prot · GP0996 · 2002-04-16 00:00:00 — Jag har lika svårt attacceptera att brevbärarna tvingas gå ut med allt tyng-re brevväskor som blir värda allt mindre.Jag vill understryka att inte har nå-got emot att statliga företag expanderar utomlands,men först måste faktiskt styrelse och ledning visa klarar av att visa vinst på verksamheten i Sveri-ge, innan man riskerar pengarna utanför landets grän-ser.Jag är mycket medveten om att har en av-reglerad marknad till skillnad från flertalet andraländer. Detta innebär att andra länders företag kankomma hit och konkurrera, men att det svenska före-taget är förhindrat att göra detsamma. Det kan manvara mycket kritisk emot, och har varitkritiskt mot detta.Samtidigt är det ju så att vi har denna situation.Som näringsministern sade kan det ju faktiskt ocksåvara så att den här konkurrenssituationen för svenskaPosten stärker Posten så att man i en kommande av-reglerad marknad i står väldigt stark. Därförborde man kanske, i stället för att slå ihjäl dennakonkurrent, försöka se till att få fram de pengar sombehövs från sin huvudsakliga verksamhet, och denhuvudsakliga verksamheten är stora sändningar avdataadresserad post.I höstas sade statsrådet i en debatt till mig att detfinns frågetecken kring Postens verksamhet, och mankan undra vilka som borde kunna rätas ut. Vilka harrätats ut fram tills , och vilka frågetecken återståratt räta ut?Anf. 93 Näringsminister ():Herr talman! Det finns många frågetecken när detgäller Posten. De största frågetecken som jag har hafthar handlat mer om den nationella affären. De harhandlat om Postens huvuduppgifter, dvs. att det skafinnas minst ett postkontor i varje kommun, att detska finnas kassaservice på lika många ställen som detfanns tidigare och att man ibland inte har förstärktservicen utan har försämrat servicen när det gällerposthanteringen - den typen av frågetecken.Jag följer Posten och dess verksamhet utomor-dentligt noga. Jag har också gjort så att Näringsde-partementets statssekreterare, den som jag har kopplattill statliga företag, för tillfället är satt som ordförandeför , just därför att jag vill ha kontrollöver Posten, kontroll i den meningen att Posten görde uppgifter som vi fastställde när Posten fick rätt attsälja ut Postgirot. Där hade vi olika punkter som vivar överens om med Posten. Jag vill inte bli anmäldtill för ministerstyre, utan jaghar bara följt de punkter som vi var överens om, ochdärför har jag vidtagit dessa åtgärder.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 2001/02:355 omBarsebäck och miljön i SkåneAnf. 94 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag kommer att vidta för att en samlad be-skrivning av miljökonsekvenserna ska redovisasinnan man prövar villkoren för stängning av Barse-bäck 2.Låt mig först säga att jag förstås håller med IngerStrömbom om att det är nödvändigt med en grundligkonsekvensbeskrivning inför prövningen av om denandra reaktorn i kan stängas.För att kunna stänga den andra reaktorn i Barse-bäck måste bortfallet av elproduktion kunna kompen-seras genom tillförsel av ny elproduktion och mins-kad användning av el. Kompensationen måste ske påsådant sätt att stängningen inte medför påtagligt ne-gativa effekter för elpriset, tillgången på el för indu-strin och effektbalansen, eller för miljön och klimatet.Reaktorn ska stängas så snart de villkor riksdagenlagt fast är uppfyllda. Regeringen har i en skrivelsetill (skr. 2001/02:22) redovisat sin bedöm-ning att detta kan ske senast , efter det atterforderliga åtgärder fått genomslag.En ytterligare prövning av förutsättningarna förstängningen ska alltså genomföras. För detta krävs ettheltäckande underlag som kan ligga till grund förregeringens och bedömning.Inom pågår enupphandling av konsultinsatser för att tillhandahålladetta underlag. Rapporteringen från konsultinsatsernakommer att remissbehandlas och utgöra en väsentligdel av underlaget för regeringens bedömning.Det är förstås viktigt