prot · GP09121 · 2002-06-10 00:00:00 — Det gör att vår resursförbrukningfår globala konsekvenser.Marknaden är blind för fördelningsfrågor. Därförmåste vi fatta politiska beslut om fördelningen avvärldens rikedomar. De små försök som görs i och avde rika länderna med bistånd och andra hjälpinsatserär ofta droppar i havet som inte förändrar de grund-läggande orättvisa strukturerna.Alla människor har en självklar rättighet att till-fredsställa sina grundläggande behov. Genom enstrategi för rättvisare fördelning av resurserna skullefattigare grupper, utan att leva över sitt miljöutrym-me, kunna öka sina konsumtion av olika resurser. Föratt det ska vara möjligt måste vi som lever i den rikadelen av världen förändra våra produktions- och kon-sumtionsmönster. anser att den svens-ka regeringen med alla tillgängliga medel aktivt börverka för en omställning till vårt rättvisa miljöut-rymme på såväl det nationella som det globala planet.Denna grundsyn påverkar vår syn på hur politikenbör utformas konkret för att bidra till en hållbar ut-veckling. Det gör att vi på flera områden har en annanpolitik än regeringen. Jag tänkte kort nämna några avde områden som vi tar upp i vår motion med anled-ning av regeringens skrivelse och där vi också harreserverat oss i betänkandet, nämligen folkhälsa,regionalpolitik, energi- och transportpolitik samtlivsmedelsfrågor.En viktig del i en hållbar utveckling är en godfolkhälsa, och vi kan i se flera brister pådetta område. Den generellt sett goda hälsan i Sverigegäller inte alla. Det finns tydliga skillnader i hälsamellan olika sociala grupper och mellan kvinnor ochmän. Stora socioekonomiska skillnader påverkar vårhälsa negativt. Vi anser därför att det är nödvändigtatt minska de ekonomiska skillnaderna i samhälletoch motverka segregation för att nå målet en förbätt-rad folkhälsa.En jämn regional utveckling är nödvändig för enhållbar utveckling. Växer vissa regioner på bekostnadav andra skapas alltid problem för miljö, hälsa, eko-nomi och sysselsättning. Målet är att alla slags regio-ner ska utvecklas i en någorlunda jämn takt, så attmänniskor inte tvingas att förändra sina liv på grundav en negativ regional utveckling.Omställningen av energisektorn är grundläggandeför en hållbar utveckling. Energisektorn ska bidrabåde till att energiförsörjningen tryggas och till attklimatmålet och övriga miljömål nås. Energisektornmåste ställas om för att bidra till en hållbar utveck-ling. Detta kan bara ske genom att både kärnkraft ochfossila energislag fasas ut. Det går inte att ställa detvå emot varandra, såsom gjorde all-deles . Både kärnkraft och fossila bränslen ärohållbara resurser som vi måste fasa ut. I enlighetmed resonemanget om rättvist miljöutrymme kan viockså konstatera att svensk energikonsumtion perperson måste minska radikalt.I dag är den omfattande vägtrafiken ett allvarligthinder för en hållbar utveckling. En strategi för håll-bar utveckling måste leda till ett minskat totalt fysiskttransportbehov, och transporterna måste styras övertill mer miljöanpassade transportslag såsom spårtrafikoch sjöfart. De fossila drivmedlen måste också börjafasas ut och ersättas med förnybara drivmedel.Många människor får inte de livsmedel de behö-ver. Det grundläggande försörjningsproblemet i dagär i första hand att livsmedlen fördelas orättvist, inteatt det finns för lite livsmedel. På grund av konflikter,brist på demokrati och jämställdhet mellan könensamt en orättfärdig ekonomisk ordning fördelas intematen dit där den behövs. Den direkta orsaken till denotillräckliga livsmedelsproduktionen i vissa regionerär bl.a. minskad bördighet genom överbetning, jor-derosion och olämpliga jordbruksmetoder samt för-orenade jordar och vatten. Detta i sin tur är till stordel en följd av våra konsumtionsmönster i den rikadelen av världen och av en ekonomisk ordning somdriver på exploateringen av naturresurserna.Fru talman! Det var lite kort om några olika frågorsom behandlas i betänkandet. Tiden medger tyvärrinte någon