prot · GP0972 · 2002-02-20 00:00:00 — Som jag ser det ger garantinbolaget en nödvändig trygghet under detta arbete. Näreffekterna av åtgärdsprogrammet kan ses bör rege-ringen återkomma till med en redovisningav företagets finansiella ställning och långsiktigafinansieringsbehov. Detta föreslår utskottet att riks-dagen ger regeringen till känna.Det har gått några månader sedan regeringenpresenterade propositionen. För att ge bolaget möj-lighet att i lugn och ro genomföra de nödvändigaåtgärderna föreslår vi att garantin förlängs till den 31december 2002 till skillnad från propositionens för-slag som var den 31 oktober.Fru talman! Jag vill avslutningsvis säga att jag an-ser att är ett starkt och välutvecklat företagsom spelar en mycket viktig roll i den infrastruktursom marknätet är. Det gör mig både arg och besvikennär jag hör kommentarer från olika håll om att Tera-com är på väg att gå i konkurs. I sådana påståendenligger ingenting, och effekten blir bara att bolagetskadas. Detta är mycket olyckligt och faktiskt bådeoansvarigt och osant. har sagt sig behövakapital för att göra de investeringar som vi har gettdet i uppdrag att göra, nämligen att digitaliseramarknätet.Det är oerhört viktigt att ägaren stödjer idess arbete. Det första steget är detta betänkande ochden möjlighet till garanti som härmed ges. Jag villmed detta yrka bifall till utskottets förslag i betänkan-det i dess helhet.Anf. 9 () replik:Fru talman! Jag har väldigt svårt att förstå hur re-geringens kalkyl ska gå ihop på slutet. Det är mycketviktigt att den sista delen av marknätet nu byggs utsnabbt så att vi vet att alla nås av de digitala sänd-ningarna och det analoga nätet kan släckas ned. Detär oerhört dyrt att sända parallellt som vi gör i dag.Alla är överens om att det då behövs tillskott avpengar, oavsett hur man ser på det. Från regeringenshåll skulle man helst vilja strypa telekomverksamhe-ten, som kan ge intäkter. Där har utskottsmajoritetenändrat skrivningarna och tillåter det på ett bättre sätt.Men regeringen vill heller inte ge ägartillskott ochbredda ägandet. Var ska då pengarna komma ifrån?Det är min fråga.Anf. 10 () replik:Fru talman! Också jag tycker att det är oerhörtviktigt att vi får digital marksänd TV i hela landet ochatt vi bygger ut nätet så att det når alla människor.Den diskussionen kommer till med enproposition från regeringen efter det att betänkande har behandlats.Hur utbyggnadstakten ska vara får vi diskutera närden propositionen kommer. Men jag vill redan nusäga att jag delar uppfattning att detär viktigt att nätet byggs ut så att det når alla männi-skor.Som jag ser det genomför nu bolaget en om-strukturering och ett åtgärdsprogram. När det är gjortfår regeringen komma tillbaka och tala om huruvidabolaget är i behov av kapital och hur man i så fall skatillgodose det behovet.Vi har inte sett det som ett alternativ att in-leda den utredning som vill göra omett breddat ägande. Vi tycker att är så passviktigt ur ett infrastrukturperspektiv att det är en stat-lig angelägenhet och att staten då ska äga det.När det handlar om hur den långsiktiga finansie-ringen ska skriver utskottet att regeringen fåråterkomma till riksdagen.Anf. 11 () replik:Fru talman! Frågan är ju om det måste vara etthelstatligt bolag eller om det räcker att staten ägermajoriteten och att man därmed får in friskt privatkapital i en del av verksamheten. Det tror vi skullevara en möjlig väg att gå. Det är få som räknar medatt den här omstruktureringen och sparprogrammetska ge så mycket att det inte kommer att behöva till-skjutas nytt kapital. Ska vi ta det från skattepengareller från den privata sidan? Det är det som blir denstora diskussionen. Och där har jag väldigt svårt atthänga med i regeringsföreträdarnas resonemang. Detgår inte att säga att vi vill att alla hushåll ska nås ochatt det ska gå snabbt och i samma andetag bakbindadet företag som ska genomföra det genom att intetillföra kapital.Anf. 12 () replik:Fru talman! I utskottet har vi sagt att nu genom-förs