prot · GQ0920 · 2002-11-20 00:00:00 — Enligt dennabestämmelse får en skrift fullt grundlagsskydd omden är försedd med beteckning som utvisar att den ärmångfaldigad, är försedd med tydliga uppgifter omvem som har mångfaldigat skriften och om ort och årför mångfaldigandet. En motsvarande regel skullemycket lätt kunna tas in i yttrandefrihetsgrundlagen.Den som vill organisera ett öppet diskussionsfo-rum på Internet kan fördela ansvaret för inläggen tillupphovsmännen genom att se till att dessa identifierasantingen direkt i varje inlägg eller genom en hyper-länk till en presentation. Också det absoluta förbudetmot att andra än databasinnehavaren ges möjlighet attpåverka dess innehåll innebär enligt min uppfattningen onödig inskränkning av skyddet för yttrandefrihe-ten.Genom att välja den lösning som för-slår kan en både krånglig och mycket kostsam byrå-krati undvikas, som grundlagsskyddetkommer oändligt många fler Internetanvändare tillgodo. Dessutom slipper medborgarna vända sig till enmyndighet för att ta till vara sina rättigheter, vilketkan uppfattas som mycket olustigt i dessa samman-hang. Många Internetanvändare vill göra det så enkeltsom möjligt för sig.Fru talman! En sak till: Svenska medborgare ochsvenska juridiska personer har enligt yttrandefrihets-grundlagen grundlagsskyddad rätt att sända ljudradioeller TV med hjälp av elektromagnetiska vågor somär bundna till en ledare. Genom den så kallade mustcarry-principen är denna etableringsfrihet begränsadså att nätinnehavare är skyldiga att tillhandahållautrymme i nätet för bland annat Televisionsoch sändningar.Nu föreslår regeringen att etableringsfriheten förtrådsändningar enligt yttrandefrihetsgrundlagen skainskränkas. Genom bestämmelser i lag ska det kunnaföreskrivas för nätinnehavaren att det ges utrymmeför överföringar i den utsträckning som det behövsmed hänsyn till konkurrensintressen eller allmänhe-tens intresse av tillgång till sådana överföringar. Dettainnebär en begränsning av etableringsfriheten, anservi.Etableringsfriheten begränsas vidare genom lag-bestämmelser som ska tillförsäkra tittare och lyssnareatt få inflytande över programvalet. När det gäller detsenare menar att även om det är ett gottsyfte - att ge människor som tittar på TV eller lyssnarpå radion större inflytande över programvalet - är detvi ändå väldigt tveksamma till om det bör genomfö-ras. Detta innebär i praktiken en begränsning avnätinnehavarens möjlighet att förfoga över sin egenprodukt, men eftersom den tekniska utvecklingen pådetta område går snabbt borde man kunna lösa pro-blemet utan en så pass drastisk åtgärd som en grund-lagsändring.Fru talman! Trots denna invändning yrkar jag bi-fall till förslaget i utskottets betänkande.Anf. 118 () replik:Fru talman! Jag vill kommentera två punkter iHelena anförande, inte kritisera och inteheller polemisera men kommentera.Den första punkten gäller avvägningen mellanstencilregelns möjligheter och det förslag om utgiv-ningsbevis som vi nu har landat på.Kommittén övervägde detta ganska noga eftersomFolkpartiets representant i utredningen var övertygadom att stencilregeln skulle vara mycket bättre ochenklare. Men den överväldigande majoriteten i kom-mittén kom fram till att stencilregeln ger ett svagaregrundlagsskydd. Den ger inte samma möjligheter atthålla ordning och reda på det som man vill bedrivaopinion kring. som ska hållaett vakande öga över de tryckta medierna - nu är juinte Internet ett tryckt medium i vanlig mening - ochdet signalerade ordet behöver någon typ av begränsadzon när man börjar med detta. Så stor tröskel är detinte att ansöka om ett utgivningsbevis till Radio- ochTV-verket och betala de för att fådetta stora skydd som TF och YGL innebär.Det andra som jag skulle vilja kommentera är in-skränkningen i kabelägarnas rättigheter - ja, det ärriktigt