prot · GP0981 · 2002-03-13 00:00:00 — Tredje gången detta hände var deten ung flicka på bara som hade blivit drabbad.Då satte polisen in resurser. Om man hade reageratredan på den första anmälan hade både den vuxnakvinnan i det andra fallet och tolvåringen sluppitutsättas för detta förskräckliga dåd, som förmodligenhar givit dem men för livet.Nu är vi ju inte ensamma här i om atttycka att jämställdheten behöver skyndas på ochförbättras. Även , som är ordförande iSvenskt Näringsliv och en av våra stora företagsleda-re i det här landet, sade i i förra veckanatt det går för sakta. Det behöver komma in betydligtfler kvinnor i börsbolagens styrelser, och en och an-nan kommer in . Men det var inte av någon välgär-ning mot kvinnor som han sade detta, utan det var föratt han räknade med att de ekonomiska skälen skulleöverväga. Det skulle bli mer ekonomiskt lönsamt attarbeta på det här sättet.Och det behövs insatser, för är det ungefär3 % av börsbolagens styrelseledamöter som är kvin-nor. Det är som heter . var ett väl-digt populärt namn , så det kan ju ocksåtala även för en åldersdiskriminering. Det har jag ingabelägg för, men man kan ju fundera.Fru talman! Varför händer det då så lite? Detkommer många förslag från oppositionspartierna -även från och , har jag sett- men de hänvisas till utredningar. Det kommer så fåförslag.Ett förslag om individuellt kompetenssparande hardragits i långbänk. Jag tror inte att ens ThorbjörnFälldin kunde tänka sig att en långbänk kunde bli sålång.Förslaget skulle kunna gynna kvinnor, framför alltvi kvinnor som hunnit fylla 50 och som inte harnågon möjlighet att vidareutbilda oss och kommavidare vare sig i karriären eller på annat sätt om viinte har en arbetsgivare som tänker satsa på oss inågot sammanhang, för alla möjligheter till offentligafinansieringar av studier är stängda. Många kvinnorhar gjort ett uppehåll i sin karriär medan de varithemma hos sina småbarn. Därför är det här ett viktigtförslag.Nu har jag sett i tidningen att det kommer någon-ting i samband med vårpropositionen, och det är inteen dag för . Det skulle bara ha kommit ännutidigare. Beslutet skulle kunnat fattas . Det har juavsatts pengar redan i tidigare budgetar. Ändå harman inte från regeringens sida kommit fram med ettbra förslag. hoppas jag att det här blir ett bra för-slag, men vi kommer att nagelfara det ordentligt frånCenterpartiets sida.På skatteområdet finns andra skillnader, att rege-ringen inte ser till att sänka skatten för dem med delägsta inkomsterna. De förslag som har kommit harmest gynnat höginkomsttagarna, som har fått destörsta skattesänkningarna, medan vi från Centerpar-tiets sida i vårt skatteförslag försöker gynna dem somhar små inkomster, och är det kvinnor.Camilla och , ni harsuttit i den här kammaren och har haft ansvarför att bilda regeringsunderlag. Men det har ju intelett till, som jag skulle hoppats på, ett minskat löne-gap i stället för ett ökat, åtminstone inom den offent-liga sektorn. Inom den offentliga sektorn har ju visom politiker möjlighet att ta ansvar. Där kan vi på-verka. Som sagt: Varför har det inte hänt mera? Detskulle kunna bli bättre. skatteförslagskulle kunna gynna både kvinnor som har låga in-komster, regioner som har ett lågt skatteunderlag ochandra så att vi skulle få ett mer jämställt påolika sätt.Fru talman! Det är inte bara jämställdheten mellankvinnor och män som diskuteras i betänkandet. T.ex.tas ohälsotalen upp, att kvinnor har betydligt högresjukskrivningstal. Männen har kortare livslängd.Sedan är det en fråga som inte tas upp i betänkan-det men som också drabbar männen på grund avojämställdheten. Det är att de i mindre utsträckningän kvinnor är vårdnadshavare för sina barn. Detmåste också vara något som män borde arbeta mycketmer för, för den dagen då någonting har hänt i rela-tionen, det har blivit en skilsmässa, står de där ochhar tappat kontakten med sina barn. Det är dramatisktbåde för barnen och för pappan.När det gäller åldersdiskriminering