prot · GQ0913 · 2002-11-07 00:00:00 — För att kunna möta dem måste viha en kvalitet i högskolan, inte bara siffror på hurmånga som antas men aldrig slutför studierna.Anf. 375 ():Fru talman! Forskning och utbildning är i sigsjälvt uttryck för välfärd men leder dessutom tillvälfärd. Ny och överförd kunskap ger direkt bättresjukvård, bättre kommunikationer, bättre skola, bättresamhällsplanering och bättre miljö och ger månganyttiga verktyg till tjänst för människa och samhälle.Ny kunskap kan omsättas i produktion och gestarkare försörjning - det kallar vi tillväxt. Det är bra,inte minst för den gemensamma sektorns alla ange-lägna behov och uppgifter. Vi kan dessutom utgåifrån att forskning och utbildning är samhällsekono-miskt självbärande och självfinansierande på sikt.Summan av detta är att utbildning och forskningär en synnerligen viktig uppgift för staten. Dessvärrehar vi inte lyckats upprätthålla vår tidigare tätposi-tion. har halkat ned på listan.Inom den högre utbildningen finns problem att lö-sa. Antalet akademiska lärare har inte tillnärmelsevisökat i takt med antalet studenter. Lärartätheten haravtagit till men för utbildningarnas kvalitet. Trotsökat antal studenter har en lägre andel av arbetskraf-ten i högskoleexamen än i flertalet av vårakonkurrentländer. En orsak till det kan vara examina-tionsfrekvensen, som enligt är så lågsom . Detta är mycket allvarligt eftersom kun-skap måste bli en av våra viktigaste framtida export-produkter.Storskalig forskning inom områden som metallur-gi, elektronik och läkemedel - vi känner alla till Lo-sec och - har betytt mycket för folkhushål-let. Högre utbildning och forskning har stor betydelseockså när den sker vid mindre enheter och i mindreskala. Utvecklingen kring och Ble-kinge tekniska högskola är exempel på detta.Växjö universitet har i samverkan med det omgi-vande samhället bidragit starkt till utveckling av till-växt, sysselsättning och konkurrenskraft. Här harKunskapsbron varit ett verktyg. Beräkningar gjordaav att 1 satsad krona ger tillbaka till samhället.Finansieringen av är nu efter börsned-gången i fara . Här finns anledning att göraen akutinsats, lämpligen av Näringsdepartementet.Blekinge tekniska högskola har med sin spets-kompetens inom tillämpad IT varit avgörande förBlekinges starka utveckling på senare år.Inte bara när det gäller utbildning har vi halkatefter. Det gäller också för forskningen. Vetenskapsrå-det har visat att antalet forsknings- och utveck-lingsårsverken i har ökat endast mycket mar-ginellt sedan 1993.Finansieringen har krympt i så måtto att forskarenunder mitten av hade dubbelt så stor finan-siering som . universitets-forskning betalas till genom basfinansiering.Resten måste sökas externt. Detta tar både tid ochkraft och styr även hur den fasta finansieringen an-vänds. Risken är stor att kortsiktigt förmodad nyttakommer att dominera i val av forskningsuppgifter, tillmen för grundforskningen.Gunilla , som är docent icell- och molekylärbiologi i , tog sin forskarex-amen . har hon inte haftnågon fast tjänst. Hon säger: "Att söka pengar tar enallt större del av tiden." "Stressen över tjänstesitua-tionen hämmar tyvärr en del av kreativiteten. "De mindre och yngre högskolorna och universi-teten har genom sin ungdom svårare att få fram ex-tern finansiering. Samhällsvetenskap och humaniorahar det särskilt svårt. En stark forskning är nödvändigockså för undervisningens kvalitet. Undervisning ochforskning måste gå hand i hand. Detta innebär behovav en god basfinansiering under en lång uppbygg-nadstid. Detta är särskilt påtagligt inom samhällsve-tenskap och humaniora.Utöver basfinansieringen av de mindre lärosätenakvarstår behovet av att rekonstruera finansieringen avde större. Vi välkomnar därför alla anslag men ser detangeläget att tillföra ytterligare ivårt budgetförslag. Vi vill också införa försäljning avutbildning till studerande från länder utanför EES-området.Jämställdheten inom högskolevärlden har storabrister. Det är en brådskande och angelägen uppgiftatt ta itu med detta. Av dem som börjar forskarutbild-ning är kvinnor, medan av professo-rerna är kvinnor. Forskarsamhället måste öppnas förkvinnor. Det finns kulturella, sociala och många and-ra hinder. Ett reformerat studiestöd som gör det möj-ligt att kombinera barn och studier är ett självklartförsta steg.