prot · GP09104 · 2002-05-13 00:00:00 — har dess-utom frågat mig om jag har för avsikt att lägga framett förslag om att införa en definition av postal infra-struktur i postlagen i enlighet med beslut.Jag vill börja med att betona att jag delar SvenBergströms uppfattning att det är en nödvändig förut-sättning för en fungerande postmarknad att det finnsen postal infrastruktur som är tillgänglig för alla post-operatörer på konkurrensneutrala villkor. I regering-ens proposition Postal infrastruktur anges: "Medpostal infrastruktur avses här de system och anord-ningar som behövs för att postbefordran i samhälletskall kunna fungera effektivt och tillförlitligt. Detsom åsyftas är postnummersystemet, postboxar samteftersändning av post och adressändring. "Postoperatörernas tillgång till den postala infra-strukturen regleras i postlagen i och med att dennämnda propositionen antogs. Frågan har däreftervarit föremål för utredning i två etapper.Post- och , , fick den 14 oktober1999 i uppdrag av regeringen att ta initiativ till ochorganisera förhandlingar mellan och övri-ga postoperatörer när det gäller dels , dels eftersändningssystemet. Om för-handlingarna inte gav för alla acceptabla villkorskulle PTS föreslå hur dessa delar av infrastrukturenskulle kunna utnyttjas konkurrensneutralt. PTS skulleockså utreda om en definition av begreppet postalinfrastruktur borde införas i postlagen.I enlighet med vad som uttalades i trafikutskottetsbetänkande /99:TU11 har regeringen rapporterati frågan till i budgetpropositionen för år2001. Där redovisas att de förhandlingar som genom-förts avseende och efter-sändningen lett till lösningar som får anses vararättvist utformade. Vidare anges att PTS bedömt attgenomförda ändringar i postlagen tillsammans medövriga åtgärder som vidtagits tillgodoser de uppställ-da målen för en konkurrensneutral tillgång till denpostala infrastrukturen och att det därför inte är på-kallat att införa en legaldefinition av postal infra-struktur. Enligt PTS är det emellertid inte uteslutet attutvecklingen kan leda till att det kan komma att upp-stå behov av att i lag närmare definiera just detta.PTS har därefter fått i uppdrag att utreda resultatetav ändringarna i postlagen när det gäller postnum-mersystemet och anläggningar för postöverlämning.Om tillfredsställande lösningar inte uppnåtts skullePTS, efter samråd med , föreslåvilka åtgärder, inklusive lagändringar, som krävs föratt åstadkomma ett konkurrensneutralt samutnyttjan-de av infrastrukturen. Detta uppdrag redovisades tillregeringen . Det har varit minavsikt att regeringen ska återkomma till ibudgetpropositionen för med rapportering ifrågan.Jag vill inte här föregripa regeringens rapporte-ring, men upplysningsvis kan nämnas att PTS redovi-sar att postnummersystemet och tillgången till an-läggningar för postöverlämning fungerar tillfreds-ställande och att PTS bedömer att det för närvarandeinte finns behov av någon ytterligare reglering.Angående exempel om s.k.fingerade boxar, som enligt honom visar att tillgång-en till den postala infrastrukturen inte är konkurrens-neutral, handläggs ärendet på PTS. Jag kan därför inteuttala mig i frågan.Upplysningsvis kan också nämnas att PTS på egetinitiativ har påbörjat en översyn av postlagen. Enrapport om detta kommer att lämnas till regeringenunder detta år.Till sist vill jag framhålla att regeringen aktivtdeltar i arbetet med att skapa en inre marknad förposttjänster i - detta för att övriga medlems-staters postmarknader, i likhet med vår egen, skakonkurrensutsättas och för att alla aktörer ska kunnadelta på lika villkor. Samtliga parter verkar nu haenats om en liberalisering med början den 1 januari2003. Konkurrensutsättningen av den europeiskapostmarknaden kommer visserligen att ske successivtoch alltför försiktigt, men det är i alla fall en början.Sammanfattningsvis anser jag att tillgången tillden postala infrastrukturen är en viktig fråga. Jagkommer att följa vad som sker på detta områdemycket noggrant.Anf. 15 