prot · GP0951 · 2002-01-15 00:00:00 — Bidrag ges till projektav folkbildningskaraktär som har god spridning ochsom syftar till att stimulera deltagandet i dendemokratiska processen.Rigmor andra fråga gällde åtgärder föratt öka antalet förtroendevalda. Regeringen avser attinom kort överlämna en proposition till riksdagensom följer upp förslag om ettlångsiktigt arbete för att stärka demokratin. I proposi-tionen kommer regeringen att presentera såväl över-gripande handlingslinjer som ett antal konkreta åtgär-der med tonvikt på den lokala demokratin. Ett av demest centrala områdena för regeringens insatserhandlar om de förtroendevalda i kommuner ochlandsting. har färre medborgare än någonsintidigare en släkting, granne eller arbetskamrat som ärpolitiskt förtroendevald. Det är min övertygelse attdetta försvagar den representativa demokratin.För att förbättra situationen krävs enligt min upp-fattning såväl fler förtroendeuppdrag som en bättrespridning och fördelning av befintliga uppdrag. Närdet gäller antalet förtroendeuppdrag är det viktigt attde kommuner och landsting som vid organisations-förändringar, av effektivitetsskäl eller andra ekono-miska hänsyn, väljer att reducera antalet förtroende-uppdrag också beaktar vilka konsekvenser detta kankomma att få för den representativa demokratinsförankring bland medborgarna. Vad beträffar sprid-ningen och fördelningen av förtroendeuppdrag har depolitiska partierna enligt min uppfattning huvudan-svaret och bör se till att uppdragen inte koncentrerastill ett fåtal personer.Avgörande är naturligtvis också människors in-tresse för och möjligheter att ta ett förtroendeuppdrag.Det är i detta sammanhang viktigt att villkoren för deförtroendevalda förbättras. Det handlar om att såvälpraktiska som ekonomiska hinder mot att ta ett för-troendeuppdrag i möjligaste mån undanröjs. har i sitt huvudbetänkandeAtt vara med på riktigt - demokratiutveckling i kom-muner och landsting (SOU 2001:48) lämnat en radförslag på detta område som regeringen nu bereder.Regeringens förslag till åtgärder kommer att redovi-sas i den proposition som snart lämnas till riksdagen.Anf. 105 ():Fru talman! Tack för svaret, demokratiministern.Än en gång har vi möjlighet att diskutera hur vi ska fåmänniskor att känna större engagemang i samhällsar-betet. Demokratiministern säger i sitt svar att hon imångt och mycket delar min syn på betydelsen av ettlokalt politiskt engagemang, och det låter ju lovande.Men det är klart att jag blir nyfiken på vad det är somBritta Lejon har en annan syn på än vad jag har. Detkanske kommer fram under de minuter som vi har tillvårt förfogande.Från sida, som jag representerar,anser vi att det är otroligt viktigt med en politik somgör medborgarna ständigt delaktiga i samhällsarbetet.Så är det inte . Alltför många vänder de politiskapartierna ryggen. Därmed har de också svårt att varaverkligt delaktiga i beslut som fattas i hemkommu-nen, i , i eller i riksdagen.Människor har därmed inte en möjlighet att direktvara med och påverka de verksamheter som de ärnärmast berörda av. Det kan gälla barnomsorgen. Det gäller sjukvården, och det gälleräldreomsorgen. Det är frågor som berör alla, var ochen.Centerpartiet anser att det är dags för en förnyaddemokrati där besluten fattas så nära människornasom möjligt. Besluten ska alltså fattas där de hörhemma. Kommunerna spelar i det sammanhanget ensärskilt stor roll i det demokratiska systemet.Vi ser att alltfler medborgare, glädjande nog,vill vara med och forma nya kommuner, just för attde har sett att besluten för deras egen närmiljö harkommit alltför långt bort ifrån dem. Av den anled-ningen engagerade även jag mig för att bryta ut Kniv-sta från storkommunen , så att blir enegen kommun. är också fallet att det blir så, ochjag är fullt övertygad om att detta kommer att få efter-följd. Glädjande nog visade politiker frånsamtliga partier, vill jag säga, en positiv vilja till atthjälpa till och få den nya kommunen att fungera, ochdetta är man nu på väg med. Det