prot · GP0985 · 2002-03-20 00:00:00 — Då ska man vetavilka förutsättningar man har att välja.Det är betydligt intressantare att läsa de moderataförslagen där valfriheten sätts i högsätet och manutgår från allas lika möjlighet att faktiskt välja.Svaret blir ett par frågor: På vilket sätt ska man idet moderata samhället ge alla en möjlighet att fak-tiskt välja? Är det skolpengen?Anf. 21 () replik:Herr talman! Låt mig då inte krångla till det såmycket för , så att han får enchans att kunna svara om huruvida rätten att väljaskola skulle innebära trygghet och makt för en elev.Vi har en vanlig kommun där det finns ett antalkommunala skolor och där det också finns någrafriskolor. Det är inte så konstigt att inom en ochsamma kommun ha möjligheten och rätten att väljaen skola oavsett om det är en skola elleren friskola.Jag frågar väldigt enkelt, herr talman: att det kan vara en trygghet attveta för en elev i t.ex. att det i en vanligsvensk kommun finns möjlighet att välja skola, ävenom det är en friskola?Anf. 22 () re-plik:Herr talman! Den största tryggheten en elev har äratt han vet att han har tillgång till en bra skola. Denabsolut största tryggheten är att det finns tillgång bra skola. Vi ska diskutera de fristå-ende skolorna. inställning är solklar ifrågan. Vi vill att det är närhetsprincipen som skagälla. Tryggheten består i att jag som elev vet och kanvara trygg i att det finns en skola i min närhet som ärbra och som ger mig möjlighet att utvecklas och växa.Anf. 23 () replik:Herr talman! ställde två frå-gor till mig. Den första var vad jag vill göra åt vuxnasom i skolan utsätter barn för mobbning. Svaret ärenkelt men viktigt: Sådana vuxna ska naturligtvis intefinnas i skolan. De ska bort därifrån så snart sommöjligt.I den mån det förekommer att lärare beter sig illaföreslår en lärarlegitimation som dels skabidra till att höja statusen på läraryrket, dels är enmarkering av hur viktigt läraryrket är. Legitimationenska kunna dras in vid uppenbara fall av misskötsel.Vår inställning till vuxnas beteende i skolan är alltsåkristallklar.Den andra frågan var varför fokuserarpå att splittra elever. Den är svårare att svara på efter-som inte fokuserar på att splittra elever.Folkpartiet fokuserar på att skolan ska vara trygg föralla och att ingen ska behöva vara rädd för att gå tillskolan.Ibland kan medlet vara att skolan måste ha någotstörre befogenheter än att gripa in när det hargått riktigt långt. Men målet är att alla ska vara tryggai skolan.Anf. 24 () re-plik:Herr talman! Jag tackar för svaret.Det var klargörande. Jag ville med mina frågor foku-sera på ett problem.Vi har en fråga där vi i stort sett är eniga, nämli-gen att vi ska bekämpa mobbning och alla former avdiskriminering. Det finns en stor samsyn i den frågan.Då finns det en risk att kraften i den samsynen går omintet om vi väljer att av olika partitaktiska skäl lyftafram frågor som i mina ögon snuttifierar arbetet.Därför frågade jag, och jag är tacksam för svaret.Anf. 25 () replik:Herr talman! Jag vill avsluta med att ställa sammafråga till som jag ställde till JanBjörkman: Anser att det finnsfall där skolan bör ha laglig rätt att flytta elever somgjort sig skyldiga till mycket grov mobbning?Anf. 26 () re-plik:Herr talman! Jag ska svara med att citera vad ut-skottet säger, och det överensstämmer med min åsikt:"Utskottet anser att det är viktigt att avstängning somen ren repressiv åtgärd mot en elev som inte bättratsig genom de åtgärder som elevvårdskonferensenbeslutat inte bör få förekomma. En eventuell flyttningav en elev skall vara en del i en väl genomtänkt planför att få eleven att bättra sig och inte utsätta kamratereller lärare för mobbning, övergrepp eller fara." Detsvarar tydligt på den fråga som ställde.Anf. 27 ():Herr talman! Den proposition vi nu debatterarhandlar om tre frågor inom området elevhälsa. Denförsta gäller ett konkret förslag. I propositionen före-slås att förskoleklassen ska ingå i skolhälsovården,och att den första allmänna hälsokontrollen ska