prot · GP0972 · 2002-02-20 00:00:00 — Det är viktigtatt man tar till de här förstärkningarna innan manöver huvud taget diskuterar att utvidga de hemligatvångsmedel som är under debatt.Vi anser att det för det första krävs en oberoendeutvärdering av behovet och effektiviteten av hemligatvångsmedel. För det andra krävs det en kraftig för-stärkning av tillförlitligheten i den statistik som liggertill grund för den parlamentariska kontrollen. Där kanvi i glädja oss åt att även regeringen nusäger att man ska arbeta med att förbättra den statisti-ken. För det tredje bör det införas regler om att densom har utsatts för hemliga tvångsmedel ska under-rättas om det i efterhand och få möjlighet att överkla-ga ett felaktigt beslut. Men givetvis innebär inte detförhållandet att detta inte har gett något resultat med automatik ska säga att det inte var okej attgenomföra det. För det fjärde bör alla hemligatvångsmedel som används, även de som inte är regle-rade, bli reglerade i lag. För det femte är det nödvän-digt att införa bestämmelser om användning av över-skottsinformation, dvs. information om annat än detbrott som föranlett tvångsmedelsanvändningen. Fördet sjätte måste det inrättas ett oberoende kontrollor-gan som har till uppgift att tillgodose rättsskyddetdels vid tillståndsprövningen, dels vid själva genom-förandet av tvångsåtgärden.Med det här, fru talman, yrkar jag bifall till reser-vation 22.Anf. 126 ():Fru talman! Vi kristdemokrater delar till viss delmajoritetens uppfattning i det här betänkandet omprocessrättsliga frågor men har i andra delar valt attreservera oss. Jag kommer här endast att beröra vårareservationer.Regeringen har poängterat att tyngdpunkten i dendömande verksamheten ska ligga i första instans. Härser vi en fara i att detta förhållningssätt kan banavägen för införandet av alltfler prövningstillstånd föröverklagande från tingsrätt till hovrätt, vilket på siktriskerar att åsidosätta rättssäkerheten.Sedan 1993 krävs prövningstillstånd om den till-talade inte döms till svårare påföljd än böter. 1999dömdes i tingsrätten drygt 1 000 personer till böter,ett straff som inte gick att överklaga trots att dendömde nekat till brott. I de brottmål i vilka särskiltprövningstillstånd begärdes fick endast en fjärdedeldetta. Även då den ovanliga situationen inträffat attnämndemännen vid domstillfället i själva skuldfråganvarit i majoritet mot rättens ordförande, s.k. nämnde-mannadom, har prövningstillstånd vägrats.Docenten vi har studerat nämndemannadomar , och han anser att det borde vara rimligt attprövningstillstånd beviljas även i mindre allvarligamål med böter som straff om det finns skiljaktigameningar mellan nämndemännen och rättens ordfö-rande. För flera av dem som vägrats prövningstill-stånd hade det varit bättre med en strängare dom itingsrätten eftersom man då fått möjlighet att över-klaga och därmed få saken överprövad i hovrätten.Fru talman! Det är människor det handlar om -ofullkomliga människor som kan göra fel. Det gällerinte bara dem som döms utan även dem som dömer.Därför måste alltid rätten finnas att överklaga en domnär brott förnekas. är inte verkligheten sådan.Somliga människor har drabbats hårt av att de vägratsprövningstillstånd. I vissa fall har livet slagits i spill-ror. De har förlorat anseende hos närstående ochvänner, blivit uppsagda från jobbet och utstått ettlångvarigt lidande som aldrig kan mätas i pengar. Detär i högsta grad otillfredsställande att bara en endainstans fällt domen i ett ärende som kan få så vittgå-ende konsekvenser. Därför anser vi att regeringen böråterkomma till med förslag om att utökamöjligheterna till överprövning av domstolsavgöran-den.Kristdemokraterna vill stärka dementas rättssä-kerhet. I ett rättsfall i visade detsig att åklagaren inte kunde pröva ett misstänkt brottmot dementa patienter. Ärendet avskrevs på grund avbristfällig lagstiftning på området. Det innebär att150 000 personer i som är dementa ostraffatkan förolämpas.I är ärekränkningsbrotten i 5 kap.undantagna