prot · GP0955 · 2002-01-22 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:55Tisdagen den 22 januariKl. 14.00 - 16.2518.00 - 19.49Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 15 och 16 januari.2 § AvsägelseTredje vice talmannen meddelade att IngegerdWärnersson (s) anhållit om entledigande från uppdra-get som ledamot av fr.o.m. den 31 januari2002.Kammaren biföll denna anhållan.3 § Ny riksdagsledamot, m.m.Upplästes och lades till handlingarna följande frånValprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis för riksdagsleda-mot och ersättare för riksdagsledamöterTill har från Valmyndig-heten inkommit bevis om att (), ,utsetts till ny ledamot av fr.o.m. den1 sedan () avsagtsig sitt uppdrag som riksdagsledamot. Från Valmyn-digheten har också inkommit protokoll angåendeutseende av ersättare.Valprövningsnämnden har denna dag granskatbeviset för den nya ledamoten och protokollet angå-ende ersättare och därvid funnit att de blivit utfärdadei enlighet med 19 kap. 11 § vallagen.Stockholm den 21 januari 2002Staffan /§ Meddelande om debatt om ungdomsvåldm.m.Tredje vice talmannen meddelade att vid debattenom ungdomsvåld m.m. onsdagen den 23 januarikl. 11.00 skulle utbildningsminister i stället för statsrådet § Meddelande om frågestundTredje vice talmannen meddelade att vid fråge-stunden skulleföljande statsråd närvara:Jordbruksminister , utrikesmi-nister , försvarsminister , miljöminister och finansministerBosse Ringholm.6 § Meddelande om motionstidTredje vice talmannen meddelade att motionsti-den för proposition 2001/02:86 antagande avbeslut om inrättande av Eurojust och ändring i lagenom immunitet och privilegier i vissa fall skulle utgåonsdagen den 6 februari.7 § Anmälan om uppteckningar vid sammanträdenTredje vice talmannen anmälde att uppteckningarfrån sammanträden torsdagen den 6och inkommit.8 § Anmälan om uteblivna svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2001/02:173Till riksdagenInterpellation 2001/02:173 av omforskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbningInterpellationen kommer inte att besvaras.Skälet till detta är att statsrådet avgår inom kort.Stockholm den 17 januari 2002UtbildningsdepartementetIngegerd WärnerssonEnligt uppdragGudmund ToijerExpeditions- och rättschefInterpellation 2001/02:176Till riksdagenInterpellation 2001/02:176 av omEkeskolanInterpellationen kommer inte att besvaras.Skälet till detta är att statsrådet avgår inom kort.Stockholm den 17 januari 2002UtbildningsdepartementetIngegerd WärnerssonEnligt uppdragGudmund ToijerExpeditions- och rättschef9 § Svar på interpellation 2001/02:148 om löne-skillnader mellan män och kvinnor inom Reger-ingskanslietAnf. 1 Vice statsminister ():Fru talman! har frågat statsminis-tern dels vilka åtgärder regeringen vidtagit underhösten 2001, dels vilka åtgärder regeringen avser attvidta, för att komma till rätta med osakliga löneskill-nader för handläggarna i . Interpel-lationen har överlämnats till mig.Jag vill inleda med att säga att jag delar MariaLarssons engagemang för att få bort osakliga löne-skillnader. Kvinnor och män ska ha samma möjlig-heter att dela ansvaret för yrkesliv och hem. Kön fåraldrig vara en faktor som påverkar en individs lön.Detta gäller inom likaväl som isamhället i övrigt.Regeringen har vidtagit en mängd åtgärder för attkomma till rätta med osakliga löneskillnader. Bl.a.antog regeringensförslag till skärpt jämställdhetslag. Lagen ger arbets-marknadens parter möjligheter att ta itu med osakligalöneskillnader på ett mer effektivt sätt. Genom till-gång till könsuppdelad statistik kan exempelvis osak-liga löneskillnader identifieras, analyseras och korri-geras.De siffror över löneskillnaderna i Regeringskans-liet som redovisar i interpellationen äremellertid missvisande och ger inte en korrekt bild avhur det faktiskt förhåller sig.Den främsta bristen är att gruppen handläggareredovisas som om detta vore ett yrke med en jämför-bar befattning