göraspå de elever som går i förskoleklassen.Det är naturligtvis en fördel att på det här sättetknyta förskolebarnen till skolhälsovårdens arbete.Man får bl.a. en kontinuitet i hälsoarbetet, vilket ökarmöjligheten till tidig upptäckt och behandling avsjukdomar eller besvär hos barn, för att framöverkunna följa upp dem i skolan.Regeringen aviserar i propositionen att det ocksåkommer en översyn av arbetsmiljölagen i syfte attförtydliga elevens inflytande över arbetsmiljön i sko-lan.Det är något som av naturliga skällänge har drivit, och vi vill ge eleverna betydligt stör-re möjligheter att själva påverka miljön i skolan.Eleverna har också genom sina organisationer drivitdetta. Bl.a. har elevorganisationen varit mycketaktiv i frågan.Det är viktigt att vi får ordentliga lagliga rättig-heter för eleverna - rättigheter som motsvarar detsom gäller på de vuxnas arbetsplatser, t.ex.skyddsombudens befogenheter. Det kom inget förslagi propositionen om hur det här ska se ut i detalj, menregeringen deklarerar att man är beredd att kommamed ett sådant förslag.Den tredje delen handlar också om en mera bredskiss för en omställning av skolans hälsoarbete i desshelhet. Det handlar om en kraftsamling där olikaresurser, som skolläkare, skolsköterskor, specialpe-dagoger, kuratorer, psykologer, lärare och elever, skasamverka i en större enhet. Det är det som jag kallarelevhälsan. Det här är en naturlig åtgärd, som natur-ligtvis främjar en helhetssyn på eleven och det peda-gogiska arbetet i skolan och det som har varitlite mera separat hälsovård och sjukvård.Vi vet att en del av skolans problem är re-sultatet av de tidigare nedskärningarna. Man har sku-rit ned bland personalen. Just bland kategoriernaskolsköterskor, kuratorer, skolpsykologer och speci-alpedagoger har man skurit ned kraftigt. Det betyderatt elever i behov av särskilt stöd inte har fått det stödsom de är berättigade till.När nu resurserna förs tillbaka till skolan och manbörjar en uppbyggnad av de här delarna och får in flervuxna i skolan är det naturligt att man också tar itumed en omorganisation av den här verksamheten. Detär rätt tidpunkt att tänka över de här frågorna. Vihoppas att det ska komma ett förslag relativt snart.Förslaget i propositionen har tagits fram i samver-kan mellan regeringen, och Vänsterparti-et, och vi står självfallet bakom de här bedömningar-na. Det är också tydligt att samtliga partier delar upp-fattningen att det här är angeläget, och vi ser frammot ett arbete där detaljerna i förslagen ska utformas.Jag är övertygad om att det blir en bred majoritetäven där.Jag yrkar bifall till utskottets förslag i dess helhet.Jag vill bara kort nämna någonting positivt om demotioner som har tagits upp i det här sammanhangetsom berör mobbning. Det är med stor glädje som viser att mobbningsfrågan har fått en så stor uppmärk-samhet som den nu har överallt - här i , utei skolorna och i debatten. upp-märksammar frågan, liksom osv. Detär ett arbete på bred front.Jag påminner mig om hur det var förra mandatpe-rioden när det här startade. Då hade vi från Miljöpar-tiets sida förslag om att lagstiftning mot mobbningskulle skrivas in i skollagen. Det rönte stort motstånddå. Det andra var att vi krävde att det skulle skrivas ini läroplanen att det ska finnas program mot mobbningvid varje skola. Där skulle det vara ett program somockså innehöll delar när det gäller både det förebyg-gande arbetet och åtgärderna. Det diskussionen dåhandlade om var om det verkligen var vettigt att ha enlagstiftning. gick in och krävdelagstiftning.Så småningom blev det en lagstiftning mot mobb-ning. Vi ser redan nu resultatet, bl.a. den uppmärk-samhet som mobbningsfrågan får när man med åbe-ropande av lagrummet kan driva exempelfrågor tilldomstol. Det är naturligtvis ett instrument som harbidragit till att mobbningsfrågan får den uppmärk-samhet som är till gagn för den.Jag vill nämna att man också på departementsnivåhar tagit initiativ. Det är ovanligt att man från depar-tementet själv driver