från allmänt åtal, vilket innebär att förtaloch förolämpning inte får anmälas för åtal av annanän målsäganden. Mot bakgrund av de dementas situ-ation är denna ordning helt oacceptabel. Det bordevara helt främmande för en rättsstat att människovär-det ej värderas lika högt därför att man har drabbatsav sjukdom. Den som ej kan göra sin röst hörd eller ejkan försvara sitt människovärde måste få skydd av ettfungerande rättssamhälle. Men så är det inte ,och det tyvärr med regeringens och utskottsmajorite-tens goda minne.Vi kristdemokrater vill ändra på detta dystra fak-tum och föreslår en förstärkning av lagen som går utpå att ett ombud för den demente kan anmäla brottsom drabbat den enskilde. Utskottsmajoriteten villdessvärre inte göra några förändringar som skulleförbättra de dementas rättsskydd. Till grund för sittställningstagande anför man ett något motsägandebesked, med viss luft i, från justitieministern. Medanledning av en riksdagsfråga motsva-rande vår reservation säger justitieministern å enasidan att gällande bestämmelser inte innehåller någonuttrycklig reglering av den situationen att någon pågrund av hög ålder eller sjukdom saknar möjlighet atttill åtal ange ett brott som rör hans person. Å andrasidan säger han sedan att han ska följa rättstillämp-ningen på området och i lämpligt sammanhang ta uppfrågan om det finns behov av lagändring i detta hän-seende - om det finns behov av en lagändring!För några veckor sedan, men väl före behandling-en av detta betänkande, uppdagades ett fall av mycketgrov kränkning och förolämpning mot en dementgammal kvinna på en vårdinrättning i . I dagnås vi av nyheten att det i anmäldes 662fall av missförhållanden inom äldreomsorgen ochvården av funktionshindrade. Man kan bara gissa sigtill hur många fall som ej anmäls. Örfilar, hårdhänthetoch kränkande ord fanns bland de rapporterade över-greppen. Jag vill fråga regeringssidans företrädareAnn-Marie vad hon mot denna bakgrundanser bör göras åt den oacceptabla situationen attdementa kan förolämpas och kränkas utan möjlighetför samhället att reagera.Att människor vill och vågar vittna är av centralbetydelse för rättsväsendets funktion eftersom det ejsällan är uppgifter från vittnen som fäller avgörande ibrottmål. Det arbete som inletts och som innebäratt det ska finnas vittnesstöd vidsamtliga tingsrätter och hovrätter är i sig värdefullt.Dock anser vi kristdemokrater att målsättningen börvara att verksamheten införs i snabbare takt än vadsom nu sker.En annan åtgärd som skulle förbättra situationenför vittnen är att domstolarnas lokaler anpassas på såsätt att vittnen och brottsoffer inte ska behöva kon-fronteras med gärningsmannen. Alltför många dom-stolar saknar anpassade lokaler för målsägandeoch vittnen.Det händer ibland att utländska förare begår tra-fikbrott i . Om straffet blir böter är det förenatmed stora problem att driva in dessa. Därför krävs deten ändring av gällande bestämmelser. Redan vidriksmötet /98 var utskottsmajoritetens mening attfrågan om indrivning av böter vid trafikbrott bordeses över. Av betänkandet framgår att utskottet avtrafiksäkerhetsskäl ansåg det vara angeläget att detfanns ett effektivt påföljdssystem även för utländskafordonsförare, varför regeringen fick i uppdrag attutreda frågan. gick och inget hände, men offi-ciellt var frågan under beredning i Regeringskansliet.Vid /2000 uttalar sig utskottet ännuen gång och understryker då vikten av att det utred-ningsarbete som begärt tidigareskulle redovisas inom överblickbar tid. Det går två årtill och fortfarande händer inget, men så 2001 tillsättsdet en utredare med uppgift att se över regelverket föratt komma till rätta med problemen.Fru talman! Det tog alltså regeringen attutreda att en utredare behövde tillkallas. Det tyderinte på någon större dådkraft, precis. Men det harutskottsmajoriteten överseende med. Utan kommenta-rer välkomnas den nu tillsatta utredningen, som mantill synes utan giltig anledning fått vänta på.Kristdemokraterna finner det dock angeläget