och lika eller likvärdiga arbetsuppgif-ter. Så ser inte verkligheten ut.Att basera lönestatistiken på en så diversifieradgrupp som handläggare innebär ingen relevant jämfö-relse. Det innebär att man i samma grupp jämförbreda grupper av människor med arbetsuppgifter avolika art och svårighetsgrad - såsom tidigare ambas-sadörer, nyanställda informatörer och chefer medlång erfarenhet och stort ansvar.I stället använder den s.k. TNS,tjänstenomenklatur staten, för lönestatistik. TNS harutvecklats gemensamt av parterna på det statligaområdet för klassificering av arbetsuppgifter inomden statliga sektorn. En fördel med TNS när det gällerlönejämförelser är att arbetsuppgifterna delas in iolika nivåer utifrån svårighetsgrad. Med svårighets-grad menas arbetsuppgifternas komplexitet och sam-manlagda krav på arbetstagarens självständighet,kunskap och mångsidighet samt inslag av personal-ledning etc.En jämförelse av lönestatistiken över motsvarandetid som i interpellationen är inte möjlig att göra efter-som fullständigt underlag för TNS-kodning saknasför . De siffror som finns att tillgå för utveck-lingen visar emellertid att me-dianlönerna för män respektive kvinnor skiftar övertiden. Jag redovisar de mest aktuella siffrorna vi harför några av de största grupperna inom Regerings-kansliet.Det gäller tre olika grupper i åldersgruppen 30-49år och deras medianlön . Först har viallmänt utredningsarbete, där män har imedianlön, kvinnor . I juridiskt utrednings-arbete har män och kvinnor . Idiplomatiskt arbete och biståndsarbete har män24 och kvinnor 25 000 kr.För chefer utgör den största gruppen inom TNS,allmänt utredningsarbete, totalt 147 personer. Medi-anlönerna är där på samma nivå för män och kvinnor,både i och över 50 år.I samband med löneförhandlingarna görs i depar-tementen en genomgång och översyn av löne-skillnader mellan kvinnor och män som kan varaosakliga. Inför de löneförhandlingar som ägde rumunder hösten uppmärksammades personalchefernasärskilt på frågan. I själva löneförhandlingen avsattesen särskild pott för att komma till rätta med osakligalöneskillnader.Vidare har en partssammansatt arbetsgrupp till-satts med uppgift att kartlägga och analysera löne-skillnader mellan kvinnor och män. Gruppen harinventerat gällande avtal och dokument och där intefunnit något som visar på skillnader som har direkteller indirekt samband med kön. Arbetsgruppenkommer att ytterligare kartlägga lönerna för attupptäcka eventuella osakliga löneskillnader mellankvinnor och män som utför arbete som är att betraktasom lika. Slutligen ska arbetsgruppen jämföra lönernaför de grupper av arbetstagare som är kvinnodomine-rade med lönenivåerna i grupper med likvärdigt ar-bete. Arbetet ska vara slutfört senast den 31 mars2002 och ska också redovisas till JämO.Regeringskansliet har alltså sammanfattningsvisenligt min uppfattning tagit sitt ansvar som arbetsgi-vare för att eliminera osakliga löneskillnader mellankvinnor och män.Däremot visar siffror att anställ-ningsförhållandena i är en speglingav situationen på arbetsmarknaden i övrigt. Det inne-bär exempelvis att kvinnor är underrepresenterade ichefsbefattningar och män i sekreterar- och assistent-befattningar. Det är otillfredsställande att vi inte bätt-re lyckats bryta detta mönster.Det är därför viktigt att jämställdhetsarbetet inomRegeringskansliet även syftar till att motverkadiskriminering på grund av kön vid tjänstetillsätt-ningar och till att kandidater av båda könen skakomma i fråga vid exempelvis chefsutnämningar. Påsikt kommer sådana åtgärder att minska skillnaderna ilön mellan män och kvinnor i Regeringskanslietöverlag.Anf. 2 ():Fru talman! Jag har egentligen inte ställt dennainterpellation till vare sig ellerGöran utan till jämställdhetsminis-ter . Detta godkändes emellertidinte av . Uppenbarligen är Marga-reta bara jämställdhetsminister för Sverigeoch inte för Regeringskansliet.Jag vill dock tacka för svaret.Det är det