Även samhället utanför högskolan måste dra sittstrå till stacken. Näringsliv och arbetsgivare måste tasitt ansvar för att stimulera till studier med till exem-pel lönemässig uppskattning. En ny undersökningvisar att högskoleexamen genomsnittligt ger en löne-ökning på , per studieår som ingåri examen. Detta stimulerar knappast till studielån,studiemöda och utebliven inkomst under flera år.Vi kristdemokrater ser ett behov av att breddahögskolan. Vi vill införa en yrkeshögskola för utbild-ning i specifika yrkesprofessioner i nära samarbetemed befintliga lärosäten och branschorganisationer.Sammanfattningsvis, herr talman, konstaterar jagatt forskning och högre utbildning är i trångmål iSverige och i behov av utveckling och stärkt finansie-ring.Anf. 376 ():Herr talman! Enligt har världensmest kunskapsintensiva ekonomi. Vilka faktorer harbidragit till denna framskjutna position i den ekono-miska utvecklingsligan? Det finns säkert flera. Mendet svenska utbildningssystemet bör med all rätt kun-na ta till sig en stor del av äran.Den satsning på breddutbildning som utmärkt densvenska utbildningspolitiken har varit framgångsrik.Tron på kunskapens betydelse för att stärka demo-kratin, skapa ett gott och innehållsrikt liv för denenskilde individen och vara navet för tillväxten ärgrundbulten i denna politik.Hur bör vi nu fortsätta arbetet för att förstärka ochvidareutveckla vårt utbildningssystem? Jo, vi måsteförst göra oss av med den bild av utbildningssystemetsom vi alltför länge, gång på gång, målat upp: bildenav pyramiden, där basen bär upp en alltmer avsmal-nande kropp upp mot den i guld lysande spetsen.Bilden av utbildningssystemet bör bli bilden avvägen, en väl utbyggd sträcka, från förskola till fors-karutbildning, med flera rastplatser på sträckan, menutan bommar och utestängande gränskontroller. Detkommer förhoppningsvis att vara ganska trångt påden här vägen, men trängselavgifter tycker jag inte attvi ska acceptera. Alla trafikanter på utbildningsvägenbör ges förutsättningar att komma så långt som möj-ligt och i sin egen takt.Att skapa förutsättningar för många att skaffa sigkunskaper är inte kunskapsförakt. När många harsamma kunskap devalveras inte kunskapens värde.När mångas informella kunskaper räknas och tas tillvara minskar inte betydelsen av formell kunskap.Bilden av utbildningen är på väg att förnyas. Detär detta som är det väsentliga om vi i vårt samhälleska känna att det bär och att vi är med i framkanten.Hur är det då med bilden av hur vi skapar ny kun-skap? Jag tror att varje tid har sin syn på hur ny kun-skap bildas. Den nu urgamla traditionella synen påhur ny kunskap bildas brukar vara bilden av forskarebak stängda dörrar inne på som plötsligt,med gnistor som tänder, skapar ny kunskap som mansedan kommer ut och informerar om.Men ny kunskap, tillämpningsbar i det nya sam-hället, skapas i samverkan mellan många olika aktö-rer. Universitet och högskolor är ett par av dessaspelare på kunskapsfältet, men vilka medspelare finnsdet? Jo, det finns näringsliv. Det talar vi ofta om.Men det finns även myndigheter och ideella före-ningar. Det som länge ansetts vara en akademiskceremoni, att kritiskt pröva ny kunskap, har flyttat ut isamhället. Den enskilda människan ifrågasätter kun-skapens legitimitet om man känner att man inte haftinsyn i hur kunskapen har bildats. Den enskilda män-niskan nöjer sig inte längre med forskningsinforma-tionen. Den moderna människan kräver en dialogmellan forskare och allmänhet.Herr talman! Ett framsynt forskarsamhälle tar dendialogen i vetskap om att här, i samspelet mellanvetenskap och samhälle, bildas den nya kunskap somför hela samhället