åtgärdsprogrammet och sedan får regeringenåterkomma när man ser effekterna av det. Då får vi tadiskussionen, , om det behövs merkapital, om vi ska skjuta till det och om det ska skevia skattsedeln eller på annat sätt. Men jag tycker inteatt vi är där i dag.Anf. 13 () replik:Fru talman! Hela den här diskussionen är en dis-kussion om TV-tittarna. TV-tittarna har inte alls visatsig lika entusiastiska som regeringen när det gällerdigitaliseringen. I stället för 400 000 TV-tittare somman hade räknat med skulle ha tillgång till de digita-liserade sändningarna har vi bara 100 000.Min fråga är: Ska vi tvinga människor att ändrasina vanor och köpa ny teknik som de inte ärintresserade av att köpa?Anf. 14 () replik:Fru talman! Vi ska inte tvinga någon till något.Det handlar om att ge en möjlighet till ett teknikskif-te. Det är också viktigt att påpeka, ,att utvecklingen av digital marksänd TV inte skiljersig från andra teknikskiften. har vi nått över100 000 abonnenter. Det är positivt i sig. Det är möj-ligt att vi från början hade väldigt optimistiska pro-gnoser, men utvecklingstakten när det gäller över-gången från analog till digital marksänd TV skiljersig inte från andra teknikskiften.Anf. 15 () replik:Fru talman! Det är intressant att höra att vi möjli-gen var lite överoptimistiska. Min fråga är: Är intemajoritetspartierna överoptimistiska också ? Föratt låta allt ligga i en obestämd framtid, såsom mangör, måste man räkna med att rycker upp sigmycket snabbt.Det som gäller här är brist på kapital. Varför sägerman då inte att man kommer att agera för att stats-budgeten tillåter detta? Vi i är emot detta.Jag tycker att det är en mycket rakare hållning att geklart besked om en mycket viktig finansieringsfrågaoch inte låta det hela vila i osäkerhet med garantiersom vi vet inte löser grundproblemet, nämligen bristpå kapital.Anf. 16 () replik:Fru talman! Jag tycker att majoriteten här i riks-dagen tar ansvar för det här företaget. Det är nu inne iett omstruktureringsarbete. Vi vet inte vilkaeffekterna blir av det omstruktureringsarbete och detåtgärdsprogram som genomförs. Jag tycker att dethade varit mer oansvarigt att gå ut ochsäga att så här mycket pengar ska vi använda eller såhär ska vi lösa det . I utskottets betänkandehar vi varit klara och tydliga och sagt att när effekter-na av åtgärdsprogrammet kan ses får regeringen åter-komma med en analys av situationen och en bedöm-ning av det långsiktiga finansieringsbehovet och hurman tänker lösa det.Anf. 17 ():Fru talman! Det är oroande att behöverekonomisk förstärkning. Det känns inte bra att vi somskrev betänkandet SOU 2001:90 Digital TV - moder-nisering av marknätet inte diskuterade den här fråganom kapitalägartillskott. Vi fick veta det först när denextra bolagsstämman var ,och vi lämnade vårt betänkande strax före.Nu föreslår utskottet en utökad tillfällig garantioch att regeringen ska göra en analys och en samladbedömning av ekonomiska utveckling ochåterkomma till med en redovisning avföretagets finansiella ställning och långsiktiga finan-sieringsbehov. Vi vill inte att det ska blisvart i rutan och att TV-utbudet ska be-gränsas till att komma via de kommersiella satellit-och kabelbolagen.Det behövs inte bara ett offentlig ägande av järn-väg och väg. menar att det även be-hövs ett offentlig ägande när det gäller infrastruktur ietern.Av SVT, UR och kan vi kräva så-dant som vi inte kan kräva av kabel- och satellitbola-gen. Vi kan begära att de ska en viss andel samhäll-sinformerande program, att de ska spegla såväl kvin-nors som mäns vardag, att de ska betjäna grupper avfunktionshindrade genom att t.ex. texta program ochde att ska ha program på minoritets- och invand-rarspråk. De ska också ha en viss andel kvinnor i sinastyrelser osv. Allt detta kan vi göra utan att publicservice blir någon maktens megafon och för att Tera-com inte själva bestämmer vilka program de skasända.Det grundar sig på systemet med fristående bolagsom har ett ramavtal med staten att jobba efter. Det