längsta interpellationssvar som jag någon-sin har fått. Uppenbarligen har regeringen ansträngtsig för att hitta så många goda skäl som möjligt för attförsvara orimligheten att man inte klarar av att utjäm-na löneskillnader internt. Jag förstår att kritiken harvarit besvärande för världens mest jämställda reger-ing.Lena menar att de siffror som jaghar fått fram via är miss-visande. Handläggare är en alltför stor och diverge-rande grupp för att jämförelserna ska bli relevanta,sägs det i svaret.Det är departementen själva som har lämnat upp-lysningarna till utredningstjänsten. Denna yrkesbe-teckning har funnits . Enligt jämställd-hetslagen ska man upprätta löne-statistik. Därför borde svårigheten att jämföra lönerpå handläggarnivå ha uppenbarats tidigare, tycker jag.När jag tittar på yrkeskategorisering i 2000 ser jag att det står en asterisk påexempelvis baspersonal och på politiskt anställdamed en förklaring till vilka tjänster som avses. Så ärinte fallet när det gäller handläggare. Så den kritikenfaller ganska tungt tillbaka på regeringen själv.Lena väljer i stället att presenterajämförelsematerial i form av medianlöner enligt TNS-kodning. Jag hoppas att statsrådet inser att medianlö-neberäkningar ger en helt annan information omlöneläget än vad genomsnittsberäknade löner gör.Medianlönen redovisar vilken lön den som ligger mitti lönetabellen har. Det kan innebära att samtliga lönerunder ligger bara strax under medan lönerna övermitten ligger skyhögt över eller tvärtom.Jag menar att medianlöner är mindre intressantnär man studerar löneskillnader mellan män ochkvinnor än genomsnittslöner. Men låt oss välja attanvända oss av TNS-kodningen och titta på hur löne-skillnaden har utvecklats.Om man jämför genomsnittslönen för allmänt ut-redningsarbete enligt TNS-kodningen ser man attlöneskillnaden har ökat mellan män och kvinnor. År1998 var den och var den 2 000 krper månad. För diplomatiskt arbete och biståndsar-bete handlade det om i löneskillnad mellanmän och kvinnor 1998 och 2001 var den 2 700 kr.Löneskillnaden ökar mellan män och kvinnor i Re-geringskansliet vilket jämförelsesätt man än har.Den sammanfattning som statsrådet gör i svaret äratt regeringen har tagit sitt ansvar när det gäller atteliminera osakliga löneskillnader mellan kvinnor ochmän. Det är minst sagt ett djärvt påstående med tankepå hur statistiken ser ut. Man kan tolka det som att detknappast föreligger någon anledning att spänna bågenytterligare, att det inte föreligger några osakliga löne-skillnader mellan kvinnor och män i Regeringskansli-et. Då skulle jag vilja ställa följande frågor:Är detta hela regeringens uppfattning, även jäm-ställdhetsministerns?Anser statsrådet att det i samtliga de departementdär löneskillnaden på handläggarnivå ökat mellanmän och kvinnor har en saklig grund - det handlarom åtta av elva departement - eller menar statsrådetatt det kan finnas osakliga löneskillnader?Anf. 3 Vice statsminister ():Fru talman! Det är alldeles rätt uppfattat att är jämställdhetsminister för landet.Det är Statsrådsberedningen, statsministern eller jag,som har ansvar för det som är , ochfrågan gällde Regeringskansliet.När hela den här diskussionen startade i höstasblev det lite förvirring omkring den. Det är klart attnär man frågar departementen om antalet handläggareoch om lönenivåerna svarar de på den frågan. Men jag tycker att man kunde hålla reda påhur det är när parterna på den statliga arbetsmarkna-den arbetar med detta. Jag tror att man kan säga att deär specialister.Vad är det för typ av jämförelse de använder sigav? Det är inte en sådan allmän gruppering somhandläggare utan det är just TNS. Med den utgångs-punkten har jag redovisat de senaste siffrorna vi harför några stora grupper. Sedan ändras detta över ti-den. Det är sant. Därför tror jag också att det kan varaandra förhållanden som gäller vissa månader.