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka statsrådetMona för svaret på min fråga.Bakgrunden till frågan är den behandling vi hadeav frågorna om postal infrastruktur här i riksdagenvåren 1999, då vi i trafikutskottet skärpte regeringensförslag i några avseenden.Bl.a. tyckte vi att frågor om den postala infra-strukturen har så stor betydelse för en fungerandeposttjänst att det finns anledning att införa en defini-tion av begreppet "postal infrastruktur" i postlagen.Vi sade också att frågan först bör utredas ytterligare.Regeringen bör se till att så sker och möjligtåterkomma till med förslag till lagändring.Det är bakgrunden till det hela.Jag noterar att det finns vissa instämmanden iMona svar till mig. Hon är också angelägenom en konkurrensneutral tillgång till den postalainfrastrukturen och säger att frågan behöver följasnoga.Vi kan se på några viktiga delar i den postala inf-rastrukturen. Av svaret framgår att Post- och telesty-relsen fått i uppdrag att se över tillgången till denpostala infrastrukturen och att Post- och telestyrelsenkommit fram till att någon lagändring inte behövs.Eftersändning är en viktig del i den postala infra-strukturen. Det sker t.ex. när en adressat flyttar. Omen adressat flyttar utanför det geografiska område dären postoperatör verkar måste det finnas möjlighet attanlita den enda rikstäckande postoperatören,nämligen Posten, för att vidarebefordra försändelser.Det måste ske på ett praktiskt sätt om inte postkunderoch adressater ska komma i kläm. Eftersändning ärsåledes en postal infrastruktur, och ingen ifrågasätteregentligen det. I propositionen skrevs det att icke-diskriminerande villkor ska gälla för tillgången tillpostboxarna, men motsvarande formulering finns inteför eftersändning. Konsekvensen är att Posten i för-handlingar med privata postoperatörer kan hävda attvillkoren för eftersändning inte behöver vara icke-diskriminerande. Om man läser lagens bokstav så ärdet korrekt. Men är det rimligt och är det i enlighetmed de beslut vi har tagit här i ?En efter vad jag förstår mycket starkt bidragandeorsak till att propositionen gjorde denna distinktionmellan tillgången till postboxarna respektive efter-sändning var att postboxarna var väsentligt viktigareför de mindre postoperatörerna. Postboxarna varockså prioriterade av . Ungefärhälften av försändelserna går till postboxar för demindre operatörerna. Postens s.k. självkostnadsprisblir därför av yttersta vikt för att kunna bedriva någonverksamhet över huvud taget. blevockså uppvaktat av ordföranden för Fria Postoperatö-rers Förbund.Att en del av den postala infrastrukturen är vikti-gare än en annan är en sak. Det innebär inte, enligtmin mening, att Posten ska tillåtas att friare prissättade andra delarna. Antingen är det infrastruktur ellerockså är det inte infrastruktur. Det kan inte rimligenvara postal infrastruktur lite grann. Är ett systempostal infrastruktur ska det prissättas med någon formav självkostnadspris oavsett betydelsen för den pri-vata postoperatören. Det är därför som det är så vik-tigt att få en definition av postal infrastruktur införd ipostlagen.Jag vill, mot bakgrund av det svar som statsrådethar gett och det som jag anfört i min interpellation omskillnaderna i villkor mellan tillgången till postboxaroch eftersändning, fråga statsrådet om tillgången tillden postala infrastrukturen enligt statsrådets bedöm-ning verkligen sker på konkurrensneutrala villkor.Om så inte är fallet, vad är statrådet beredd att göraför att konkurrensneutralitet ska uppnås?Anf. 16 Statsrådet ():Fru talman! Först och främst vill jag upprepa ensak som jag tror att både och jag igrunden är överens om, nämligen betydelsen av denpostala infrastrukturen och den ständiga bevakningenav att tillgången till den sker på konkurrensneutralavillkor. PTS bedömning, som har legat till grund förregeringens bedömning, är att det intefinns ett behov av en definition i lagen men att manhela tiden måste följa utvecklingen. Det vill jag beto-na. Det är viktigt i sammanhanget.Ett