prot · GQ0912 · 2002-11-06 00:00:00 — Då kunde jag inte låta bli att begä-ra ordet.Apropå reträtter vill jag fråga: Hur står det tillmed det IT-system som försäkringskassorna så grymthar varit tvungna att betala för utan att de har fått denminsta hjälp av det? Det sägs att ärendehanterings-systemet är i full gång, men det är ingen hjälp, baraett annat sätt att hantera dokument. Det var min förstafråga.Anf. 190 BO () replik:Fru talman! och jag har liteolika uppfattningar om hur pensionssystemet ska seut. Det har vi diskuterat i kammaren, ochvi kommer säkert att återkomma till pensionerna.Jag känner mig i någon mån litet smickrad av attKerstin-Maria frågar mig hur IT-systemet fun-gerar ute på försäkringskassorna, eftersom det ärnågra år sedan väljarna valde andra att sköta om det-ta. Trots allt får jag bolla den frågan vidare till densittande regeringen. kan gärnaställa en enkel fråga eller interpellation för att reda uthur IT-systemet fungerar. Jag följer inte den frågandagligen så att säga.Anf. 191 ()replik:Fru talman! Jag ställde frågan till den första sompratade om pensionssystemet. Jag trodde att Bo Kön-berg kanske hade någon idé om det.Men då vill jag fråga en annan sak. Hur står dettill med den automatiska balanseringen och hur reso-nerar kring den ?Anf. 192 BO () replik:Fru talman! Det är lite lättare för mig att svara påden frågan.Den så kallade automatiska balanseringen kallasockså ibland för bromsen och gasen. Den är en i detnärmaste unik del i det svenska pensionssystemetsom tillkom . Det är det enda of-fentliga system i världen där man försöker få tillstånd något slags bokslut som ska presenteras en gångom året. Det första av dessa bokslut presenteradesdagarna före midsommarhelgen. Det visade att resul-tatet var något bättre än det som jag och andra an-hängare av reformen hade förutskickat. Med sannoli-ka antaganden pekar allting på att den så kalladebromsen inte behöver tillämpas underframtiden, men det vågar man väl inte utlova när detgäller så långa perioder, 60-70 år.Jag måste säga att jag som anhängare av systemetvar angenämt överraskad över att se den automatiskabalanseringen. Men det kommer ett nytt bokslut nästavår och följande vårar. Det kommer att bidra till attdet svenska pensionssystemet blir ett av de mest ge-nomlysta i världen.MiljöfrågorAnf. 193 ():Fru talman! Naturhänsyn, utvecklingsoptimismoch internationalism är grundläggande för Folkparti-ets miljöpolitik. Vi liberaler har en i grunden opti-mistisk syn och en tilltro till varje gene-rations förmåga att finna lösningar på sin tids pro-blem. Vi har också en positiv, teknikvänlig syn påverkligheten. Kopplingen mellan ekologiskt, ekono-miskt och socialt ansvarstagande anser vi vara ennödvändig utgångspunkt för miljöarbetet. En liberalmiljöpolitik tar också sin utgångspunkt i det personli-ga engagemanget. Upplysta och medvetna konsu-menter kan styra producenterna i miljövänlig rikt-ning. Konsumentmakt är därför en viktig del i miljö-arbetet.Människan har i årtusenden starkt påverkat denmiljö hon lever i. Dagens samhälle påverkar dockmiljön i mycket större utsträckning . Hotetom ekologiska katastrofer ökar vårt ansvar. Dagsak-tuella exempel är den akuta miljösituationen i och där torsken är hotad och otill-räcklig övervakning, otillräckliga sanktionssystemoch otydlig rättspraxis fortfarande gör oljeutsläpp tillett reellt hot.De åtgärder som föreslagit för vad gäller fisket är tydlig märkning av fisk somfångats med hållbara metoder, sänkning av fiskekvo-terna till forskarnas rekommendationer, ett kraftigtbegränsat foderfiske, förbud mot fångstmetoder sominnebär stora bifångster, inrättande av reser-vat, skärpt kontroll av fiskekvoter och fångstmetoderoch en snabb och genomgripande reform av EU:sgemensamma fiskepolitik. Alltså: konsumentmakt,naturhänsyn, utvecklingsoptimism och internationa-lism i praktiken.Det är inte det traditionella kustfisket som hotareller till och med utplånat fiskebestånden. Problemetär det storskaliga, industriella