att det är en inskränkning i så måtto att manutvidgar konsumentmakten. I vart fall gör man detmöjligt för abonnenter och TV-tittare att föra fram sinmening om vad som ska komma ut genom signalen iväggen.Anf. 119 () re-plik:Fru talman! När det gäller frågan om stencilregelkontra utgivningsbevis tog upp enviktig sak som jag glömde att säga, nämligen att ettutgivningsbevis kostar pengar. Vi vet inte hur mycket, men att detkommer att kosta pengar och att man måste vända sigtill en myndighet, Radio- och , är ostridigt.För många av dem som vill starta webbtidningar,ofta ungdomar som vill producera på Internet, är detingen låg kostnad att betala för ett utgiv-ningsbevis. Det är möjligt att det blir så att det måsteförnyas med jämna mellanrum. Det är dessutomkrångligt. Man ska fylla i blanketter, och vi vet ju hurtråkigt och jobbigt det är . Många in-vandrarorganisationer och andra som vill startawebbtidningar kanske kan se det här som en extrakrånglig byråkrati. Jag bedömer att stencilregeln gerett tillräckligt grundlagsskydd.Nu kastar jag ut en idé här. Vad skulle KenthHögström tycka om att det vore möjligt att välja omman vill tillämpa stencilregeln eller utgivningsbevis-förfarandet beroende på hur starkt grundlagsskyddman känner att man vill ha? Det kanske kunde varaen valmöjlighet.När det gäller inskränkningen av konsumentin-flytandet över radio- och tv-programmen kan jaghålla med om att det ligger vissa kloka saker i detta.Men varför måste man ta in det i en grundlagsänd-ring? Vi tycker att man borde kunna lösa det här påett tilltalande sätt utan att behöva gå via grundlagen,som ju ändå är en stor och tung lagstiftning.Anf. 120 () replik:Fru talman! Det sista är alldeles omöjligt eftersommust carry-regeln, yttrandefriheten och tryckfrihetenär grundlagsfästa. Vill man förändra nätägares rättig-heter eller skyldigheter eller inskränka desammamåste det ske inom grundlagens ram. Det är alldelesklart. Det är en tyngre och mer komplicerad process,javisst, men det är vi ju medvetna om. Det är därförsom vi nu återkommer till den här debatten från ivåras. Där finns det alltså inga genvägar.Som svar på den första frågan, huruvida stencilre-geln ska användas i stället för utgivningsbevisförfa-randet, har utredningen presenterat ett antal övervä-ganden, motiv och argument för att man nu ska börjamed utgivningsbevissteget snarare än stencilregeln.När man inför en så pass vidgad rätt att delta somopinionsbildare med skydd av YGL och TF tycker jagatt det är bra att börja med lite ordning och reda ochen hyfsad tröskel. Även om priset kanske inte blir2 utan , vad vet jag, får man i vart falltillämpa ansökningsförfarandet och därmed leva un-der JK:s övervakning. Låt oss börja här, så får vi sehur det utvecklas.Anf. 121 () re-plik:Fru talman! och jag är inte över-ens här. Jag vill inte föregripa en kommande talare,nämligen , som kommer att berättaatt det finns fler skäl till att det är betydligt bättre atttillämpa stencilprincipen än utgivningsbevis.Anf. 122 SKÅNBERG (kd):Fru talman! behandlade KU här ikammaren frågan om en begränsning av yttrande- ochreligionsfriheten då vad gällde att uttrycka missakt-ning i fråga om homosexuell läggning. Enligt minmening gjordes det utan att det klargjordes var dessagränser ligger och hur termen missaktning ska tolkas,för varje begränsning av yttrandefriheten är mycketvansklig, och inget som inte av absolut tvingande skälmåste begränsas ska begränsas.I dag handlar ärendet, KU8, primärt om att i stäl-let utvidga det automatiska grundlagsskyddet somtraditionella massmedieföretag åtnjuter för sina data-basverksamheter till att också omfatta nya teknikersom print on demand, som vi hört nämnas, att tillkategorin massmedieföretag lägga företag som yr-kesmässigt framställer tryckta skrifter, såsom bok-förlag och