en kampanj i mobbningsfrågan.Skolverket gör det naturligtvis, men man anser ocksåfrån regeringens sida att skolan är så viktig att mantar egna initiativ, tar fram material, går ut i skolornaoch arbetar med frågorna. Det är glädjande.Jag vet inte om jag ska ta upp envisafasthållande vid frågan om huruvida man ska få flyttaelever eller inte. Det är naturligtvis en detalj i dethela. Det kan vara en bit i det gemensamma arbetetatt man håller frågan levande, att har tagitpå sig att i alla sammanhang prata om den frågan. Jagska inte vara elak och kräva ytterligare förklaringar.Frågan kommer ju att få sin lösning när ger sitt betänkande till hösten.Med det vill jag tacka för ordet.Anf. 28 () re-plik:Herr talman! talar om vikten avomorganisering av elevvårdsteamet osv., som jag trorkan vara bra. Men jag vill ändå höra hur Miljöpartietställer sig till att satsa mera kraft på att också omor-ganisera den ordinarie verksamheten.Skulle t.ex. en tänkbar lösning att organisera an-svarstagandet för elever i mindre grupper kunna varaen modell för att man ska slippa använda så mycketkraft till elevvårdsarbete? Jag menar att det förebyg-gande arbetet kanske skulle vara en modell att efter-sträva. Vi behöver mycket bra elevvård . Det ärinte det jag talar emot, utan jag talar för att vi skasatsa ännu mer på den ordinarie verksamheten för attförhindra att så många elever hamnar inom elevvår-dens område.Anf. 29 () replik:Herr talman! Jag uppfattar det nog som att den häromorganisationen kommer att leda till att just sådanahär frågor kan diskuteras i en lite bredare grupp. Manska alltså inte skilja ut de här områdena utan få enorganisation där det är naturligt att kurator, special-pedagog, lärare och övrig personal tillsammans dis-kuterar de här frågorna. Det kan t.ex. gälla grupp-storlekar och små förändringar i skolan som man göri förebyggande syfte.Det är nog tänkt att just det här helhetsperspekti-vet ska genomsyra skolans hela verksamhet, att manska få en helhetssyn på lärandet och att man inte skaskilja ut hälsoarbetet, sjukvården eller andra delarsom separata enheter. De ska just vävas samman, ochman ska få in alltihopa i planeringen av det som vitidigare kanske har kallat det pedagogiska arbetet.Anf. 30 () re-plik:Herr talman! Jag tackar för det svaret.Jag hoppas att vi över partigränserna ska kunnaarbeta ännu mer med att hitta tänkbara modeller ochlösningar för att förändra skolans inre organisation, såatt vi kan möta alla elever med tanke på deras behovoch förutsättningar och därmed förhoppningsvis kanförebygga en rad av de problem som man tving-as ta hand om i elevvården.Jag tackar för svaret och ser fram emot att vi skahitta nya möjliga vägar.Anf. 31 () replik:Herr talman! Jag delar helt på det här och tycker också att det är lite av kär-nan i förslaget. Jag tror att vi med tillförsikt kan sefram emot en samverkan.Anf. 32 ():Herr talman! Jag ska börja med att yrka bifall tillreservation 6 under punkt 9. Sedan ska jag tala ommobbning.Det inträffar någonting mycket lustigt i den härdebatten. Vi verkar alla vara överens - då kan manundra vad det är vi debatterar. När vi sedan kommertill några konkreta punkter i debatten, t.ex. flyttningenav de mycket våldsamma personer som inte på någotsätt låter sig påverkas, är det stopp. Det är ett slagsmystisk rundgång i debatten.Jag ska berätta lite grann om bakgrunden till dethär. Mobbning har nämligen ingenting med 90-taletatt göra. Jag stötte på det 1977. Min son, som då gickpå förskola, sade till mig: Mamma, säg till dem attinte kalla mig för utlänning! Han var så liten att haninte visste vad "utlänning" betydde. Han var redan ettoffer, fast han heter , därför att jag bröt.Jag stötte också på detta ännu tidigare, när minstorebror började skolan. Han mobbades därför atthan inte såg ut precis som alla andra. Han fick stryk därför att manantog att han var jude. Detta påverkade hela hans liv,och jag undrar om inte den mycket allvarliga psykis-ka sjukdom som drabbade honom hadeen delförklaring i