framåt.Anf. 377 () re-plik:Herr talman! Låt mig börja med att beklaga attinget av de ansvariga statsråden i Utbildningsdepar-tementet har möjlighet att vara med oss . Jagvill ändå ta tillfället i akt att ställa en fråga tillMajléne såsom företrädare förregeringspartiet.Majléne talar om somett av de mest kunskapsintensiva samhällena. Minfråga till blir då: Hur skaSverige kunna vara ett kunskapsintensivt samhälle,när vi fick en undersökning som visar att42 % av våra lärare vill sluta , lämna skolanhelt och hållet eller på annat sätt minska sin arbetsin-sats i skolan? Hur ska kunna vara ett kun-skapsintensivt samhälle när de som förväntas bäraupp samhället, de verksamma professionella lärarna,inte vill vara med längre?Anf. 378 () replik:Herr talman! Jag skulle till säga att jag tror att en stor orsak till att den en-skilde läraren känner att man kanske skulle viljagöra något annat än att vara lärare, är att man ständigtfår höra att man sysslar med ett enda stort misslyck-ande. Det finns två yrkeskategorier i i dagsom indirekt har svartmålats. Det är männi-skor inom skola och utbildning, och det är människorinom vården.När vi klagar på att skolan är urusel och vårdenännu värre säger vi också indirekt att vi har urdåligalärare, sjuksköterskor och läkare. Jag tror att vi måstereda ut detta lite bättre.Anf. 379 () re-plik:Herr talman! Återigen vill jag säga att det är trå-kigt att inget statsråd är närvarande i kammaren.Svartmålning talar . Ja, det kan vi säkert vara överens om. Men vembär ansvaret för denna svartmålning? Vem bär ansva-ret för det misslyckande som de senaste årens ut-veckling av lärarförsörjningen innebär?Ansvaret, , ligger påden nuvarande regeringen.Anf. 380 () replik:Herr talman! Därför är det glädjande att läsarapporten från där det sägs att desökande till lärarutbildningarna nästa läsår är 25 %fler. De sökande till vårdutbildningarna är fler.Jag tror att det har att göra med att allt tal om attsatsa pengar på det viktigaste i samhället, vård, skolaoch omsorg, nu ger utdelning och fler känner att debehövs i dessa sektorer.Anf. 381 PER () replik:Herr talman! Apropå svartmålning vill jag säga attunder de som jag har ägnat mig åt högre utbild-ning och forskning har jag aldrig någonsin sett inlåstavetenskapsmän sitta för sig själva tills det slår gnistorom dem.Om det är den bild harförstår jag att hon verkligen vill göra något för attändra den. Den bilden har ändrat sig för både 30 och40 år sedan, kanske ännu längre tillbaka.Det är lite lustigt att vi så ofta hänvisr till OECD.Majléne plockar fram ett par tre avhundra siffror som är bra för regeringen, medan jagnaturligtvis försöker hitta ett par tre som jag använ-der. Jag gör inte detta bara för att de är bra för oppo-sitionen, utan därför att man också måste titta kritisktpå vad vi är duktiga på, men också på var vi har ham-nat efter.Ett av de områden där vi har hamnat efter är detmycket lägre antalet unga människor som har engod utbildning jämfört med vad vi hade för 15 årsedan. Det är ett problem.Anf. 382 () replik:Herr talman! Kanske Per och jag inte läsersamma rapporter. Enligt de senaste rönen är nämligen70-talisterna kanske den generation ungdomar somhar den absolut bästa utbildningen, inte 40-talisterna.Vi 40-talister hade en god utbildning beroende påatt vi kom rakt in i strömmen av ny utbildningspolitiksom möjliggjorde för arbetarungar som jag själv attskaffa sig en universitetsutbildning. Men 70-taletsungdomar slår oss på fingrarna med kunskaper ochbredd på sina kunskaper.Jag tror att det också visar att harvärldens mest kunskapsintensiva ekonomi. Vi haralltså generellt här i landet en väldigt högt utbildadarbetskraft.Anf. 383 PER () replik:Herr talman! av befolkning iåldern har examen från en forskningsförbe-redande högskoleutbildning. är femma frånslutet i hela OECD-statistiken. I är andelen29 %, att jämföra i . Dessa siffrorär eller 2000, så de är ganska färska.Anf. 384 () replik:Herr talman! Jag vill gärna återkomma till vadkunskap är, och