ärett avtal som innehåller krav av ovanstående typ mensom inte reglerar själva innehållet. Dessutom ska detfinnas en offentligt ägd infrastruktur för att förmedlade här tjänsterna.En av viktigaste kulturpriorite-ringar är just att värna public service, en radio ochTV i allmänhetens tjänst. Det innebär i praktikenockså att vi måste fortsätta att driva digitaliseringenav såväl radio som TV. Sändningarna ska vara oko-dade och kostnadsfria förutom licensavgiften. Detinnebär att finanser måste komma i ord-ning, och det tror jag också att ägarna, det svenskafolket, skulle hålla med om.Ett demokratiskt samhälle kan bara finnas om detfinns yttrandefrihet. För att vi ska kunna användayttrandefriheten måste vi ha tillgång till olika ut-trycksmedel, medier. Det är samhällets uppgift att setill att vi har en sådan tillgång, liksom det är samhäl-lets uppgift att se till att det bland dessa medier finnsen viss grundservice när det gäller nyhetsförmedlingoch samhällsinformation som når alla i medolika typer av kulturell infrastruktur. Den här in-frastrukturen är t.ex. länsteatrar, bibliotek och press-stöd, men det är också marksänd digital radio ochTV.Ett offentligt ägande garanterar dessa sändningar.Att förlita sig på avtal med den kommersiella medie-marknadens aktörer - vars programutbud styrs främstav reklam - som kan sägas upp är ingen framkomligväg. Att hänvisa konsumenten till att koppla upp sigpå nätet för att se TV eller lyssna på radio och betalasamtalsmarkering för det är inte heller en framkomligväg. Men jag tror att dessa andra distributionsplatt-formar kan vara ett komplement för att nå ut till alla ihela landet.Teknikskiftet är kortsiktigt dyrt, men nödvändigt.Den analoga tekniken är snart ute. Det har varit svårtatt sälja mottagare för markbunden digital signal, ochdet är detta, och utbyggnaden av nätet, som gjort attTeracom fått ekonomiska problem. Därför tycker jagatt vi måste lyfta blicken och se denna satsning på litelängre sikt. För den skull vill jag givetvis inte förringade problem som säkert fortsatt kommer att dyka upp.De digitala sändningarna är billigare. De tar mind-re plats i etern. När de analoga signalerna släcks fri-görs ett utrymme. kan då utveckla andratyper av tjänster och få intäkter för det. Ju kortaretiden för parallellsändning är, desto större blir densamhälleliga vinsten. Men först av allt krävs det ettriksdagsbeslut om huruvida vi ska stänga de analogasändningarna eller inte och om vi ska göra en ut-byggnad av det digitala radio- och TV-nätet eller inte.Detta beslut väntar vi fortfarande på.Kulturutskottet föreslår nu en utökad kreditgarantioch en omstrukturering till kärnverksamheten, samti-digt som dörren inte stängs för utvecklandet av nyatelekomtjänster. Regeringen föreslås också på ettvänsterpartiinitiativ återkomma till med enredovisning av finansiella ställning ochlångsiktiga finansieringsbehov. Det är en bit på vä-gen.Jag yrkar bifall till kulturutskottets förslag till be-slut.Anf. 18 () replik:Fru talman! säger sig värnaom public service-TV-företaget och om radion ochser det som ett argument för att staten måste ägamarknätet. Betyder det att hon underkänner den mustcarry-lagstiftning som gör att kabelföretagen ocksåsänder allt som finns av public service? Menar Väns-terpartiet att man på något sätt har underlättat försatellitföretagen att få tillgång till SVT:s program?Anf. 19 () replik:Fru talman! Det är ett problem i sig. Jag under-kände inte alls must carry-principen och den lagstift-ningen. Det tycker jag är en bra princip. Men om manhade gjort digitaliseringen på ett lite annorlunda sätt -om man t.ex. hade satsat mer i glesbygd och i deområden som inte nås av kabelsändningar, där valet,om man vill ha ett utökat medieutbud, står mellanmarksänd digital TV och satellit - tror jag att teknik-skiftet hade gått mycket lättare och mycket fortare.Jag tycker att vi har tänkt fel när det gäller denstruktur som vi har använt.Jag tror inte att det är så lätt som sä-ger och att vi skulle