prot · GQ0934 · 2002-12-11 00:00:00 — Det är ganska intressant att det i ettremissvar från den statsvetenskapliga institutionenvid på revisorersgranskning av sägs att de här pro-blemen kanske mer är en psykologisk och en strate-gisk realitet än en objektiv sådan. Orsaken till detta ärenligt institutionen att det unika svenska systemet haren mycket skarp gräns mellan departementsnivån ochmyndighetsnivån. De svenska departementen är intesom i andra länder hybrider. Detta talar enligt institu-tionen för att de svenska departementen skulle kunnavara ganska små enheter som först och främst funge-rar som sekretariat till ministrarna, vilket de ocksåverkar vara i praktiken. Mot denna bakgrund ansåginstitutionen vid att Regerings-kansliets bemanning med ca 4 000 personer verkarnågot stor.Herr talman! Relationen mellan departement ochmyndighet - eller ämbetsverk - blir genom de suc-cessivt ökade resurserna kraftigt förskjuten till de-partementens förmån. Det borde enligt vår meningfinnas ett sparutrymme inom . Nutror jag inte på någon osthyveleffekt i sammanhanget.Vissa avdelningar behöver säkert förstärkas, andrabantas kraftigt. Vi behöver åtgärdsinriktade departe-ment - inte pratdepartement. Vi tror att det är möjligtatt genomföra denna trimning av Regeringskansliettill en rimligare kostnad, herr talman.Eftersom det är den sista debatten vi har i utskot-tet den här terminen vill jag till slut, trots att vi har enicke närvarande ordförande, framföra ett tack till denavgående ordföranden för hans insatser i utskottet.Han har utfört arbetet på ett briljant sätt, och det ärnog en allmän uppfattning i utskottet att vi kommeratt sakna Per när han lämnar ordförandepos-ten.Anf. 4 ():Herr talman! vill arbeta för att stärkamänniskors makt över sin vardag, stärka självbe-stämmandet för de enskilda men också det lokalasjälvbestämmandet, det lokala självstyret. Vi villutveckla hela utifrån den utgångspunkten föratt skapa livskvalitet för människor och för att skapalivskraft i hela landet. Självklart arbetar vi med bud-geten för riket utifrån den visionen och för att för-verkliga den visionen.Budgeten är, som sagt var, en helhet. Tyvärr av-slog en majoritet här i kammaren vårt budgetförslagden . Det gör att vi från vår sida inte fram-för några särskilda yrkanden på det här området, herrtalman, utan vi nöjer oss med att hänvisa till våraåsikter i ett särskilt yttrande när det gäller anslagsom-råde 1.Vår utgångspunkt är att stärka människors själv-bestämmande och öka makten lokalt. Vi tycker att detbudgetförslag som ligger på kammarens bord rimmarilla med det uttrycket, därför att man kan tydligt sehur det växer i toppen och inte i botten av vårt sam-hälle. Ett uttryck för det är den kraftiga utökning avanslag som faktiskt syns på . Denutökning som gjordes hade entydlig koppling till EU-ordförandeskapet. Den hadeen tydlig koppling till de extrainsatser som skullegöras när det gällde press, information och kultur-satsningar under EU-ordförandeskapet. Den hadeockså en koppling till de kostnadsökningar som mö-tesverksamheten medförde.Nu är EU-ordförandeskapet i den här omgångenett minne. Det är ett gott minne, men dock blott ettminne. Mot den bakgrunden ser vi det naturligt attkammaren återställer nivån för tillvad som var fallet före EU-ordförandeskapet. Vi serdet också som rimligt att kammaren tar fasta på designaler som gavs när man förändrade departements-organisationen. Vi ser möjligheter till en effektivise-ring inom och tycker att det ärrimligt att man mot den bakgrunden minskar anslagenmed 836 miljoner, alltså motsvarande det som gälldeföre de här extra tilldelningarna för EU-ordförandeskapet. Det innebär å andra sidan att mak-ten kan växa kraftfullt underifrån, att vi får störrekraft lokalt, ett ökat självbestämmande lokalt och inteen tillväxt i Regeringskansliet.Utifrån vårt perspektiv att stärka människorssjälvbestämmande, att öka självstyret och den lokalademokratin eller demokratin i stort ser vi naturligtvisdet också som viktigt