prot · GP09114 · 2002-05-28 00:00:00 — Verksamheten bör naturligtvisockså bedrivas på ett likartat sätt över de tre åren föratt åren ska vara jämförbara och slutsatser ska kunnadras.Vissa mindre ändringar kan dock behöva görasunder den tid som försöksverksamheten pågår.Barbro Feltzing berör t.ex. den omständigheten attmedlen för verksamheten redan förbrukats i vissaförsökskommuner. har iuppdrag att fördela medlen till de länsarbetsnämnderinom vilkas område försökskommunerna befinner sig.Om det finns flera försökskommuner inom en länsar-betsnämnds område fördelar länsarbetsnämnden självmedlen mellan dessa.Vad gäller tillskott av mer medel till försöksverk-samheten som helhet måste det åter understrykas attdet rör sig om en försöksverksamhet som ska utvärde-ras när den avslutats. Det är svårt att se att det i dagskulle finnas behov av att tillskjuta mer medel tillförsöksverksamheten. Detta särskilt då försöket intepågått i mycket mer än av de denär planerad att pågå.Regeringen gör således den bedömning-en att försöksområdet omfattande tolv kommuner ochde som avsatts är tillräck-ligt för att en bra försöksverksamhet som kan ge engrund för bedömning av friårets effekter ska kunnagenomföras. Först efter det att försöksverksamhetenavslutats och utvärderats kan det finnas anledning attta ställning till om friårsverksamheten bör perma-nentas och omfatta hela landet eller inte.Då , som framställt interpellatio-nen, anmält att hon var förhindrad att närvara vidsammanträdet förklarade tredje vice talmannen över-läggningen avslutad.20 § Svar på interpellation 2001/02:484 ombilägares kostnaderAnf. 120 Näringsminister ():Fru talman! har frågat statsmi-nistern vilka åtgärder han ämnar vidta för att minskakostnaderna för bilisterna och därigenom öka trafik-säkerheten. Så som arbetet är fördelat inom regering-en är det min uppgift att besvara frågan.I frågan menar att höga kostnaderför bilägare pressar dem att köpa mindre och billigarebilar och att välja bort säkerheten. Låt mig först göradet glädjande konstaterandet att krocksäkerheten förnya småbilar har förbättrats mycket markant under desenaste åren. Detta illustrerar den stora potential somligger i ny teknik. vill jag betona att någotenkelt samband mellan fordonsstorlek och trafiksä-kerhet knappast föreligger.Jag har i andra sammanhang poängterat att mo-dern, säker och miljövänlig teknik är en oundgängligdel i ett hållbart samhälle. En mycket stor politiskutmaning ligger i att bidra till att skapa marknad försäkra och miljövänliga lösningar. Vi arbetar här påflera sätt.1. Nollvisionen är i sig ett sätt att marknadsföratrafiksäkerhet som en viktig prioritet i bl.a. for-dons- och infrastrukturutvecklingen.2. I infrastrukturpropositionen beskrevs ett nyttprogram för utveckling av ny teknik för ett håll-bart och effektivt transportsystem, där säkerfordonsteknik är helt central. Programmet hållernu på att dras igång.3. Den vägtrafikskatteutredning som regeringentillsatt har givits i uppdrag att analysera och fö-reslå vägtrafikskatter som bl.a. styr mot säkraretrafik.Listan på insatsområden hade kunnat göras längre.Trafiksäkerhetsområdet har för regeringen högstaprioritet!Anf. 121 ():Fru talman! Som sista interpellant ska jagförsöka fatta mig kort och koncist. "Jag skulle inte av säkerhetsskäl sätta mig i en bilsom är mindre än en ", sade en företrädareför Volvokoncernen här i riksdagen.Frånsett bilmärket är påståendet inte helt obefogat.För att omge sig med tillräckliga deformationszonerfordras viss storlek av bil. Detta kan lätt komma ikonflikt med kostnader som inköp, skatter och kosta-der för drivmedel.Sverige har en åldrig bilpark, vilket inte gagnarvare sig miljön eller säkerheten. Till dels beror dettapå utformningen av skatter och pålagor i olika form.En vägskatt som enbart följer fordonsvikten