känns väldigt spän-nande och intressant. Det är bl.a. detta som jag harpåpekat i min interpellation till , och jaghar frågat på vilket sätt demokratiministern visar påde här goda exemplen i demokratiarbetet.Konkret innebär ju kommundelningar att fler för-troendevalda kommer in på arenan. Framför allt kanman se att det är nya människor som engagerar sig påett positivt sätt. Demokratiministern visade i sitt svarockså på möjligheten att söka bidrag. Det är säkertvälkommet, men det är inte vad jag i första handtänkte på, utan det handlar mera om att man intebehöver vara orolig i en storkommun för att släppataget om någon kommundel önskar bilda eget. I stäl-let ska man vara med och se till att delningen blir braför alla parter. Alla storkommuner i det här landet harju inte visat sig vara villiga till detta. Man har variträdd, och man har krampaktigt hållit fast. Man kanundra varför. Det gäller t.ex. . För demokratiministern måste det vara prio-riterat att föra inflytandefrågorna närmare männi-skorna, eller hur?Anf. 106 Statsrådet ():Fru talman! Självklart arbetar jag med inflytande-frågor i många avseenden, också i andra funktionerän som ansvarig för demokratifrågor.Erfarenhetsspridning, som ef-terlyser, kan åstadkommas på flera sätt. Jag tror inteatt regeringen alla gånger är den bästa aktören i såda-na sammanhang. Om vi nu pratar om kommundel-ningar och svårigheter och möjligheter med sådanavill jag säga att det nog är en fördel om kommunerkan utbyta sådana erfarenheter med varandra.Förutom de insatser som regeringen och Demo-kratidelegationen har gjort för att sprida de godaexemplens makt - som faktiskt Tid för demokratidelvis handlar om - prioriterar kommunerna själva , glädjande nog, demokratifrågor mycket mer äntidigare. De arbetar själva aktivt, bl.a. genom och , just med attsprida goda erfarenheter - dåliga erfarenheter ocksåför den delen.Jag tror därför att vi med de samlade insatser somi dag görs i faktiskt är på god väg att åstad-komma det som efterlyser, en liv-aktig diskussion och debatt där man lyfter fram godaexempel. Det gäller inte bara frågor kring kommun-delningar, utan också många andra inflytandefrågoroch demokratifrågor i . Jag är övertygadom att det är en av förklaringarna till att vi underhösten 2001 och den här vintern har kunnat se etttrendbrott i människors inställning till politiskt ochdemokratiskt arbete.Det finns en potential hos människorna somvi som är politiskt aktiva har att ta hand om. Vi haralla möjligheter att se till att det blir fler förtroende-valda, att det blir fler som aktivt är med och tar an-svar för demokratin i . Jag är övertygad om attden erfarenhetsspridning som ef-terlyser är ett av de goda exemplen som vi kan visapå.Anf. 107 ():Fru talman! Positiva exempel är viktiga i allasammanhang. Om det är vi nog överens, demokrati-ministern och jag. Positiva exempel är ju föredömenför andra, och när det gäller den politiska verksam-heten är det vi som har förmånen att ha ettpolitiskt uppdrag som går före och visar vägen.Jag tror personligen att vi alltför lite berättar ochtorgför att det är roligt, intressant och stimulerande attvara med i samhällsarbetet. Ofta tror jag att männi-skor runtomkring oss mer ser det här bjäbbandet,debatterandet och diskuterandet, och ibland har deockså svårt att skilja mellan sak och person.Mitt roligaste uppdrag, om man nu kan graderadet, tyckte jag var att vara ordförande i en lokal cen-terkvinnoavdelning. Då fick jag jobba verkligt näramänniskor och människors vardag. Så var det också ijobbet som kommunalråd. Men har jag förmånenatt vara här i . Jag anser att det är ett förtro-endeuppdrag som ger väldigt mycket, men jag inserockså att det fordrar respekt för andra människor ochvad andra människor ute i samhället ger till mig iform av frågor och vad de tycker att jag ska föravidare t.ex. i en sådan här debatt till ministern. Så detär inte bara för att tillfredsställa mig själv som jag tarden här chansen. Nej, detta är en möjlighet att förafram frågor från