fisket. Vi måste läggastor kraft på att få till stånd internationell samverkan,men vi kan och måste också agera nationellt.Vad gäller torskfisket i är ett stopp österom nödvändigt. Därutöver förordar vi enminskning med en tredjedel av den tilldelade svenskakvoten. Stor kraft måste läggas på att nå snabba inter-nationella överenskommelser.För är situationen så akut att ett till-fälligt stopp för riktat torskfiske bör införas. Vi villatt selektiva fångstmetoder införs genomförbättrade redskap så att bifångster minimeras.Vid sidan av utfiskningen, övergödningen ochspridningen av miljögifter utgör risken för oljeutsläppdet största hotet mot miljön och den biologiska mång-falden i . Detta hot ökar ständigt mot bak-grund av den kraftigt ökande trafiken och den bris-tande säkerheten hos av fartygen på . Utsläppen i och kring kräver ge-mensamma lösningar på framför allt EU-nivå menäven agerande på nationell nivå.Därför kräver ett systemmed miljölotsar för övervakning och kontroll av last-fartyg som trafikerar , skärpta straff ochansvarsregler oberoende av uppsåt, att Östersjönklassas som ett särskilt känsligt område och att demarina reservat som redan beslutats verkligen iord-ningsställs och att nya inrättas så att allahuvudbiotoper täcks.Herr talman! Hållbar utveckling är och har varitnyckelord i miljösammanhang länge . Vi har hörtorden uttalas ofta och inte sällan med känsla ochengagemang. Men var står vi egentligen , 30 årefter , efter Riomötetoch med i just avslu-tad? Framtidens ödesfrågor måste hanteras med nyastrategier. En lärdom av de bleka resultaten från Jo-hannesburg är att vi inte kan användagamla tiders organisation, regelverk och styrmedelför att hantera den mycket genomgripande utvecklingsom krävs. Det gäller också i hög grad . Håll-bar utveckling nås inte genom att ordet hållbarhet liktett mantra upprepas av regeringsföreträdare vid hög-tidliga tillfällen.Vi försöker föra in ett hållbart perspektiv imyndigheter och organisationer som skapats i en heltannan tid och med helt andra utgångslägen. Det gårinte att klara 2000-talets utmaningar med en struktursom utvecklats och präglats av1970- och 1980-talens frågeställningar. Vi ser attsamhället inte klarar att stimulera en hållbar utveck-ling med gamla koncept och organisatoriska model-ler.Politiken har inte lyckats överbrygga"vallgravarna" mellan de olika sfärerna i samhället,något som är helt nödvändigt om vi ska få en samladutvecklingskraft. Politiken och de offentliga institu-tionerna arbetar med sina agendor. Alla har dessutom olika tidsskalor; politikenfyraåriga mandatperioder, näringslivet kvartalsrap-porter, medborgarna sin egen livscykel. Det finns fåöverlappande och gemensamma strategier. Därförkommer mycket kraft att ägnas åt att få andra attacceptera de egna förslagen eller att motivera varförden egna sfären inte kan acceptera vissa förslag.Vi vill ta initiativ till en djupgående analys av vil-ka organisatoriska, legala och ekonomiska föränd-ringar som behövs för att samhället bättre ska kunnahantera hållbar utveckling. I detta arbete bör särskiltbehoven av tvärdisciplinärt arbete över olika områ-des- eller sektorsgränser beaktas. Analysen bör lämnaförslag på vilka organisatoriska förändringar i vidmening som bör genomföras för att skapa ett mo-dernt, effektivt och rationellt fungerande hållbartSverige. Det är nu dags att lämna den gamla lapp-täckesmetodiken!Folkpartiet liberalerna föreslår därför att en håll-barhetskommission tillsätts med uppgift att se övervilka effektiviseringar och moderniseringar av sam-hällets regelverk, styrmedel och upplysningsverk-samhet som behöver göras, inte minst för att undvikaatt samhället motverkar goda initiativ från individeroch företag. finns fortfarande mycket av kon-traproduktiva inslag, till exempel vad gäller styrme-del. Det klassiska exemplet med fastighetstaxeringenoch treglasfönstret hör hemma här.Herr talman! Det är viktigt att en bred demokra-tisk process stimuleras. För att miljöpolitiken ska varagenomförbar