tryckerier, liksom att privatpersoner skakunna få ett frivilligt grundlagsskydd för motsvarandeverksamheter. Detta innebär ett förstärkt grundlags-skydd för yttrandefrihet via Internet, där den vikti-gaste punkten just är det frivilliga grundlagsskyddetenligt databasregeln.Nu tydliggör vi grundlagsskyddet. Om man regist-rerar sin hemsida, får ett utgivningsbevis och angeransvarig utgivare, har man därmed samma grundlags-skydd som om innehållet skulle spridas på annat sätt,till exempel via skrift.Vi kristdemokrater har påtalat att risken finns attkostnaden för detta utgivningsbevis för hemsidornaläggs för högt. Siffran har nämnts, och denär säkert tio gånger så hög som en vanlig Internetan-vändare tycker är rimligt. Kostnaden kan absolut inteligga på om det här ska få ett allmänt ge-nomslag. En bråkdel av denna kostnad, det absolutasjälvkostnadspriset, är det rimliga.För övrigt har KU i sina tidigare skrivningar på-pekat att den fria åsiktsbildningen är en utgångspunktvid utvidgningen av det grundlagsskyddade området,vilket i sin tur innebär förbud mot hindrande åtgärder,och det skulle en hög registreringskostnad vara. Detfår aldrig vara så att yttrandefriheten heter pengar.De nya reglerna tar också bort den gråzon som va-rit i fråga om ifall den nuvarande databasregeln om-fattar uppdaterade artiklar på Internet. De blir alltsåinte dubbelproducerade. försvinner alltså den härgråzonen.I konsekvens med att material som publiceras påInternet grundlagsskyddas utvidgar vi också brott-skatalogen för olaga hot, så att inte hot via Internetskulle kunna bli skyddat och fredat på ett sätt sominte hot i en skrift skulle varit. Det anser vi kristde-mokrater vara väl befogat.Därför, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget tillbeslut i betänkande KU8.Anf. 123 ():Fru talman! Jag tackar för att fickmöjlighet att byta ledamot för detta anförande då denförra debatten blev så långvarig. Med anledning avdetta ska jag fatta mig kort.Centerpartiet hade i samband med detförsta beslutet två reservationer till dåvarande betän-kande, en reservation som berörde ett frivilligtgrundlagsskydd enligt databasregeln och en medanledning av den fortsatta utvecklingen när det gällertryck- och yttrandefrihetsrättsliga system.Den del som vi avvisade under punkten om detfrivilliga grundlagsskyddet berörde utgivningsbevisför enskilda när det gällde både kostnad och godkän-nande. Vi uttryckte vår tveksamhet till en ordning därmänniskor som känner att de har små ekonomiskamarginaler skulle tvingas överväga om de ska söka ettutgivningsbevis till en högre kostnad för att våga yttrasig på Internet. Vi var också tveksamma till förfaran-det att enskildas yttrandefrihet ska avgöras genom ettgodkännande från någon myndighet.Den andra reservationen berörde Centerpartietsambitioner att utvidga yttrandefriheten så att denindividualiseras tydligare.Efter en samlad bedömning, så här inför andraomgången och andra beslutsförfarandet, ser vi dockinte att reservationer står i motsatsför-hållande till den utveckling som dock är positiv ochsom den här grundlagsförändringen står för. Vi ansågdet inte vara försvarbart att följa upp våra reservatio-ner så att det därmed skulle bli avslag på betänkandet.Vi avser i stället att återkomma med innehållet i dessareservationer vid senare tillfälle, då det också hargivits möjlighet att faktiskt utvärdera de förändringarsom nu genomförs med denna grundlagsförändring.Vi yrkar därmed bifall till förslaget i betänkandet.Anf. 124 () replik:Fru talman! Jag noterar med tillfredsställelse attÅsa nu ansluter sig till hela förslaget ochinte yrkar bifall till sin reservation. En del av denreservationen, som mycket riktigt pläderadeför , är också en tankegång som vi har i detförra utskottsbetänkandet, nämligen: Se nu framåt! Viuppmanar ju faktiskt regeringen