att värna det fria ordets möjlig-heter i hela landet. Av det skälet är det naturligt att vifrån sida hävdar presstödets nivå ochhävdar förutsättningarna för tidningar i hela landet attkomma ut så som det är avsett, som dagstidningar.Vi ser med oro på den avtalsförändring som hargjorts när det gäller distribution. Riskerna för attmånga tidningar i stora delar av landet inte kommeratt kunna nå sina mottagare dagen efter är uppenbara.Att i det läget sänka presstödet ser vi inte som rimligt.Därför utökar vi i stället i vårt förslag presstödet med1 miljon, just för att klara och hävda mångfalden.Det finns säkert anledning att titta på detaljer i in-nehållet när det gäller formerna för presstöd, mengrunden måste vara att man hävdar ett presstöd på ennivå som gör det möjligt för det fria ordet att utveck-las över hela landet. Det gäller även mångfalden imedierna.Vi ser också från sida att Radio-och har varit effektivt i sitt arbete ochlyckats klara sin uppgift på ett bra sätt. Vi finner inteskäl att i det här läget anslå särskilda medel för attgöra de lokal-TV-satsningar som aviserats. Det kan isådant fall inom ramen för en effektiviseringoch genom att ta till vara de goda resultat som Radio-och har uppnått.Därför gör vi i vårt budgetförslag en reduktion pådetta område med 2 miljoner.Herr talman! Avslutningsvis vill jag beröra en avde frågor som har varit uppe i debatten. Det handlarom partistödet. För är det självklart attpartierna ska vara oberoende, men de ska inte varaoberoende i förhållande till medborgarna och sittuppdrag att vara aktiva deltagare i samspelet medmedborgarna. Det är oerhört viktigt att vi inte ut-vecklar partistödet i en riktning som gör att partiernasfrihet går förlorad. Av exempel från andra delar avvärlden har vi sett att partiernas frihet lätt kan för-svinna i takt med att förutsättningarna för ett aktivtoberoende partiarbete försvinner. På samma sätt sommed presstödet anser vi att det är rimligt att hävdapartistödets nivå och inte gå på en linje som innebäravveckling.Slutligen vill jag ansluta mig till det uttalande somIngvar gjorde tidigare och framföra mittoch tack till vår avgående ordförande iutskottet, Per , för hans sätt att utomordentligtförtjänstfullt leda utskottets arbete.Anf. 5 () replik:Herr talman! Jag kan konstatera att tillskillnad från de övriga borgerliga partierna inte villdra ned på kostnaderna för presstödet. De vill snarareöka detta. Jag vill fråga om press-stödet ändå inte är väldigt orättvist och konkurrens-hämmande. Det gynnar de tryckta tidningarna. Deandra tidningarna som många ungdomar startar harinte samma möjligheter att få presstöd. Att sökapresstöd är också i sig besvärligt. Jag tror att mångaungdomar inte har möjlighet att göra det.Jag är inte säker på att jag uppfattade riktigt vadKerstin sade om Radio- och TV-verket.Centern vill väl också minska kostnaderna för detta?Jag vill höra vad säger om dettaoch också påminna om att de 56 chefredaktörernasom jag nämnde anser att presstödet är förkastligt.Anf. 6 () replik:Herr talman! Vi har gjort enneddragning på Radio- och . Det berördejag också. Det är en neddragning på 2 miljoner. Vitycker att verket har arbetat bra och effektivt. Det kanklara sig på en lägre nivå och ändå klara uppdraget.Det handlar alltså om en neddragning på Radio-och , däremot inte på presstödet. Där vill viha en utökning. tycker, oberoende avantalet chefredaktörer som har uttalat sig, att det äroerhört viktigt med en mångfald inom det trycktaordets ram i hela landet. Om vi inte klarar att leva upptill detta - det har vi sett oroande tendenser på - för-minskar vi demokratin i stället för att utveckla den.Det är naturligtvis angeläget att titta på detaljer,förbättra och försöka utveckla men inte att avskaffapresstödet eller att hitta lösningar som innebär minskar mångfalden i det tryckta ordet. Vi börsnarare utöka. Det var på den grunden som vi nyligenarbetade med att förändra i tryckfrihetslagstiftningen.Vi diskuterade då utgivningsbevis och annat. Vi