måste den ha folklig acceptans, finnaoch åtgärda systemfel och diskutera i mycket lång-siktiga perspektiv. Ska vi nå en hållbar utvecklingmåste miljöpolitiska slagord och opportunistisk sym-bolpolitik överges.Anf. 194 ():Herr talman! Ärade ledamöter, miljöministern!Det är med stor respekt för riksdagsuppdraget och förden kunskap och erfarenhet som ni besitter som jagnu med darriga ben debuterar i kammarens talarstol.Men framför allt är det ämnets karaktär som görmig ödmjuk. Vår miljö - luften vi andas, vattnet somger liv och släcker törst, maten som föder oss, mång-falden av liv och växtlighet - och en långsiktigt håll-bar utveckling är ödesfrågor för oss och för komman-de generationer.Herr talman! Medvetenheten och kunskapen omhur vi människor påverkar miljön ökar, även om dettatyvärr inte alltid leder till praktisk handling och poli-tiska beslut. De miljökvalitetsmål som riksdagenantagit är goda exempel på denna ökande medveten-het. Vi ska till nästa generation lämna över ett sam-hälle där de stora miljöproblemen är lösta. Detta målkan i sig bidra till entusiasm och motivation i över-levnadsarbetet.Generationsmålet stämmer väl överens med be-greppet förvaltarskap, som är en bärande del av denkristdemokratiska politiska ideologin. Det handlar omatt vi har tillgångar till låns. Vi ärver inte främst jor-den av våra föräldrar, utan vi lånar den av våra barnoch barnbarn. Det handlar om att sköta vår livsmiljöpå ett sådant sätt att vi med gott samvete kan över-lämna den till kommande generationer. Bevara, brukaoch utveckla är nyckelord som står i direkt kontrasttill begreppet förbruka.Herr talman! Vi kristdemokrater har under dennyligen avhållna motionstiden presenterat en radförslag som präglas av förvaltarskap och ansvarsta-gande för vår miljö:· En grön skatteväxling med sominnefattar sänkt skatt genom en generell höjningav grundavdraget med och höjd skatt påel med per kilowattimme.· Skattebefrielse för biodrivmedel.· Ökad forskning när det gäller utveckling av lång-siktigt hållbara energisystem, inte minst bränsle-celler och artificiell fotosyntes.· Ökat stöd till klimatinvesteringar i kommunerna.· Höjd skrotningspremie.· Inrättande av naturreservat och ett ökatskydd för Östersjön.· Införande av grushållningsplaner.· Ökade kalkningsinsatser.· Förbud mot bromerade flamskyddsmedel.· Ökade inslag av miljöhänsyn i offentlig upphand-ling.Detta är områden där vi vill gå snabbare fram änvad regeringen orkar med.Herr talman! I det här sammanhanget vill jagställa två frågor till miljöministern: är interegeringen beredd att satsa på fler pilotanläggningarför biobränslen? Varför sänker man inte skatten yt-terligare på dessa bränslen så att de får en verkligchans att få fäste på marknaden?Herr talman! Frågan om hur utsläppen av så kal-lade växthusgaser ska kunna minskas sysselsätter mängd experter, diplomater och förhandlare frånjordens alla hörn. På den globala arenan hålls konfe-renser och uppföljningsmöten i en inte ringa omfatt-ning. Såväl inom EU som nationellt, regionalt ochlokalt görs engagerade insatser för att begränsa kli-matpåverkan. har fattat beslut om ett lång-siktigt mål för utsläpp av växthusgaser som innebäratt utsläppen ska minskas med jämförtmed dagens utsläpp. Regeringens eget miljömålsrådsäger: "Med nuvarande utveckling och med hittillsbeslutade åtgärdsstrategier nås inte detta mål. "Frågan kan inte begränsas till att vara nationell.Utsläpp i ett land påverkar också andra och vår ge-mensamma livsmiljö. Trots detta tänker regeringentillsammans med energiöverenskommelsenshjälpryttare medverka till att utsläppen av växthusga-ser ökar genom att avveckla å det sna-raste.De konsultfirmor som på regeringens uppdraglämnat underlag för prövning av stängningen av Bar-sebäck 2 säger samstämmigt att som en konsekvensav stängningen kommer koldioxidutsläppen att ökamed mellan . Dessa utsläppkommer främst att ske i Danmark.Till sist vill jag därför, herr talman, ställa ytterli-gare en fråga till miljöministern: det