prot · GP09104 · 2002-05-13 00:00:00 — Vi kan däremotvara helt överens om att attityderna behöver föränd-ras.Slutligen kommer vi inte alls att vara överens omvilken regering som ska lägga fram vilka propositio-ner. Jag är naturligtvis övertygad om att sitter i efter valet, men det ären sak som vi ska klara av somåterstår fram till valet. Därför tycker jag att det ärsärskilt viktigt att våra meningsskiljaktigheter ocksåkommer till allmänhetens kännedom. Det är inte såväldigt många som läser riksdagsprotokollet dag fördag, dessvärre. Det skulle kanske vara nyttigt om flergjorde det.Jag är alltså tacksam för att kvoteringsdiskussio-nen är undanförd. Jag är inte nöjd med svaren när detgäller hur man ska klara av att göra en sådan härsärbehandling, och jag är mycket tveksam till om detär just en lagstiftning man ska ha.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2001/02:418 om in-vandrares resurs som arbetskraftAnf. 7 Statsrådet ():Fru talman! har med hänvis-ning till den framtida arbetskraftsbristen och bristennär det gäller tillvaratagande av invandrares kompe-tens på arbetsmarknaden frågat mig vilka åtgärder jagavser att vidta för att ta till vara den arbetskraftsresurssom de invandrare som redan finns i landet utgör ochför att skapa bättre förutsättningar för invandraresintegration i det svenska samhället.För den socialdemokratiska regeringen är allamänniskors lika värde en utgångspunkt i allt politisktarbete. Alla oavsett bakgrund och ursprung ska halika rättigheter och möjligheter på arbetsmarknaden.Sveriges välfärd måste byggas på hela den arbetsförabefolkningens och varje individs förmåga att aktivtbidra till den samlade samhällsekonomiska utveck-lingen. Detta är nödvändigt av både samhällsekono-miska och demografiska skäl. Att bryta den etniskaoch sociala segregationen är således en av regering-ens mest prioriterade uppgifter. Regeringen har tagitflera initiativ med detta syfte, och det gäller såvälåtgärder för att bekämpa diskrimineringen som merallmänna åtgärder inom arbetsmarknads- och stor-stadspolitiken. Dessa initiativ har redovisats utförligti regeringens skrivelse Integrationspolitik för 2000-talet (skr. 2001/02:129). Jag ska här bara nämna någ-ra exempel på regeringsinsatser och hänvisar i övrigttill skrivelsen.Inom arbetsmarknadspolitiken har bl.a. de särskil-da medel för tillfälliga personalförstärkningar påarbetsförmedlingar som funnits nupermanentats. Av totalt ska 165miljoner kronor användas för att sär-skilt stärka ställningen på arbetsmarknaden för perso-ner med utländsk bakgrund.Regeringen har vidare avsatt 100 miljoner kronorper år för att öka syssel-sättningen bland invandrare. Huvuddelen av medlenska användas för kompletterande utbildning för ar-betslösa personer med utländsk högskoleexameninom olika bristyrken. Denna satsning kommer för-hoppningsvis att hjälpa många yrkesutbildade invand-rare att finna och få arbete i paritet med sin utbild-ning.Bland de särskilda insatser som görs för att ökasysselsättningen bland invandrare kan även nämnasatt har tilldelats medel för att sti-mulera etnisk och kulturell mångfald inom offentligförvaltning och privata företag.Under programperioden 2000-2006 kommer detinom ramen för växtkraft mål 3 att avsättas EU-medelmotsvarande till åtgärden"integration och mångfald". Ytterligare drygt 100miljoner kronor kommer att finnas tillgängligagenom det nya gemenskapsinitiativet Equal, somsyftar till att motverka diskriminering.Många problem som uppstår för dem som har in-vandrat hänger samman med avsaknaden av ett arbeteoch en roll i det nya samhället. En fortsatt angelägenuppgift för regeringen är därför att genom olika åt-gärder medverka till att fler personer med utländskbakgrund kan försörja sig själva och forcera de hindersom finns för att den arbetsföra befolkningen medutländsk bakgrund ska återfinnas som en naturlig delinom arbetslivets samtliga områden och nivåer. Isammanhanget kan också nämnas lagen om åtgärdermot etnisk diskriminering. Enligt