skaskapa möjligheter, underlätta för nya medier attkomma till och för fler människor att delta i det de-mokratiska samtalet. Det gör vi inte genom att mins-ka presstödet, anser vi från sida.Anf. 7 () replik:Herr talman! Vi är helt överens om inriktningen.Folkpartiet vill också öka möjligheterna att spridaåsikter och verka för det tryckta ordet. Men vi villockså ge andra medier en chans att kunna fungera.Det har de inte . Vi vet att databastidningarnahar det väldigt besvärligt. De får inte de ekonomiskafördelar som det tryckta ordet har. Vi tycker inte attdet är sjyst. Därför tycker vi inte att vi ska ha presstö-det på detta sätt.Innan jag avslutar mitt anförande vill jag passa påatt framföra ett tack till den tyvärr frånvarande PerUnckel för de insatser han har gjort i kammaren. Jagräknar med att göra det på annat sätt också.Anf. 8 () replik:Herr talman! Låt oss titta på hur vi kan skapamöjligheter för flera att delta i det demokratiskasamtalet genom att förbättra det i form av nya medier.Men låt oss inte göra detta genom att kasta bort förut-sättningarna för det viktiga samtal som pågår i våratidningar över hela landet. Vi vet att vi skulle få endrastisk förändring av medielandskapet i vårt land omvi skulle avveckla presstödet. Det vill Centerpartietinte delta i.Anf. 9 ()replik:Herr talman! Jag ska förmedla alla tack till denavgående ordföranden, såväl de som sägs från talar-stolen som de som sägs till mig privat - det är ocksåen möjlighet. Han beklagar mycket att han inte kundevara med , men jag ska förmedla allt. Man kanväl också tänka sig att han läser protokollet. Det ärinte helt uteslutet.Vad det gäller sakfrågorna blir jag förvånad närKerstin först talar så starkt om att det ärviktigt att partierna ska vara oberoende. Det tror jagär ganska okontroversiellt - som sagt ganska okon-troversiellt. Sedan säger hon att det därför är viktigtatt staten stöder partierna med pengar. Kan det intevara så, , att det också är viktigt attpartierna ska vara oberoende av staten?I fråga om presstödet känner vi igen debatten. Jagmåste ändå ställa frågan: Tycker verkligen KerstinLundgren att det fungerar optimalt med de mångahundra miljoner som man delar ut ? Har detlett till de vitamininjektioner, nödvändiga omstruktu-reringar och annat som var avsett när presstödet in-fördes?Anf. 10 () replik:Herr talman! Man kan alltid se på hur man kanutveckla presstödet i syfte att förbättra och göra detmer effektivt. Så kan man alltid resonera. Utifråndetta drar vi inte slutsatsen att vi ska avveckla press-stödet i syfte att skapa någon form av oberoendemedier. Vi ser utvecklingen och vad som skulle bliföljden. Presstödet ger förutsättningar att upp-rätthålla mångfalden i tidningsvärlden. Vi tror ochtycker det är viktigt att det finns många röster äveninom det skrivna ordets område för att upprätthålla ettgott medielandskap över hela . Det skulle intevara möjligt utan presstöd. Jag har inte uppfattat attdet finns något alternativt förslag som visar på bättre skulle uppnå detta mål genom att avskaffapresstödet.Anf. 11 ()replik:Herr talman! Problemet är naturligtvis att presstö-det, trots att det existerat så pass länge, knappast harlett till den förnyelse som man avsåg. Det har inteheller räddat tidningar i särskilt stor utsträckning. Detpågår ändå omstruktureringar. De kommer under allaomständigheter att ta fart under de närmaste åren.Alla som känner till branschen vet att man arbetarmycket med allianser och nya funktioner. Det har intemycket med presstödet att göra. Det kan havarit en begränsning när det gäller att finna nya livs-kraftiga strukturer. Om man vill gynna dagspressenöver huvud taget eller det skrivna ordet tycker jag ska tänka sig mer generella åtgärder. Man bör iså fall diskutera skattebelastningen i form av annons-skatter och annat. Jag tycker inte att det är speciellttrovärdigt att haka sig fast vid presstödet, som är enhistorisk och gammaldags konstruktion, och tro attdet kan lösa dagens problem i ett helt nytt medieland-skap.Jag