förenligt medgod etik och en ansvarig klimatpolitik att "exportera"negativ miljöpåverkan i form av ökade utsläpp avväxthusgaser till vårt grannland?Anf. 195 ():Herr talman! Ledamöter, miljöministern! För migvar miljöfrågorna avgörande för att jag tog politiskställning och blev medlem i . Därför känns det natur-ligt och också lite högtidligt att tala om miljöfrågoroch miljödriven utveckling så här i mitt jungfrutalfrån talarstol. Då, , varmiljöfrågorna i fokus och stod högt i kurs. 1998 hördemiljöfrågorna till de viktigaste valfrågorna. I det valsom vi precis avklarat stod inte miljöfrågorna i fokusoch högt i kurs. De fanns inte med bland de sju vikti-gaste valfrågorna.Frågan är vad som har hänt. Bryr inte människorsig om miljöfrågor på samma sätt som tidigare? Ty-värr måste jag nog erkänna att miljöengagemangetinte längre är lika starkt. Jag tror att det helt enkelthar brutits ned av en regeringspolitik som inte riktigthar lyckats kanalisera människors engagemang.För mig bygger miljöpolitik på ett underifrånpers-pektiv. Det handlar om att stimulera och engageramänniskors och företags miljöintresse och miljörikti-ga beslut. En sådan politik underbyggs av forskning,information, möjlighet att påverka, olika former avstyrmedel samt ett engagerat ledarskap från politiker.Den miljöpolitik som bedrivs av den socialdemo-kratiska regeringen med benäget bistånd av Miljöpar-tiet bygger på ett uppifrånperspektiv. Initiativen omvad som ska göras på miljöområdet kommer helatiden uppifrån. De statliga anslagen till lokala investe-ringsprogram i kommuner är ett bra exempel på dettauppifrånperspektiv i miljöarbetet.Ska man lite elakt sammanfatta regeringens mil-jöpolitik kan man säga att regeringen har satsat storaresurser, både tid och pengar, på projekt och jippon.Samtidigt har man slarvat med det vardagliga, liteoglamorösa men ack så viktiga underbyggandet avmiljöpolitiken. Låt mig ge några exempel.Det slarvas med forskning och utveckling på mil-jöområdet. Regeringen föreslår i årets budget enkraftig nedskärning av anslagen till miljöförbättrandeåtgärder inom jordbruket, bland annat vad gällermedel till försök och utveckling av ekologiskt lant-bruk. Resultatet blir att arbetet med försöksverksam-het och metodutveckling för ekologiskt lantbrukkommer att minska kraftigt.Låt mig ge ett annat exempel. Regeringen har un-der en femårsperiod satsat hundratals miljoner på ettforskningsprojekt tillsammans med svenska for-donstillverkare. Pengarna till projektet har man tagitfrån den reguljära energiforskningen vid universitetoch högskolor.Företagens miljöengagemang stöds inte. Miljöen-gagemanget i svenska företag är stort. Som ett måttpå det kan man se att det är drygt 2 000 företag iSverige som har certifierade miljöledningssystem.Detta miljöarbete understöds inte som man skullekunna göra genom att ge de3 miljoner som man har lovat. Miljöstyrningsrådetägs av , ochSvenska . Det utgören mycket bra plattform för ett konstruktivt och för-troendefullt samarbete inom områden som miljöled-ning, miljöanpassad produktutveckling, miljövaru-deklarationer och integrerad produktpolitik. Jag harsvårt att förstå varför inte regeringen kan hitta3 miljoner för att stödja detta samarbete.Frågan är egentligen vad som är regeringens be-vekelsegrund för att över huvud taget jobba medmiljöfrågor. Jag tror att regeringens drivkraft är envilja att styra utvecklingen. För mig och Centerpartietär drivkraften att stimulera en miljödriven utveckling.Det är två helt skilda perspektiv.Projektet med investeringsprogram i kommuner ärett bra exempel. Möjligheten att fatta beslut, tala omhur det ska bli, skicka ut pressmeddelande och sedanåka och klippa ett band vid invigningen är precis vaddet handlar om. Detta har man satsat mångmiljard-belopp på.Samtidigt drog regeringen åt sig öronen när detfanns möjlighet att stimulera introduktionen av biod-rivmedel. När det kom många ansökningar om pilot-projekt tyckte man att skattebortfallet blev för stort.Det handlade om