kunna införa must carry-principen när det gäller satellitbolagen. Satellitbola-gen sänder i huvudsak från andra länder, osv. Jag trorinte att det är en framkomlig väg. Om vi ska hängamed i teknikskiftet och nå ut till alla i hela landetmåste vi helt enkelt digitalisera det marknät via vilketvi har sänt ut radio och TV-program till hela Sverigesbefolkning . Jag tycker att det är ett brasystem. Det ska vi inte ge upp bara för att markna-dens krafter är starka och vill driva sina plattformar.Anf. 20 ():Fru talman! Många talare har gett en historisk ex-posé över händelserna före beslutet och den situationsom vi befinner oss i . Jag skulle dock vilja för-tydliga lite grann. Beslutet att bygga ut det digitalamarknätet fattades av en majoritet - Socialdemokra-terna, och - men Kristde-mokraterna, Vänstern och reserverade siginte. Det tycker jag att man ska komma ihåg. Det harfunnits och finns en bred majoritet bakom den ut-veckling som vi har i dag.Teracom är ett helstatligt bolag. Det ansvarar föratt besluten som vi fattar här i genomförs.Nu har beslutat att det digitala marknätetska byggas ut i hela landet. Då måste fåförutsättningar för att göra detta.Jag håller med om att dethade varit bra om företaget hade slagit larm lite tidi-gare än vad det gjorde.Mina vänner! Det finns olika skäl till att ländernai världen digitaliserar sina marknät. I t.ex. ,där man har ett i princip heltäckande kabelnät, byggerman ut för att öka konkurrensen inom medieområdet.Medge att ett av samhället ägt distributionsnät ökarkonkurrensen gentemot de kanaler som distribuerartelevision kommersiellt. Ett av samhället ägt distri-butionsnät är ett solidariskt samhällsansvar. På så sättgaranterar man att programsänds utanför storstadsregionerna, dvs. även där detinte är lönsamt kommersiellt. Jag menar att den kon-kurrensen är ett viktigt politiskt ansvar gentemotSveriges befolkning, dvs. gentemot konsumenternaav program från Television.Teracom är ett bolag med stora tillgångar i kom-munikation. när gett dem uppdraget attmodernisera nätet för att möta den nya tekniken, sombåde är billigare, har högre kvalitet och erbjuder flermöjligheter - bl.a. regionala sändningar - måste bo-laget rimligen få ekonomiska och politiska förutsätt-ningar att klara detta.Vi får medge att det är politiska beslut som liggerbakom dagens situation, kopplade till företagets viljaatt greppa om mycket på en gång.Nu föreslås en avsmalning av företagets verksam-het, och det är bra. Vi har tidigare från Miljöpartietssida varit kritiska till att de statliga företagen saknarägardirektiv. Vi menar att det ska finnas ett skäl tillatt samhället äger, och detta skäl ska formuleras pånågot sätt.Vi vill ge företaget möjlighet att leva vidare ochklara teknikskiftet. Digital-TV-beredningen har lagtfram förslag till hur utbyggnaden av det digitalamarknätet kan fortsätta på ett smartare sätt än tidiga-re. Kommittén föreslår bl.a. ett kommersiellt ansvarför de olika knippena av distributionsmöjligheter -multiplexerna.Jag hoppas att det inte dröjer alltför länge innanregeringen lägger fram en proposition, för det ärsjälva förutsättningen för att företaget ska kunnaplanera för sin framtid.Fru talman! I detta läge håller dörrenöppen för breddat ägande av - självklartmed en statlig majoritet. Vi avvaktar resultatet avdagens riksdagsbeslut om omstrukturering och fo-kusering av företagets verksamhet och kreditgarantin,och därför yrkar jag bifall till förslaget i kulturut-skottets betänkande.Anf. 21 ():Fru talman! Frågan för dagen är huruvida statenska gå i borgen för - om vi med skattebeta-larnas pengar som garanti ska lugna oroligalångivare. Det är en stor sak i sig. Staten riskerar attbehöva använda av skattebe-talarnas pengar för att rädda ett misskött bolag undankonkurs.Men frågan är större än så. ekonomiskakris är resultatet av ett politiskt framdrivet fiaskopro-jekt.Faktum är att utan kreditgaranti skulleriskeras att försättas i konkurs eller gå över styr - föratt använda egna ord när man