den systematiska mobbningskam-panjen. Vi var inte judar, men han såg ut som en jude,och det räckte.Vad jag vill påpeka med detta är att det i den soci-alpsykologiska mekanismen för mobbning finns enoerhört farlig destruktiv del, och det är att man orga-niserar sig i grupp mot ett lovligt byte. Offret är ettslags jaktbyte för gruppen. Denna attityd finns i fasc-ismen som en grundläggande psykologisk mekanism.Denna attityd finns också i kommunismen. Det kanvara rasfiender. Det kan vara klassfiender. Grundenär densamma: Träning i hat, glorifiering av våld.Därför är vi i fixerade vid mobbningen.Vi tycker inte att någon demokrati kan acceptera englorifiering av våld och ett agerande som är inspireratav en systematisk hatindoktrinering.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §. )7 § Fristående skolorFöredrogsutbildningsutskottets betänkande 2001/02:UbU7Fristående skolor (prop. 2001/02:35).Anf. 33 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillutbildningsutskottets förslag i betänkande nr 7 beträf-fande alla punkter utom dem där utskottets socialde-mokrater har reserverat sig. När det gäller dessapunkter yrkar jag i stället bifall till reservation nr 9.Den proposition som ligger till grund för debatteni dag handlar inte om ifall fristående skolor är braeller inte. Vi har för vår del lämnat den debatten. Defristående skolorna finns, och de är en värdefull delav vårt gemensamma skolväsende. handlar det omatt diskutera villkoren, för där finns det fortfarandebrister.Med regeringens förslag vill vi skapa rättvisa vill-kor mellan kommunala och fristående skolor, ökaöppenheten och den demokratiska insynen och värnaen hög kvalitet. Man kan tycka att det är självklaraförslag, och många av dem har samlat en majoritetåtminstone i utskottet.Vi får samma regler för alla skolor när det gälleravgifter. Utbildningen ska vara avgiftsfri. Det är enprincip som länge har gällt och varit självklar i kom-munala skolor. blir det så också i fristående sko-lor. Det är bra. Ingen ska behöva avstå från sitt bästaalternativ på grund av avgifter som man inte kanbetala. Verksamheter som är gemensamt finansieradeska vara öppna för alla. Det här gäller också olikaanmälnings- och registreringsavgifter som en delskolor tar ut och som ibland är höga.Till öppenheten bidrar också förslaget om att fri-stående skolor ska lämna en ekonomisk redovisningtill och till den kommun där skolan finns.Det ökar den demokratiska insynen i verksamheten.Dit hör också att det nu ska ske en ny prövning om enskola byter huvudman.En majoritet i utskottet står bakom förslaget attställa samma krav på fristående skolor som kommu-nala när det gäller lärarnas behörighet. Det är särskiltviktigt med tanke på att tillsyn visat attandelen obehöriga lärare är högre i fristående skolorgenerellt och att den i vissa skolor är skrämmandehög.I den frågan verkar vi också vara tämligen över-ens. och skriverunder i princip men inte riktigt i praktiken. Med hän-visning till att man vill värna de pedagogiska alterna-tiven vill man att fristående skolor ska kunna fortsättaatt göra undantag. Vad är det för pedagogiska alter-nativ som inte mår bäst av utbildade lärare?Frågan är högst motiverad när nu Lärarhögskolani tillsammans med kommit överens om hur man ska kunna lösa deproblem som länge funnits kring Waldorfskolornaslärarutbildning.Det blir också ett nytt bidragssystem för gymna-sieskolan. I stället för den hårt kritiserade riksprislis-tan får vi nu ett system som undviker att två eleverfrån samma kommun bedöms kosta olika mycket baraberoende på i vems skola de valt att gå. Det ska istället vara den enskilda elevens behov som styr.Så långt är allt som det bör vara. Men det finnsockså en rad förslag i propositionen där en majoritet iutskottet säger nej. Jag är den förste att beklaga detmen hoppas att det ska finnas en annan jordmån fördiskussion , så att arbetet för mer rättvisa villkoroch större öppenhet kan fortsätta då.Herr talman! I statens uppdrag till kommunernaingår