miljardbelopp . har vibara ett projekt, nämligen fabriken i har vi inte sett någon egentlig strategi för skat-tebefrielse av biodrivmedel.Herr talman! Gott miljöarbete kräver gott ledar-skap. Gott ledarskap är att kunna understödja ochglädjas åt företagens arbete med miljöfrågor utan attför den skull själv vilja ha credit för fram-gången.För mig är det underifrån kommande initiativetoch engagemanget själva symbolen för framgång ochutveckling. Mitt mål är att miljöfrågor och socialafrågor ska komma in i styrelserummen som naturligadelar av affärsstrategin. Då är politikens uppgift attunderstödja och stimulera företagens miljöarbete, inteatt försöka styra det. För att bli framgångsrik i miljö-arbetet krävs det helt enkelt ett nytt perspektiv, ettunderifrånperspektiv.Anf. 196 Miljöminister ():Herr talman! Jag har redan fått en del frågor, menjag inleder med ett anförande och återkommer gärnatill ligger framför oss i miljöpolitiken, och jagär glad att redan höra det engagemang för miljöfrå-gorna som finns i kammaren. Vi ska driva en aktiv,progressiv miljöpolitik -nationellt, i vårt närområde, inom EU och på deninternationella arenan - som vi har gjort även underden förra perioden.Det har hänt en hel del sedan vi sist träffades iriksdagen. Framför allt vill jag nämna det stora topp-mötet om hållbar utveckling i , som vihar haft. Jag tänkte inleda med att tala något om detta.I stod de stora ödesfrågorna på dag-ordningen: fattigdomen, miljöförstöringen och denojämlika fördelningen av makt och resurser i världen.Av dryga 6 miljarder människor i världen lever1,2 miljarder i extrem fattigdom. Miljontals barn dörvarje år av sjukdomar som beror på dålig miljö. Sam-tidigt har de rika länderna utvecklat produktions- ochkonsumtionsmönster som hotar att fördärva världensklimat, ekosystem och naturresurser. Vår väg tillvälstånd kan helt enkelt inte följas av andra. Framti-dens industriländer, som vi nu ser bygga upp sinindustri, måste bygga sin ekonomiska utveckling påen annan strategi.Den stora utmaningen i var att for-ma en global handlingsplan som kunde förena nordoch syd. Målet var en strategi för att bekämpa fattig-domen, bejaka utveckling i utvecklingsländerna sam-tidigt som vi tillsammans måste vidta åtgärder somförhindrar att det ökade välståndet skapar ytterligaremiljöproblem.Vi hade stora förväntningar på , menockså stora farhågor om att det skulle bli svårt, ochdet blev mycket svårt att driva igenom en progressivagenda. Ändå lyckades vi i genomdrivaflera viktiga beslut som kommer att få stor betydelseför oss framöver, både internationellt och nationellt.Mot den bakgrunden måste man ändå betrakta värld-stoppmötet som en framgång, menar jag.Det viktiga budskapet från är attvärldssamfundet ska verka för en hållbar globalise-ring. Miljöregler och handelsregler ska stödja varand-ra. Initiativ ska tas för att genom mellanstatliga över-enskommelser reglera företagens ansvar för hållbarutveckling. Subventioner som skadar miljön ska fasasut. Hållbar utveckling blir en överordnad princip förFN:s arbete. Vi har ett gemensamt ansvar för att vär-na de gemensamma resurser och nyttigheter sombildar basen i världsekonomin. Det är hälsan, det ärkunskapen, den biologiska mångfalden och en giftfrimiljö.Sverige har spelat en viktig roll i Johannes-burgsprocessen. Vårt huvudmål var att få till stånd enhandlingsplan med tydliga, tidsbundna mål. Vi harockså arbetat hårt för att säkra att frågor om jäm-ställdhet och kvinnors villkor ska få tillräcklig upp-märksamhet. Hållbarhetsfrågor är i högsta grad kvin-nofrågor.Hur ska vi då gå vidare? Jag menar, liksom säkertmånga här i kammaren, att det viktigaste vi har attgöra efter är att utveckla den nationellamiljöpolitiken. En progressiv miljöpolitik på hemma-plan är nyckeln till framgång också när det gällerkampen för internationell rättvisa och en god globalmiljö.En omställning till hållbar produktion och kon-sumtion i i-länderna är en förutsättning för att övrigavärlden ska kunna industrialiseras. Vi