prot · GQ0940 · 2002-12-19 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:40Torsdagen den 19 decemberKl. 09.00 17.5819.00 - 20.28Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckorProtokoll2002/03:40------------------------------------------------------------------------------------------1 § Val av förste vice talmanAnf. 1 ():Fru talman! Jag vill på den moderata riksdags-gruppens vägnar föreslå Per Westerberg.Kammaren valde med acklamation Per Wester-berg till förste vice talman från och medden 1 januari 2003.2 § Val av tre riksrevisorerAnf. 2 PER ():Fru talman! ska fatta det tredje avhöstens beslut om inrättande av en oberoende riksre-vision under . Beslutet söker sina parallellerså långt tillbaka i tiden som till grundlagsfästningenav det världskända svenska i sam-band med författning.De beslut har fattat om Riksrevisionenunder den gångna hösten har baserats på det som,tillsammans med den nödvändiga och konfliktfylldadebatten om olika synsätt på vårt lands framtid, utgörkärnan i det svenska parlamentariska arbetet, nämli-gen förmåga att uppnå en kompromiss när sådantbedöms som angeläget.Kompromissen har inneburit att samtliga partierkunnat ställa sig bakom inrättandet av Riksrevisio-nen. Jag vågar mig dessutom på gissningen att medperspektiv ska det inte uteslutas att kompromissen påsina egna meriter är bättre kvalitativt än de ingåendedelarna som utgör själva kompromissens kärna.I dag ska fatta beslut om det som ska geden nya myndigheten liv, om de tre personer somgemensamt ska leda arbete. Dettabeslut är ingen kompromiss. Ett samlat utskott harfunnit tre personer bäst lämpade att fylla de krav påintegritet, oväld och kvalitet som har an-ledning att ställa på de tre revisorer som ska iklä-das ett av landets viktigaste ämbeten.Fru talman! På ett enhälligt konstitutionsutskottsvägnar ber jag att få föreslå till val av tre riksrevisorerföljande:att för tiden från tilldess nytt val har genomförts under tredje året därefterväljer ,att för tiden från tilldess nytt val har genomförts under femte året därefterväljer ochatt för tiden från tilldess nytt val har genomförts under sjunde året däref-ter väljer samtatt väljer att svara förmyndighetens administrativa ledning.En promemoria med föreslagna namn hade delatsut till kammarens ledamöter. Promemorian hadeföljande lydelse:Till kammareKonstitutionsutskottet har berett frågan om val avtre riksrevisorer.Konstitutionsutskottet föreslår enhälligtatt för tiden från tilldess nytt val har genomförts under tredje året därefterväljer ,att för tiden från tilldess nytt val har genomförts under femte året därefterväljer ochatt för tiden från tilldess nytt val har genomförts under sjunde året däref-ter väljer samtatt väljer att svara förmyndighetens administrativa ledning.Stockholm den 10 december 2002På vägnarPer hade enhälligt föreslagit attriksdagenför tiden från till dess nytt val hargenomförts under tredje året därefter väljer KjellLarsson till riksrevisor,för tiden från till dess nytt val hargenomförts under femte året därefter väljer LennartGrufberg till riksrevisor,för tiden från till dess nytt val hargenomförts under sjunde året därefter väljer EvaLindström till riksrevisor,väljer att svara för myndighe-tens administrativa ledning.Kammaren biföll förslagoch valde därmedför tiden från till dess nytt val hargenomförts under tredje året därefter tillriksrevisorKjell Larssonför tiden från till dess nytt val hargenomförts under femte året därefter tillriksrevisorLennart Grufbergför tiden från till dess nytt val hargenomförts under sjunde året därefter tillriksrevisorEva Lindströmatt svara för myndighetens administrativa ledningLennart Grufberg3 § Utökning av antalet extra suppleanter ivissa utskottValberedningen hade, enligt ett till kammaren in-kommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet supple-anter skulle utökasenligt följande:från 23 till 24 i finansutskottetfrån 21 till 23 i näringsutskottetKammaren medgav dessa utökningar.4 § Val av extra suppleanter i vissa utskottFöretogs val av extra suppleanter i finansutskottetoch näringsutskottet.Kammaren valde i enlighet med valberedningensförslag tillsuppleant i finansutskottetAnne-Marie ()suppleanter i näringsutskottetOla ()Per ()5 § Nya riksdagsledamöter, m.m.Upplästes och lades till handlingarna följande frånValprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis för riksdagsleda-möter och ersättare för riksdagsledamöterTill har från Valmyndig-heten inkommit bevis om attdels (), , utsetts tillny ledamot av fr.o.m. den 1 januari 2003sedan Per () avsagt sig sitt uppdrag somriksdagsledamot,dels (), , utsettstill ny ledamot av fr.o.m. den 1 januari2003 sedan () avsagt sig sitt uppdragsom riksdagsledamot.Från har också inkommit proto-koll angående utseende av ersättare.Valprövningsnämnden har denna dag granskatbevisen för de nya ledamöterna och protokollen an-gående ersättare och därvid funnit att de blivit utfär-dade i enlighet med 19 kap. 11 § vallagen.Stockholm den 18 december 2002Staffan /§ Kompletteringsval till vissa utskottTredje vice talmannen meddelade att Moderatasamlingspartiets riksdagsgrupp på grund av uppkom-na vakanser anmältStefan som ledamot i näringsutskottetefter och som suppleant i socialutskottetefter ochMagdalena som suppleant i socialför-säkringsutskottet, socialutskottet och bostadsutskottetefter vice talmannen förklarade valda tillledamot i näringsutskottetStefan ()suppleant i socialförsäkringsutskottetMagdalena ()suppleanter i socialutskottetMagdalena ()()suppleant i bostadsutskottetMagdalena ()7 § Anmälan om återtagande av plats i riksda-genTredje vice talmannen meddelade att () skulle återta sin plats i från ochmed varigenom uppdraget somersättare skulle upphöra för § Justering av protokollJusterades protokollet för den 13 december.9 § Meddelande om statistiska uppgifter omriksdagsarbetetTredje vice talmannen meddelade att statistiskauppgifter om riksdagsarbetet delats ut till kammarensledamöter.Statistiken skulle fogas som bilaga till detta pro-tokoll.10 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenTredje vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemoria om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och överlämnats till utskott:2002/03:FPM30 Förstärkt samarbete angåendeförlust av rättigheter till justitieutskottet11 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återFinansutskottets betänkanden /03:FiU2-FiU5Konstitutionsutskottets betänkande 2002/03:KU1412 § Beslut om ärenden som slutdebatteratsden 18 decemberAU1 Utgiftsområde 13 ArbetsmarknadPunkt 1 (Allmän inriktning av politiken m.m.)1. utskottet2. 1 (c, m, fp, kd)Votering:170 för utskottet140 för res. 139 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 25 v, 15 mpFör res. 1: 49 m, 43 fp, 29 kd, 19 cFrånvarande: 14 s, 6 m, 5 fp, 4 kd, 5 v, 3 c, 2 mpPunkt 2 (EMU och arbetsmarknaden)1. utskottet2. 2 (v)Votering:272 för utskottet25 för res. 214 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 49 m, 43 fp, 29 kd, 19 c, 1 mpFör res. 2: 25 vAvstod: 14 mpFrånvarande: 13 s, 6 m, 5 fp, 4 kd, 5 v, 3 c, 2 mpGustav () anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha avstått från att rösta.Punkt 3 (Lönebidragsfrågor)1. utskottet2. 3 (fp)3. res. 5 (c)Förberedande votering:43 för res. 319 för res. 5249 avstod38 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Huvudvotering:215 för utskottet44 för res. 352 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 44 m, 25 v, 15 mpFör res. 3: 1 m, 43 fpAvstod: 4 m, 29 kd, 19 cFrånvarande: 13 s, 6 m, 5 fp, 4 kd, 5 v, 3 c, 2 mpCecilia () anmälde att hon avsett attrösta ja men markerats ha avstått från att rösta.Punkt 4 (Arbetskraftsbehov i trädgårdsnäringen)1. utskottet2. 