nämnde jag attvi som har fyllt 50 inte har möjlighet att utbilda ossvidare. Det finns unga människor som inte kommer ini samhällssystemet. Det kan bero på så enkla sakersom att man har åldersgränser på restauranger, därman inte bara åldersdiskriminerar utan dessutomkönsdiskriminerar. Det kan vara åldersgränsför tjejen och 23 för killen. Det är inte särskilt jäm-ställt.På arbetsmarknaden kan det också vara så att densom har kommit upp diskrimineras ut. Den somhar fyllt 50 eller 55 blir inte kallad till anställnings-intervju.Det finns mycket mer man behöver göra och seöver. Vi behöver få upp ögonen för de här frågorna.En fråga som jag inte har med i reservationen mensom vi har motionerat om tidigare är en sammanhål-len lagstiftning. finns det fyra olika ombudsmänoch fyra olika lagstiftningar. Det är väldigt knöligtbåde för småföretagare och andra att hålla reda påvilken lagstiftning som ska användas vid olika formerav diskriminering. kommer att arbetamycket hårt för en gemensam lagstiftning, för atthela ombudsmannaväsendet ska bli sammanhållet ochatt det ska lyda under riksdagen.Från sida, fru talman, arbetar vimed centerfeminismen. Centerfeminism innebärsamarbete i stället för konfrontation. Vi tror inte på endemonisering av män, att tro att de i alla lägen haronda avsikter. Jag tror att det beror påatt ingen av oss riktigt vet vad det handlar om. Vi harinte fått upp ögonen.Vi behöver hjälpas åt att se till att få upp ögonen iolika sammanhang för hur diskrimineringen stör ochförstör samhällsarbetet. Det hoppas jag att vi gemen-samt kan arbeta för i parlamentet och i de olika parti-erna.Anf. 158 ()replik:Fru talman! nämnde be-kymren med löneskillnaderna i offentlig sektor. Detär i första hand en resursfråga, och det är ju allmäntkänt att vi i har en mycket konsekventhållning när det gäller resurser till offentlig sektor.Man säger ibland att politik är att välja. Iblandhandlar det om att välja olika förslag. Ett förslag somCenterpartiet har stått bakom och som är mycketallvarligt utifrån ett jämställdhetsperspektiv är för-sämringarna av turordningsreglerna. Där ser vi nuåterigen resultatet, att det är kvinnor som får stryka påfoten.Visst ska vi skärpa skyddslagstiftningen om rätttill ledighet osv., men grundproblematiken är ändådet antifackliga kravet när det gäller turordningsreg-lerna. tror jag i och för sig att jag på förhand vetsvaret, men jag vill ändå ha ett tydligt, konkret be-sked från . Kommer ni att framhärda i attde försämrade turordningsreglerna ska bestå? Är niberedda att offra jämställdheten?Anf. 159 ()replik:Fru talman! Turordningsreglerna tar inte överjämställdhetslagstiftningen. Jämställdhetslagstiftning-en ska gälla ovanför turordningsreglerna. Det är me-ningen att man ska utgå från den som är mest nöd-vändig i ett företag om man ska använda turordnings-reglerna.Riksdagen har också beställt en översyn av lag-stiftningen så att man ska få ett bättre skydd motdiskriminering av gravida och föräldralediga. Där harvi ytterligare en sak som behöver ses över, och det äratt man inte ska kunna säga upp någon under tidensom personen i fråga uppbär föräldrapenning. Men,som sagt var, diskrimineringslagstiftningen måstegälla ovanför annan lagstiftning.Anf. 160 ()replik:Fru talman! Om det nu är så uppenbart att manhar genomfört en lagförändring som på ett så härallvarligt sätt försämrar jämställdheten, varför dålappa och laga med andra lagstiftningar som vi påförhand kan säga är mycket svagare? Jag konstaterar ide diskussioner som försiggår när det gäller resultatetav valet, vad vi kan få för olika majoriteter osv., attCenterpartiet är ett parti som inte tar denarbetsrättsliga lagstiftningen på allvar. Ni visar ingetsom helst intresse av att ändra på de här turordnings-reglerna, som så uppenbart diskriminerar kvinnor vidledighet i samband med graviditet och föräldraledig-het.Anf. 161 ()replik:Fru talman! Vi är väldigt intresserade av arbets-rättslig lagstiftning i . Det viktigaste