djupare eller konkretare beskrivning avproblemen och åtgärderna. För det kan jag bara hän-visa till betänkandet och vår motion.Jag tänkte hinna med att säga någonting om om hållbar utveckling ock-så. Förberedelserna inför Johannesburgskonferensenpågår. Från det förberedande mötet på , somavslutades , kom det rapporter som visarpå en stor oro över att resultatet kan bli rätt magerteller rentav en katastrof för en hållbar utveckling.Kritiken är hård mot många länders förhandlingspo-sitioner - inte minst mot EU:s.Utmaningen när det gäller hållbar utvecklinghandlar till stor del om hur vi ska skapa fungerandeinternationella överenskommelser för att sätta ekolo-giska och sociala gränser för ekonomisk avregleringoch globalisering. Genom att ta tydliga steg i denriktningen kan förvandlastill ett lyckat toppmöte som på allvar stakar ut vägenmot hållbar utveckling.Det är oroande att EU inte har tagit frågan på detallvar som krävs. Den måste nupå allvar driva denna linje för att skapa förutsättning-ar för en hållbar och rättvis globalisering.Miljö och rättvisa är mål som självklart ska varaöverordnade de ekonomiska spelreglerna. Internatio-nella konventioner om miljöfrågor och sociala frågormåste därför överordnas WTO:s handelsregelverk.Det är också nödvändigt att återuppta internationellaförhandlingar om bindande regler för transnationellaföretag. Det är oacceptabelt att transnationella företaggenom strukturanpassningsprogram och handelsav-regleringar ges alltfler rättigheter, men att de samti-digt har få eller rentav inga skyldigheter.Det krävs vidare en internationell handlingsplanför att ställa om de rika ländernas produktions- ochkonsumtionsmönster, så att vi anpassar oss till vårträttvisa miljöutrymme. Jag har förstått att regeringendriver denna fråga. Om en sådan handlingsplan skabli verkningsfull är det nödvändigt att den innehållerkonkreta åtgärder och bygger på bindande regler. Detär särskilt viktigt att omställningen av transport, ener-gi och jordbrukssektorerna påbörjas på allvar.Fru talman! Detta är de grundläggande utgångs-punkter jag ser inför . Det finns åtskil-ligt mer att säga. Tyvärr har inte behandlatprioriteringen inför på ett tillfredsstäl-lande sätt, men jag hoppas att fler använderdenna debatt för att ta upp frågan.Jag vill yrka bifall till vår reservation nr 38 omrättvist miljöutrymme. Jag står naturligtvis bakomvåra övriga reservationer, men jag yrkar inte bifall tilldem för att spara lite tid.Eftersom detta är mitt sista anförande i riksdagen- jag ställer inte upp i valet - vill jag passa på atttacka utskottet för fyra väldigt trevliga år. Särskilt villjag tacka och Socialdemokraterna för detgoda samarbete vi har haft och för att vi tillsammanshar lyckats flytta fram positionerna på miljöområdet.Det återstår mycket att göra. Jag kommer nog attdelta i det arbetet , fast i en annan roll. Jaghoppas att ni som blir kvar här gör vad ni kan.Anf. 46 ():Fru talman! ska vi behandla skri-velsen med namnet Hållbara . I skrivelsenredogörs för hur arbetet för en ekologiskt hållbarutveckling i fortskrider. avstår vifrån att motionera i anslutning till skrivelsen. I stort ärvi i överens om inriktningen av miljöpoliti-ken. Under de år som skrivelsen har behandlats har vikristdemokter tagit upp en del punkter där vi tyckeratt regeringen har tagit för lätt på saken. Den kritikenkvarstå, men vi avstår från att motionera i år.I betänkandet behandlas också en skrivelse omnationell strategi för hållbar utveckling. Det var enangenäm upplevelse att läsa den. Jag blev nästantårögd. Jag är inte ironisk när jag säger det. Så vack-ert skriven var den. Den var också heltäckande. Detverkade som om man hade fått önsketänka och somom det var en dröm. Det finns punkter där vi kristde-mokrater anser att regeringen borde ha varit lite meroffensiv, men vi tyckte ändå inte att det gav underlagnog för att motionera.I betänkandet tas också upp motionsyrkanden frånallmänna motionstiden. Där finns en del kristdmo-kratiska yrkanden. Det