att änd-rade regler genomförs i snabbare takt än vad som ärmöjligt om utredningsuppdraget ska redovisas förstden . Därför bör regeringen få i upp-drag att påskynda lagstiftningsprocessen.Brottsligheten blir allt grövre, mer gränsöverskri-dande och svårutredd, vilket ställer nya krav på poli-sens arbetsmetoder och spaningsarbete. För att mötadessa nya krav måste utredningsmetoderna effektivi-seras. Ett sätt är att införa möjlighet till buggning vidmisstanke om grova brott. Regeringen arbetade framen proposition om buggning , vilken föllpå att man ej kunde skapa majoritet i frågan. Därföröverlämnades aldrig propositionen till . Vianser att det är hög tid att regeringen återkommermed ett nytt förslag där integritetsaspekten och depåpekanden Lagrådet framförde har beaktats. Vianser också att regeringen bör tillsätta en särskildutredning som tar ett samlat grepp om integritetsfrå-gorna och väger dessa mot kraven på effektivitet ibrottsbekämpningen.Ej sällan händer det att polis och tull stoppar vilka det finns gods av olika slag som det kan finnasanledning misstänka är stöldgods. I de fall då polisenhar haft otillräckligt med tid eller resurser för attbevisa att skäligen misstänkt stöldgods är stulet bordebeslag vara möjligt för att på så sättunderlätta utredningen. Det skulle öka möjligheternaatt stulna varor inte får behållas av brottslingarna i såstor omfattning som det finns skäl att förmoda attgällande regelverk möjliggör. Regeringen bör åter-komma till med ett lagförslag i frågan.En lagändring har medfört att kameraövervakningpå allmän plats kan komma att användas alltmer. Vimenar att kamera i taxibilar är ett konkret exempel påen brottsförebyggande åtgärd som visar hur en säkra-re miljö kan skapas. Antalet vålds- och rånöverfall påtaxiförare har kraftigt ökat och antaletfall är stort. utsattes 9 000 förare för hot ellervåld. Det motsvarar ett hottillfälle dygnetrunt, . Varje överfall är ett allvarligt brottsom ofta ger långvariga konsekvenser för den drab-bade föraren. Övervakningskamera i taxibilen skullemotverka överfall och rån. Det integritetsintrång somblir följden menar vi inte väger över det intresse sombär upp övervakning. Frågan måste få en snabb lös-ning. Utredningstiden bör förkortas och målet skavara att en förändring ska kunna genomföras snarast.Regeringen bör få i uppdrag att vidta erforderligaåtgärder.Vidare, fru talman, har vi några reservationer somhandlar om kompetensutveckling när det gäller barn-frågor, frågor om våld mot kvinnor, brottsofferfrågoroch frågor om miljöbrott. Dock ser jag att tiden interäcker till för att ta upp dessa. Jag nöjer mig med attsäga att vi kristdemokrater förstås står bakom alla dereservationer där vi finns med, men för att måna omtiden nöjer jag mig med att yrka bifall till reservationnr 2.Anf. 127 () replik:Fru talman! Jag har en fråga som gäller buggning.Kristdemokraterna säger ju i reservationen och i demotioner de har skrivit att polisen behöver ha effekti-va möjligheter och metoder för att bekämpa brottslig-heten. Man tar buggning som ett exempel. Jag skullebara vilja ställa frågan: Vad har Kristdemokraternaför underlag för sin bedömning att just buggningskulle vara ett effektivt medel i bekämpning avbrottslighet, förutom att polisen själv säger att manskulle vilja ha det? Har man något annat underlag försitt ställningstagande?Anf. 128 () re-plik:Fru talman! Verkligheten är ju sådan attbrotten blir grövre och grövre. upple-ver sig polisen stå maktlös. menar polisen att dethär skulle vara ett sätt att kunna effektivisera utred-ningar och kunna komma längre än man kan . Vimenar att buggning är en metod att tillgripa.Anf. 129 () replik:Fru talman! Har jag uppfattat Vänerlöv rätt närjag gör tolkningen att det enda underlaget man egent-ligen har är att polisen säger att man själv anser attdet här skulle vara ett bra och effektivt medel? Jagmåste ändå säga att jag blir lite förundrad om man ärberedd att ta till så pass långtgående hemliga tvångs-medel, som buggning faktiskt