Ökning och minskning beror också på vilka jäm-förelseutgångspunkter man har. Jag skulle säkertkunna visa att medelinkomsterna har varit helt an-norlunda i andra departement. Det beror på vad det ärman jämför med.Vi ville i svaret, det var därför det var långt, frutalman, och jag ber om ursäkt för att jag överskredtiden, ge en ordentlig genomgång av vad det är somgäller eftersom det just har skapat en förvirrad debatt.Jag ville också tydliggöra att fak-tiskt tar det allra största ansvar för den här frågan,först och främst genom att ta upp frågan ordentligt.Det var innan den här debatten kom. För alla vårapersonalchefer har vi gjort klart att vi måste varaväldigt noga med den här frågan under höstens löne-förhandlingar, ännu noggrannare än vi har varit tidi-gare.Vi avsatte en särskild pott pengar för att eventu-ella osakliga löneskillnader skulle kunna elimineras.Sedan var vi inte nöjda med det heller utan vi har enpartssammansatt arbetsgrupp som fortsätter att kart-lägga, analysera och komma med förslag till hursådant som är svårförklarligt ska lösas. Som arbetsgi-vare har vi verkligen satt till alla klutar för att det härska hanteras så bra som möjligt.Jag tycker att man även från oppositionen bordekunna se detta, se den höga ambitionen, den godaviljan och inte bara slentrianmässigt anklaga en re-gering för någonting som faktiskt inte riktigt stämmermed verkligheten. Vi arbetar hårt med frågan. I denmån det finns osakliga löneskillnader kvar gör vi alltför att angripa dem.Jag tror att det mycket större problemet i Reger-ingskansliet är ett annat, som på många andra arbets-platser, nämligen att rekryteringen till assistenttjäns-ter, chefstjänster framför allt, är traditio-nell. Det är det verkligt stora problemet. Det ärmycket svårare att komma till rätta med. Där har viinte lyckats alls. Det är den stora utmaningen förRegeringskansliet fortsättningsvis. Kommer vi ocksåtill rätta med det kan vi säga att vi har en jämställdarbetsplats. Det har vi inte riktigt i dag.Anf. 4 ():Fru talman! Jag tackar för att jag fick svar påmina frågor, att det faktiskt kan tänkas finnas osakli-ga löneskillnader också.Det är väldigt många skäl som vice statsministernanför här för att förklara saker och ting, men de kännsinte riktigt övertygande. Det måste jag säga. Jag hör-de inte heller tillstymmelsen till en enda ursäkt. Vihar gjort vad vi har kunnat är budskapet.I så fall tycker jag inte att det är tillräckligt. Var-för har det hänt så lite? Varför har inte frågan nåttlängre fram? Varför kvarstår skillnaderna? Handlardet om rekryteringsprocessen är frågan: Hur ska denförändras för att man ska nå framgång i det här arbe-tet? Det kan inte bara vara tillfälligheter utan faktisktförsummelser också när löneskillnaderna ökat i åttaav elva departement , trots attdetta idoga arbete tydligen har pågått hela tiden.För mig uppträder ändå ett tydligt mönster. Det ärdärför jag också vill vara tydlig i kritiken. Jag tyckeratt det är pinsamt tydligt för regeringen och därförnaturligtvis svårt att bejaka. Men det vore ärligare attsäga: Vi har inte jobbat med det här som vi bordemed tanke på att vi som förslagsgivare till ny lagstift-ning verkligen borde agera föredöme.Det är ju det som jag menar att de offentliga in-stitutionerna måste göra. Tyvärr har vi misslyckats.Det hade varit fint om det hade funnits en antydan iden vägen.Mona var tydlig när hon var jämställd-hetsminister. "Orättvisa löner i skarättas till " dundrade hon. Det var sex årsedan. Fast hon lyckades inte.Margareta har också bejakat att orättvi-sor finns. Jag tror att det är hon som har stått bakomdirektiven till alla personalcheferna inför löneför-handlingarna. "Orättvisorna måste rättas till" har varitbudskapet. Jag hoppas att det är samma världsbildsom råder i regeringen. Trots att budskapen har gåttut har fortfarande väldigt lite hänt. Löneskillnadernahar ökat, oavsett vilken sorts statistik vi tittar på.Efter det att jag tog upp den här frågan förstagången fick jag ett brev från en kvinna som är