medden arbetsrättsliga lagstiftningen är ju att se till attmänniskor har jobb att gå till, att det finns en arbets-marknad som fungerar, att det finns arbeten i helalandet. Att då se till att också de små företagen harmöjlighet att fungera är väldigt viktigt för oss.Sedan är det också så att man måste följa hela denlagstiftning som finns. Då finns diskrimineringslag-stiftningen som det yttersta skyddet - och egentligenockså det innersta skyddet. Där måste man börja.Man får alltså inte säga upp någon på grund av könoch på grund av havandeskap eller föräldrapenning.De här reglerna är det väldigt viktigt att man följer.Det är viktigt att man följer upp hur det här hanteras.Eftersom lagstiftningen varit i kraft under så korttid kan vi förmodligen inte utläsa hur mycket somegentligen har skett. Det är möjligt att det har häntvid något tillfälle. Men det kommer alltid att vara så,tyvärr, att det begås brott mot alla möjliga former avlagstiftning. Grunden är dock att män och kvinnor skaha samma möjlighet till både arbete och försörjning.Det ska också finnas en arbetsmarknad som fungerar ihela landet. Små och stora företag ska kunna fungeratillsammans på ett bra sätt så att vi har både ekono-miska möjligheter och andra möjligheter att se till attvi har ett samhälle som är bra och som kan försörjaoss, både unga och gamla. Det är viktigt att vi hararbete överallt och att man inte gör sig av med någonform av arbete i det här landet.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till förmiddagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.13 § (forts.) Jämställdhet m.m. (forts. AU3)Anf. 162 ():Herr talman! Betänkandet om jämställdhet inne-håller många yrkanden och förslag. Det gäller inrikt-ningen, möjligheten att förena familj och förvärvsar-bete, jämställdhetslagen, mångfaldsplaner, utvidgningav diskrimineringslagen, frågan om sammanhållenlagstiftning mot diskriminering och att ombudsmänsom verkar i sådana frågor skulle få en starkare sam-ordning. Vidare har forumet för diskrimineringsmålockså behandlats i betänkandet, liksom verktyget föratt i arbetslivet kunna öka jämställdheten bl.a. genomatt de offentliga monopolen bryts upp.Utskottsmajoriteten ställer sig i många fall all-mänt välvillig till yrkandena men landar ändå i attmycket konsekvent avstyrka samtliga förslag.Folkpartiet har i sin motion poängterat vikten avatt angripa bakomliggande orsaker till bristande jäm-ställdhet. Från liberala utgångspunkter syftar det tillatt varje person, kvinna som man, ska ha likvärdigachanser att forma sitt liv på det sätt som han eller honönskar och där förlegade könsroller förändras. Enhuvudfråga i sammanhanget är de löneklyftor och denlönediskriminering som råder mellan män och kvin-nor.I ett program om sex punkter föreslår Folkpartietinsatser för att man ska komma till rätta med dessaproblem.1. En plan i kommande avtalsrörelser som höjerlönerna för de underbetalda kvinnogruppernainom offentlig sektor.2. Borttagande av monopol inom yrkesområden därkvinnor dominerar, t.ex. vård, omsorg och skola.3. En stor satsning på fler småföretag och särskildaåtgärder för att främja kvinnligt företagande.4. Sänkt skatt på hushållsnära tjänster, vilket skullebåde främja jämställdhet och bekämpa den s.k.svarta marknaden.5. Ytterligare stimulans för att pappor ska utnyttjastörre del av föräldraledigheten.6. En översyn av målen i diskrimineringsärenden.Vi pekar också på behovet av fler män i kvinno-dominerade sektorer och på att en bättre lönestatistikskulle underlätta förändringar.Folkpartiet betonar också att invandrarkvinnornassituation måste stärkas eftersom de ofta återfinnslängst ned i hierarkin på arbetsmarknaden. Jämställd-hetsarbetet har ju i stor utsträckning missatdenna stora grupp, som lever i isolering utan möjlig-het att ta sig ur den. Ett led i att hjälpa sådana männi-skor till en jämställd situation är att se till att de be-härskar språket, och för att kunna delta i svenskun-dervisning m.m. krävs