resulterari att man för en tyngre bil som används lite betalarmer i skatt än för en bil av mindre storlek som körsmycket. Detta blir i längden ologiskt då en mindre bilsom körs mycket därmed både sliter mer på vägarnaoch påverkar miljön negativt i större omfattning.Dessutom är risken för personskador vid en kollisionbetydligt större med åtföljande kostnader för samhäl-let.Jag anser att skatter och avgifter i stället bör in-riktas på hur mycket fordonet används och den mil-jöpåverkan detta medför. På så vis görs en kopplingmellan användandet och kostnaden. Många barnfa-miljer behöver dessutom en större bil av förklarligaskäl, särskilt om man bor i glesbygd.Det är riktigt som näringsministern påtalar attäven mindre bilar har gjorts säkrare. Men det ärofrånkomlig att bilens säkerhet vid kollision till stordel relaterar till storleken och därmed också vikten.Moderna bilars vikt är också större jämfört med äldrebilars av motsvarande storlek. Detta beror till stor delpå förbättrad säkerhet. Den andra delen beror pårikligare komfortutrustning.Vägtrafikskatteutredningen har i uppdrag att seöver framtida fordonsbeskattning. Den oro jag kännerär att man fokuserar fordonsbeskattning till vikten,vilket kan leda till att säkrare bilar därmed får så högskattebelastning att detta missgynnar säkrare person-bilar. Normal- och låginkomsttagare kommer i så fallatt välja personbilar som är mindre säkra. I övrigt börfordonsbeskattningen inriktas på miljö- och säkerhet-saspekter i en balanserad avvägning. Jag tänker påinköp, försäljning osv.Det skulle vara bra om ministern i det framtidaarbetet på detta område beaktar de synpunkter somjag framfört.Anf. 122 Näringsminister ():Fru talman! Departementet har tagit del av Vi Bil-ägares undersökning av bilägandekostnader. Under-sökningen gäller kostnader för att köra fabriksnyabilar . Undersökningen kon-staterar att den i särklass viktigaste faktorn för dentotala milkostnaden är värdeminskningen. I andrahand lyfter man fram bränsleförbrukningen ocheventuell avsaknad av vagnskadegaranti. Man harinte studerat skatternas betydelse specifikt.Utan att gå in något närmare i diskussionen omvägtrafikskatter, vilket ju är finansministerns område,kan ändå konstateras att de svenska skatterna påägande och inköp av bil är mycket låga. Försäljnings-skatten är slopad. Och den årliga for-donsskatten är i sammanhanget måttlig.Däremot är skatten på att använda bilen, dvs.drivmedelsskatten, av påtaglig betydelse i samman-hanget.Låt oss då konstatera att det inte finns något direktsamband mellan låga kostnader för att äga bil ochtrafiksäkerhet. Att installera säkerhetsbälte ochkrockkudde gör inte fordonet billigare, men det gördet avsevärt mer krocksäkert. Att sänka bensinskattenför att göra transportsystemet säkrare är knappast ettverksamt medel. Det kunde visserligen leda till attnågot större och säkrare bilar används, men de positi-va trafiksäkerhetseffekterna av detta torde motverkasav ökad trafik.Nyckeln till en positiv utveckling inom området ärsom jag tidigare framhållit att stimulera an-vändningen av nya tekniska lösningar för trafiksäker-het.Det kan mycket väl finnas innovativa sätt att ut-veckla vägtrafikbeskattningen för att gynna trafiksä-kerheten. Kanske finns det anledning att gynna säkrafordon genom en differentiering av fordonsskatt ellerliknande. Min förhoppning är naturligtvis att densittande lägger fram godaförslag inom området.Anf. 123 ():Fru talman! Som av en händelse träffade vi i för-middags akutambulanschefen för län. Hansrecept för att nå nollvisionen var att varje bilist ut-rustade sig med hjälm, fyrpunktsbälte och en störreMercedes samt aldrig körde i tim-men. Då skulle vi nå detta mål, menade han.Nu vet jag att detta inte är realistiskt, men nä-ringsministern relaterar till just Vi Bilägares