denna lag är enarbetsgivare skyldig att vidta aktiva åtgärder för attfrämja etnisk mångfald i arbetslivet.Jag vill slutligen nämna att jag kommer att träffageneraldirektörerna för AMS och Integrationsverketsamt för att bl.a.diskutera eventuella behov av ytterligare åtgärder föratt ta till vara yrkesutbildade invandrares kompetenspå bästa sätt samt insatser för att stödja de grupper avinvandrare som står längst bort från arbetsmarknaden.Anf. 8 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet svaret på min interpellation. Jag förstår att dettablir något av en fortsättning på eller en fördjupningav interpellation. Jag inser att dethandlar om mycket mer än , ochMalmö.I internationella sammanhang får tyvärrde sämsta resultaten när analyser görs av invandraresdeltagande på arbetsmarknaden och den etniska seg-regationen. Trots att invandrare har bra utbildningoch får undervisning i svenska och vidareutbildninghar de svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Ominvandrare hade samma sysselsättningsgrad somsvenskfödda skulle antalet sysselsatta i varaca 160 000 fler än . Det motsvarar av denbefintliga arbetskraften.Samtidigt talar man om den framtida arbetskrafts-bristen. Diskussioner pågår om arbetskraftsinvand-ring. Inte minst finns en stor oro för hur vi i framtidenska kunna förse äldreomsorgen med personal. Ocksånäringslivet förutspår brist på personal.Jag håller helt med statsrådet närhon säger att alla människors lika värde är en ut-gångspunkt i allt politiskt arbete. Alla, oavsett bak-grund och ursprung, ska ha lika rättigheter och möj-ligheter på arbetsmarknaden. Detta bygger den krist-demokratiska tanken och hela vår kristdemokratiskahållning på.Mona ! När unga invandrarkvinnor sägertill mig att det är fullständigt hopplöst att få ett arbete,att de blir bortsorterade redan på arbetsförmedlingenoch att de aldrig får en chans att ens presentera sig fören arbetsgivare har regeringen, trots vidmakten, inte lyckats. Än mer skrämmande är det närandra generationens invandrade kvinnor säger att demåste byta namn för att över huvud taget ha en chansatt få ett arbete. Det är alldeles på tok.Fru talman! När jag besökte min fars kusiner iUSA, som är andra generationens invandrare där,kunde jag över huvud taget inte märka att de vardiskriminerade på något sätt för att de ursprungligenkom från och inte . De flöt in som vemsom helst och kunde t.o.m. känna stolthet över Sveri-ge.Här i är attityderna nu sådana att detnamn en ung kvinna bär från sitt hemland eller sinsläkt inte duger för att komma ut på arbetsmarknaden.En ung kvinna på ett IT-företag som jag fick kontaktmed hade ett helsvenskt efternamn. Jag trodde inte attdet var samma kvinna som jag haft kontakt med tidi-gare. Är det du? Vad hände meddet vackra efternamn du hade tidigare?Jag hade ingen chans att få jobb med det efter-namnet, så jag bytte till ett Svenssonnamn, svaradehon.Statsrådet ! Jag har som vårt kvinno-förbunds ordförande mött alltför mångasom berättar dessa historier. Hela grupper säger att delitade på socialdemokratin, men att de nu vänder sigtill oss kristdemokrater i stället. Visst kan vi varaglada för det. Men vi skäms över att vi som prokla-merar varje människas lika och unika värde lever i ettland som inte kommit längre.Fru talman! Statsrådet svarar att ettmöte är på gång mellan generaldirektörerna för AMSoch samt DO för att diskuteraytterligare åtgärder. På vilket sätt kommer MonaSahlin att ta upp problematiken med de kvinnor somsorteras bort redan på arbetsförmedlingen och inte fåren chans att träffa en arbetsgivare? Vi kan inte ropa efter mer arbetskraft samti-digt som vi har arbetskraftsresurser som inte tas tillvara. Vad ger det för signaler? Det ger signalen att deinvandrare som bor här och skulle kunna ta arbeteinte duger.Anf. 9 Statsrådet ():Fru talman! Får jag börja med att understryka attjag tror att frågeställaren och jag i grunden är väldigtöverens om hur allvarligt detta är, vilken kränkningdet handlar om