att ansvara för att alla barn och ungdomar vidvarje tillfälle har en plats i skolan och får en godutbildning. Det uppdraget kan inte ges till någonannan. Inget enskilt företag, ingen enskild person ochinget kooperativ kan få det. För det uppdraget harkommunerna en kostnad - för att planera och hålla enberedskap när antalet elever förändras, men också föratt kunna ta över när en fristående skola upphör ellerinte startar som planerat.Ju fler fristående skolor som finns i en kommun,desto större risk för att någon eller några av demväljer eller tvingas att upphöra. Dagen efter skakommunen vara beredd att ta över ansvaret för ele-verna. Det gäller också de elever som börjar i enfristående skola men som under läsåret bestämmer sigför att de hellre vill gå i den kommunala skolan. Detär inte alls ovanligt, och när det sker måste kommu-nen vara beredd att ta emot eleven. Kommunen kanaldrig, som en fristående skola, säga att det är fulltoch hänvisa till en kö.Vi vill att lagen ska vara tydlig på den här punk-ten. Den kostnad som kommunen har för detta exklu-siva ansvar, skolpliktskostnaden, ska man kunnaundanta när bidragen till fristående skolor bestäms.Många kommuner, många borgerligt styrda, säger isina remissyttranden att de redan tillämpar dennaprincip och tillstyrker att lagen förtydligas.Friskolornas Riksförbund medgav vid sin upp-vaktning i utskottet att det finns en skolpliktskostnad.T.o.m. utskottsmajoriteten antyder att man ser dennakostnad men blundar för behovet att se till att villko-ren blir rättvisa. Man framhärdar i att fristående sko-lor ska ha kompensation för kostnader de inte har.Det är ett obegripligt ställningstagande som kräver enförklaring, långt bättre än den ni presterat i era mo-tioner och i utskottsbetänkandet. Varför blundar ni fören verklighet som många av era partivänner i kom-munerna ser och som ni själva antyder att ni har sett?I debatten kring fristående skolor hörs ibland rös-ter som gör mig betänksam. se-dan uppgav en av de större koncernerna i branschenatt man förväntar sig att gå med ivinst - . Det är skolor inom Vittrakon-cernen som har kravet på sig att lämna ett överskotttill sin huvudman, , på av omsättningen.Det sannolika är att det är skattebetalarnas pengar förutbildning man räknar in i sina vinstkalkyler. Detunderstryker behovet av en ny typ av företag som kanverka inom offentligt finansierade verksamheter. Devinster som kan uppstå bör självfallet gå tillbaka tillskolan. Pengarna är ju avsedda för elevernas utbild-ning, inte för aktieägarna.För att kommunerna ska kunna ta sitt ansvarmåste kunna göra en helhetsbedömningnär nya ansökningar prövas. Det handlar om faktorersom skolans storlek, dess geografiska läge och ut-bildningens innehåll, faktorer som kan påverka allaelevers rätt till en plats i en skola inomrimligt avstånd från hemmet.Om ska kunna göra en sådan helhets-bedömning behövs en allsidig konsekvensbeskrivningfrån kommunen om följderna för hela skolväsendetav en nyetablering. För gymnasieskolor behöver denibland sträcka sig även utanför kommungränsen.I dag prövas varje ny ansökan för sig utan hänsyntill helheten. Det har visat sig kunna leda till att helastora kommundelar blir utan en skola. Vi vill förtydliga lagen på denhär punkten och klarare ange vilka krav vi ställer påprövningen.Vi vill också komplettera kompetensmed den kompetens som finns t.ex. i kommunernaoch hos . Vi tror att denerfarenhet som finns där skulle bli en förstärkningbåde när det gäller att bedöma nya ansökningar ochom det blir fråga om att återkalla ett godkännande.Att det skulle leda till godtycke är en hårresandeslutsats och ett misstroende mot både kommuner ochandra som skulle kunna ingå i en nämnd.För att det ska fungera bra krävs också bättre till-syn, uppföljning och utvärdering. Tillsynen ska stå för. Det är oroande att nu underkort tid har upptäckt flera skolor med mycket allvar-liga brister i sin verksamhet. Det är med tanke påeleverna som går där oacceptabelt om sådan verk-samhet får pågå