annat exempel på en frågeställning som skaföljas gäller postboxarna. Den har också funnits med ien av de rapporter som PTS har lämnat. Frågan äruppenbarligen aktuell återigen, precis som SvenBergström redogjorde för. Frågan handläggs nu påPTS. Jag vet att vet att jag därmedinte kan uttala mig i frågan. Jag kan bara notera attdet mycket väl kan vara en konkurrensnackdel för deprivata operatörerna om man tvingas byta boxnum-mer på det sätt som beskrivs. Vifår se vad PTS kommer fram till.Jag vill också påminna om att PTS också har på-börjat en översyn av hela postlagen, mot bakgrund avatt det är den kom till. Som jag sadetidigare finns ett behov av att följa omlagen uppfyller de krav som postmarknaden ställer jämfört med hur det såg ut när lagen tillkom. Jagser med spänning fram emot den rapporten. Vi får seom det då finns anledning att återkomma till en del avde frågeställningar som tar upp i dag.Frågeställningen rör sig . Därför är detviktigt med en översyn och tillsyn. Jag har stor re-spekt för PTS kompetens och kunskap i frågan ochser med stort intresse fram mot PTS översyn av post-lagen.Anf. 17 ():Fru talman! Jag noterar att i grundenhar en positiv inställning till att det ska finnas enkonkurrens på den här marknaden och vill verka föratt förbättra den. Det välkomnar jag. Hon säger dockatt det inte finns behov av en lagstift-ning på området.Det fungerar, enligt min mening, rätt olika när detgäller de fyra olika delarna av infrastrukturen. När detgäller t.ex. adressändringsbolaget och postnummersystemet verkar det fungerabra, och det är positivt. Detta utgör dock inget motivför att inte åtgärda de problem som finns med andradelar av infrastrukturen. De problemen illustrerartydligt att det behövs en definition av postal infra-struktur och att den behöver föras in i postlagen.Även om det inte finns några problem över huvudtaget med tillgången till den postala infrastrukturenborde det i alla fall införas en definition i postlagen.Det skulle avsevärt minska risken för att de problemsom vi har upplevt återkommer.Post- och konstaterar i sin senasterapport, , att det inte finns någotreformbehov av två skäl, vilket är viktigt att titta pålite mer i detalj. Ett av skälen är att frågorna inteslutgiltigt prövats, framhåller man:"De problem som FPF har pekat på är av den ka-raktären att de antingen har lösts med stöd av de nyareglerna eller ännu inte ställts på sin spets så att reg-lernas ändamålsenlighet har kunnat prövas. Det sena-re gäller t.ex. farhågorna att det nya medlingsförfa-randet kan dra ut med negativa följder förövriga postoperatörer. "Jag skulle vilja be statsrådet att själv tänka sig in isituationen för en lokal postoperatör. I mitt hemlän, iBollnäs, har vi den s.k. . Det låter kul,men den arbetar mycket seriöst. Det gäller t.ex. vill-koren för tillgång till postboxanläggningar och andraformer av postal infrastruktur. Hur är förhandlingssi-tuationen? Klagar vederbörande till Post- och telesty-relsen? Lämnas en anmälan in till ?Eller är det som vanligt, att småföretagaren räknar påom det är möjligt att fortsätta att eventuellt driva sinverksamhet med vinst och därefter accepterar det budsom kommer från statens förlängda arm i form avPosten? Om frågorna, som Post- och telestyrelsenanger, inte har ställts på sin spets är det självklart attPosten har tjänat på det och inte de lokala postopera-törerna.Det andra skäl som angerär att eftersom Posten numera tillåtit de privata post-operatörerna att få tillgång till fingerade boxar finnsinget reformbehov. Låt mig citera en gång till ur Post-och . "Yttrandet avseende de s.k. fingerade boxarna av-gavs tämligen . I ett brev daterat den 11 janua-ri 2002 meddelar Posten emellertid att man fr.o.m.den 1 mars 2002 kommer ta emot all boxadresseradpost (dvs. även post till fingerade boxar) enligt villko-ren i det gällande normavtalet om insortering i post-boxar mellan Posten och FPF samt att göra vederbör-liga ändringar i avtalstexten. Med anledning häravtorde de i rapporten