och vilken fruktansvärd både person-lig och samhällsekonomisk tragedi det är. Jag ärövertygad om att både och jagmöter detta hos inte minst kvinnor runtom i Sverige.Man ska ha stor respekt för bankgrunden.Sedan måste man vara lite försiktig när det gällerhur man beskriver detta och vilken bild man ger avbakgrunden. En sak som jag tror att vi måste påminnaoss om är att tog emot 120 000 flyktingarfrån det gamla när arbetslösheten varsom allra störst . I när vihade det som svårast medverkade de flesta partier iriksdagen till att vi öppnade vår famn för dem somflydde och behövde få skydd. av de arbetslösa är40 000 personer. Här pratar vi om 120 000 människorpå en väldigt kort tid.Man ska minnas det samband som finns mellanvad har gjort i flyktingpolitiken och de svå-righeter som uppstod. Men vi funderade aldrig överatt inte ta emot flyktingar på grund av att det förmod-ligen skulle bli svårt på arbetsmarknaden. Vi hadeandra bevekelsegrunder.Har vi lyckats med integrationen? Det har visjälvklart inte. Det kan ingen här i kammaren tycka,oavsett om man resonerar som eller har någon annan utgångspunkt. Vi har intelyckats.Hur beskriver man detta? Jag skulle vilja varnaUlla-Britt för att låta som hon gjorde fråntalarstolen. Det låter som om inga invandrare jobbar,som om inga invandrare kommer in på arbetsmarkna-den, som om alla blir bortmotade och som om ingenfår hjälp. Det är faktiskt så att en stor majoritet avinvandrarna jobbar, bidrar och har arbete. Det ärockså så att det har skett en stor positiv förändring,, bara . Arbetslös-heten bland dem med en annan etnisk bakgrund änden svenska har sjunkit mycket snabbare än arbets-lösheten bland befolkningen som helhet. Sysselsätt-ningsgraden har ökat mycket snabbare än bland be-folkningen i övrigt. Någonting positivt har hänt.De insatser som jag redogjorde för i interpella-tionssvaret handlar om att förstärka de effekterna, såatt invandrarna inte ses som en arbetskraftsreserv somvi nyttjar när vi behöver och sparkar ut när vi intebehöver.Det är därför integrationsskrivelsen, som vi läm-nat till och som vi ska diskutera i nästavecka, i så mycket handlar om hur man befäster intebara lika rättigheter och skyldigheter utan också likamöjligheter.Det helt saknar i sin analys ärfrågan vilket ansvar arbetsgivarna runtom i Sverigehar. Är misslyckandet för integrationspolitiken enbartfråga om lagar och hur arbetsförmedlingen uppträder,eller handlar det också om att vi gemensamt måsteställa helt andra krav och ha helt andra förväntningarpå arbetsgivare, som inte låter den kvinnaUlla-Britt träffade ens komma till en inter-vju för att berätta om sin kompetens?Det är därför arbetet med att förbättra riktlinjernai arbetsmarknadspolitiken och med att förändra ochstärka lagstiftningen måste fortsätta. Men det räckerinte. Vi måste också på ett bra sätt förklara för landetsarbetsgivare att man inte kan sortera bort en personberoende på namn och hudfärg om vi ska klara vårdemografiska utmaning. Man måste lära sig att se tillkompetens och ingenting annat.Anf. 10 ():Fru talman! Jag har medmig listan över antalet arbetslösa 2001, fördeladeefter medborgarskap, kön och yrke. Jag kan ta yrkes-område för yrkesområde. De personer jag talar om ärde som inte får arbete. Givetvis är väldigt många iarbete. Det gäller både nordiska och utomnordiskakvinnor och män. Men det denna debatt handlar omär hur vi ska kunna hjälpa dem som inte kommer iarbete.Jag menar att situationen fortfarande försämras,trots att regeringen har suttit vid makten i åtta år.Sedan 1995 har vi tappat 30 miljarder gentemotOECD.Mona undrar vilket ansvar arbetsgivarnahar. Vilket ansvar har regeringen? Inte ens hälften avalla löften som avgav före valet medanledning av Småföretagsdelegationens förslag harinfriats. Möjligheterna att driva företag är dåliga.Hade det varit enklare att driva företag hade mångaav de invandrare som finns i fått arbete. Jagvill nämna en annan viktig del, men jag vill försttacka för alla åtgärder som görs. Enmycket