att underlaget blir så full-ständigt som möjligt och belyser alla förutsättningarav betydelse för bedömningen av om de övergripandemål som ställt upp kan sägas vara uppfyll-da.Inte minst ska underlaget belysa hur en stängningav skulle påverkaklimatet och miljön.Anf. 95 ():Herr talman! Jag vill tacka för svaret. Det ärganska allmänt hållet och kan tolkas väldigt positivtom man ser det från miljöperspektivet. Jag vill ändåställa några frågor.Eftersom är utgångspunkten för min inter-pellation kan jag inte låta bli att göra en jämförelsemed hur det var när Öresundsförbindelsen skullebyggas. Jag arbetade då på Kommunikationsdeparte-mentet under den borgerliga regeringen. Jag minnsden långa rad av expertutredningar som gjordes föratt få en så god bedömning som möjligt av miljöef-fekterna innan man gav tillstånd för byggande. Dåfanns inte , men det fungerade ändå.Allt som gick att utreda utreddes. Miljön sattes ifokus eftersom man visste att det var ett projekt somskulle förändra villkoren och levnadsmönstren i regi-onen och därigenom utgöra en påverkan på miljön.I dag har vi och krav på miljökonse-kvensbeskrivningar för varje projekt som innebärpåverkan på miljön. Som det har verkat tycksdet dock inte gälla för projektet att stänga kärnkrafts-reaktorer trots att man vet att det innebär mycket storpåverkan på miljön, främst i form av koldioxidut-släpp.Borde det inte vara en lika omsorgsfull miljö-prövning inför stängandet av ett kraftverk som införbyggandet av ett nytt? Vi vet t.ex. att miljökra-ven är så stränga att det i praktiken är nästan omöjligtatt bygga ett nytt vattenkraftverk.Jag vill ha ett tydligt löfte av ministern. Kan mi-nistern lova att vi får en fullödig miljökonsekvensbe-skrivning redovisad för oss här i innanbeslut ska fattas om stängning av i första hand Barse-bäck 2 men även den stängning av kärnkraften somska ske ?Anf. 96 Näringsminister ():Herr talman! Regeringen har ,, redovisat sin bedömning attriksdagens villkor för stängning av intevar uppfyllda vid respektive prövningstillfälle. Somjag sade i svaret är ett av villkoren att stängningeninte får medföra negativa konsekvenser för miljönoch klimatet.Vid prövningen framhöll regeringen att enstängning på kort sikt skulle innebära attbortfallet av elproduktion skulle ersättas av import avel som produceras under sämre miljömässiga förhål-landen. Detta var ett av de viktigare skälen till attregeringen sammantaget gjorde bedömningen attreaktorn inte kunde stängas . Jag vill därförpåstå att slår in öppna dörrar när honkräver en samlad beskrivning av miljökonsekvenser-na inför nästa prövning av om villkoren för stängningär uppfyllda. Självklart kommer miljökonsekvensernaatt liksom tidigare väga tungt.Anf. 97 ():Herr talman! Jag tackar för det. Det är i alla fallett steg i rätt riktning. Utifrån det interpellationssvarjag har fått har jag fortfarande många frågor. Jagtycker att svaret är rätt otydligt.Jag ska citera en mening i texten som är central:"Kompensationen måste ske på sådant sätt att stäng-ningen inte medför påtagligt negativa effekter förelpriset, tillgången på el för industrin och effektbalan-sen, eller för miljön och klimatet." Hur definieras"påtagligt negativa effekter"? Innebär inte det att manmåste göra många och tunga vetenskapliga utred-ningar för att kunna göra en saklig bedömning?Hur mycket är "påtagligt negativa effekter" - hurmånga miljoner ton koldioxid ? Hur stora ef-fekter på det framtida klimatet är tolerabelt innan detklassas som "påtagligt" - hur mycket svaveloxid, hurmycket kväveoxid?Svaren ligger naturligtvis i vilka energislag somkommer att ersätta kärnkraften. Är det kolkraften,som ministern nämnde i förbifarten, vet vi ganska välvad luften får ta emot. Det vet vi av erfarenheternafrån stängningen av . Det går att görakalkyler utifrån det. Är det ökad elproduktion frånnaturgas blir det stora utsläpp av koldioxid och kvä-ve.Kristdemokraterna anser att man inte kan betraktaenergifrågorna