finns några reservationer somvi antingen står för själva eller instämmer i.Vi tar upp frågan om slam i kretsloppet. Hante-ringen av organiskt avfall över huvud taget är ett stortproblem för de flesta svenska kommuner . Förmajoriteten av kommunerna är det mest ekonomisktgynnsamt att bränna osorterat avfall. Problemet medavfallsverkens slam är mindre, men problemet ärändå stort, eftersom slammet måste depone-ras. Det kan brännas, men då ska det torkas, och dettar energi.Slammet är rikt på fosfor och bör därför återförastill jorden för att ingå i kretsloppet. Det är vi allaeniga om. Problemet är att tungmetaller, t.ex. kadmi-um, anrikas i slammet. Läkmedelsrester, som kan habiologiska effekter i naturen, flamskyddsmedel ochandra miljögifter finns också i slammet. Problemethar medfört att Arla nekar att ta emot mjölk frångårdar med slamgödslat bete. Spannmål från slam-gödslade åkrar ger lägre ersättning. Få bönder använ-der därför slammet.Kristdemokraterna anser att slamkontrollerna börinkludera fler ämnen och kemikalier än för attslamgödsel ska kunna anses vara en del i framställ-ningen av säkra livsmedel. Utskottet tar på s. 37 ibetänkandet upp en rapport från Naturvårdsverket.Man har sett halter av 61 spårelement eller mer än 60grundämnen. Det är inget som man undersöker ru-tinmässigt när man undersöker slam som man skagödsla på gårdar med.Om fyra år får enligt beslut inget slameller organiskt avfall deponeras, och 2010 ska dess-utom av fosforn i slammet återföras till jord-bruket enligt riksdagsbeslut. Eftersom fosfor är enmycket begränsad resurs är det angeläget att fosforn islammet på något sätt kan återvända till kretsloppet.Om den antagna lagen om förbud mot deponering skafungera måste det finnas realistiska alternativ. Därförkrävde vi att regeringen skulle tillsätta en utredning istället för att bara ge ett uppdrag.Denna utredning skulle i samförstånd med böndernaklargöra möjligheterna att använda slamgödsel. Dåbehövs också en bättre undersökning av slammet närman gödslar. Där ligger vår kritik.Vi har också några motionsyrkanden som rörskrot. De gäller framför allt skrotbilar. Skrotpremienhar höjts, men vi tycker att den höjningen är för liten.Vi tror att en kraftigt höjd skrotningspremie för bilaräldre än modell skulle ha gjort att dessagamla farliga bilar utan katalysator försvann snabba-re.Enligt den utredning som gjordes om skrotning-spremien och som presenterades i betänkandet Bilen,miljön och säkerheten skulle en kraftig höjning underen begränsad period innebära att många gamla bilarmed dåliga säkerhets- och miljöegenskaper snabbtförsvann.Vårt förslag var att höja skrotningspremien till3 för bilar som är äldre än modellunder en period av , dvs. en begränsad period.För att inte hämma nybilförsäljningen skulle densumman inte läggas på nybilspriset enligt dagensprincip. Eftersom det gäller en begränsad period bor-de det vara möjligt med en så kraftigt höjd premie.Nu har premien höjts och differentierats, men inteså mycket som vi ansåg behövdes. får man1 för en bil av årsmodell eller äldre,för årsmodell och för enbil av årsmodell eller . Vi tror att dentillfälligt höjda premien skulle ha gjort att gamla bilarmed dåliga egenskaper försvann snabbare.Dessutom har det varit problem med att flytta for-don från mark.Utskottet hänvisar till den rapport som Vägverkethar lämnat. Den bereds fortfarande av näringsutskot-tet. Utskottet verkar nästan lite omedvetet om att dettrots detta redan pågår en kampanj i landet som inne-bär att man kan anmäla skrotbilar som finns på sinmark via Håll rent och , ochsedan hämtas bilen.När det är kommunens mark kostar det tyvärrkommunen en del i alla fall eftersom skrotningspre-mien är så pass låg. Men det pågår alltså en insam-ling.Vi vill också ha en skrotningspremie för gamlatvåtaktsmotorer. Det är inte en obetydlig utsläpp-skälla av miljögifter. Det gäller båtmotorer, arbetsma-skiner, stationära motorer, gräsklippare, motorsågaroch andra arbetsredskap. Det finns ca 600 000 fordonoch 