viktig del är kunskapsvalidering. Det måsteskapas möjligheter för personer med utbildning frånandra länder att få sin utbildning värderad så att de såsnart som möjligt kan börja arbeta eller kompletterasin utbildning i . har arbetssökande medreella kunskaper men utan formell utbildning ettsämre utgångsläge på arbetsmarknaden. Regeringenmåste komma med förslag på en lösning. Detskulle vara intressant att få veta vilka diskussionerstatsrådet för med utbildningsministerThomas i denna fråga.Jag har läst analys nr 27från , där man konstaterar att Sverigetyvärr inte är tillräckligt rustat för arbetskraftsinvand-ring trots behovet av en sådan. Jämfört med andraOECD-länder har och övriga enbetydligt sämre köpkraft till följd av lägre bruttolöneroch ett högre skatteläge. Den låga utbildningspremienminskar också incitamenten för välutbildade personeratt välja som destinationsland. I samma ana-lys konstateras att har ett bra konkurrenslägenär det gäller arbetsplatsernas attraktivitet. Dettagäller näringslivet i allmänhet men speciellt för till-växtsektorer.Näringslivet har påtalat arbetskraftsbristen och ikommuner och landsting förutses stor framtida ar-betskraftsbrist. Därför måste det göras undersökning-ar också om den offentliga sektorns internationellaattraktivitet som arbetsgivare. utgör faktiskt inteden offentliga sektorn en god förebild. Den är inte ettdugg bättre när det gäller att ta till vara t.ex. invand-rade kvinnors kompetens.Fru talman! Jag har arbetat bland ung-domar i en skola, där av eleverna kommerfrån andra länder. Jag har sett glädjen hos föräldrarmed annan kulturell bakgrund när det går bra förderas barn i skolan. Jag har sett deras högt ställdaförväntningar. Jag har också mött flera barn blandden andra generationens invandrare. Det borde varaen självklarhet att åtminstone de som är födda i Sve-rige inte skulle behöva uppleva en särställning i frågaom tillträde till arbetsmarknaden. Men så är inte fal-let. Jag har genom SCB försökt få uppgifter om ar-betslöshet bland andra generationens invandrare, mensådan statistik finns inte. Det är säkert ett tecken påatt det som jag ser som en självklarhet inte är det. Jagvill fråga vilken uppgift som är viktigastför regeringen när det gäller mentalitet och attityder.Anf. 11 Statsrådet ():Fru talman! Det gäller att hitta rätt bland de åtgär-der som vi politiker ska vidta, bland de krav ochförväntningar vi ska ställa på individerna och inteminst bland de krav och förväntningar vi ska ställa pålandets arbetsgivare, men jag skulle vilja upprepa attarbetslösheten bland människor med en annan etniskbakgrund än och min har mins-kat snabbare än bland svenskar. Sys-selsättningsgraden har ökat mycket mer bland degrupper vi pratar om än bland oss som är etniskasvenskar. Någonting har hänt, som både Ulla-BrittHagström och jag borde ägna intresse. Har föränd-ringar i attityder legat bakom det förbättrade läget?Har insatser inom politiken fungerat bra? Vad ska vinu förstärka så att inte invandrarna, den dag kon-junkturen vänder, återigen får fungera som regulator?Jag står fast vid min viktigaste slutsats: Så längedet finns diskriminerande strukturer inom politiken,samhällslivet och partierna och på arbetsmarknadenså kommer vi inte till fullo att kunna lösa problemet.Det är mitt svar på fråga angå-ende vad som är viktigast att göra. Det är att erkännaden strukturella diskrimineringen i svenskt samhälls-liv och inrikta ännu mer av de politiska insatsernamot de diskriminerande strukturerna. Bygger maninte på en analys som visar på dessa strukturer riske-rar man att hamna väldigt fel.Jag inser också att vi behöver förstärka konkretainsatser av det slag som tar upp.Jag vill i likhet med henne understryka att de ärmycket viktiga. Jag vill nämna två insatser.Den ena utgörs av valideringen av utländsk kom-petens och utländsk examen. Det har gjorts försök.Förslag till hur dessa ska genomföras generellt skapresenteras i en proposition redan till hösten.Den andra åtgärden är