människor.Många frågor handlar just om demokrati. Detkommer t.ex. frågor om varför demokratiministerninte vill lyssna till och besluta i enlighet med männi-skors önskemål. Vi vet ju att det har varit folkomröst-ningar och utredningar kring både kommun- ochlänsbytesfrågor som har fått positivt utfall på en nivå,men när det har kommit till regeringen, till den sistabeslutsnivån, har det blivit nej. Jag harmånga gånger undrat vad det egentligen beror på. Detkan ju inte bara bero på en ovilja; det tror jag inte.Kan demokratiministern ge mig ett svar och därmedäven svara andra?När jag i första skedet tog del av demokratimi-nisterns svar på min interpellation tolkade jag in envälvillighet när det gällde att både se och uppmuntrapolitiskt engagemang samt att få med fler förtroende-valda. Men varför ser man inte den tråden när detgäller att gå från ord till handling? Demokratiminis-tern sitter ändå på den högsta nivån och har makten isin hand i regeringsarbetet. Jag undrar om det behövslagändringar för att det ska bli lättare att komma frami enlighet med folkomröstningsresultat. Kan demo-kratiministern ge sitt bifall till när vianser att man ska bejaka kommundelningar grundadepå de närmast berörda människornas vilja? Det inne-bär praktiskt att en kommundelning ska beviljas omdet i en folkomröstning visar sig att det finns en ma-joritet för en delning i det område som kommer att bliden nya kommunen. är det tvärtom; det krävsvanligen en positiv inställning från den odeladekommunen till en förändring av indelningen. Vi iCenterpartiet anser att det är otillfredsställande sett uren demokratisk synvinkel. Det är ju på det här sättetväldigt svårt att få bifall till lokala initiativ.Frågan kvarstår alltså: Finns det möjligen hinderpå vägen, och vari består då dessa hinder, för att viska få fler människor att få ett fördjupat engagemangi samhällsarbetet?Anf. 108 Statsrådet ():Fru talman! Ja, , det finns säkertmånga hinder på vägen till fördjupat deltagande. Föross handlar det säkert både om lagstiftningsåtgärderoch om en förändrad attityd i våra partier kring hur vijobbar och kring den maktkoncentration som i dagmånga gånger finns lokalt. Det handlar säkert om enmängd olika kompletterande åtgärder som behövervidtas.Jag kan inte svara på den speci-fika frågeställningen om detaljeradeförslag till ändrad indelningslagstiftning på annat sättän att jag tror att det i demokratin också är viktigt attvi ibland vårdar oss om det som innebär trögheter isystemet, det som handlar om att värna formerna. Dithör, tror jag, vikten av att inse att demokrati för attleva också måste kunna leverera resultat, bl.a. väl-färd, till kommuninvånarna. I det perspektivet tror jagatt det är viktigt att vi inte diskuterar alldeles förmycket kring gränser utan mer kring innehållet ipolitiken.Det finns inga genvägar till politiskt engagemang.I grund och botten handlar det om att den politik somett parti eller en politisk företrädare för måste handlaom de viktiga frågorna. Det är där någonstans diskus-sionen måste börja. Det är då människors engage-mang kan kanaliseras och spela roll i vardagen.Anf. 109 ():Fru talman! Vi börjar komma till slutet på den härdebatten. Jag är övertygad om att den kommer uppigen, för det är nödvändigt. Jag tror att det är absolutnödvändigt att socialdemokraterna tänker om, dvs.inte krampaktigt håller fast makten här i Riksdagshu-set och känner att man absolut måste besluta i detaljhur människorna ska ha det ute i landet.Det tycks inte vara så att demokratiminister har satt sig in i förslag. Vi har enmotion som handlar just om demokrati. Ta och läsigenom den! Jag tror att man där kommer att finnasaker som kan förena oss. Faktiskt tror jag det. Detgäller att sprida uppdragen, det håller jag med om,men det gäller också att människor själva ska kunnafatta beslut ute i landet. Vi här uppe ska naturligtvisvara med och stötta det, men till syvende och sisthandlar det om att besluten ska fattas där de hörhemma.Det är beklagligt att människor inte har kusiner,släktingar eller grannar som är delaktiga eller harpolitiska uppdrag, som ministern säger i sitt svar.Men än mer bekymmersamt är ju att de själva inte villgå in och ta ett politiskt ansvar - för det handlar ock-så om ansvar.Jag skulle vilja vädja om att vi nu hjälps åt att harespekt för varandra, att vi på allvar tar till oss var-andras åsikter och försöker jämka så att det blir så brasom möjligt. Gränser tror jag är till för att sprängas.Vi får inte bara titta på länsgränserna och kom-mungränserna exakt som de alltid har varit utan måstese möjligheten i förändringsarbetet.