också en god barntillsyn.Jag hade gärna sett att ställt sig bakomde reservationer som medverkat till. Låtmig säga, herr talman, att jag av erfarenhet inte haralltför stora förhoppningar om att kunna genombrytaden tröghetsvall som finns i en socialistisk kammar-majoritet. Jag vill ändå pröva möjligheten genom attredan nu yrka bifall till reservationerna 2, 9 och 16.Herr talman! Även om under senare tidhar återkommit till frågor om jämställdhet i arbetsli-vet är företeelsen av gammalt datum. I förra veckanfirade vi . Vi kunde kon-statera att det var de första kvinnor-na valdes in i riksdag. I ett historiskt per-spektiv kan man anse att det är . Riksdagenhar ju verkat . Kvinnor har kunnat varamed om att i allmänna val påverka samhällsutveck-lingen, men vi måste erkänna att när det har gått näs-tan är det ändå oerhört tungt. Även om lag-stiftningen har hyfsats finns det tydli-ga och kvardröjande informella hinder.Därför behöver man nu kraftfullt driva frågor idagens . Det gäller familjepolitik och att möj-liggöra yrkesliv och ett engagemang i hem och familj.Det gäller att chefsposterna ska öppnas för kvinnor -det finns alltför få i position. Det gäller att stär-ka egenmakten i arbetslivet och att en god arbetsmiljöförverkligas där stress och utbrändhet kan begränsas.Föräldrars möjligheter att reducera sin arbetstidunder barnens första år är en angelägen fråga. Detskulle reducera stressen för många. I den utsatthetsom drabbar föräldrar är det ofta kvinnan som får tade hårdaste törnarna.På löneområdet vill medverka till enavmonolpolisering av offentlig sektor, där lönenivå-erna i kvinnodominerade yrken skulle få en reellchans att höjas. Att ha flera arbetsgivare leder i regeltill en högre och rättvisare lönesättning.Till det mer dystra hör det alltför frekventa våldetmot kvinnor. Många lever i en ständig skräck, ochvarje år skördar kvinnovåldet offer i alla samhäll-sklasser och i alla länder. Riksdagsbeslutet om kvin-nofrid, som genomfördes , var viivriga tillskyndare till. Vi kan dock konstatera att enrad av våra krav ännu inte har genomförts. Bl.a.måste brottsoffer ges ökat stöd, den internationellakvinnohandeln - trafficking - stoppas och kvinnormåste få starkare vittnesskydd. Det finns alltså ettbristfälligt socialt skydd, och det blir särskilt märk-bart för kvinnor som kommer från länder med annansocial och kulturell tradition.Avmonopoliseringen av offentlig sektor är ange-lägen, och man skulle också bättre kunna tillgodoseegenmakten i arbetslivet. kläms många små-barnsföräldrar mellan krav i arbetslivet och krav ifamiljelivet. Vi förordar inte en generell arbetstids-förkortning, men vi vill ha en mer flexibel arbetstid.När nu den organiserade liberalismen firar sinhundraåriga tillvaro ligger det nära tillhands för en folkpartist att se i backspegeln. Även omjag har påstått att det fortfarande går trögtmed jämställdhetsarbetet, tror jag att vi också måsteinse vilken oerhörd betydelse de historiska reformatö-rerna hade då de drev fram det som underlättade förkvinnor att delta i såväl politiken som arbetslivet.Jag har redan nämnt vikten av att behärska språketoch att kunna hantera det i vardagslivet. Det var där-för en reform med liberala förtecken då folkskoles-tadgan 1842 beslöts av . Den riks-dagsmannen krävde kvinnlig rösträttredan 1867, och den första riksdagsmotionen omdetta väcktes 1884 av redaktören . Le-dande liberaler drev kravet på all-män rösträtt och att denna även skulle gälla för kvin-nor. Detta skulle sedermera komma att förverkligas.Karl Staaff stod bakom en riksdagsmotion om detta1908, och hans andra regering lämnade en proposi-tion i frågan, som avvisades av första kammaren1912.