introduktionen av nyanlän-da. Vi måste bredda den till att inte nå bara flykting-arna utan även gälla anhöriginvandringen, som i dagär den största invandringen till . De som ingåri anhöriginvandringen måste också få del av intro-duktionen. Introduktionen måste bygga på praktikfrån dag 1, yrkessvenska i det egna yrket och valide-ring. Allt detta bör ske parallellt i introduktionen tilldet svenska samhället. Jag tror personligen att tidenmellan ankomsten till och utträdet på arbets-marknaden går att korta ned väsentligt med dennainriktning. Bygg på den kompetens och erfarenhetsom finns, ge möjlighet till praktik, yrkessvenska ochvalidering från dag 1 och låt detta omfatta inte baraflyktingarna utan också de anhöriginvandrade!Det grundläggande är att se den strukturelladiskrimineringen. Gör man inte det kommer man inteatt lyckas jämställa villkoren helt och fullt.Anf. 12 ():Fru talman! Eftersom vi har lite olika åsikter omarbetslöshetens omfattning skulle jag vilja få beskedfrån om hur många invandrare somanställts snabbare än individer ur vår inhemska be-folkning. Det skulle ju ändå funnits 160 000 fler sys-selsatta om man hade anställt människor på likavillkor.Det är bra att vi gör en analys. får deallra sämsta resultaten när analyser görs av deltagan-de på arbetsmarknaden och av den etniska segrega-tionen. Detta faktum kvarstår, trots att Svenskt När-ingsliv i en undersökning kunde konstatera att vi ärmycket positiva till globalisering och frihandel. Närdet gäller arbetskraft tycks svenskarna vara mer pro-tektionistiska. En OECD-studie visar attSverige bland fem referensländer har den högstakoncentrationen av utländska medborgare i s.k. ut-satta områden.Det är viktigt att tidigt komma ut på arbetsmark-naden. Vi har läst undersökningar om invandraresintegration i småföretagardistrikten i . Dessavisar att integrationen fungerar bättre där. Närings-livsstruktur, företagsstruktur, sociala kontakter ochinformationsspridning har stor betydelse. I dessasmåländska bygder har man satsat på att se helheten.En sådan mentalitet påverkar integrationen i hög gradoch leder till positiva resultat.Jag skulle vilja avsluta med att säga att vi har re-surser, språkkunskaper och kulturkompetens somskulle kunna användas mycket bättre, t.o.m. för attskapa kontakter för ökad export till andra länder ochdärmed öka vår tillväxt betydligt.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2001/02:415 om kri-tik mot från för de mänsk-liga rättigheternaAnf. 13 Statsrådet ():Fru talman! har frågat statsminis-tern om han avser att vidta åtgärder för att avskaffadiskriminering av personer med utländsk bakgrund påarbetsmarknaden och när det gäller "tillträde till nö-jesliv och övriga offentliga lokaler".Vidare har frågat om vilka åtgärderstatsministern avser vidta när det gäller produktionoch distribution av s.k. vitmaktmusik och när detgäller de framväxande nynazistiska och främlingsfi-entliga krafterna i Sverige.Frågorna är ställda mot bakgrund av de kommen-tarer som för mänskliga rättigheterlämnat till om efterlevnaden avkonventionen för civila, medborgerliga och politiskarättigheter. Interpellationen har överlämnats till mig.Innan jag går över till att besvara de specifika frå-gor som interpellationen rör vill jag först helt kortkommentera den bakgrund som interpellanten beskri-ver. Som brukligt är med FN:s granskningskommitté-er innehåller kommitténs observationer beträffandeSverige både ris och ros. På några områden uttryckerkommittén sin uppskattning. I andra delar önskarkommittén mer information. I vissa frågor uttryckerkommittén sin oro och lämnar rekommendationer fördet fortsatta arbetet.Kommitténs iakttagelser avser områden som re-geringen har lyft fram i dialog med kommittén ochdär regeringen också redan har vidtagit åtgärder. FörSverige är det naturligt att fortgående ta upp sådanaområden med FN:s olika granskningskommittéer.Dialogen är en hjälp i vårt arbete för att främja ochstärka skyddet av de mänskliga rättigheterna. På