redovisade problemen med finge-rade boxar vara ur världen varför den tidigare oenig-heten inte kommer att utgöra anledning att pröva hurtvistlösningsinstrumentet fungerar i praktiken. "Det är precis det jag tar upp i min interpellationtill statsrådet. De privata postoperatörerna har i dagtillgång till fungerande boxar - som enligt Post- ochtelestyrelsen är en del av den postala infrastrukturen -på nåder av Posten. Posten kan när som helst ändrasig, och därmed är tillgången stängd eller villkorenför tillgången starkt förändrade. Jag tycker att det härillustrerar behovet av att få en klar definition inskri-ven i postlagen.Jag skulle vara tacksam om kundelätta lite mera på förlåten när hon säger att det "förnärvarande" inte finns behov av en lagstiftning. Ärhon ense med mig om att det behövs ?Anf. 18 Statsrådet ():Fru talman! Jag är ledsen att behöva göra fråge-ställaren besviken. Jag vill inte lätta på förlåten, ochdet beror helt enkelt på att jag ser samma problemsom ser den här småföretagaren framför mig - jaghar själv mött honom och henne ett antal gånger ochvet att han och hon existerar där ute. Precis dettastöter jag på, och jag har ibland svårt att gå hela vä-gen och testa var gränserna går av de skäl som SvenBergström angav.Jag är dock långtifrån säker på att småföretagar-nas problem skulle lösas med en definition i postla-gen. Den kommer ändå inte att kunna förutse allaförhållanden, alla konfliktsituationer, som kan uppstå.Den måste vila på konfliktlösningen, förhandlings-möjligheterna, och på PTS kompetens och möjlighe-ter på området.Där ligger alltså mitt stora intresse, och det är där-för jag just nu följer frågan om boxarna. Men jag serockså med intresse på hur en mer allmän översyn avpostlagen kan täcka in de frågeställningar som SvenBergström tar upp.Jag tror att det vore synd om man bara fokuseradelösningen på definitionen i postlagen, för jag är intesäker på att det är där hela lösningen ligger. Jag harinte avskrivit frågeställningen och tänker inte hellergöra det. Förlåten får alltså vara kvar, och "för närva-rande" betyder också att den inte är borta.Anf. 19 ():Fru talman! Jag respekterar naturligtvis det fak-tum att statsrådet inte går längre . Jag tycker attdet ändå är ett påtagligt steg framåt. På något sätt fårman känslan av att regeringen, och möjligen ocksåPTS, lever efter Bamses princip om att de som ärväldigt starka också är väldigt snälla.Men i en konkurrenssituation som är knivskarp ärdet tyvärr inte så. Posten är den stora jätten på det härområdet, och om den inte dikterar villkoren så är deni alla fall oerhört stark. De små postoperatörerna, somofta är enmansföretag, kommer i kläm och har inteden styrka som behövs för att kunna hävda sig motden stora Posten.Posten är återigen - - anmäld till eftersom den vägrar att låta de mindrepostoperatörerna skicka den del av volymen somligger utanför deras distributionsområde till de prisersom normalt gäller för en kund inom Posten. Jagtycker att det är illavarslande.Då den lokala postoperatören inte sällan får an-svaret för en postkunds hela flöde måste den kunnaskicka försändelser med Posten enligt den prislistasom Posten tillämpar för sina övriga kunder. Meneftersom den lokala postoperatörens volymer kankomma från många olika kunder menar attförsändelserna från dessa kunder ska räknas separat,och därmed uppnås inte lika höga kvantitetsrabatter.Det är det som det hela handlar om. På den härpunkten har alltså PTS anmält Posten till Konkur-rensverket.Det här exemplet visar, tycker jag, att man har enmärklig definition av begreppet kund. Posten har enlokal postoperatör som kund. Då är det rimligt att detär den lokala postoperatören som räknas - inte hurmånga underkunder den har. Det finns t.o.m. exempelpå att Posten har skickat fakturor till de lokala post-operatörernas kunder med åtföljande bad will fördessa postoperatörer.Jag hoppas att statsrådet noga följer frågan och ärberedd att komma till skott så att vi slipper få den härsituationen om och om igen. Jag håller med om inte kan förutse alla situationer som uppstår,även om man får en lagstiftning. Men det vore ändåen styrka för de fria postoperatörerna, som ofta ärmånga och små, att få en sådan.Avslutningsvis vill jag fråga: Är statsrådet bereddatt göra något för att få Posten att noggrannare följakonkurrenslagen?Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2001/02:405 ompermetrinförbudetAnf. 20 Statsrådet ():Fru talman! har frågat vilka åtgärderjag avser att vidta för att permetrin ska kunna använ-das även efter nuvarande stoppdatum.Bakgrunden till interpellationen är de stora skadorpå återväxten som snytbaggen orsakar och att detvanligaste bekämpningsmedlet, permetrin, inte fåranvändas efter 2003. Forskning för att hitta nya lös-ningar till problemen med snytbaggars angrepp påskogsplantor har bedrivits med sikte påatt hitta en ersättning till permetrin. Forskningsresul-tat visar att man genom att t.ex. kombinera mekaniskaplantskydd med olika skötselåtgärder kan minskaskaderisken. För att sprida kunskaper om detta är bl.a.information och rådgivning till skogsägarna oerhörtviktig.För bekämpningsmedel gäller att preparat anting-en kan vara listade av EU eller att medlemsstaternasjälva bestämmer villkoren för preparaten. Finnspreparaten med på EU:s lista gäller som huvudregelatt ett preparat som är godkänt i en medlemsstat ock-så ska godkännas i andra medlemsstater. Permetrinför behandling av skogsplantor finns inte med påEU:s lista. Det är vidare de företag som marknadsförett bekämpningsmedel som ansöker om godkännandeför det berörda medlet och dess användningsområde.Prövning sker av Kemikalieinspektionen. Kemika-lieinspektionens beslut kan överklagas till regeringen.Vad jag vet finns inga ansökningar om förlängtgodkännande för permetrin.Jag delar naturligtvis oro för för-yngringsresultaten, inte minst mot bakgrund av i utvärdering av skogspolitikenkonstaterar att föryngringsresultaten har försämratsjämfört med föregående återväxtinventering. Det ärdärför angeläget att vi fortsätter att följa upp föryng-ringsresultatet, och om det visar sig nödvändigt ocksåvidtar åtgärder för att komma till rätta med de pro-blem som kan uppstå.Anf. 21 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret.Jag har ställt interpellationen därför att man blandskogsägarna, och när det gäller skogsnäringen i stort,är oerhört bekymrad över de problem som kan kom-ma att uppstå när permetrinförbudet träder i kraft.Statsrådet säger att också hon är medveten om detta.Om vi utgår från de bedömningar som vissa fors-kare gör är perspektiven ganska svindlande. Manbedömer att av de nysatta plantornakommer att slås ut i samband med att permetrinför-budet upphävs. Om vi dessutom utgår ifrån att viredan i dag har skador i samband med planteringarmotsvarande ser vi att vikommer att få väldigt höga kostnader också i dettaperspektiv.Jag skulle vilja fråga statsrådet: man från re-geringens sida gjort någon undersökning för att se hurhöga kostnaderna för skogsnäringen kommer att bliom förbudet upphävs och man inte kan hitta vettigaersättningsmedel i stället? Jag tror att det verkligenfinns skäl att från regeringens sida försöka göra ensådan analys.Somliga har ställt sig frågan om snytbaggen ska taöver den svenska skogen . När man serdetta lilla kräk kan man i och för sig le åt en sådanfråga, men när vi har sett de oerhörda skador som denställer till med i skogen kan frågan vara berättigad.Vi vet också att skogsnäringen, liksom Skogssty-relsen och skogsvårdsstyrelserna, är oerhört bekym-rad över den situation som kan uppstå. Precis somstatsrådet säger har man prövat många olika ämnen,liksom beredningsmetoder, plantstorlekar och liknan-de.Samtidigt vet vi att det kommer att dröjalång tid innan vi får fram alternativa lösningar. Fors-karna säger att det kommer att ta . Om vi utgårfrån forskarnas inställning och ser den begränsadepermetrinanvändningen tycker jag inte att jag är rik-tigt nöjd med svaret. Jag vill citera statsrådet. Honsäger: "Det är därför angeläget