ensidigt som energifrågor. Vi vet allaatt varje typ av energiproduktion innebär viss påver-kan på miljön, på olika sätt. Eftersom det framtidaklimatet är en ödesfråga för oss alla och för komman-de generationer gäller det att hålla koldioxidutsläppennere. Det är därför som vi i våra motioner och i de-batter och artiklar ständigt upprepar kravet på miljö-konsekvensbeskrivning.Hittills har vi inte känt oss lugna. Jag vet inte omjag är lugnad till när det gäller redo-visning av miljökonsekvenserna.Grunden till min interpellation var en rapport frånLänsstyrelsen i som har tagit till hjälpför att göra beräkningar av utsläppsökningarna.Kommer näringsministern att ta det undersökningsre-sultatet till sig, som ett första underlag i den stora,omfattande miljökonsekvensbeskrivning som vi harfått i alla fall ett halvt löfte om?Anf. 98 Näringsminister ():Herr talman! refererar till en rap-port som i presenterat vilkenvisar att stängning av kange sämre miljö i . Rapporten utgår uppenbarli-gen från ett antagande om att kraften från Barsebäckersätts av ström från tre utpekade koleldade kraftverkpå Sjælland och beskriver hur utsläppen av kväveoxi-der och svaveldioxid därmed ökar samt hur dettapåverkar luftkvalitet och nedfall av försurande ämneni . Denna typ av studie är enligt min meningbåde viktig och intressant som del av ett bedöm-ningsunderlag. Man måste dock komma ihåg att enstudie som denna visar effekten av ett specifikt sättatt kompensera kraftbortfallet från ge-nom en produktionsökning i tre identifierade kol-kraftverk i vårt närområde.Man kan förstås tänka sig många olika scenarierför hur kraftbortfallet ska ersättas med olika påverkanpå klimat och miljö. En miljökonsekvensbeskrivningav stängningen av måste ge en samman-vägd helhetsbild av följderna av en stängning. Menjag håller med om att studier somden hon hänvisar till är av intresse och bör tas med iunderlaget för regeringens och bedöm-ning. Jag utgår också från att såväl denna som even-tuella andra relevanta studier kommer att ingå i dettaunderlag.Anf. 99 ():Herr talman! Jag får tacka för det. Jag tror attnäringsministern och jag är ganska överens om attenergi, ekonomi och miljö är så starkt sammanlänka-de att man inte kan fatta ett långtgående energibeslututan att ha de andra faktorerna med. Alla tre område-na måste vara ordentligt belysta.Tillgång till energi till rimliga priser och medminsta möjliga påverkan på vår miljö är det som vialla ska jobba för. Jag ser fram emot att det ska kom-ma ordentliga redovisningar. Om det inte gör detkommer jag att skrika högt.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på interpellation 2001/02:345 ombarnfamiljers boendeAnf. 100 Statsrådet ():Herr talman! har frågat vilkaåtgärder jag avser vidta för att öka tillgången på än-damålsenliga bostäder för barnfamiljer samt vilkaåtgärder jag avser vidta för att barnfamiljer ska hareell möjlighet att välja boendeform.Låt mig först påminna om det bostadspolitiskamålet som har godkänt och i vilket det bl.a.framgår att alla ska ges förutsättningar att leva i godabostäder till rimliga kostnader samt att boendemiljönsärskilt ska främja en god uppväxt för barn och ung-domar. Med detta som grund och utifrån aktuellaförhållanden i samhället utformas bostadspolitiken.Bostadspolitiken i har två sidor. Statenansvarar för de finansiella ramarna för bostadspoliti-ken medan kommunerna har det övergripande ansva-ret för bostadsförsörjningen på den lokala nivån.Situationen på bostadsmarknaden med ökad brist påbostäder i tillväxtregionerna och ett över-skott på bostäder i kommuner med vikande befolk-ningsunderlag leder till att olika åtgärder behövs iolika delar av landet. Den nyproduktion som sker ärkoncentrerad till tillväxtområdena och till stor del iform av bostadsrätter. En barnfamiljs möjlighet attvälja boendeform varierar alltså beroende på var ilandet familjen lever. Regeringen har genomfört fleraåtgärder som syftar till att