6 (kd)Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation.Punktena 5-9Kammaren biföll utskottets förslag.AU2 Utgiftsområde 14 ArbetslivPunkt 1 (Allmänt om arbetslivspolitiken)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (kd)4. res. 3 (c)Förberedande votering 1:29 för res. 219 för res. 3263 avstod38 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 2:49 för res. 129 för res. 2233 avstod38 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:212 för utskottet49 för res. 150 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 41 fp, 25 v, 15 mpFör res. 1: 49 mAvstod: 2 fp, 29 kd, 19 cFrånvarande: 13 s, 6 m, 5 fp, 4 kd, 5 v, 3 c, 2 mpPunkt 5 (Kompetenssparande)1. utskottet2. 7 (c, m, fp, kd)Votering:170 för utskottet141 för res. 738 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 25 v, 15 mpFör res. 7: 1 s, 49 m, 43 fp, 29 kd, 19 cFrånvarande: 13 s, 6 m, 5 fp, 4 kd, 5 v, 3 c, 2 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.13 § Utvidgning av reglerna om framskjutenbeskattning vid vissa andelsbyten m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande 2002/03:SkU5Utvidgning av reglerna om framskjuten beskattningvid vissa andelsbyten m.m. (prop. 2002/03:15).Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fickavgöras efter endast en bordläggning.Anf. 3 ():Fru talman! ska kammaren fatta beslut omen viktig fråga, nämligen frågan om hur småföretaga-re ska beskattas. Det handlar inte om beskattning iallmänna termer utan om hur beskattningen ska skenär en strukturaffär har inträffat.Frågan är viktig. Den innehåller en rad principi-ella överväganden med långtgående räckvidd. Därförär det synd att bänkarna, som så ofta är fallet här ikammaren, gapar tomma. Det är tråkigt att inte flerrepresentanter för det statsbärande partiet är här föratt höra hur effekterna av den politik som man fattarbeslut om påverkar näringsverksamhet och enskildanäringsidkare.Frågan är också komplicerad, för den innehålleren rad teknikaliteter på skatterättens område. Skulleman fördjupa sig i dessa skulle debatten bli oändligtkomplicerad och dessutom ganska tråkig. Samtidigtär det ganska nödvändigt att man förstår sig på de härteknikaliteterna för att också förstå frågans särskildaart och betydelse. Jag ska ändå försöka undvika dentypen av resonemang och i stället gå in på de princi-piella förutsättningarna för just den här typen av be-skattning.Låt mig inledningsvis peka på de tre olika kom-plex och regelsystem som har givit upphov till denhär problematiken. Det första sammanhänger medden generella beskattningen av småföretag. På grundav den minst sagt ogenerösa hållning som Socialde-mokraterna har gentemot småföretag har vi fått enskattestruktur för småföretag som innebär att mer-parten av de inkomster som uppstår ska beskattas sominkomst av tjänst, det vill säga ganska högt - ellermycket högt.Detta är egendomligt eftersom enskild närings-verksamhet i sig ger upphov till en rad risker som inteen anställd person är utsatt för. För det första är det såatt en enskild näringsidkare också är ägare till sittföretag. Därmed riskerar man det kapital man har sattin i sitt företag. För de flesta handlar det om ett aktie-kapitel på , vilket är ett mycket stortbelopp för den största delen av svenska folket.Därtill är en näringsidkare i många avseendenockså en borgenär, det vill säga en långivare, efter-som en enskild näringsidkare regelmässigt måste ingåpersonlig borgen för de skulder som ges till företaget.Därmed ansvarar ju också näringsidkaren för detkapital som lånas ut till företaget. gåomkull kommer näringsidkaren att bli ensam betal-ningsansvarig för dessa skulder - inte alltid men imånga fall. Effekterna av detta har vi sett mångaexempel på, till och med tragiska sådana.Dessutom kan man påpeka att de kunskaper, alltsådet humankapital, som en enskild näringsidkare byg-ger upp har en särskild avkastning i företaget meninte en lika stor avkastning i någon annans närings-verksamhet i något annat företag.Men för dessa risker som en enskild näringsidkaretar på sig tillåter inte skattesystemet som det ser ut näringsidkaren en riskkompensation. Det äregendomligt, för i nästan alla andra sammanhangtycker man att en riskpremie