an-ställd på . Hon skrev att det finnsenorma löneskillnader. Det kan röra sig om ett för samma arbete.Jag hoppas att får vetskap om det-ta. I min enfald tror jag inte att han vet. Han skulleskämmas om han visste att hans egen personal knappthar så att de klarar sig på en heltidslön.Hur ska detta arbete förbättras? Hur ska det force-ras så att man når framgång, så att Regeringskanslietkan vara ett föredöme för hur vi vill att det ska se utpå alla arbetsplatser i ?Anf. 5 Vice statsminister ():Fru talman! kan vara så säker påatt vi vill att ska vara ett föredöme.Det är självklart att man ska sopa rent för egen dörrförst. Det är därför vi har sett till att de som hanterardetta tjänstemannavägen i har fåtttydliga direktiv från regeringens sida att osakligalöneskillnader ska bort. Jag har redovisat hur vi hararbetat med detta. Det har varit en framgångsrik väg.I den mån det skulle finnas osakliga löneskillnaderkvar finns den partssammansatta gruppen. Jag tror attarbetsmarknadens parter på det statliga området ärkapabla att tala för sig själva och om det finns pro-blem tala direkt med arbetsgivaren i Regeringskansli-et.Problemet i vår diskussion här är att vi har olikasynsätt på statistiken. Det går inte att tala om hand-läggarna som en grupp. Det ger inte relevanta jämfö-relser. Diskussionen skulle bli helt annorlunda om viaccepterade det. De som är specialister, dvs. arbets-marknadens parter, har själva insett detta och hargjort en annan jämförelse av tjänster och löner understörre delen av 90-talet, dvs. TNS.Det är sedan en helt annan sak att det finns orätt-visor i lönesättningen. Det finns det på alla arbets-platser. Några har låga löner, och andra har högalöner. Men vi har här, i enlighet med interpellationen,diskuterat osakliga löneskillnader. Det är faktisktnågonting annat än upplevelsen av att man själv intehar en rättvis lön i förhållande till någon annan.Jag vidhåller att det stora problemet är ändå inteeventuellt osakliga löneskillnader. De är inte så upp-seendeväckande som hävdar. Det storaproblemet är att det är så svårt att bryta mönstret, dvs.att rekrytera män till vissa befattningar, t.ex. assi-stenter och registratorer, och att rekrytera kvinnor påchefsbefattningar. Det är det stora mönstret. Därerkänner jag villigt att inte harlyckats, liksom det är en vanlig företeelse på andraarbetsplatser. Där skulle jag vilja att vi blev mycketbättre.Just när det gäller det som frågarom, dvs. de osakliga löneskillnaderna, har vi somarbetsgivare uppträtt på ett föredömligt sätt i vårtsamarbete med parterna på arbetsmarknaden för attkomma till rätta med det fenomen vi ogillar. Däremothar vi, än så länge, inte jämna lönenivåer för män ochkvinnor. Det beror helt enkelt på könsrollsmönstretvid rekryteringen - tyvärr.Anf. 6 ():Fru talman! Statistiken kan vi träta om. Jag redo-visade statistik enligt den kodning som har gjorts påRegeringskansliet. Det kvarstår att det finns löne-skillnader mellan män och kvinnor och att skillnader-na ökar. Det är anmärkningsvärt.Jag håller med vice statsministern om att parternahar ett oerhört stort ansvar i frågan. De ska i allrahögsta grad vara involverade i arbetet.Nu har det tillsatts en partssammansatt grupp påRegeringskansliet. Det är bra. JämO uttrycker detsom att ett projekt har startat. Det är bra. Det är kan-ske den kritik som har framförts som har skyndat påden processen något. Det är lite märkligt att inte merhar gjorts åt saken innan den just gångna hösten.Tycker inte statsrådet själv så? Jämställdhetslagstift-ningen har funnits med ett krav på lönekart-läggning. Det verkar då lite märkligt för mig att till-sätta en arbetsgrupp i ett projekt just denna höst.Kartläggning och uppföljning ska vara en reguljärverksamhet, inte ett projekt.Sedan får vi kanske inte veta hela sanningen omJämO:s granskning när JämO ser över Regerings-kansliet. JämO tillsätts ju av regeringen och harknappast en riktigt självständig roll i sin