efterlyser också ett svar på min fråga om par-tistödet. , är det, enligt Centerparti-et, inte bra om politiska partier är oberoende av sta-ten?Anf. 12 () replik:Herr talman! Jag kan som sagt inte heller se attpresstödet har hindrat en medieutveckling när detgäller det skrivna ordet och de nya medier som harkommit. Man kan alltså inte säga att det har stängtdörren för en utveckling av det skrivna ordets former.Vi har ny teknik och nya medier som har tillkommit.Där ser vi en utveckling som mycket välkan komma att kräva nya lösningar.Det vi däremot ser är en utslagning av tidningarlandet över, och det skulle vi få i större utsträckningom vi minskade eller helt avskaffade presstödet. Detvill vi från sida inte medverka till.Snarare vill vi utveckla det skrivna ordets möjlighe-ter, och då i hela landet.När det gäller partistödet, herr talman, uppfattarjag mig som oberoende och fri att tycka och tänkatrots att jag får min ersättning från staten, från svens-ka folket. Vi är en del av det systemet. Jag tycker attdet är rimligt att vi partiföreträdare och våra partierhar möjligheten att verka inom ramen och jobba föratt utveckla demokratin på ett oberoende sätt, därmedlemsavgifter ska vara en viktig del. Vi vet dockatt det inte är det enda.Vi vill inte se en utveckling där man ökar beroen-det av stöd från andra aktörer, till exempel näringsli-vet, sponsorer eller liknande, vilket också skulle kun-na vara tänkbart. Därför vill vi hävda partistödet.Anf. 13 ():Herr talman! Låt mig börja med att konstatera attden budget som debatteras i en rad olika debatterkring olika utgiftsområden är en rödgrön budget. Detrödgröna står som garant för att budgeten inte låterekonomismen sättas före mänskliga värden och för atträttvisan, jämlikheten och jämställdheten prioriterashögre än någras penninghunger. Det rödgröna ger attden budget som debatteras är en budget som tar radi-kala grepp för att komma till rätta med miljöförstö-ringen. Den budget som debatteras, och som betän-kandet KU1 och utgiftsområde 1 därmed är delar av,är kort sagt en budget som vi miljöpartister bifaller.När det gäller utgiftsområde 1 finns det några sa-ker som vi särskilt vill framhålla. Den långsiktigasatsning på en mer deltagande demokrati som skissasupp inom området demokratipolitik hör hit. Jag villunderstryka vår glädje över att det nu utlovas att enkartläggning av hur det svenska remissförfarandetanvänds avseende frågor med EU-anknytning skagenomföras, detta med syfte att stärka remissförfa-randet.Ännu lyckligare är vi över att det nu utlovas vida-re offentlighet för partiers och valkandidaters intäk-ter. Jag kan inte nog framhålla den miljöpartistiskainställningen att regeringen efter det att utred-ningen är färdig bör åter-komma med förslag på konkret lagstiftning för attpersonvalskandidater och partier ska tvingas redovisavar de får sina bidrag ifrån.Inom politikområdet mediepolitik fortsätter riks-dagsmajoriteten i och med betänkandet att garanteraett brett och allsidigt medieutbud genom ett starktpresstöd. Här görs dessutom en viktig satsning påicke-kommersiella lokala TV-kanaler under anslaget27:4 Radio- och . Ett projekt inom Riksför-bundet Öppna Kanaler i ram ska ge folkrö-relserna möjlighet att bättra på sin användning av TV-mediet för kommunikation, lokal kultur och såvällokal- som idédebatt. Detta innebär en klar och viktigförstärkning för yttrandefriheten.Låt mig också här nämna att vi inom mediepoliti-ken tvingats acceptera en neddragning av presstödetmed för att säkerställa satsningar somdenna. Detta är ur grön synvinkel mycket beklagligtmen alltså tyvärr också nödvändigt.Låt mig i lovorden över betänkandet också nämnaatt vi gröna är glada över den ekonomiskt offensivapolitik som döljer sig bakom politikområdet samepo-litik. hoppas vi att den även efterföljs av andrasatsningar för att stärka samernas ställning såsom ettundertecknande av om ursprungs-befolkningars rättigheter.Herr talman! Med detta sagt känner jag också attdet faller på mina axlar att