År 1902 bildades en kvinnlig rösträttsorganisa-tion. Liberala kvinnor dominerade organisationensarbete, och dess första ordförande var . Hon var skolledare och skolreformator här iStockholm.En person som hade stor betydelse i opinionsbild-ningen var . Hon talade på den inter-nationella rösträttskongressen i ochvid segerfesten 1919. Hon engagerade sig i 1916 och var organiserad liberallivet ut. Hon blev sedermera kommunalt politisktengagerad i och en av dem som skrev un-der uppropet om liberalers och frisinnades återför-ening 1934.Som en reaktion mot borggårdskuppen bildades1914 föreningen kvinnor, som hade etttydligt, öppet medlemskap.Intressant är den socialpolitiska tyngd som kvin-noorganisationer av liberalt och socialt hardrivit . , som ingick iden lilla grupp kvinnor som tog de första, historiskaplatserna efter det att kvinnor fick rösträtt och varvalbara till riksdag, hade ett stort engage-mang på många olika sociala problemområden. Detgjordes utredningar, arrangerades föreläsningar, be-drevs undervisning och propaganda.Symtomatiskt var också att de liberalt sinnadekvinnorörelserna inte begränsades till rösträtt ochsocialpolitik utan var mycket engagerade i internatio-nella fredsfrågor. Vidare var en person som EmiliaBroomé engagerad och ordförande i den kommittésom låg till grund beslut att öppna ettflertal statliga yrken för kvinnor. En reform som hondrev var särbeskattning av äkta makars inkomster,vilket dock inte skulle komma att beslutas förrän1970.Att jag, herr talman, har uppehållit mig vid jäm-ställdshistoria, främst den liberala, beror inte bara pånostalgi med anledning av jubileum-svecka. Det beror framför allt på att jag vill peka påvad det har betytt att människor - i detta fallet främstkvinnor - trots ett omgivande tungt politiskt mot-stånd, byråkrati, det sociala mönstret m.m. har varitpådrivande och betytt mycket för att lägga grundentill ett mer modernt jämställdhetsarbete.Signifikant är också att jämställdhetsarbete genomalla tider har rönt motstånd, också i modern tid. NärFolkpartiet tillsammans med andra liberala krafter ivårt land drev frågan omen aktiv jämställdhetslag mötte också det motstånd.Denna gång var det inte en förstockad höger utan enkonservativ socialdemokrati som tillsammans medVänsterpartiet kommunisterna och bl.a. motarbetade den jämställd-hetslag som den första borgerliga regeringen efterkriget förelade för beslut. Eftersom denicke-socialistiska majoriteten var mycket knapp meden enda rösts övervikt klarade regeringen och desspartier inte av att genomdriva den i första omgången1979, utan frågan återkom , ochdå kunde förslaget gå igenom i riksdagen.Jag tillåter mig slutligen, herr talman, att betvivladet framgångsrika i det som den nuvarande regering-en och riksdagsmajoriteten hävdar, nämligen den s.k.mainstreaming, som ser ganska elegant ut i teorin,men som i praktiken visar sig vara föga framgångsrik.Från sida skulle vi vilja föra upp fråganpå de politiska höjder den hade när vår tidigare parti-ledare var vice statsminister ochhade ansvaret för den. kommer inte jämställdhets-frågorna i det fokus som kan förutsättas och situatio-nen kräver. Den försvinner lätt bland andra frågor,och det må vara burhöns eller budgettak. Allmänfrå-gorna tar lätt över, och ministrarna tycks ha fullt uppmed sin egen agenda. Därför skulle det behövas litemera glöd i jämställdhetspolitiken och ett starkareregeringsengagemang. De frågor som vi nu talar omär nämligen så tunga att det behövs ett särskilt poli-tiskt krafttillskott om det ska ske förändringar somskulle gynna jämställdheten mellan kvinnor och mänoch där, för en gångs skull, kvinnorna skulle kunnastå som vinnare. Därför behövs det, herr talman, ihistorisk tid liksom i dagsperspektiv ett engagemangsom sätter kraft bakom de många vackra orden ochsom vi alla håller oss med i de politiska högtidstalen.Anf. 163 ()replik:Herr talman! uttalade i inledningenlite vaga förhoppningar om att få stöd för reservatio-nen, även om han själv inte trodde att han skulle fådet stödet, och det stämmer. Det har att göra med attom man läser reservationen så ser det rätt okej ut vill uppvärdera kvinnoyrken osv. Men problemetär att det är lösryckt ur sitt sammanhang. Därför vardet bra att var så tydlig i sitt inled-ningsanförande, att