måste skapa ettrimligt miljöutrymme också åt våra efterföljare. Derikaste av världens befolkning står i dagför av världens totala konsumtion. Det är intehållbart.Vi ligger långt framme i . Många tittar påoss. Vi har ett stort ansvar för att visa att detta ärmöjligt.En omläggning av i-ländernas produktions- ochkonsumtionsmönster är nödvändig också för att skapaförtroende mellan nord och syd. Vi måste visa att vimenar allvar. Om vi med våra stora ekonomiska re-surser inte tar vårt ansvar för att bryta sambandetmellan ekonomisk tillväxt och miljöförstöring, hurkan vi begära att fattiga eller industrialiseradeländer ska ge miljöfrågorna högsta prioritet?Jag vill kort peka på tre mål från handlings-planen i som är av särskilt intresse förden svenska miljöpolitiska agendan.Det första handlar om hållbara produktions- ochkonsumtionsmönster. var en av initiativtagar-na till beslutet att genomföra en internationell pro-gramsatsning för hållbara produktions- och konsum-tionsmönster, för att samarbeta, särskilt i-länderemellan, om hur detta arbete ska bedrivas. Program-met handlar om investeringar i ren och resurseffektivteknik, om hur varor ska prissättas för att återspegladeras miljöpåverkan, hur vi ska arbeta med offentligupphandling och så vidare, liksom hur vi ska kunnafölja upp och mäta framstegen. Det handlar helt en-kelt om hur vi tillsammans ska klara omställningentill en resurseffektiv och miljövänlig ekonomi.Vi tar nationellt flera initiativ för att främja dennaomställning och följa upp detta program.Regeringen avser att bygga upp ett nationellt cent-rum för miljöteknik och miljöteknikexport. För attstimulera klimatvänliga investeringar i landets kom-muner sjösätter vi nu ett omfattande klimatinveste-ringsprogram som omfattar un-der . I regeringens uppgörelse med Vänsterparti-et och säger vi också att klimatinveste-ringsprogrammet ska utökas under mandatperioden.Vi lägger fram en kretsloppspropositionsom kommer att behandla avfallspolitik, producen-tansvar och den integrerade produktpolitiken.Långsiktigt kommer vi att arbeta vidare med destora frågorna om hur infrastruktur och skattesystemska byggas upp för att främja en långsiktigt hållbarutveckling. Och här kommer vi att bygga vidare påden uppgörelse som finns mellan regeringen ochvåra samarbetspartier.En annan viktig fråga från handlarom den globala kemikaliestrategin och ett globaltkemikaliemål. har länge drivit kemikaliefrå-gorna, både inom EU och globalt. Grunden är denstränga svenska kemikaliestrategin som har målet attvi ska sluta att använda de farligaste kemikalierna, desom är långlivade och lagras i människokroppen.Det var en stor framgång för och för EUatt vi i kunde ta beslut om att fasa ut defarligaste kemikalierna till 2020, att vi då ska ha bortkemikalier som skadar miljö och hälsa. En globalkemikaliestrategi ska nu finnas på plats år 2005.Min ambition är att ska fortsätta att varapådrivande i arbetet för en giftfri miljö.Just nu arbetar vi särskilt med frågan om brome-rade flamskyddsmedel. Vi arbetar också med kvick-silverfrågorna.Det är regeringens ambition att möjligt iavvaktan på ett förbud på införa ett natio-nellt förbud mot användningen av bromerade flam-skyddsmedel i varor och produkter.När det gäller kvicksilver arbetar vi aktivt för enskärpning av EU:s politik på området. Och vi bidrarockså aktivt till arbete med en global kvick-silverstrategi, alltså inom FN-systemet.Jag kan också berätta att regeringen har fattat be-slut om att stötta inrättandet av ett särskilt kemikali-sekretariat i samarbete med bland annat och Världsnaturfonden. Vi är övertygadeom att detta blir en viktig insats för att driva på kemi-kaliearbetet framöver.Jag ska också ta upp frågan om målen om biolo-gisk mångfald och vattenresurser. Ett av de övergri-pande målen efter är att kraftigt reduce-ra förlusten av biologisk mångfald. Målet i Johannes-burg är satt till 2010.Detta är en hjärtefråga för som vi ocksåhar drivit inom konventionen för biologisk mångfaldoch inom EU.