som representant för riks-dagens yngsta parti filosofera något vidare om detsom vi ska gå till beslut kring. Vi i Miljöpartiethar efter valet gjort vårt bästa för att förvalta våraväljares röster och pressa igenom maximalt av grönpolitik. Men det ska i ödmjukhetens namn sägas attett parti av rösterna inte dikterar allt i enbudgetöverenskommelse. Ett oppositionellt framtids-parti kan inte få igenom alla sina krav när det ställsmot kulturen hos ett statsbärande parti.Det ligger i sakens natur. Därvidlag är den budgetsom ligger till grund för beslutet i KU1 en rödgrönsådan och inte en grön. En rent miljöpartistisk budgethade sett annorlunda ut och också låtit annorlunda.Frågan om att bryta maktlösheten är central förvarje grönt tänkande människa. Viljan att skapa ettsamhälle där makten flyttas allt närmare människorbrinner i våra hjärtan. För oss är det inte systemeteller våra uppbyggda strukturer som är det viktigautan människan mitt i allt detta och vilken möjlighethon har att påverka sitt liv och sin omgivning. Vi ärövertygade om att det sjunkande valdeltagandet bott-nar i en känsla av vanmakt inför politiska beslut fat-tade i församlingar som denna, i de stora företagensslutna styrelserum eller i EU:s mäktiga maskineri.Det enda som kan återvinna tron på partipolitiken ärett utbrett folkligt engagemang, en vilja till föränd-ring, en känsla av jävlaranamma och en brutenmaktlöshet.Herr talman! Kanske har jag nu alltför länge up-pehållit mig vid ideologi och demokrati, men låt miglugna kammarens ledamöter genom att snabbt rusavidare till en kort genomdragning av de gröna åsik-terna kring några av de anslag som inte ingår i någotpolitikområde men ändå behandlas i detta betänkan-de. Vi stöder uppgörelsen i alla delar men är av åsik-ten att fler besparingar hade kunnat göras inom dessaanslag. Ett mindre generöst tilltaget arvode för riks-dagens ledamöter hade kunnat ge besparingar inomanslaget 90:2. Ett avskaffande av monarkin i enlighetmed vår politik hade kunnat ge stora bespa-ringar inom anslaget 90:1 Kungliga hov- och slotts-staten. Vidare instämmer vi i att viss kritik kan riktasmot tilltagande expansion.Herr talman! Det är nu också läge att up-pehålla sig vid de två särskilda yttranden som Miljö-partiet har bifogat betänkandet.Först och främst behandlas i betänkandet ett yr-kande om tillkännagivande till regeringen om behovetav en djurskyddsminister. Vi kan konstatera att djur-individer förtrycks. Skattepengar går till attsubventionera långa och vidriga djurtransporter ge-nom och över kontinenten. Minkar spärras inom päls-farmningen in på en liten yta för att gasas ihjäl ochmista sin päls till någon klädhängare. Plågsammadjurförsök utförs trots att andra metoder finns. Djureninom lantbruket behandlas ofta utan respekt och em-pati. Vi har kommit till då det är dags att inne-fatta också djuren i humanismen. Vi gröna har pressatregeringen att inrätta en djurskyddsmyndighet. Detlogiska steget är nu att regeringen också inrättar enminister med uppgift att värna djurens intressen ochföra en aktiv djurskyddspolitik.Hade inte samarbetet med s och v redan lett tillvissa framgångar i djurskyddspolitiken hade jag ge-nom en reservation låtit kammaren bekänna färg ifråga om djurens behov av ministerskydd. har vien djurskyddsmyndighet på gång, och därför väntarjag med att tvinga fram en sådan votering.Herr talman! I ett annat särskilt yttrande påpekarvi gröna behovet av en ambassad i . Af-ghanistan är ett land som är drabbat av stora svårig-heter vad gäller flyktingar, både inom och utanförlandet. Behoven inne ilandet och i omgivande gränsområden av allmänlivsmedelssäkerhet, utbildning och hälsa samt så klartflyktingåtervändande är stora. Den största utmaning-en ligger i utformningen av och makten över dencivila administrationens ny- och återuppbyggnad.Denna ska givetvis ledas av afghanerna själva, mensamtidigt finns en medvetenhet om behovet av inter-nationellt beskydd, kunskapsöverföring och handled-ning för det ändamålet. I mitt