vilken kunskap som räknas.I alla utredningar som gjorts när det gäller förmå-gan att ta till sig text, analysera text - vilket jag anservara basen för kunskapsinhämtning - placerar sigSverige tillsammans med övriga skandinaviska länderallra högst.Därför vill jag återigen påpeka att det är viktigt attäven räkna den informella kunskapen som man harfått på annat sätt än genom högskolestudier. Kun-skapsbasen är oerhört bred i det här landet.Anf. 385 () replik:Herr talman! Just intresset för lärarutbildningarnaär ett väldigt bra exempel på kris i utbildningssystem-et. Eftersom drog upplärarutbildningen är det viktigt att säga att intressettvärtom sjunker.Om man tittar på förstahandssökandena, vilketman ju ska göra för att se intresset, visar det sig attintresset minskat - jag har ocksåläst . Om vi går tillbaka till1997 var antalet förstahandssökande 24 700. ärantalet 16 000. Det är ett exempel på många probleminom Utbildnings-Sverige.Jag nämnde en del problem som inte är okändavare sig för Socialdemokraterna eller andra, nämligenatt undervisningstimmarna blir färre och färre påhögskolan, att forskarna känner att deras frihet ärhotad, och att den fria grundforskningen är hotad.Det fanns inte en enda kommentar eller ett endakonkret förslag till förändringar från företrädaren förregeringspartiet som möjligen skulle kunna stilla denoro som en hel del studenter och lärare i högskolankänner i dag.Har några konkretaförslag?Anf. 386 () replik:Herr talman! Vi har konkreta satsningar i åretsbudgetproposition, som vi ska debatte-ra här i kammaren. Där skjuter vi till medel både tillgrundforskning och till grundutbildning på universi-teten och högskolorna.Men precis som andra myndigheter i det här lan-det tog universitet och högskolor stryk på90-talet. Och precis som vi har arbetat när det gällerandra myndigheter och organisationer har vi börjatfylla på penningpåsen igen till universitet och hög-skolor.Under den här tiden har vi haft en ma-kalös expansion när det gäller antalet studenter somfinns inom universitet och högskola i dag.Anf. 387 () replik:Herr talman! En makalös expansion i antalet tyck-er jag ofta är väldigt typiskt för tonläget i debattenfrån socialdemokratiskt håll.Det viktiga är att många studenter klarar sina stu-dier. Våra svenska studenter tar väldigt på siggenom systemet, och vi har ett jämförelsevis litetantal studenter som blir färdiga med examen. Detberor på att man inte har tittat på kvaliteten, utan istället bara sett på siffrorna.Anf. 388 () replik:Herr talman! är vi åter inne på den gräns därvåra synsätt väsentligt skiljer sig åt. I betyder många studenter genast sänkt kva-litet och högskolor och universitet blir utbildningsfab-riker. Därför undrar jag var gräns går förden så kallade fria akademin.Anf. 389 () replik:Herr talman! Jag ska bli lite personlig så här påkvällskvisten och börja med att säga att mitt forskar-hjärta gråter när jag hör behöver både spets och bredd. Det fungerarinte att kapa toppen på pyramiden eftersom vi behö-ver alla delar för att få en bra forskarutbildning ochett bra forskarsamhälle.Det som ni gör med det nya systemet för forskar-utbildning är ett utmärkt exempel. Det är en stelbentregelmässig forskarutbildning där ni inte ser denenskilda individen, utan där allting ska vara färdigt . Jag kan aldrig någonsin tro att det kan gagnaforskningens kvalitet.Därför frågar jag: Vad är ert mål med den nyaforskarutbildningen? Är det bara att få in så mångasom möjligt? Tänker ni alls på att vi också behöver engod kvalitet i forskningen i ?Anf. 390 () replik:Herr talman! Jag tror att vi behöver samma kvali-tet på forskningen i som det behövs i övrigaEuropa. forskarutbildning räknas inte somspeciellt för en forskarutbildning ute i Euro-pa. Vi har diskussioner i den så kallade Bolognapro-cessen där man talar om en treårig utbildning itoppen eller 3 + 2 + 3.Jag tycker inte att är en bristande kvalitetpå forskarutbildning. Man tittar på längden när manbör titta på innehållet. En