des-sa områden ser vi kommitténs iakttagelser snarastsom en bekräftelse på den oro vi själva känner.Många av de initiativ som regeringen har tagit påde områden som pekar på har redovi-sats i En nationell handlingsplan mot rasism, främ-lingsfientlighet, homofobi och diskriminering, somregeringen överlämnade till i februari 2001.Andra redovisas i skrivelsen Integrationspolitik för2000-talet, som lämnades till i mars i år.Jag kommer därför här bara att peka på några av deviktigare initiativen.Vad gäller åtgärder för att motverka etniskdiskriminering på arbetsmarknaden vill jag först hän-visa till den utredning om samordning av diskrimine-ringslagstiftningen och ombudsmännen som reger-ingen beslutat om. Utredningen ska bl.a. överväga omregler om positiv särbehandling på grund av etnisktillhörighet bör införas.Jag vill också peka på att regeringen i den nyligenlämnade propositionen med förslag till ändringar ilagen om offentlig upphandling har föreslagit ettförtydligande i texten som visar på möjligheten attanvända antidiskrimineringsklausuler i offentlig upp-handling. Den lokala och regionala verksamheten motdiskriminering, som börjar byggas ut, bör ocksåkunna bidra till att minska diskrimineringen.När det sedan gäller åtgärder mot etnisk diskrimi-nering vid "tillträde till nöjesliv och övriga offentligalokaler" vill jag först hänvisa till den särskilda utreda-re som regeringen utsett för att lämna förslag till hurde två EU-direktiven om likabehandling ska genom-föras i . Förslagen, som har lämnats,omfattar nya bestämmelser för att mera effektivtmotverka diskriminering vid offentliga lokaler. Dessabestämmelser ska enligt förslaget träda i kraft den 1juli 2003.Regeringen har vidare givit iuppdrag att uppmärksamma tillståndsgivande myn-digheter och näringsidkare inom restaurangbranschenpå att tillståndet att servera alkohol kan ifrågasättasom innehavaren av tillstånd eller dennes anställdafälls för brottet olaga diskriminering.Vad gäller åtgärder mot s.k. vitmaktmusik har re-geringen föreslagit att det införsen särskild, strängare straffskala för grova fall av hetsmot folkgrupp. Den särskilda straffskalan ska t.ex.kunna tillämpas på fall med omfattande spridning avkränkande rasistiskt material. Lagändringen beröräven grundlagarna och föreslås därför träda i kraftden . I propositionen Yttrandefrihets-grundlagen och Internet har regeringen föreslagit attpreskriptionstiden för cd-skivor och liknande somsaknar uppgifter om ursprung förlängs. Därigenomkommer möjligheterna att ingripa mot vitmaktmusikatt förbättras. Även de bestämmelserna föreslås trädai kraft nästa år.Vad slutligen gäller åtgärder mot "de framväxan-de nynazistiska och främlingsfientliga krafterna iSverige" vill jag säga följande. Att motverka intole-rans och värna demokratiska och humanitära värde-ringar är en av regeringens allra viktigaste uppgifter.Allt sådant arbete måste bygga på ett brett och lång-siktigt engagemang från hela samhället. Inte minsthar frivilligorganisationerna en viktig roll.Den nationella handlingsplanen mot rasism,främlingsfientlighet, homofobi och diskrimineringutgår från denna grundsyn. Handlingsplanen redovi-sar ett stort antal genomförda, pågående och planera-de åtgärder. I regeringens likaledes nämnda skrivelsetill om integrationspolitiken redovisasytterligare sådana initiativ.Det leder här för långt att redovisa alla dessa. Jagfår i stället hänvisa till dessa dokument. Låt mig slut-ligen försäkra om att regeringen medall kraft kommer att verka för att handlingsplanenockså genomförs i hela samhället.Tredje vice talmannen konstaterade att interpel-lanten inte var närvarande i kammaren och förklaradeöverläggningen avslutad.8 § Svar på interpellation 2001/02:403 om pos-tal infrastrukturAnf. 14 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vadjag avser att vidta för åtgärder för att uppnå en välfungerande postmarknad och för att säkerställa atttillgången till den postala infrastrukturen sker påkonkurrensneutrala villkor.