är, utan något annatunderlag än att just polisen, som själva ska användadetta, säger att det är effektivt.Man kan studera verkligheten genom att titta påDanmark, på deras brottsutveckling och uppklar-ningsprocent, som är ganska likartad den svenska,och på vilka förändringar som har skett sedan maninförde buggningen. Där har det visat sig ganskatydligt att buggningen inte alls har blivit det effektivainstrument som man trodde. Det är därför jag tyckeratt det är oerhört viktigt att man i de här mycket svårafrågorna också har ett underlag som grundar sig påmer än att bara de som själva ska använda detta anseratt det skulle vara bra.Anf. 130 () re-plik:Fru talman! Som jag sade i mitt anförande vill viatt det ska tas ett samlat grepp. Vi inser som Vänster-partiet att integritetsfrågorna måste tas på störstaallvar. Det är helt givet. är det ändå så måste tillmäta polisen en viss betydelse. Manmåste tro att de lite grann begriper vad de talar om.Jag kan också inse att tekniken utvecklas hela ti-den. Ofta är det så, brukar man säga, att brottslingenligger steget före när det gäller att hitta motmedel motde metoder som polisen försöker använda. Men vianser ändå att buggning är ytterligare ett sätt i kam-pen mot den riktigt grova brottsligheten.Men självklart måste många viktiga övervägandengöras i samband med de synpunkter som Lagrådetanför, särskilt när det gäller överskottsinformationen.Vi är mycket medvetna om att det här inte är någonlätt fråga. Men vi har ändå gjort den bedömningen attmöjlighet till buggning ökar polisens möjligheter attkomma till rätta med den grova brottsligheten.Anf. 131 ():Fru talman! Det här betänkandet innehåller, somhar sagts tidigare, motionsförslag om processrätt. Jagstår bakom alla reservationer, men förtids vinnande yrkar jag endast bifall till reservation23.Bemötandet har en mycket stor betydelse inomalla myndighetsområden. Det behövs en kontinuerligfortbildning och kompetensutveckling både för denenskilda och för grupper så att man förstår varfördetta speciella beteende uppträder just vid ett förhör.I förra veckan såg jag vissa avsnitt av . Det gällde justdomares vidareutveckling. Det var en utbildning somhade anordnats av , Rädda Bar-nen, kvinnojourer, m.fl. Man intervjuade en domaresom var med - det var endast två domare med påutbildningen - och frågade också chefen för hovrätteni varför inte han var där. Svaret frånden domare som inte var där var att det berodde pårisken att bli påverkad.Jag tror att vi behöver lägga in en väldigt bredkompetensutveckling just på domarsidan om man synen på kompetensutveckling när det gällerbåde barn och våld mot kvinnor. Ska man t.ex. förhö-ra ett barn måste man ju förstå varför barnet reagerarsi eller så i de olika situationerna. Man måste ha kun-skap för att kunna förstå situationen och rätt bemötaen kvinna som har varit utsatt för ett sexuellt över-grepp.Vi har tagit upp frågan om kompetens när detgäller olika kulturer. Det händer faktiskt saker ochting som är positiva. Bl.a. har man inom Skånepoli-sen gett omkring 20 poliser möjlighet att följa enuppdragsutbildning om 10 poäng om internationellmigration och etniska relationer. Det är ett gott exempel. Men det behövsmer av liknande fortbildning för fler.Jag vill också lyfta upp frågan om polisens be-mötande av brottsoffer. Jag besökte polisen i söder-förort . Jag vill ge dem en eloge för detarbete de gör och det bemötande de har av justbrottsoffer. Det finns många goda exempel, men definns inte överallt. Vi behöver bli bättre.Sedan har vi frågan om kompetens angående ut-vecklingsstörda personer som har blivit utsatta förbrott eller utvecklingsstörda personer som begår brott- sådana finns också. Jag var närvarande vid ett se-minarium i . Det framgickatt denna kompetens inte finns inom rättsväsendet.Möjligen kan den finnas hos en anhörig, men annarsfinns inte kompetensen. Det är beklagligt. Dessapersoner måste bemötas på ett speciellt sätt.Jag har en reservation, men det är ingen annansom har stött mig i frågan. Det