att vi fortsätter attfölja upp föryngringsresultatet, och om det visar signödvändigt också vidtar åtgärder för att komma tillrätta med de problem som kan uppstå. "Jag menar, fru talman, att man måste förebygga.Vi kan inte vänta och se om problemen uppstår efter-som vi redan nu är medvetna om riskerna. Problemenär utomordentligt stora och därför måste vi redan nuvidta konkreta åtgärder för att komma till rätta meddem.Anf. 22 Statsrådet ():Fru talman! Jag delar den oro som . Jag vet också att många företrädare för bran-schen och för näringen diskuterar frågan väldigtmycket. Vi måste alla anstränga oss att fundera på hurvi ska kunna ersätta permetrinet och minska de riskerför skador vi vet att snytbaggarna står för.Skogsstyrelsen lämnade i sin utvärdering av man-datperiodens skogspolitik själv synpunkter på vilkaåtgärder som kan vara aktuella att vidta fr.o.m. år2003 då permetrinet inte längre får användas. Denpekar t.ex. på att för hyggesvila skullekunna vara ett sätt. Forskningen har visat att risken dåminskar för angrepp av snytbaggar.Skogsstyrelsen understryker det som och jag här har talat om, nämligen behovet avforskning och utbildning kring just frågan om snyt-baggar. Det är möjligt att de förslag till åtgärder somSkogsstyrelsen själv har pekat på med anledning avrapporten kan vara skäl för regeringen och riksdagenatt gå vidare med frågan.Nu har utvärderingen varit ute på remiss. Vi hållerpå att sammanställa den. Vi har tidigare till riksdagenlovat att lämna en proposition med an-ledning av utvärderingen av skogspolitiken. Dåkommer just frågan om snytbaggar att vara en viktigfråga att gå vidare med.Den forskning som har gjorts visar ändå på någrapositiva erfarenheter. Det finns bekämpnings-medel som är godkända av EU och som vi har anled-ning att tro också kan vara väldigt positiva när detgäller att möta angreppen från snytbaggar. De är intelika effektiva som permetrinet men är vänligare påandra sätt.Vi kommer från svensk sida att fortsätta att stödjaden forskningen för att få mer vetskap om de be-kämpningsmedlen för att se om man kan användadem på andra områden som t.ex. mot angrepp avsnytbaggar. Det är nya områden som man inte hadenågon aning om . Vi kommer också att fort-sätta det arbete som sker här hemma i inomforskningen.I den mån det kommer fram ny kunskap om nyabekämpningsmedel som kan vara effektiva i arbetetmot snytbaggarna måste de som marknadsför ettbekämpningsmedel ansöka om att få det tillåtet. Detär Kemikalieinspektionen som ska pröva en sådanansökan.Som jag sade i mitt interpellationssvar finns i dagingen ansökan om att få ett förlängt undantag förpermetrin från något av de ansvariga företagen i Sve-rige. Jag utgår ifrån att också de delar vår uppfattningav behovet av mer forskning och mer utbildning. Detmåste också göras en seriös bedömning av de förslagsom själv har lyft upp i sin utvärde-ring inför den proposition som ska komma.Anf. 23 ():Fru talman! I utvärdering och sy-nen på frågan om återbeskogning utgör permetrinfrå-gan enbart en liten del. Man tar i sitt resonemang upphela spektrat i frågan i stort. Permetrinfrågan är gi-vetvis viktig också i utvärdering ochi resonemanget. Men utvärdering är iförsta hand gjord utifrån vad som har skett hitintills.Det är svårare att se vad som händer när får dettaförbud.Det är därför jag frågar mig om inte statsrådetborde ta initiativ att tillsammans med näringen ochSkogsstyrelsen ingående diskutera frågan och göraingående analyser. Det finns, precis som sagts här, enrad olika alternativ som har prövats. Men man harockså funnit en rad olika nackdelar med de alternati-ven, bl.a. miljömässiga och funktionsmässiga.Det finns därför anledning att ha en bred över-läggning med näringen och de som står för den skog-liga kunskapen. Jag tänker då på ochandra. Denna fråga är oerhört viktigt. Det gäller såmycket för enskilda skogsägare och för det svenskafolkhushållet.Jag skulle vilja fråga statsrådet hur det ligger tillmed EU. Utgör EU något problem i detta samman-hang?