koncentrerad fyraårig fors-karutbildning med god handledning är för mig enkvalitetsmässigt mycket bättre utbildning än kanskeen tolvårig forskarutbildning där handledningen ärminimal därför att antalet studenter är så stort pårespektive handledare. Vi har haft den situationeninom humaniora under väldigt lång tid.Anf. 391 () replik:Herr talman! Det måste finnas både-och. Detfinns de som klarar av det bra . Men manmåste också kunna se till individerna. De finns desom behöver . Dessutom kommer vi fortfa-rande att behöva en topp för att vi ska kunna hålla enbra undervisningskvalitet för alla de nya doktoran-derna. Det går inte att kapa toppen på pyramiden ochtro att resten ska bygga sig själv.Anf. 392 () replik:Herr talman! Jag vet inte om man kan kalla densituationen att vi har fördubblat antalet forskarutbil-dade i det här landet och att målsättningen är att viytterligare ska fördubbla antalet forskarutbildade tillår 2010 att vi kapar toppen på pyramiden. Jag sersnarare tvärtom att det är alltfler som på den sam-manhållna vägen från förskola till forskarutbildningkör ändra fram.Anf. 393 PER ():Herr talman! Av debatten att döma befinner vi ossfortfarande i valrörelsen. Med tanke på vilka vännerni för tillfället regerar med kanske det är bra att hållaen hög debattnivå, eftersom vi väl har ett nyval precisnär som helst.Sverige är ett bra land när det gäller utbildning.Det är ingen tvekan om det. Men är inte läng-re något toppland. Vi har på många områden sjunkittillbaka från väldigt fina positioner, och på mångaandra ställen är vi någonstans mitt i gänget.Jag vill inte att ska vara någonstans mitt iOECD-snittet. Vi är land nr 16 av 29 när det gällerhögre utbildade, . Vi är femte sist när det gällerdem som är och har examen från en forskar-förberedande högskoleutbildning.Vi kan titta på de yngre. Av tjugoåringarna bedri-ver av svenska tjugoåringar högskolestudi-er om vi tittar på årskurs 99. I , ochFrankrike varierar siffrorna mellan och 53 %.Sedan finns det tyvärr ganska många som kör avkunskapens väg, eller kunskapens trappa, som jaggärna talar om. En fjärdedel av studenterna lämnarhögskolan efter mindre än av studier bakom sig.Förmodligen kommer många tillbaka igen senare.Men siffran är ändå alarmerande.Vad är då skälen till detta? Jag tror att problemenbörjar redan i . Vi brukar tala om attgrundskolan inte ger den utbildning man behöver föratt klara gymnasieskolan, och gymnasieskolan gersedan inte heller den utbildning man behöver för attklara de högre studierna. Därför får man ägna en godtid av första året på till att inhämta kun-skaper som man borde ha fått i gymnasieskolan utanatt behöva ta studielån.Det beror också på att vi har sett en urholkning avgrundutbildningsanslagen, en urholkning av forsk-ningsanslagen och att vi har ett centralistiskt antag-ningssystem som gör att bara var femte student kom-mer in på sitt förstahandsval vid det lärosäte där haneller hon vill plugga. Jag är övertygad om att det ärlättare att vara kvar och prestera på topp om mankommer in på sin drömutbildning och får plugga pådet ställe man vill.Herr talman! Kraftfulla, långsiktiga och klokasatsningar på utbildning och forskning tillhör detmest fantastiska ett land kan satsa på. Det är en vinst-situation både för landet och för den enskilde med-borgaren eller individen. Landet får ökad tillväxt ochkan locka till sig globala företag. Det har möjligheteratt locka till sig framstående forskare, entreprenöreroch designer, och man kan bygga upp Centers ofExcellence dit människor från hela världen vill kom-ma för att vara med och skapa någonting. Vi har endel sådana kunskapskluster. De ska vi vara väldigtstolta och väldigt rädda om.Det finns också en annan dimension för samhället.Med hjälp av kunskap och utbildning skapar vi ettsamhälle med respekt, öppenhet, mångfald och tole-rans. Det blir ett trevligare samhälle att leva i. För denenskilde individen ger utbildningen möjligheter till ettbra jobb till en lön som man kan leva på även