förbättra bostadsförsörj-ningen såväl som att stärka barns och ungdomarsinflytande.Regeringen införde 2001 ett investeringsbidragför nybyggnad av hyresbostäder. Ett syfte med bidra-get är att eftersträva en blandning av upplåtelseformervid nyproduktion av bostäder. Det är väsentligt attöka nyproduktion av hyresbostäder som efterfrågasav bredare hushållsgrupper. Det tillfälliga invester-ingsbidraget är utformat så att projekt med skäligproduktionskostnad och skälig boendekostnad priori-teras. Syftet är att uppnå en ökad produktion avfrämst små eller medelstora lägenheter.Den nya lagstiftning om kommunernas bostads-försörjningsansvar som trädde i kraft den 1 januari2001 innebär att en kommun ska vara skyldig attanordna bostadsförmedling om det behövs för attfrämja bostadsförsörjningen. Vid bostads-förmedling förekommer viss förtursförmedling pågrund av särskilda behov. Kommunerna bestämmersjälva de närmare principerna för hur kösystemet skavara utformat. En kommun kan ha flera köer för olikakategorier av hyressökande. Den ovan nämnda lag-stiftningen lägger alltså inte några hinder i vägen fören bostadsförmedling som önskar att för-dela ett visst antal lägenheter enligt ett förturssystemför t.ex. barnfamiljer.Boverket har haft i uppdrag att tillsammans medVägverket, , Ungdomsstyrelsenoch utveckla metoder förhur barns och ungdomars inflytande ska förverkligas ikommunerna i frågor som rör samhälls- och trafik-planering. har lämnat rapporten ärockså medborgare till regeringen. Rapporten inne-håller ett antal förslag till åtgärder för att utvecklabarns och ungas deltagande och inflytande i plane-ringen. Rapporten är föremål för beredning inomRegeringskansliet.De åtgärder jag redovisat, pågående och planera-de, är avsedda att skapa förutsättningar för ett ökatbostadsbyggande som i förlängningen ska ge såvälbarnfamiljer som övriga medborgare större möjlighetatt välja boendeform.Anf. 101 ():Fru talman! Jag till tacka statsrådet för svaret. Barnfamiljerna har tappat mark på bostads-marknaden . Andelen barnfamiljer sombor i småhus har minskat som andelen barnsom bor trångt har ökat. Det var en omLO-barnen och boendet som presenterades. Nuhandlar inte detta fenomen enbart om LO-folket. Härfinns TCO-folket, och här finns de som inte tillhörnågon facklig organisation.Vad man konstaterade var att av barnen i stor-stadsregioner bor i småhus mot i mindrekommuner. Andelen trångbodda, där barn i skolål-dern och uppåt inte har ett eget rum, ökade från 19 till21 % . För barn med föräldrarfödda i ett annat land är det av barnen i åldern10-18 år som inte har eget rum.Det som tycks problematiskt är att boendeformer-na också styr hur trygg man är. av föräld-rarna som bor i hyrd lägenhet visar sig vara rädda attgå ut . För dem som äger sin lägenhet ellersitt hus handlar det om 3-6 %t.Herr talman! Det är viktigt med barnperspektivet ibostadspolitiken. Vi har fört en politisk diskussionom äldreboende och styrt resurser för att stimulerabyggande för äldreboende. Vi är inne i ett skede därvi styr resurser för att skynda på byggandet av stu-dentbostäder. Men barnperspektivet hörs inte i denpolitiska debatten. Statsrådet svararpå mina frågor om att öka tillgängligheten på ända-målsenliga bostäder för barnfamiljer och att ge barn-familjer reell möjlighet att välja boendeform. Mensvaret visar tydligt den regionala klyvningen i landet,med svårigheterna för barnfamiljer i tillväxtområdenatt välja boendeform. är det i tillväxtområ-dena som jobben finns.Boverkets uppdrag att tillsammans med andramyndigheter utveckla metoder för hur barns ochungdomars inflytande ska förverkligas är positivt. Jagser med förväntan fram mot regeringens beredning avdetta. Den största orsaken till de nya klasskillnadernahandlar dock om möjlighet till arbete och att det finnshyresrätter att tillgå. Jag är något förvånad över attstatsrådet inte berör bostadsbidraget, som tillskapadesför att uppnå målet om goda och ändamålsenligabostäder