är en självklarhet. Detfinns en uppsjö av vetenskapliga studier där manförsöker beräkna riskpremien, och man har kommitfram till extra avkastning på årsbasis.Men detta gäller alltså inte den kategori yrkesutövaresom kanske tar den största risken av alla.Dessutom är det intressant att påpeka att den lag-bestämda fördelning mellan vad som ska betraktassom inkomst av tjänst och inkomst av kapital somgäller för enskilda näringsidkare, och som finns upp-tecknad i de så kallade 3:12-reglerna, inte gäller förde publika aktiebolagen. Där får man själv bestämmahur inkomsterna ska fördelas mellan inkomst av ka-pital och inkomst av tjänst. Möjligen kan man säga attockså facket bidrar till denna fördelning, för när fack-et inte åstadkommer stora lönepåslag kommer enstörre andel överskott att gå till inkomst av kapital.Det är också intressant och värt att notera att denenskilda näringsidkaren inte heller omfattas av trans-fereringssystemen på ett lika generöst sätt som enanställd. Reglerna är komplicerade. Beräkningsgrun-derna är komplicerade. Många näringsidkare kännernog till svårigheterna att få den typen av transfere-ringar som man hade förväntat sig att kunna få ochsom man tycker hade varit motiverat utifrån närings-verksamheten om det nu skulle inträffa att sjukdom,arbetslöshet eller något liknande uppstår.Det andra regelsystemet som griper in, och somhar särskild bäring i det här fallet, hänger sammanmed likviditetsprincipen, eller rättare sagt det faktumatt vi inte har en likviditetsprincip i svensk beskatt-ning. Man utgår inte från att det ska finnas pengar attbetala skatt med. Snarare resonerar det statsbärandepartiet så att pengar borde finnas. Och finns det intefår man väl försöka "rekrytera" pengarna på någotannat sätt. Man kan ta lån eller man kan sälja till-gångar.Det tredje regelsystemet hänger samman medmöjligheterna till kvittning. Kvittning tillåts inomsamma inkomstslag. Underskott i inkomstslaget ka-pital kan alltså kvittas mot överskott i inkomstslagetkapital. Däremot kan man inte kvitta underskott ikapital mot överskott i inkomst av tjänst, inte somregel.Man kan säga att i pomperipossafallet har alladessa regelkomplex sammanfallit på ett olyckligt sätt.I förenklade termer kan man försöka beskriva det påföljande sätt: En näringsidkare säljer sitt företag, ochför denna försäljning erhåller han dels en kontant-peng, dels andelar i det köpande företaget. Genomavtalskonstruktionen har säljaren blivit förhindrad attsälja andelar i det nya företaget innan harförflutit. Sedan går ett eller . Karenstiden harlöpt ut, och andelarna ska säljas. Det fatala har dåinträffat att andelarna inte har något värde.Nu inträffar det egendomliga att näringsidkarensom sålde sitt företag, och ska sälja de andelar hanfick i betalning, inte får någonting betalt för detta dådet inte finns någonting att hämta. Ändå ska skatterläggas. Skatt ska alltså erläggas utan att det finnsnågon inkomst. Detta hänger samman med att deunderskott som inträffat i inkomst av kapital inte fårkvittas mot inkomst av tjänst.Detta har för väldigt många människor blivit enskuldfälla. Man går ur det hela med en negativ be-hållning, och i värsta fall med många miljoner iskuld, vilket man då ska försöka klara av.Problemet uppmärksammades först av de mode-rata riksdagsledamöterna , vilket tyvärr kommit bort i debatten.Men utan stöd från regeringens stödpartier kundeman från det borgerliga blockets sida inte åstadkom-ma så mycket.En vändning kom när Vänsterns man i skatteut-skottet, Per , ställde sig bakom den borger-liga kritiken. Som en följd av de gemensamma an-strängningarna gav regeringen tillkänna att regeringen skulle återkomma med ett för-slag till förändringar för att kunna lösa detta problem.Nu vore det fel att påstå att regeringen gav priori-tet åt den här frågan. Snarare försökte regeringen attpå alla sätt förhala den. När det efter valet stod klartför regeringen att det fortfarande fanns en majoritetför en förändring kom slutligen, efter