efterskatt, ett jobb man gillar, ett jobb man älskar och ettjobb man utvecklas i.Men det ger också andra viktiga dimensioner förindividen. Det ger ett nöje av att kunna förstå komp-lexa samband. Det handlar om att lära sig skilja påvidskepelse och vetenskap, kanske till och med attförstå att det är skillnad på astronomi och astrologi.I många länder är också högre utbildning en brasprångbräda för en riktigt bra lön, en hög utbildning-spremie. Så är det tyvärr inte i . Det har fleraundersökningar visat.Nu senast kom en undersökning från Näringsde-partementets eget som visar att om man går en treårig akademiskutbildning kan man i snitt räkna högre lön.Det skiljer sig drastiskt från äldre undersökningar därSverige låg på premie. har blivit5 %, och då var de lågt oavsett om man räknademot , eller ett OECD-snitt.Det är här som jag tror att vi måste börja tänkatill. Om vi inte ser till att det lönar sig att utbilda sigkommer vår kunskapsbas att erodera sakta men sä-kert.Anf. 394 () replik:Herr talman! Jag vet inte om Per är medvetenom att han i sitt anförande faktiskt beskrev den mo-derna högskolan i sin nya roll. Det är en väldigt lågprocent som examineras av alla dem som tar sig in påhögskolan. Men vi och framför allt studenterna börjaralltmer räkna med den reella kunskapen, Per.Jag tror att både Per och jag har läst samma rap-port från som visar att vi har mångastudenter som lämnar högskolan med 120 poäng ochmer i bagaget men som inte plockar ut någon examen.Vi ska vara lite försiktiga med att säga att de stu-denter som lämnar högskolan utan examen inte harnågra kunskaper. Jag tror att både Per och jag vet attså inte är fallet.Anf. 395 PER () replik:Herr talman! Visst tycker jag att det är ett problematt man inte hämtar ut sin examen. Men det innebärnaturligtvis inte att man inte har lärt sig oerhörtmycket, inte lärt sig studieteknik och så vidare. Mankan bli en mycket framstående svensk person trots har sin färdiga sista uppsats liggande i datorn.Det är ju egentligen bara att trycka på en knapp. Se-dan är det färdigt och så skulle även denna högt upp-satta person kunna plocka ut sin fil.kand. - så visstkan man komma långt och visst kan man ha lärt sigmycket men det är ingen nackdel att också få ut exa-mensbeviset.Anf. 396 () replik:Herr talman! Per har faktiskt också beskrivitden andra delen när det gäller detta med att väldigtmånga har goda kunskaper. Om Per hade ställtsamma fråga när det gällde gymnasister för 40 årsedan - alltså hur mycket mer den tjänar som har tagitstudentexamen jämfört med någon som inte har gjortdet - skulle Per ha fått ett ganska högt procenttaltill svar. Men om Per ställer samma fråga till engymnasist - alltså hur mycket mer den tjänarsom har gått en treårig gymnasieutbildning jämförtmed någon som inte har gjort det - blir procenttaletlågt. Det är alltså ett tecken på den höga allmänbild-ningsnivån som beskrivs i de här siffrorna.Anf. 397 PER () replik:Herr talman! Jag har siffrorna här i min bänk meninte så långt tillbaka som . Gymnasieut-bildningspremien har legat ganska . Det lönarsig att göra sin gymnasieutbildning; den saken är klar.Däremot har premien när det gäller högre utbildninggått både uppåt och nedåt - och på slutet här nedåt,om vi ska tro de senaste studierna.Anf. 398 ():Herr talman! Det passar väl bra att också kulturenär sammanförd med utbildningen, särskilt som vi iFolkpartiet i hög grad satsar på bildning - oberoendeav om det handlar om kultur eller utbildning.Som nyvald ordförande i kulturutskottet hade jagkanske hoppats på att få höra fler kulturinlägg här ikammaren eftersom kulturen är en så viktig del i våraliv och finns så nära oss.Vem kan tänka sig att vara utan läsning, musik,scenföreställningar, radio och TV som medel för attförmedla kultur, eller idrott och konst - områden somalla är delar av det verksamhetsområde som vi i ut-skottet hanterar?Jag har fått många gratulationer med anledning avdetta mitt uppdrag, ett uppdrag som måste vara ett avde roligaste i .