är en viktig fråga. Jaghoppas att fler kommer att uppmärksamma frågan ifortsättningen.Jag inser att det är för mycket begärt att alla inomde rättsvårdande myndigheterna ska kunna ha kom-petens att möta alla människor utifrån varje personsspeciella behov. Men det är viktigt att kompetensenska finnas att tillgå utan alltför stora hinder.Jag vill också lyfta upp en fråga som tidigare de-battörer har talat om, nämligen indrivning av böterinom trafiken. Det är särskilt bekymmersamt i södraSverige där det finns många trafikanter - särskiltinom yrkestrafiken. Konkurrenssituationen är så snävatt det går att ta hem anbud och göra en ekonomiskvinst genom att köra med högre hastighet. Detta gåratt göra genom att köra för fort, åka fast, men sedaninte betala böterna. Det finns ett fungerande utbytemellan de nordiska länderna, men trafikpolisen haruppmärksammat att det finns t.ex. många tyska for-don som kör längs de svenska vägarna. Det måste härvara möjligt att driva in böterna på samma sätt somman gör genom överenskommelser mellan de nordis-ka länderna.Nu finns det utredare som ska "överväga beho-vet". Det håller inte med utredning på utredning. Viser hur det ligger till och att indrivningen fungerar påandra områden. Naturligtvis måste detta gå att ge-nomföra.Vart tog propositionen om hemliga tvångsmedeloch buggning vägen, ? Tidiga-re talare har också ställt frågan. Det är ,, som Lagrådet lade fram sina syn-punkter. Om regeringen anser att det är fråga om ettviktigt verktyg - som och jag gör -måste man väl kunna få fram ett materialsom tillgodoser det Lagrådet hade synpunkter på ochäven se på rättssäkerhetsperspektivet, som har lyftsfram i andra sammanhang? Det är ett viktigt verktygsom kan användas, inte minst i jakten på den organi-serade brottsligheten. Vi ser hur denna typ av brotts-lighet ökar. Vi försöker att öka samarbetet mellanolika länder, t.ex. inom EU. De andra länderna hardetta redskap, men vi har inte möjlighet att användadetta. Att kunna använda sig av buggning, även omdet inte finns en person som är skäligen misstänkt, ärett otroligt viktigt verktyg som behövs inte minst inarkotikaspaningen så att vi kan få stopp på all nar-kotika i Sverige.De kriminella använder sig av alla möjligheter,och de ligger långt före. Utskottet besökte Säkerhets-polisen för någon vecka sedan. Vi fick då höra hurangelägen man anser att buggning är för att kommatill rätta med den organiserade brottsligheten. Det harinte varit någon diskussion mellan de olika partiernaom att vi ska komma till rätta med den organiseradebrottsligheten, men då måste också möjligheten fin-nas.Vi har också tittat på frågan om beslag av miss-tänkt stöldgods än vad regelverketsom finns medger. Det skulle kunna leda till attfler brott kan utredas. Det har pratats om att det ärbrist på resurser. Det finns inte tid att ta emot anmä-lan av och registrera brott. Därför är det lätt att stöld-gods förs ut ur landet. Det är en viktig och angelägenfråga. Geografiskt är behovet större nära gränserna ide södra delarna av Sverige.Jag vill ta upp en fråga som var bland deförsta frågorna jag väckte som nybliven riksdagsle-damot. Den gäller kameraövervakning i taxibilar. Omdet går att förhindra grova våldsbrott mot en utsattyrkesgrupp med hjälp av kameraövervakning, ska detgå att använda sig av den brottsförebyggande åtgär-den. Den har varit mycket omdiskuterad, och fråganhar bollats fram och tillbaka mellan myndigheterna.Vad kostar inte det i resurser att ge ett hopp, för attdet sedan ska falla? har i många falltillstyrkt övervakning, och sedan har justitiekanslernavstyrkt med hänvisning till den enskildes integritet.Nu hänvisar man till att en utredning ska läggasfram. Jag blir snart allergisk mot alla dessa utred-ningar. Det måste hända någonting i verkligheten.Med detta har jag tagit upp de viktigaste delarnabland förslag i motionerna.Anf. 132 () replik:Fru talman! Jag ska lyfta upp två frågor. Den enagäller kompetensutveckling. Vi har en gemensamreservation när det gäller