påstötningarfrån skatteutskottet, ett förslag till förändringar frånregeringens sida. Det förslaget ska vi nu ta ställningtill.Jag vill också säga att det var trevligt att man änt-ligen tog ett steg framåt. Vi moderater tycker dockinte att det steget är tillräckligt stort. Vi tycker inte attdet framlagda förslaget är tillräckligt heltäckande.Därför föreslår vi vissa förändringar.Vi menar att den här typen av förändringar ävenska gälla om kontantinsatsen vid överlåtelse är störreän . Anledningen till varför vi tycker så är enkel.Det handlar förstås om att de regelvidrigheter somden svenska skattestrukturen på det här området gerupphov till inte är mindre om kontantinsatsen är 15 %eller . Den är precis lika elakartad.Jag skulle vilja säga att detta strider mot EU:s fu-sionsdirektiv. Det är möjligt att det inte helt är i kor-relation med fusionsdirektivet, men å andra sidanvore det intressant att se om man i EU tillämpar, elleravstår från att tillämpa, en likviditetsprincip på detsättet som vi gör i Sverige.Spelar det som står i betänkandetexten någonroll, nämligen att förändringen bara ska gälla aktieroch andelar? Ja, vi moderater tycker att det spelarroll. Vi vill gärna utvidga förslaget till att även gällaandra typer av värdepapper än aktier och andelar. Detska också gälla sådant som optioner och konvertibler.Strukturen på problemet är ju inte mindre för att and-ra värdepapper är inbegripna i försäljningen.Spelar det någon roll att en utvidgning, såsom vimoderater föreslår, har en budgetpåverkan som över-stiger de som regeringen harräknat på? Svaret är av flera skäl nej. För det första ärbudgetpåverkan osäker. För det andra är det - ävenom summan uppgår till 1 miljard - felräkningspengari förhållande till en budget på mer än 1 000 miljarderkronor. Och i varje budget bör det finnas ett utrymmeför felräkningar och inkomstförändringar i en allmäntsett osäker kalkyl.Det kan dessutom vara en poäng att påpeka att närdet gäller SJ, som behöver ett kapitaltillskott på , har näringsministern inteavvisat detta behov med argumentet att det skulleöverskrida budgetramarna.Det finns också skäl att nämna att regeringen i da-garna har kommit med en promemoria där det sägs vill underlätta byggandet av studentbostäder.Detta skulle uppgå till närmare 5 miljarder kronor.Det gör man trots att det har en långt större påverkanpå budgeten än vad en utvidgning av de förändringarsom gäller pomperipossa skulle ha.Nej, oviljan att utvidga detta är ytterligare ett ut-slag av den socialdemokratiska regeringens oviljamot och ytterst negativa syn på småföretagsamhet.Man vill inte, mer än vad nöden kräver, komma mednågra eftergifter. Därför vill vi uppdra åt regeringenatt komma med förändringar på den härpunkten. Man ska inte utreda frågan ytterligare, för iså fall riskerar vi bara att hamna i en ny långbänk.Vi moderater bifaller förslaget i regeringens pro-position när det gäller punkt 1 i betänkandet. Samti-digt står vi bakom reservation 1 under punkt 2 i be-tänkandet. Jag yrkar därför bifall till denna reserva-tion.Anf. 4 ():Fru talman! All skattepolitik bör som utgångs-punkt ha skattebetalarnas förmåga att bidra till detgemensamma. Det är från liberal utgångspunkt detalldeles grundläggande för all beskattning. Den somhar ska bidraga, den som inget har slipper. Dettakallas i dagligt tal skatt efter bärkraft. Den ideologisom finns bakom ett sådant tänkesätt har rent av sittursprung i Den heliga skrift.I vårt land har vi liberaler med glädje kunnat note-ra att Socialdemokraterna slutit upp bakom dennamycket liberala grundtanke. Vi har emellertid nödgatsnotera att den enskilde skattebetalarens betalnings-förmåga kommit att tillmätas allt mindre betydelse.Den rent fiskala synen på skatternas indrivande hargivits ökad vikt, som den politiska maktensfrämsta företrädare valt att inte bara blinka med såvälhöger som vänster öga för att slippa se avarter avtypen skattefusk växa fram, utan intensivt blunda medbåda ögonen för