1 800 000 redskap som oftast saknar rening.Enligt kommer av landetsutsläpp av kväveoxider från dieseldrivna arbetsma-skiner. En orenad äldre gräsklippare släpper under entimmes användning ut lika mycket miljöskadligaavgaser som en modern bil gör under 4 000 kilome-ters körning. Vi anser att en skrotningspremie föräldre båtmotorer och gräsklippare skulle vara eneffektiv miljöförbättrande åtgärd som skulle löna sigganska snabbt. Vi har också önskat en sänkning avskatten på alkylatbensin, och det har regeringen nuutlovat.Jag yrkar bifall till reservation 13.Anf. 47 ():Fru talman! Regeringen redogör för de åt-gärder som den initierat för att skapa en hållbar ut-veckling. välkomnar regeringens ambi-tion att skapa förutsättningar för en långsiktigt hållbarutveckling. Men tyvärr kan vi återigen konstatera attregeringen missat några av de enligt min uppfattninggrundläggande saker som behövs för att rätta till detsom är fel i detta betänkande när det gäller miljöpoli-tiken. Därav de många reservationer som finns fogadetill detta betänkande.Jag tänkte ta upp några av alla de frågor som be-handlas i detta betänkande och som jag tycker är feloch där jag tycker att regeringen har misslyckats ellerinte tagit något initiativ.Fru talman! En stor del av dagens miljöproblem ärglobal. Detta ställer krav på internationellamiljöarbete. Genom att verkar inom ramen för olikainternationella forum kan verka för att miljö-frågorna kommer högt upp på agendan. En av destörsta och mest avgörande miljöfrågorna ärklimatförändringarna som vi kan identifiera i dag.Sverige ligger emellertid långt framme när det gälleratt minska utsläppen av växthusgaser i atmosfären. Idet direkta närområdet finns dock en stor potential attta till en mycket låg kostnad när det gäller investe-ringar för att minska utsläppen av såväl växthusgasersom av andra miljöskadliga ämnen.Många av länderna i vårt närområde befinner sigemellertid i en ekonomiskt och socialt utsatt situationsom gör att utsläppen av miljöskadliga ämnen i at-mosfären inte kommer högt upp på deras agenda.Sverige har här enligt min uppfattning ett ansvar attge bistånd till dessa länder för att minska de mil-jöskadliga utsläppen inom vårt närområde. Här tyckerjag att regeringen borde ha tagit större och mer kraft-fulla initiativ än vad som har gjorts så här långt.Fru talman! I skrivelsen beskriver regeringen detarbete som sker inom ramen för det nordiska minis-terrådet - att ett samarbete på miljöområdet mellan denordiska länderna inrymmer en stor potential. Detråder det ingen tvekan om.Regeringen bör dock ta initiativ till att gå längre idet arbete som pågår. Genom att bilda en nordiskmiljöunion ges miljöfrågorna en större tyngd, och denkan dessutom bidra till ett bättre samarbete inommiljöområdet. Dessutom skulle de nordiska EU-länderna visa på att den flexibla integrationen i Euro-peiska unionen inte enbart behöver begränsas tillfrågor som berör ekonomi och handel. Det faktum attalla nordiska länder inte heller är medlemmar i föra en nordisk miljöunion framåt. Vi skulle påså sätt kunna ta helt andra initiativ inom vårt närom-råde. Den nordiska miljöunionen skulle kunna funge-ra som ett föredöme för ett utökat samarbete mellanländer inom och utom EU. Jag tycker att regeringenborde ta initiativ inom närtid i denna fråga.Fru talman! Jag ska gå över till att tala om miljö-exporten som jag vet att vi har diskuterat ett antalgånger tidigare i denna kammare. Det är anmärk-ningsvärt att regeringen i sin skrivelse inte berörfrågan om miljöexport mer än i ett mycket kort av-snitt. Än mer anmärkningsvärt är detta eftersom kom . Denutarbetade en samlad strategi för svensk miljöexport.Det är tydligt att regeringen inte har haft kraft nog attta till vara den potential som svensk miljöexport kanutgöra. Regeringen pekade i fjolårets skrivelse på attmarknaden för renodlad miljöteknik ansågs uppgå till4 med en tillväxtpoten-tial på . Den förväntade storleken påmiljöteknikmarknaden beräknades då, alltsåår 2000, vara