Överläggningen var härmed avslutad.29 § Svar på interpellation 2001/02:117 omincitamenten till kommunerna att hushålla välAnf. 110 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig1. vilka åtgärder jag ämnar vidta för att analyseravilken inverkan förslag skullekunna få på det framtida behovet av kommunakut,2. i vilket eller vilka avseenden reviso-rers rapport om statens stöd till kommuner medekonomiska problem ger "ett verklighetsfräm-mande intryck", och3. om regeringen avser att ge bankerna möjlighet attom ha riskvikten noll för kommunlån istället för att ge kommunerna incitament till godekonomisk hushållning.På fråga 1 vill jag svara att förbanktillsyn arbetar med ett förslag till nya reglerbeträffande kapitaltäckning. Som förslaget ser ut innebär det att extern eller intern rating ska varautgångspunkten vid bedömning av graden av risk ikreditinstitutens utlåningsverksamhet. För stater ochlokala myndigheter som har befogenhet att ta ut skattgäller dock liksom tidigare att risken kan få beräknastill noll när kreditinstitut använder extern rating vidbedömning av graden av risk. De nya reglerna kanträda i kraft tidigast år 2005.De nya Baselreglerna kommer inte, som förslagetser ut , att leda till några förändringar när detgäller riskviktningen av fordringar på svenska kom-muner av de som använderextern rating vid bedömning av graden av risk. Detpågår fortfarande diskussioner inom Baselkommitténom utformningen av mer komplexa modeller somkreditinstituten kan använda. I förslaget kommer kravatt ställas på kapitaltäckning för operativa risker. Jagbedömer att som förslag ser ut i dagkommer det inte att påverka de svenska kommunerna.Det innebär att det framtida behovet av särskilt stödtill ekonomiskt utsatta kommuner kommer att styrasav andra faktorer än de som finns i Baselkommitténsförslag. Sådana faktorer kan vara en fortsatt befolk-ningsminskning i delar av landet eller plötsliga för-ändringar i näringslivet som påverkar den lokalaarbetsmarknaden negativt.Jag ser inte något behov av att göra någon särskildanalys av behovet av framtida insatser för utsattakommuner just utifrån de nya Baselreglerna.På fråga 2 vill jag svara att jag kan konstatera attden bedömning av rapporten som jag gjorde i detstora hela delas av finansutskottet. Det kan ävenframöver finnas behov av att vid sidan av de gene-rella statsbidragen och utjämningssystemet stödjakommuner och landsting i en särskilt svår ekonomisksituation. har motsatt sig den avveck-ling av anslaget för särskilda insatser som Riksdagensrevisorer föreslagit.Jag delar inte revisorernas analys att det allvarli-gaste problemet skulle vara att stödet riskerar attskapa incitamentsproblem för kommunerna. Jag delarheller inte revisorernas kritik över att regeringen valtatt tidigarelägga av utbetalningen av det stödsom Kommundelegationen föreslog. Risken för attdet skulle skapas incitament för att inte genomföraneddragningar motverkas av att en speciell utredaretillsatts för att följa upp de överenskomna avtalen.Tidigareläggningen ska ses som ett viktigt stöd för attde nödvändiga neddragningarna görs på ett ansvars-fullt sätt, bl.a. för att klara de kostnader som omställ-ningen i sig ger upphov till.I revisorernas rapport sägs att vetskapen om attstaten explicit eller implicit ställer en finansiell ga-ranti kan öka kommunernas risktagande. Jag villframhålla att det stora flertalet kommuner som söktstöd från