detta är kopplat till synen på of-fentlig sektor och att man ska avskaffa monopolet ochprivatisera. Det är ju den kopplingen som gör att bl.a.Vänsterpartiet inte kan ställa sig bakom reservatio-nen. Vi har inte samma utgångspunkter. Den bakom-liggande orsaken är inte offentlig sektor. Detta har vidiskuterat tidigare.Däremot skulle jag vilja föra in frågan på ett heltannat område som är en av käpphästar,nämligen hushållsnära tjänster. Det handlar om hur viska organisera det avlönade arbetet och det oavlönadearbetet. Där är vi överens om att det är orättvist att detär kvinnor som gör det oavlönade arbetet. Då förstårjag inte hur man har tänkt. På vilket sätt utmanarhushållsnära tjänster maktstrukturerna? På vilket sättgriper de in i den orättvisa fördelning som finns mel-lan oavlönat och avlönat omsorgsarbete? På vilketsätt förändrar de relationen i familjen när det gällerjust den del som är uttryck för brist på jämställdhet?Anf. 164 () replik:Herr talman! känner sigbesvärad av att vi önskar en privatisering. Låt migsäga att det utifrån liberala utgångspunkter inte ärnågot självändamål. Men vi ser det som ett mycketgott komplement på en rad områden. På skolområdethar det kunnat betyda pedagogisk förnyelse. På sjuk-vårdsområdet har det inspirerat många landsting attreformera och öka sin servicegrad. Och det är ingentvekan om att det är intressanta referensobjekt. Ochjag tror, herr talman, inte att det privata kommer attbli det stora och dominerande. Den offentliga sektornkommer att vara det stora och dominerande. Men detär viktigt med intressanta referensobjekt.Sedan undrar på vilket sättman skulle kunna hjälpa kvinnor genom att t.ex. haen annan beskattning och bättre villkor för hushåll-snära tjänster. Det är lite märkligt, herr talman, attsocialister och kommunister tycker att det är rimligtatt vi stimulerar privat sektor där unga män före-kommer. Men när det handlar om kvinnor som kan-ske skulle få chansen att göra en övergångsinsats gårdet inte alls för sig. När det gäller möjligheterna förkvinnor i karriären - kalla dem gärna så, jag tror attalla vet vad jag menar - skulle det underlätta. Fortfa-rande är det så, och där tror jag att instämmer med mig, i vårt ännu ojämställdasamhälle att det är kvinnorna som fortfarande tar denstörsta arbetsbördan och ansvaret för hem och familj.Alla säger vi att det inte ska vara så utan att det skavara jämställt. Men jag tror att vi ska vara klara överatt det inte är det.Vårt förslag när det gäller hushållsnära tjänsterskulle kunna innebära större möjligheter för kvinnor ikarriären att satsa på sitt yrkesliv. Och det om något,herr talman, måste väl vara en god ambition i jäm-ställdhetsarbetet?Anf. 165 ()replik:Herr talman! Det var ett bra klargörande vi fick,att problemet är att det oavlönade och det avlönadearbetet är orättvist fördelat och att man ska lösa detgenom att lyfta in en tredje person som ska utföra endel av hemarbetet. Och vem är den tredje personen?Ja, det är som säger en kvinna. Detsades klart att det handlar om kvinnor.Detta är ett förslag som både utifrån ett klasspers-pektiv och utifrån ett könsperspektiv är helt förkast-ligt. Det stimulerar inte männen att ta ett steg framåtför att ytterligare ta del i hushållsarbetet, utan mangår över huvud taget inte in i konflikten.Man kan sätta detta mot ett annat förslag. En ar-betstidsförkortning är däremot en modell som gör attbåde män och kvinnor bättre kan kombinera för-värvsarbete med att ta hand om barn. En daglig ar-betstidsförkortning är en reform som går in och griperin i maktstrukturer. Det gör inte hushållsnära tjänster.Det är en konservativ modell som både utifrån ettklassperspektiv och utifrån ett könsperspektiv ärförkastligt. Och det är bra att är klaröver att det är kvinnor som ska gå in och utföra dessastädtjänster. är det kvinnor.Anf. 166 () replik:Herr talman! Jag var nog inte tillräckligt tydlig.Det handlar inte om att det är bara kvinnor som skagå in i sådana tjänster.