hela . Trots dettahar regeringen inte med ett ord nämnt hur skaarbeta för att gå från det läge som vi befinner oss i till att bli en nettoexportör av miljöteknik och tillatt bli en ledande aktör på den internationella miljö-teknikmarknaden. Inte med ett ord tar regeringen uppdenna fråga. Jag tycker därför, fru talman, att rege-ringen skyndsamt borde återkomma till oss i dennariksdag med förslag på detta område. När skriderregeringen och utskottsmajoriteten till handling idessa för vårt miljöarbete så viktiga frågorna?Fru talman! Avslutningsvis yrkar jag bifall till re-servation 40 under punkt 57.Anf. 48 ():Fru talman! Hållbar utveckling är ett begrepp sommånga politiker gärna använder sig av i retoriken.Men vad står det för, och vad krävs för att utveck-lingen ska kunna betraktas som hållbar? Att utveck-lingen inte är hållbar kan vi väl varaöverens om? Miljöpolitiken är inget isolerat område.Den angår oss alla, och den måste förmås påverkavårt dagliga liv och agerande. Vardagsnära källsorte-ring och val av miljövänliga produkter är bara förstasteget för den enskilda människan och medborgaren.Miljöaspekter, konsekvensanalyser och miljöbokslutmåste vägas in i varje kollektivt och gemensamt be-slutsfattande - i lagstiftning, i planarbete, i industrielloch ekonomisk verksamhet och i all produktion ochkonsumtion.Utvecklingen är inte hållbar. Vi behöver bara tän-ka på hur vi av energi producerar el och värme. Vihar metoder som inte är hållbara. Vidare gällerdet hur vi producerar stora mängder avfall och detsätt på vilket vi tar hand om avfallet. Det gäller ocksåutsläppen i atmosfären och kemikalieanvändningen.Vi har inte en hållbar utveckling.Fru talman! Socialliberaler är internationalister. Imiljöpolitiken och i det egna miljömedvetandet krävsdet ökad solidaritet med människor som lever underfattigare förhållanden. Vi måste sträva efter en mil-jöutveckling som gynnar hela världen. Bindandeglobala överenskommelser måste vidareutvecklas,liksom kunskaps- och tekniköverföring.Vi socialliberaler är starka anhängare av frihandel.Frihandel leder till en effektivare hushållning medresurser, höjer välfärden och skapar resurser för attlösa miljöproblemen.Jag ser, fru talman, i första hand tre stora utma-ningar, som vi socialliberaler har antagit.För det första handlar det om den biologiskamångfalden, om vilken vi får höra enmer ingående debatt. Vi vet att alltfler arter hotas avutrotning och att den svenska och faunan stän-digt blir fattigare. Biologisk mångfald främjar eko-systemets flexibilitet och uthållighet. Uthållighetennär det gäller att bruka men inte utnyttja naturensresurser mer än de tål är grunden för fortsatt mänsk-ligt liv och därmed ett måste.I konsekvens med socialliberalismens grundsyn -vördnad för livet - uppmärksammas både naturupple-velsen och etiken. Naturen är en viktig del av vårlivskvalitet. Djurhållning och djurtransporter måsteske på ett etiskt godtagbart sätt. Balansproblemen imånga ekologiska system, t.ex. i , är störreän tidigare. Frågor om den biologiska mångfaldenhänger också intimt samman med livsmedelsproduk-tionen.För det andra handlar det om globala klimatför-ändringar, som är ett hot mot livet. Det är de fattigaländernas befolkning som drabbas hårdast av en för-stärkt växthuseffekt. Det krävs en världsomfattandehandlingsplan som både minskar utsläppen och om-fördelar resurser. Genom global utsläppshandel medkvoter som fördelas solidariskt kan resursöverföringoch effektivitet förenas. Slösaktig resursanvändningoch missade möjligheter till miljövänlig och resurs-hushållande teknisk utveckling måste ersättas med nyteknik och med medvetenhet.För det tredje gäller det bristen på överstatlighetsom metod för att komma till rätta med de gränsöver-skridande miljöproblemen. Denna brist är iö-gonfallande. EU är för svagt . En utvidgning gerförhoppningsvis en effektivare miljöpolitik i helaEuropa. Genom att stärka unionens kapacitet att fattaöverstatliga beslut på miljöområdet bryter vi för-hoppningsvis