utan att missförhållandenaupptäcks.Bl.a. därför tror vi att det är bra om de friståendeskolorna deltar i kommunernas uppföljning och ut-värdering. Det skulle sannolikt göra det möjligt atttidigare upptäcka problem och att rätta till dem innande blivit så stora att det kan bli fråga om att återkallaett godkännande. En bra dialog är sällan fel.I takt med att de fristående skolorna blir fler blirdet mer och mer otillfredsställande att enbart statenhar insyn i verksamheten. Det försvårar den demo-kratiska kontrollen för dem som har det största intres-se av den - de kommuninnevånare som står för finan-sieringen och för vars barn skolan kan vara ett alter-nativ.Herr talman! Förslagen i propositionen syftar tillatt göra villkoren likvärdiga mellan fristående skoloroch kommunala - men bara villkoren. Skolorna, bådekommunala och fristående, hoppas vi ska visa upp rikedom av variation - olika pedagogiska inrikt-ningar och arbetssätt, olika profileringar och olikahuvudmän.Anf. 34 (m):Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 1, till reservation 5 under punkt 17 samttill utskottets förslag i de delar där vi inte har mode-rata reservationer.Det råder ingen tvekan om att utvecklingen närdet gäller elevers och föräldrars möjlighet att väljaskola har varit fantastisk. finns 488 fristående grundskolor och 149 fristå-ende gymnasieskolor i landet. Det ska ställas mot vadLena skrev i enartikel: - dvs. - fanns detåtta privatskolor på grundskolenivå. Det är skillnad,det!Helt klart är också att denna utveckling inte hadekommit till stånd om Socialdemokraterna och Väns-tern kunnat bestämma. Så långt tillbaka jag kan min-nas har varje steg mot ökat inflytande för elever ochföräldrar när det gäller valet av skola fått tas i stridmed Socialdemokraterna. Det gällde , detgällde och uppenbarligen gäller det ocksåpå 2000-talet.Det regeringsförslag som utbildningsutskottet nuhaft att behandla är ett uttryck för den traditionellasocialdemokratiska politiken. Såvitt jag kan bedömasvarar propositionen upp mot flertalet av de krav sombl.a. s-ledamoten drev här ikammaren . De handlade bl.a.om ökat inflytande för kommunerna när det gälldefriskolor och ändrade bidragsregler, dvs. exakt vadsom återkom i propositionen.Men Silfverstrand är inte nöjd. Som en av initia-tivtagarna till , Socialdemokrater föroffentlig sektor, var han huvudtalare vid en demonst-ration på . Då framhöllhan att den socialdemokratiska kongressens beslutinte räcker för att säga att slaget är vunnet.Jag och många med mig undrar naturligtvis vadsom blir nästa steg. Om kammaren följer utskottetsförslag kommer vi att säga nej till att ge kom-munala politiker mer inflytande över om en friskolaska få starta eller inte. Det blir ingen politisk nämndpå , och det blir inte fler kriterier som kananvändas för att hindra fler från att välja skola. Dettaär bra.Samtidigt vet vi dock att även om skolministerThomas är len på rösten, så vill han ha igenomjust detta förslag. Så sent som i slutet av förra veckanuttryckte han enligt TT uppfattningen att "förslagenåterkommer - förr eller senare". Jag tycker att det ärpå sin plats att vi får en redovisning av vad detinnebär.Jag tycker också att skolministern ska användatillfället för att mer ingående beskriva konsekvenser-na av att Socialdemokraterna vill stoppa friskolorsom drivs i bolagsform, vilket i praktiken innebär etthot om nedläggning för hundratals skolor. Vad skahända med eleverna i dessa?Vad jag efterlyser är enkelt uttryckt besked omhur Socialdemokraterna ser på rätten att välja skolaoch på de fristående skolorna i ett längre perspektiv.För oss moderater är beskeden till väljarna klara.Vi kommer att fortsätta att arbeta för att alla ska harätt och möjlighet att välja skola. Reglerna för sko-lorna, oavsett om dessa är fristående eller kommuna-la, ska vara likvärdiga. Det är ju inte, ,vad som föreslås i den här propositionen.Därför anser vi att godkännande av friskolor skaske utifrån klara och tydliga kriterier, inte politiskttyckande.