att slippa se vad alla som vill se ser.Men det finns också ljuspunkter. Förslaget om ut-vidgning av reglerna om framskjuten beskattning vidvissa andelsbyten är en sådan, om än otillräcklig,ljuspunkt. Om man underlåter att ge sig in på alla delagstiftningsmässiga teknikaliteter som det här inne-håller handlar det i grunden om att vi inte ska fort-sätta att beskatta luft, alltså vinster som inte finns.Vi välkomnar detta. Det är bra för tilltron tillskattesystemet att enskilda nu kan se fram emot attslippa betala skatt för vinster som de i praktiken intehaft. Att det inte handlar om småpengar för den en-skilde visas av att självaste finansutskottet funnit skälatt skriva ned statens intäkter med hela 283 miljonerkronor som en engångsåtgärd. Det handlar dessutom om en beståen-de effekt på . Annorlunda uttryckthar staten tidigare krävt betalning av just så mycket,, på vinster som aldrig funnits.Om man bortser från bokföringsfrågan från sta-tens sida handlar det om att återbetala pengar somstaten egentligen aldrig haft rätt att ta ut av ett antalmedborgare. Den verkliga effekten för staten, för ossalla, är noll. Det handlar bara om skilda bokföringsår.I denna del är det lätt att tillstyrka regeringens för-slag. Men som var inne på är deten otillräcklig syn på frågan. Finansministern tycksdock ha våndats när han lade fram förslaget ochskickade det till Lagrådet. Det har vi kunnat läsa iDagens Nyheter. Att finansministern inte längre villbeskatta luft ser jag uteslutande som en förbättring avskattesystemet, som ett inslag av ökad rättvisa i skat-tesystemet.Så långt kommen kan man likväl inte undgå attnotera den vånda som dessa skatterättsliga förbätt-ringar - ja, rentav rättviseökningar - åstadkommerhos främst . Jag tänker då särskilt påden förre ledamoten i skatteutskottet Per Rosengren.Herr i har under de senasteåren kommit att framstå som den svenska vänsternssärskilde rättvisekämpe, tillväxtförespråkare, skatte-sänkare och pådrivare framför andra. I denna frågahar också från på ettförtjänstfullt sätt drivit både skatteutskottet, social-demokrater och självaste finansministern framför sig.Hyllningsartiklarna har inte låtit vänta på sig. Närherr slagit i skatteutskottets dörr har detsmällt så högt att det snart nog återspeglats på DagensNyheters olika sidor i nyhetsartiklar och på andra sätt.Skatteutskottets högt värderade ordförande får väluppskatta att ingen annan i skatteutskottet varit inärheten av så uppskattande artiklar som har kommitVänsterpartiets företrädare i skatteutskottet till del.Fru talman! Men det har, sanna mina ord, varitmycket skrik för lite ull, som bonden sade när hanklippte grisen. När skatteutskottet härförleden slutbe-handlade samma fråga, som föranledde ett tidigarevredesutbrott när vi behandlade pomperipossaskattenvid andelsbyten, fungerade som rege-ringspartiets dörrmatta. Han lade sig platt och fogligttill rätta så att regeringen skulle få igenom sina förse-nade och för enskilda skattebetalare helt otillräckligaförslag.I sin egen motion föreslår min-sann att skulle begära av regeringen att denutreder om personer kommer att behandlas olika iförhållande till dem som faller inom ramen för deandelsbyten för vilka regeringen nu har föreslagit enlagändring och en utvidgning. Det är klara ord.Hur låter det nu? Jo, jag ska läsa ett citat direkt urbetänkandet: "det krav på viss ytterligare utredningom beskattningen i samband med andelsbyten somställs i en av motionerna anses av utskottet till vissdel tillgodosett genom vad utskottet anför om bl.a. attregeringen bör analysera tillämpningen av andelsby-tesreglerna och återkomma till med enredovisning av vilka konsekvenser detta bör föranledaför det skatterättsliga andelsbytessystemet".Man förstår att saga om kejsarensnya kläder varit förebild för detta. Det bidde först enväst och en byxa, och sedan blev det en vante, ochsedan blev det en tumme och till slut bidde det ingen-ting.Den här frågan kanske inte rör så många skatte-betalare.