anslaget för särskilda insatser, från att detinrättades 1996, har fått avslag på sina ansökningar.Det sker en noggrann och restriktiv prövning innanett beslut om ett eventuellt stöd fattas. En begäran omstöd prövas mot kommunens egna ekonomiska förut-sättningar. Endast kommuner med en särskilt svårekonomisk situation kommer därför i fråga för stöd.En ytterligare förutsättning för stöd är att de förhål-landen som ligger bakom kommunens svaga ekonomiinte är sådana att de på kort sikt kan påverkas avkommunen själv och att kommunen vidtagit nödvän-diga åtgärder för att komma till rätta med sin ekono-miska situation.Jag måste konstatera att revisorerna irapporten framhåller att handläggningen av statensstöd till kommuner och landsting med ekonomiskaproblem varit omsorgsfull och att underlagen varitobjektiva. Av rapporten framgår också att de ekono-miska bedömningar som legat till grund för beslut omstöd bygger på väl etablerade metoder och är av godkvalitet.På fråga 3 vill jag svara att regeringen inte avseratt ta initiativ till att ändra riskvikten för kommuner-na. Däremot avser regeringen att återkomma senareunder våren med förslag med anledning av förslag. Regeringen anseratt det är viktigt att ställa höga krav på kommunernasekonomiska hushållning.Anf. 111 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Jagvill för dem som tar del av debatten gärna åberopamin ganska utförliga interpellation till läsning efter-som den innehåller en hel del bakgrundsinformation.Fru talman! Hur undviks framtida finansiella kri-ser inom kommunsektorn? Så skulle man ha kunnatrubricera min interpellation som alternativ till dengivna rubriken. Min utgångspunkt är nämligen viktenav att vi får genomgående välskötta svenska kommu-ner. Då måste incitament byggas upp som stöderförekomsten av sådana kommuner och som motver-kar förekomsten av finansiellt vanskötta kommuner.Regeringen har å sin sida satt i sjön en ordningdär välskötta kommuner och andra kommuner genomminskade statsbidrag tvingas finansiera missköttakommuner genom den s.k. akutverksamheten. Viborde ha en regering som inser betydelsen av att gekommunerna tydliga signaler och klara spelregler såatt de själva kan, och självklart ska, ta ansvar för sinaekonomier. Det svar jag har fått visar att den nuva-rande regeringen ännu inte har den insikten.En rad ganska enkla åtgärder skulle kunna om-sättas för kommunsektorn. Det är egentligen bara attgå till vad som gäller för företag och enskilda männi-skor . Vi skulle kunna få en framtida fungerandekreditvärdering, rating, av alla kommuner, vilketskulle kunna ge signaler till kommuner och derasintressenter när finansiell ohälsa är på väg och där-med på ett tidigt stadium, innan någon kris har upp-stått, ge tydliga incitament för åtgärder som sedanskulle ge önskat resultat. Kreditgivarna skulle dåtvingas till en undersökningsplikt när de upplever attde faktiskt tar en kreditrisk när en kommun med dåligfinansiell hälsa ytterligare skuldsätts - som t.ex. fi-nansierar sin löpande drift med lån.Den utredning som tidigare kommunministerJörgen har avlämnat visar tydligt att det ärhögst olika kommuner som är vanskötta och att det ärsnarast ett gemensamt kännetecken för dem att dehar, eller har haft, en svag, otydlig eller handlings-förlamad ledning. Det är då viktigt att de på ett tidigtstadium får ett instrument med handfasta och tydligasignaler för att förhindra ett sådant moras. skriver i sin utredning att kreditvärderingkan vara ett väl så bra medel. Sedan har han likvälinte på något sätt utvecklat idén om en marknadslös-ning.Jag hävdar att det system som ger incitament attprissätta även kommunkrediter med hänsyn till riskskulle vara betydligt mer hållbart och samhällseko-nomiskt effektivt än dagens system där vi lär kredit-givarna att betrakta kommunkrediter som riskfria. Detskulle ge incitament till väljarna att efterfråga ocksåbra kommunledningar och därmed söka säkerställa engod ekonomisk hushållning på ett effektivt sätt. Ettsådant synsätt kan