beskriverföretagets ekonomiska problem. Man säger t.o.m. behöver i kapitaltillskott föratt inte gå över styr. Det kan inte råda någon tvekanom vad företaget menar när man använder sig av denformuleringen.Annika är antingen okunnig, har inte lästTeracoms handlingar ordentligt eller också ljuger honnär hon säger något annat. riskerar att gåöver styr. Så säger man själv.Regeringen med kulturminister i spetsenhar tvingat att i strid med alla ekonomiskakalkyler satsa oerhörda summor på att få i gång denmarksända digital-TV:n. ser vi resultatet.Företagets ekonomi är så uruselt att långivarna harbörjat att känna sig oroliga för att de aldrig kommeratt få tillbaka de pengar som de har lånat ut till före-taget.Enligt den finansiella analys som Kulturdeparte-mentet självt har låtit göra kommer den marksändadigital-TV:n aldrig att bli lönsam. I själva verketkommer att förlora ca 3 500 miljoner kronorpå digital-TV-projektet - detta enligt Kulturdeparte-mentets egen analys.I slutändan blir det som vanligt folket som drab-bas. Varje hushåll tvingas att betala närmare 1 000 krmer i skatt för att finansiera miss-lyckade digital-TV-satsning. Varje gång vi ser Robertfrån Boxer i TV-rutan kostar det pengar för de svens-ka hushållen.Fru talman! upprepade Te-racom sitt krav till regeringen. Man har behov avytterligare för att överleva påsikt. Dessutom kräver nya reklamregler somgör det lättare att sända reklam i digitalaTV-nät.Allt detta är resultatet av att det digitala marknätetsaknar konkurrenskraft. kan fler hushållnås av digital satellitsänd TV än vad som kan nås viadet digitala marknätet. Dessutom kommer aldrig detdigitala marknätet att ens komma i närheten av antaletkanaler som kan sändas via kabel eller satellit.Till detta ska läggas att det är tio gånger dyrare attsända TV-kanaler via det digitala marknätet än viat.ex. Det är klart att det digitala marknätetaldrig kan nå lönsamhet med dessa förutsättningar.Kulturministern och andra gör sitt yttersta för attlägga locket på i den här frågan och skjuta den totalahärdsmältan till efter valet. Hon har undvikit att svarapå frågor om det digital-TV-projektets misslyckande.Men det hade varit mer hedersamt om kulturministernhade vågat erkänna att satsningen på digital marksändTV har misslyckats och i stället tagit ansvar för attreda upp i röran.I stället för att som ge livsuppe-hållande hjälp i form av en kreditgaranti borde vi föratt minimera kostnaderna för skattebetalarna i dagbesluta om att sätta stopp på den olönsamma sats-ningen på marksänd digital-TV och sälja ägare som har den kompetens som krävs för attdriva denna sorts företag på ett framgångsrikt sätt.Trots tystnad i den här fråganhoppas jag att hon som politiskt ytterst ansvarigkan svara på några av de väsentliga frågor som finns.Kulturministern har hävdat attTeracom inte alls befinner sig i en ekonomisk kris.Om så är fallet infinner sig givetvis frågan: Varförska vi då utfärda en kreditgaranti här ? Således:Anser kulturministern att befinner sig i enekonomisk kris eller inte? Om inte, varför ska vi dåtvinga medborgarna att gå i borgen för lån?Den som är satt i skuld är inte fri. Kulturministernhar tidigare vägrat att svara på frågan om vad honavser att vidta för åtgärder för att inte sätta det svens-ka folket i skuld genom den aktuella kreditgarantin. ska fatta beslut om kreditgarantin, sånu borde kulturministern kunna svara på denna fråga:Är det rimligt att sätta svenska folket i skuld och görade ofria på grund av att regeringen och kulturminis-tern inte klarat av att driva digital-TV-projektet ochTeracom på ett framgångsrikt sätt?Fru talman! Sedan undrar jag om kulturministernhar en annan uppfattning än den som framkommer avden analys som har låtit göraoch som visar att den marksända digital-TV:n aldrigkommer att gå med vint utan snarare förorsaka Tera-com förluster på . Således:Instämmer kulturministern i den finansiella analyssom har gjorts där man har kommit fram till att digi-tal-TV-projektet aldrig kommer att bli