för alla. Halveringen av detta ger givetvis negativa konsekvenser. Demest hårresande exemplen visades för familjer somfick lämna eget boende med lägre hyra för att flyttatill en hyresrätt med mindre yta och med högre hyra.Jag vill fråga statsrådet : Anser statsrådetatt det bostadspolitiska målet, investeringsbidraget förnybyggnad av hyresrätter och lagstiftningen omkommunernas bostadsförsörjningsansvar är tillräckli-ga åtgärder för att minska klyftorna? Eller har reger-ingen accepterat att vart femte barn i leverfattigt?Anf. 102 Statsrådet ():Herr talman! Det är naturligtvis inte så att de åt-gärder som regeringen har vidtagit räcker för att viska undanröja den bostadsbrist som finns. Det krävsockså ett hårt engagemang från kommunalpolitikerruntom i landet för att bygga bort bostadsbristen.Vi har ställt medel till förfogande med invester-ingsbidraget för hyresrättsproduktion. Jag kan kon-statera att det är glädjande att ansökningarna för attkomma i åtnjutande av det bidraget är så många somde är. Men jag efterlyser fler initiativ, framför allt iStockholmsregionen. Det är här vi har den allra mestpåtagliga bostadsbristen. Jag efterlyser fler initiativfrån kommunalpolitikerna i föratt öka bostadsproduktionen från de nivåer som vi hari dag.Vi har haft en väldigt stark inflyttning till Stock-holmsregionen , ochbostadsbyggandet har inte hängt med. Det är alldelesuppenbart. Många människor, barfamiljer och ung-domar, har hamnat i kläm till följd av det. måstevi undanröja bostadsbristen. Där finns ett delat ansvarmellan regeringen och de kommunalpolitiskt aktiva.Jag menar att regeringen har tagit sitt ansvar genominvesteringsbidraget. krävs det initiativ också frånlokalpolitikerna. Politikerna i kan ju resaned till och titta på att det går att bygga, ochdet går att bygga till rimliga kostnader. Det gör detutmärkta företaget handlar också om att barnfamiljernas ekono-miska situation måste förbättras. Barnfamiljerna, ochframför allt ensamstående med barn, fick ta väldigtmycket stryk ekonomiskt under det besvärliga 90-talet. har regeringen vidtagit ett antal åtgärdersom avsevärt stärker barnfamiljernas ekonomiskasituation och därmed också möjligheter att välja bo-stad och efterfråga varierande boendeformer.Det handlar om de höjda barnbidragen och max-taxan i barnomsorgen, som harvarit så starka motståndare till, även om de förklararatt de inte tänker riva upp det om de mot förmodanskulle hamna i regeringsställning. Maxtaxan i barn-omsorgen tillsammans med de höjda barnbidragenoch skattesänkningarna för låg- och mellaninkomst-tagarna har stärkt barnfamiljernas ekonomiskasituation avsevärt.Det kan vi också läsa av genom att socialbidrags-kostnaderna nu minskar ganska kraftigt. Det har degjort på tre fyra år.Att bygga mer lägenheter, att bygga bort bostads-bristen, och att se till att stärka barnfamiljernas eko-nomiska situation är två saker som skapar bättre för-utsättningar för barnfamiljerna att välja ett boendesom passar deras behov.Anf. 103 ():Herr talman! Tack, statsrådet !Målet för bostadspolitiken är att alla ska ges sammaförutsättningar att leva i goda bostäder till rimligakostnader och i en stimulerande och trygg miljö inomekologiskt hållbara ramar. Det är regeringens egnaord, och dem ställer vi upp på. Det är fina ord.Men de är tydligen mycket svåra att leva upp till,om man ser till vad regeringen egentligen har lyckatsåstadkomma. Det vore bättre att t.ex. av mom-sen återfördes generellt för nybyggnation av hyres-rätter än att ha de godtyckliga investeringsbidragen,som inte är rättvist fördelade. Jag tycker att Lars-ErikLövdén ska tänka om och se om inte det vore enbättre väg, som skulle kunna göras möjlig för allnybyggnation.Jag är också imponerad av att Skövdebostäder kanbygga så bra i centrum. Men jag undrar om Lars-ErikLövdén har följt det senaste, dvs. att Skövdebostädernu vill sälja ut över 1 100 lägenheter av sitt beståndtill ett fastighetsbolag, . Man