granskning.Det är tråkigt. Jag tycker att vi ska ha ett annat för-hållningssätt i fråga om tillsättningen av JämO.Statsrådet tog i sitt svar och i sina inlägg upp yt-terligare en aspekt på jämställdheten, nämligen att deti finns för få kvinnor i högre befattningar.Det är någonting som får kritik för i interna-tionella organ. Så är fallet också i Regeringskansliet.Jag välkomnar ambitionerna att ändra på detta. Jagönskar er lycka till, men det behövs fler strategier änvälvilliga uttalanden.Mona lovade när hon var jämställdhetsmi-nister att också åtgärda detta. Men det har inte häntmycket . Det är ordutan handling.När nu ett stort antal myndighetschefer tillsattesunder var av dem kvinnor. Detändrade inte proportionaliteten.Anledningen till min interpellation är att jag tyck-er att det finns ett värde i att regering, riksdag, kom-muner och offentliga institutioner är föredömliga i detman vill åstadkomma som en samhällsförändring.Människor gör inte som man säger utan som man gör.Det gäller inte bara barn!Nu har regeringen sagt många ord om jämställd-het, men det skramlar ihåligt om det inte följs avhandling. Mitt råd är följande: Sluta snacka så myck-et. Dra upp huvudet ur sanden och starta verksamhe-ten.Anf. 7 Vice statsminister ():Fru talman! Det är självklart att Regeringskansliethar arbetat med denna fråga , framför alltgäller det de osakliga löneskillnaderna. Annars hadevi inte varit på den nivå vi är på . Jag vidhålleratt det inte alls finns osakliga löneskillnader av detslag talar om.Arbetet måste vara så mycket bredare än så. Detarbetar vi nu extra mycket med. Vi har samma åsikt.Regeringskansliet, riksdag och offentliga arbetsgivareöverlag ska vara föredömen. Det är klart att det aldrigräcker med att säga så, man måste också se till attdessa ord följs upp i handling. Men det är inte baraarbetsgivarens sak. Det handlar om att bryta ett köns-rollsmönster i samhället. Vi kan inte tvinga män attbli sekreterare. De måste faktiskt också söka tjänster-na.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 2001/02:134 ombarnens hälsaAnf. 8 Statsrådet ():Fru talman! har i en inter-pellation frågat statsministern vilka åtgärder hanämnar vidta för att förbättra situationen för barn.Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag somska svara på interpellationen.Jag vill först säga att jag delar grundläggande åsikt att barns hälsa är en viktigfråga.Om man studerar vilka hälsorisker barn och ung-domar är utsatta för kan man konstatera att barnsfysiska hälsa blivit allt bättre. Allt färre barn dörunder sin uppväxttid. De sjukdomstillstånd som ökatär bl.a. astma, allergi, överkänslighet och psykiskohälsa. Detta är givetvis oroväckande, och ansträng-ningar behövs för att motverka denna utveckling.Situationen i barnens hem är av grundläggandebetydelse för hur barnen mår. Föräldrar som är pres-sade ekonomiskt och tidsmässigt har det ofta svårt attfungera i sina föräldraroller. Full sysselsättning ochen väl utformad familjepolitik är viktiga förutsätt-ningar också för barnens hälsosituation.Dessa frågor står i centrum för regeringens poli-tik. Maxtaxan inom förskolan och förbättringarnainom föräldraförsäkringen är ett sätt att lätta på denekonomiska pressen på barnfamiljerna.Föräldrautbildning är ett viktigt instrument för attstödja föräldrar i deras föräldraroll. Folkhälsoinstitu-tet fick i uppdrag att beskriva och utvärderahur föräldrautbildningen fungerar i och attstödja metodutveckling inom området. Det faktum attuppdraget givits till innebär atthälsoaspekterna kommer att spela en viktig roll i dettautvecklingsarbete. Ett budskap som det säkert kanvara viktigt att förmedla till föräldrarna är att de inteska sätta för hård press på sina barn.Förskola och skola är barnens andra viktiga hu-vudmiljö. Att barnen mår bra i denna miljö är avstörsta vikt för deras hälsa och för deras inlärning.Grunden för detta är att miljön är trygg och så fri frånstress som möjligt.