den passivitet som präglar klimatpoliti-ken.EU:s jordbrukspolitik måste avvecklas och ersät-tas med en politik som stimulerar till insatser förbevarande av biologisk mångfald, landsbygdsutveck-ling och bevarande av öppna landskap.Jag vill också beröra några konkreta problem somvi står inför utöver dessa stora utmaningar.Först har vi . Miljöproblemen iBaltikum och i övriga Öst- och ärstora. med de unika ekosystem-en fortsätter att nedsmutsas genom utsläpp ochläckage från berörda länder. räknas i dagtill de mest förorenade havsområdena i världen.Också vårt gemensamma luftrum tillförs utsläppsom starkt bidrar till försurning av skogar och mar-ker. För att minska och kunna stoppa utsläp-pen kring och till krävs det gemensammalösningar. Många viktiga steg har tagits i Öster-sjöstaterna. Bl.a. har halterna av en del farliga mil-jögifter, t.ex. PCB och DDT, minskat. Ändå får ris-kerna absolut inte negligeras. Många problem återståratt lösa.När det gäller vill vi socialliberaler in-föra ett krav som innebär att alla fartyg som trafikerarÖstersjön ska ha miljölots. Införandet av miljölots ären del i arbetet med att minska utsläppen av olja ochmiljögifter. För att det ska vara möjligt krävs det attalla länder vid har mottagningshamnar förförorenat vatten. Även i fråga om , Katte-gatt, , och kräver vi olikaåtgärder och sanktioner för att internationella kon-ventioner verkligen ska efterlevas.I dag fick jag ett brev från en ungkvinna i . Hon skriver så här:Jag har läst en skrivelse som du undertecknattillsammans med och . Det var ett krav att regeringen skastoppa utbyggnaden av sopförbränning. Jag instäm-mer helt i detta krav. Här i planeras ettverk med en kapacitet på , tre gångerstörre än kommunens behov. Vi ska bli något slagsAvfalls-Mekka i , och man bävar inför pers-pektivet. Vi har i elfte timmen lyckats uppbåda enaktionsgrupp mot projektet osv.Vidare skriver hon: Vi har fått mycket gensvar ilokala medier, men vi tycker att det vore attföra upp frågan på riksplanet eftersom det planeras såmånga anläggningar i landet. Hur diskuteras frågan imiljö- och jordbruksutskottet? Är något på gång vadgäller denna fråga? Har du något tips om hur manskulle kunna gå vidare?Brevet avslutas med följande: Här i kommunenråder politisk enighet i beslutet att ansöka om till-stånd. T.o.m. tycker att det är rackarnsbra, som de uttrycker det.Jag hoppas att vi får en kommentartill detta. Här i kammaren har ju intetyckt att det är "rackarns bra".Avfallsförbränningen är en av de största källornatill dioxinbildning. Vi måste finna mer hållbara alter-nativ till avfallshanteringen än förbränning. Alterna-tiven heter ju avfallsminimering, återvinning, återan-vändning och biologiska metoder. För att stimuleratill en sådan här förändring måste förbränningen avavfall beskattas.Fru talman! Avslutningsvis yrkar jag bifall till re-servationerna 29 och 47.Anf. 49 ():Fru talman! Det är lätt att prata om hållbar ut-veckling men lite svårare att definiera vad somegentligen menas med detta.I den gröna ideologin är det grundläggande attsträva efter en hållbar utveckling. Med en sådan me-nar vi ett samhälle som är så bra att alla kan leva däralltid och där vi inte förstör livsförutsättningarna fördem som ska leva på jorden efter oss.Vi menar att vår livsmiljö - det vatten som vidricker, den luft som vi andas, den jord som vi odlaroch den mat som vi äter - är själva grundförutsätt-ningen för liv på jorden.Om vi förstör det finns det ingen grund för etthållbart samhälle ur några andra aspekter heller. Na-turen har för övrigt en stor betydelse för vår socialatillfredsställelse, och det finns få människor somskulle vilja leva i en värld utan skogar, sjöar och enlevande biologisk mångfald.För några veckor sedan kom en rapport från FNsom sade att av jordens däggdjur kommer attvara utrotade , om vi inte gör någonting. Detfick små notiser i kvällstidningarna med en bild på entiger vid sidan av, så antagligen var tiger ett av dedjur som skulle komma att försvinna.