går ifrånytterområden som inte är så attraktiva för hyresgäs-ternas del.Fastighetsägarna beställde en utredning av Insti-tutet för bostads- och urbanforskning i . Där visades vilka områden somman inte var så villig att betala hög hyra för, och därfanns t.ex. och . Skövdebostäder harlämnat , och lämnar manhalva , och utan atthyresgästerna har blivit tillfrågade. Jag är skeptisk.Fast jag är med i den borgerliga gruppen, och fleradär har sagt ja till detta, så är jag tveksam till hur jagska göra. Det är alltså både-och - ris och ros.Jag vill ställa en fråga statsrådet . Det gäller den förändring av bostadsbidragssy-stemet som skedde -96 och som medförde att det blirsvårare för makar och sammanboende att söka bo-stadsbidrag. I stället för den samlade familjeinkoms-ten som bidragsgrundande inkomst infördes en indi-viduell prövning, som drabbar familjer med mer änen vuxen. De här följderna påtalade vi kristdemokra-ter på ett tidigt stadium.År 1995 fanns det 550 000 hushåll som hade bo-stadsbidrag, men när systemet förändrades ändradesdetta. 1995 var det och 2001prognosticerades det hela till 4,1 miljarder. När jag nuläste redovisningen såg jag att det gick ned till 766miljoner lägre än beräknat, dvs. drygt 3,9 miljarderkronor.Detta gör att människor inte kan ha ändamålsenli-ga bostäder. De skulle ha kunna ha haft det på ettbättre sätt.Jag vill fråga statsrådet vilkasamtal bostadsministern för med statsrådet . Bostadsbidraget är ju egentligen det bästaselektiva stödet till barnfamiljer när det gäller att fåen bra bostad.Vid utskottets hearing den 23 oktober förra årethöll också från medom detta. Han uppmanade bostadsutskottet att försö-ka ta tag i frågan en gång till och att ta upp den ocksåmed och . Jag tror påden idén.Anf. 104 Statsrådet ():Herr talman! Jag berömde Skövdebostäder för lyckades bygga nytt till rimliga kostnader. Detberömmet innefattade inte försäljningsplanerna; detkan jag försäkra om. Men det ärväl snarare ett problem för den borgerliga majoriteteni Skövde.Investeringsbidraget för hyresrättsproduktionenhar blivit en stor framgång. Jag vill bestämt tillbaka-visa påståendet att det är godtyckligt. Det är integodtyckligt. Det handlar om att vi vill stimulera enhyresrättsproduktion till rimliga kostnader, som nor-mala inkomsttagare kan efterfråga. Det har blivit enväldigt stor framgång.Förslaget från om att i ställetåterföra av momsen skulle inte ge samma ef-fekter som investeringsbidraget när det gäller normalhyresrättsproduktion. Det skulle inte ge samma eko-nomiska utdelning och inte medverka på det sätt sominvesteringsbidraget har gjort till att öka nyproduk-tionen.Jag har en kommentar till det här med bostadsbi-draget. Det är riktigt att det vidtogs åtgärder för regel-förändringar när det gäller bostadsbidraget . Det gjordes som ett led i den besparing och denstatsfinansiella sanering som vi var tvungna att göraefter de borgerliga regeringsåren.Men den allra viktigaste förklaringen till att bo-stadsbidragen och statens utgifter för dem minskaroch har gjort det under den senare delen av 90-taletoch in och 2001 är att människor harfått jobb. Reallönerna har förbättrats och därmed ärman inte beroende av bostadsbidrag i samma omfatt-ning som man var . Det ärden väsentligaste förklaringen till att kostnaderna ochutgifterna för staten för bostadsbidraget har minskat.Anf. 105 ():Herr talman! Jag håller inte med om den förklar-ingen. Sanningen är att sysselsättningsökningen mel-lan 1997 och i stället har berott påökad sjukfrånvaro. Den faktiska andelen sysselsatta iarbete ökade ,och sjukfrånvaron fortsätter att öka lavinartat.Det som också gör att bostadsbidragen minskar äratt många avstår från att söka eftersom återbetal-ningsreglerna blev så svåra för många. Endast unge-fär har fått dispens från återbetalningen. Mangör också olika vid de olika försäkringskassorna.Därför avstår t.ex. studenter som vet att de kanske fårett jobb under nästa halvår från att söka.