lönsamt utan istället kommer att kosta ?Vidare undrar jag om kulturministern avser attvidta några åtgärder för att ha en beredskap, om detnu visar sig att EU underkänner kreditgarantin ochsäger att den strider mot om statsstöd. Omså sker kommer att be-finna sig i en än mer allvarlig och akut ekonomiskkris än vad företaget befinner sig . Det vorerimligt att kulturministern hade en alternativ plan iberedskap. Således: Vad avser kulturministern attvidta för åtgärder om EU underkänner kreditgarantin?Fru talman! Slutligen undrar jag varför kulturmi-nistern anser att det är en statlig angelägenhet attsubventionera TV-sändandet av vålds- och porrfil-mer.Jag hoppas att kulturministern kan ge svarpå dessa frågor.Anf. 22 () replik:Fru talman! Det här var något av det mest osmak-liga som jag har hört. Min kommentar är att medGunnar Axéns resonemang borde kulturutskottetsberedningsområde helt läggas ned. Kultur, idrott ochungdomsverksamhet går faktiskt inte med vinst.Gunnar har inte förstått att det finns andravärden i livet än att tjäna pengar, t.ex. yttrandefrihetoch demokrati.Anf. 23 () replik:Fru talman! Om det är något som är osmakligtborde det vara just det faktum att staten subventione-rar TV-sändandet av vålds- och porrfilmer.Det är en väsentlig skillnad på att sända TV ochatt ägna sig åt att arrangera knattefotboll eller annankultur- och idrottsverksamhet.Det går att sända TV på kommersiella villkor ochpå ett lönsamt sätt. Det sker via kabel och viasatellit. Det finns ingen anledning för staten att satsaskattebetalarnas pengar på ett projekt som inte kom-mer att kunna bli lönsamt, på ett projekt som använ-der sig av en föråldrad teknik.Anf. 24 () replik:Fru talman! En majoritet av ledamöterdelar inte uppfattning.Anf. 25 () replik:Fru talman! Nej, jag har tyvärr noterat det.Anf. 26 Kulturminister ():Fru talman! Denna debatt har uppvisat en väldigtbred samsyn kring och kring det digitalamarknätet. Den har också tydligt visat att det egentli-gen handlar om två saker.Den ena saken är principen att så gott som allahushåll ska kunna få tillgång till TV och radio ihemmen också , och då är det digitalamarknätet nödvändigt för att man ska nå det målet.Den andra saken handlar om ifall ska va-ra ett statligt företag eller om det ska privatiseras. Skaman ha enbart privata monopol när det gäller radio-och TV-distribution eller ska man ha ett samhällsägtföretag som kan hävda allmänintresset och som intebehöver drivas efter det som är kortsiktigt lönsamt?Det finns två partier som mäler sig ur i båda dessafrågor: och . ärkolossalt ensamma i sina utfall, som faktamässigt ärhelt sanslösa och rymmer uppgifter som det helt en-kelt inte finns någon verklighetsgrund för. GunnarAxén höjde rösten, men det skorrade likväl när hanblandade äpplen med päron.Folkpartiet, det andra partiet som mäler sig ur, ärbetydligt intressantare. var nämligen ettföretag, vilket också har framkommit här i debatten,som skapades av den borgerliga regeringen i börjanav 90-talet. Det var en folkpartistisk kulturminister,, som stod för den proposition somaviserade bildande.Ana har inte hittat grundtexterna. Jagskulle vilja föreslå att titta i proposi-tion 1991/92:140. Där skriver hennes partivän att "bör, som en del av samhälletsgrundläggande infrastruktur, behållas i helstatlig ägo.Bl.a. beredskapshänsyn talar för detta. Det statligaägandet bör även ses som en garanti för konkurrens-neutralitet inom rundradioverksamheten, och för attpriserna i den del av verksamheten som inte är kon-kurrensutsatt, utsändningstjänsterna, inte blir oskäligthöga. - - - Jag har inte för avsikt att senare föreslå enprivatisering av bolaget. "Likadant är det med , den nuva-rande partiledaren i . I motion1994/95:K418 sjunger han den digitala marksändatelevisionens höga visa - om hur viktig den är förpublic service, för att nå alla hushåll och för att intebli beroende av kommersiella TV-företag för vilka enhel del hushåll är olönsamma, och varför vi därförmåste ha marksänd digital television.