kulturkompetens. Vi äregentligen överens på alla områden, frågan är barahur mycket arbete som har satts i gång.Jag blev också bekymrad när jag såg hur domarevalde att inte gå på en utbildning för att de inte villebli påverkade. Är man då från sidaberedd, , att se till att domare blir skyl-diga att gå på utbildningar? Det saknas inte möjlig-heter att gå på utbildning, utan det är fråga om att intedelta. Domarnas självständighet gör att det inte går attstyra deltagandet. Har några funde-ringar om detta?Den andra frågan gäller buggningen. Jag har fullrespekt för att man kan se buggning som en möjlig-het. Men jag blir ändå lite förundrad när man tar uppatt det är viktigt att bekämpa narkotika. Se på andraländer, t.ex. . Problemen löses inte medhjälp av buggningen. I många länder där polisen hartillgång till fler tvångsmedel finns det snarare värreproblem. Även om jag har respekt för att man serdenna möjlighet är det oerhört viktigt att diskuterafrågan. Det är viktigt att lyfta fram att buggning inteär en lösning och att det är inte någon större skillnad iuppklarningsprocenten för svensk och dansk polis -trots att dansk polis får använda buggning.Anf. 133 () replik:Fru talman! Först var det frågan om att beredadomare möjlighet att delta i utbildning och fortbild-ning. Ett av problemen kan vara att de anser att deinte har tid. Vi vet vilken övertidmånga domare har och att de även tar helgerna tillhjälp.Sitter man med balanser som är väldigt stora kan-ske man inte prioriterar en fortbildning. Den diskus-sionen finns - det är jag väl medveten om. Men jagtycker inte att det uttalande som gjordes i , nämligen attdetta störde och påverkade situationen. Jag tycker inteatt man ska tvinga fram något, men man kan uppma-na till det. Man måste använda sitt sunda förnuft ochinse att det är viktigt att ha den här kompetensen.När det gäller den andra frågan, om buggning, villjag säga att jag inte har gjort några jämförelser medDanmark. Det har jag inte gjort. Men jag vill säga attdet inte bara är buggning som behövs utan ocksåsamarbete. Det är också viktigt att det finns personer,dvs. tillräckligt många poliser som kan hantera dettaoch som får göra det utan att störas av att ständigt fåandra uppgifter.Buggningen är ett viktigt verktyg. Jag väntar påatt förslaget om detta ska komma. Det ska inte behö-va ta så lång tid.Anf. 134 () replik:Fru talman! När det gäller buggning har jag re-spekt för tankar om att detta ska varaeffektivt. Jag har dock ytterligare en fråga till GunnelWallin: När man nu är beredd att ta till ytterligaretvångsmedel, kan inte ens tänka sig attförstärka regleringen av rättssäkerheten när det gällerde tvångsmedel som redan finns ? Man säger juatt man vill ha bra rättssäkerhet när det gäller bugg-ningen. stöder inte något av de förslagsom har lagt fram för att reglera detvångsmedel som vi har redan i dag.Sedan, fru talman, vill jag lyfta fram frågan om attdriva in böter. Där har utskottet varit helt överens,och jag känner igen den beskrivning som GunnelWallin har givit, både vad avser konkurrensskäl ochandra skäl. har det tillsatts en utredare som skalägga fram sitt förslag senast den 1 september.Från sida har vi svårt att se hurman över huvud taget ska kunna lägga fram någotförslag tidigare än , även om vi delaruppfattningen att detta är en oerhört viktig fråga.Därför har vi valt att inte reservera oss. Vi avvaktar.Men vi tycker att det är självklart att man måste åt-gärda detta.Anf. 135 () replik:Fru talman! Först och främst vill jag kommenterafrågan om buggning. Vi har haft många synpunkterpå den skrivelse om hemlig teleavlyssning som vibehandlar . Vi har väntat oss att det skulle tasett samlat grepp om detta. Det är vad jag väntar på,och jag hoppas att det kommer snart.När det gäller rättssäkerheten vill jag säga att denär otroligt viktig för Centerpartiet.Så till den sista frågan om trafikböterna: Det står ibetänkandet att en utredare ska överväga behovet avatt ändra det svenska regelverket. Då blir det väl enny utredning.