sättas i relation till föreslagnakrångliga statliga regler som dessutom saknar sank-tion.Jag måste dessvärre tolka kommunministerns svarpå mina frågor att han ännu inte inser att Baselkom-mitténs regler för kapitaltäckning, som också i Sveri-ge skulle kunna innefatta kommunkrediter, totaltskulle kunna vara ett verksamt alternativ att undvikade framtida kommunakutinsatser som regeringenuppenbarligen anser som självklara.Fru talman! skulle jag vilja vara något po-sitiv också och ställa en avslutande fråga. Jag gör deti nästa inlägg.Anf. 112 ():Fru talman! Jag har anmält mig till debatten medanledning av andra fråga och hansangrepp på kommun- och bostadsakuten och detförakt han visar de kommunpolitiker som har detabsolut tuffaste jobbet som politiker i det här landetkan ha, nämligen de politiker som arbetar i kommu-ner som har utsatts för en oerhört kraftig strukturom-vandling.Lennart är från . Jag är frånÖrebro. De är bägge två universitetsorter. Det går braför orterna. Det finns en hygglig utveckling av skat-teunderlaget och inflyttning av ungdomar osv.I det län jag jobbar i finns också Bergslagen. Det är den kommun som under kri-get tog det stora ansvaret för försvarsmaterielen. Förinte så länge sedan fanns 10 000 anställda i för-svarsmaterielindustrin. gick det att konstateraatt kommunen förlorade 476 invånare.Kommunen har en åldersstruktur med väldigt mångagamla - beroende på det som hände under kriget.Åk någon mil därifrån till och sestrukturomvandlingarna på . Man har jobbatoerhört framgångsrikt, men det har varit väldigt storarationaliseringar i industrin. Man har tappat folk.Eller åk norrut till . sätta sig bredvid kommunalrådet och lyssna på hur hon har jobbat. Det ären av de kommuner som har fått mycket pengar frånkommunakuten. De jobbar där väldigt hårt. De skärned administrationen med . De tvingaslägga ned skola efter skola. Det är naturligt att göra sådär eftersom antalet barn har minskat. Det är ingavalhänta politiker som jobbar där. De har mycketkraftfullt skurit i äldreomsorgen - för tufft tyckermånga - i kommuner som har en oerhört svår situa-tion.Jag ska erkänna, , att jag blevganska chockad när jag läste . Först kom pressmeddelandet där Riksdagensrevisorer jämförde Bostadsdelegationens arbete medBankstödsnämnden. Man undrar om revisorerna ock-så är från . Ser de inte strukturomvandlingar-na? Tror de att detta går att jämföra med de tillfälligafinansiella kriser och den galenskap som fanns inombankvärlden ? Ser de inte de myck-et stora strukturförändringarna? De finns i ,och de finns i hela . Vad vi ska göra i det härhuset är att bistå kommunerna i den positiva utveck-ling som sker. Det sker också mycket positivt i enkommun som med stöd av en mycketkraftfull kommunledning.Kom inte och säg, , att vi kastarbort pengar när vi stöttar , , ,, och många andra kommuner.Det handlar inte om kommunpolitikerna utan dethandlar om villkoren för de människor som ska leva idessa kommuner och som har samma rätt som viuppsalabor och örebroare att ha en bra service och ettbra liv i sina kommuner.Anf. 113 Statsrådet ():Fru talman! Jag har också reagerat mot många avde uttryckssätt och den syn som speglas i LennartHedquists interpellation. Jag tänker på uttryck somt.ex. saknaden av incitament hos kommuner att med-verka till god ekonomisk tillväxt - precis som om intekommunalmännen i landet, också i de delar av landetsom tappar befolkning, kämpar med näbbar och klorför att åstadkomma tillväxt och utveckling i sinahemkommuner.Jag tror inte att jag har träffat en enda kommu-nalman - jag reser mycket i Kommunsverige - sominte arbetar hårt med utvecklingsfrågorna. Det är enöverlevnadsfråga för den egna kommunen att försökastoppa befolkningsminskningen och få till stånd enpositiv sysselsättningsutveckling. Sådana uttalandenger uttryck för en misstro mot hårt arbetande kom-munalpolitiker runtom i landet.Jag reagerar också när i sin in-terpellation säger att regeringen styrs av en röstköp-sverklighetsbild. Det är inte regeringens ingång.