under-sökning. De skriver, vilket i alla fall manar till efter-tanke hos bilisterna, att tyvärr har flera av de riktigtbilliga bilarna allvarliga brister i krocksäkerheten. Jagska inte nämna namnet på den bil som de anser sämst.Den är så liten, lätt, uselt säkerhetsutrustad och byg-ger dessutom på en föråldrad konstruktion från tidigt80-tal. Sämre förutsättningar för en vettig krocksä-kerhet går knappast att ha.Jag menar att det finns skäl att se till att männi-skor inte tvingas köpa sådana bilar.Näringsministern var inne lite på det jag menarockså. Jag avser givetvis inte att vi ska införa någrastadsjeepar. Det vill jag avråda från. Däremot får interelationen vara sådan att människor med lägre in-komster inte kan ha en bil som har vettig krocksäker-het.Vi vet från tester att det finns mycket få bilardär man överlever en krock med ett fast föremål iöver - även mycket stora bilar.Man förbättrar detta, men deformationszonerna är såsmå att det inte räcker. Vid sidokrockar hjälper na-turligtvis kuddar osv. till.Jag skulle gärna se att man inte fokuserar beskatt-ningen på att vikten ökar. Många av de biltillverkaresom jag har besökt säger: Vi måste ha en högre viktför att få en säkrare bil. Folk kräver detta. Detta inne-bär givetvis också mer förbrukning, eftersom detbehövs mer för att kunna driva en större bil framåt -det är sant.Jag förstår att skattedelen har med skatteministernatt göra, och att frågan överlappar där. Men jag ärtacksam för svaret, för det går i den riktning som jagmenar är bra. Jag har nämligen hört rykten om att detskulle vara så hög beskattning på vikten att det skulleomöjliggöra att köpa en säker bil för dem som vidglesare tillfällen åker längre sträckor. Det skulle varaolyckligt om vi släppte ut mindre säkra bilar bara aven sådan orsak.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesSkrivelse2001/02:188 till utbildningsutskottet22 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återJustitieutskottets betänkanden /02:JuU22,JuU25, JuU9, JuU26 och JuU2723 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner2001/02:182 Ömsesidigt erkännande av beslut omavvisning och utvisning2001/02:185 Uppehållstillstånd med tillfälligt skyddvid massflyktKonstitutionsutskottets betänkande2001/02:KU20 betänkande2001/02:FöU13 Beredskapslagring av olja och kolMiljö- och jordbruksutskottets betänkande2001/02:MJU21 Handel med skogsfrö och skogs-plantor24 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 28 maj2001/02:1245 av () till nä-ringsminister och a-kassa2001/02:1246 av () till näringsmi-nister vägar i Värmland2001/02:1247 av () till socialmi-nister om abort2001/02:1248 av () tillstatsrådet i Uganda2001/02:1249 av () till statsrådetMona SahlinRättssäkerhet för småföretagareFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 4 juni.25 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 28 maj2001/02:1165 av () till statsministerGöran PerssonPensionen i statliga företag2001/02:1170 av () till finansmi-nister investeringsbanken2001/02:1183 av () till näringsmi-nister /02:1185 av () till näringsmi-nister i Sollefteå2001/02:1205 av () till närings-minister lönegaranti vid konkurs i utländskt bolag2001/02:1209 av () till stats-rådet sjukskrivningar2001/02:1210 av () till närings-minister signalsystem2001/02:1218 av () till statsrådetIngela ThalénFöräldraförsäkringen2001/02:1233 av () till stats-rådet /02:1236 av () till statsrådetIngela ThalénFöräldrapenning för vuxna funktionshindrade2001/02:1238 av () till statsrå-det för kvinnorSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 4 juni.26 § Kammaren åtskildes kl. 19.41Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 7 §anf. 39 (delvis),av andre vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 16.39 ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.