särskilda yttrande pekarjag också på situationen i Svenska Afghanistankom-mitténs skolor, på att är ett av de sistaländerna i världen där polio fortfarande förekommeroch mycket mer.Dessa uppgifter hade kunnat vara väl lämpade fören svensk ambassad i att ta tag i.Det hör inte heller till vanligheterna att kammarenvoterar om platser för ambassader. Men efter reger-ingens försäkringar när debatten om bombningarna avlandet var som hetast om att inte glömma landet efterkriget och att inte göra om misstaget att låta hatet ochdesperationen gro i fattiga länder förutsätter vi tar vårt krav på allvar trots att vi inte markerargenom reservation.Herr talman! Med denna bakgrund, inbegripandesåväl lovord som tveksamheter, ideologiska resone-mang om demokrati samt krav på regeringens sam-mansättning och utlandsrepresentationen, bifogad tillprotokollet vill jag å den gröna riksdagsgruppensvägnar yrka bifall till utskottets förslag till beslut ibetänkandet.Anf. 14 () replik:Herr talman! Det var ett par punkter som föran-ledde mig att begära replik.Om man tar bort kungahuset, anser att en president skulle bli billigare? Det finns olikaargument mot monarki, den debatten kanske vi intebehöver föra. Men blir det billigare med en president,?Sedan skulle jag också vilja ställa en fråga omförslaget till djurskyddsminister. Om det inte händernågot på det här området hotade med att man får gå till votering om detta. VillGustav ta bort statsministerns befogenhet attsjälv organisera regeringens arbete och utforma orga-nisationen?Anf. 15 () replik:Herr talman! Tack för repliken!Vad gäller kungahuset ställer sig intebakom en direkt övergång till en klassisk form avrepublik utan vi har fler olika förslag till hur dettaskulle kunna organiseras, bland annat kanske genomatt herr talmannen övertar de uppgifter som i dagåligger monarken. Detta är en diskussion som viåterkommer till i kammaren.Vad gäller regeringens sammansättning känner vii att om inte regeringen tar till sig de kravoch förslag som läggs fram, om de skulle ha en majo-ritet i , menar vi att borde ha allrätt att yrka på tillkännagivande av olika minister-poster.Anf. 16 ():Herr talman! "De svenska väljarnas uppdrag åtoss folkvalda var entydigt: ska fortsätta attutvecklas som välfärdsnation. Därför måste barnensvillkor, sjukvården och omsorgen om de äldre gå förestora skattesänkningar.Därför ska varje reform vara finansierad och poli-tiken präglas av ordning och ansvar. Därför ska poli-tiken formas i samarbete och samverkan såväl i somutanför . Det är bara så målet kan nås: Sve-rige ska vara de många möjligheternas land - inte destora motsättningarnas samhälle.De senaste årens framgångar - en stark ekonomi,hög tillväxt och låg arbetslöshet - bildar en god grundför en offensiv politik. Målen för den ekonomiskapolitiken ligger fast. De offentliga finanserna skauppvisa överskott och inflationen hållas tillbaka.Utgiftstaken ligger fast och ska klaras.Målet är att av befolkningen mellan 20 och64 år ska vara sysselsatt . Socialbidragsbeho-vet ska halveras mellan åren 1999 och 2004.En fortsatt god ekonomisk utveckling kräver enbred uppslutning kring två stora arbetsuppgifter -båda helt avgörande för vårt lands framtid.För det första, vi måste göra arbetslivet mänskli-gare och minska sjukskrivningarna. Regeringens målär att halvera antalet sjukdagar fram . Pa-rallellt ska antalet förtidspensioneringar varje årminska. Det långsiktiga arbete som inleddes hösten2001 fortsätter. Trepartssamtal förs nu mellan reger-ingen och arbetsmarknadens parter.Den sjukes rätt till rehabilitering och möjligheteratt återgå i arbete ska förbättras. Fler läkare ska be-döma längre sjukskrivningar. Resurser avsätts förökad samordning mellan sjukvård, socialtjänst, ar-betsmarknad och försäkringskassa. Parternas före-byggande arbete stärks, liksom folkhälsoarbetet ochföretagshälsovården. Kvinnors hälsa och arbetsvillkoruppmärksammas särskilt. "Herr talman! Det här är ett citat av inledningen tillårets regeringsförklaring.