att titta mycket nogapå den otroligt snabba tekniska utveckling som medi-erna just nu genomgår och den konvergens som up-penbarligen förestår.Därför har vi uppmanat regeringen att följa frågan- kanske genom en särskild parlamentarisk delegationeller på annat sätt. Det gäller också den fråga som PerUnckel och jag ventilerade, nämligen utvidgningenav brottskatalogen och dess effekter på de nuvarandemedierna, de som redan har utgivningsbevis. Därförär det väldigt viktigt att vi i dagens protokoll ocksåmarkerar att utskottet har varit enigt när det gälleradressen till regeringen om fortsättningen. Därförmenar jag också att en del av den här reservationen,som pläderade för , på ett sättär tillgodosedd i den här skrivningen.Anf. 125 () replik:Fru talman! Det är också tacksamt att bekräftar ambitioner att medhjälp av den nya tekniken stärka enskilda människorsmöjlighet att med hjälp av ny teknik vara med ochaktivt verka i det demokratiska samtalet. Här har videt nya mediet, Internet, där var och en av har etttydligt redskap. Det ger en möjlighet att stärka indi-videns chanser att yttra sig och att stärka det demo-kratiska arbetet.Anf. 126 () replik:Fru talman! Den bekräftelsen tror jag redan att nihar fått på era datorer . Vi är juöverösta av e-postmeddelanden som försöker få ossatt ändra uppfattning. Det var så inför förra onsda-gens beslut, om utvidgningen av hetslagen i brott-skatalogen, och det har varit så inför dagens beslutom sätt att umgås med EU. Så nog sjuttonhar folk hittat tekniken att komma fram för att övernätet försöka påverka oss. Det är en enorm omfatt-ning av detta jämfört med hur det var i fråga ombrev.Men vad syftar till är väl en mer indivi-dualiserad grundlagsskyddad rätt. Det är givetvisnågot mer komplicerat. Det är därför vi, i vårt betän-kande , har pekat på detta till regeringenoch sagt att nu måste det till ett starkt tankearbete omhur det här ska fortsätta, hur det ska utvecklas och hurdet ska kontrolleras.Anf. 127 () replik:Fru talman! är det kanske inte den ensidigakommunikationen med att påverka oss här i kamma-ren via Internet som är höjden av demokrati. Det ärdet samlade samtalet, där man individualiserar rättig-heterna och tydliggör detta i yttrandefrihetsgrundla-gen eller i regeringsformen, som vi har lyft upp ochvill återkomma med.Anf. 128 ():Fru talman! Jag tänkte börja med att likt en delandra talare uttrycka uppskattning, detta gör jag åMiljöpartiets och mina egna vägnar, för att det itryckfrihetsbrotten också inkluderas olaga hot, hotmot medborgerlig frihet etcetera. Det är någontingsom vi tycker är mycket bra.Jag skulle också vilja uttrycka uppskattning överatt vi nu kan få en grundlag som också inbegripermånga delar av den nya tekniken och det flöde avnyheter och information som finns på Internet. Påsamma sätt uppskattar vi att grundlagsskyddet genomden här propositionen, det här betänkandet, faktisktutökas och att skyddet kommer att inkludera fler.Med det sagt ska det också sägas att det finns endel kritik. Det finns en del saker som behöver sägas.Vi känner ibland ett visst behov av problematiseringvad gäller till exempel förläggarens och författarensroll. Precis som var inne på är det ett pro-blem som egentligen är större än de ändringar som vigör och som redan till stora delar finns.Vi känner också att det finns ett problem kring dehär utgivningsbevisen, framför allt kring de styckensom innebär att en myndighet ska godkänna det ut-ökade grundlagsskyddet och att det på något sättblandas in pengar i systemet, något som principiellt ärvärt att ifrågasätta men som inte är argument nog föratt förkasta hela betänkandet.Särskilt känner vi att det finns en del kritik, ochdet är det jag skulle vilja uppehålla mig vid, som viockså drar fram i vårt särskilda yttrande, kring ut-vecklingen av yttrandefrihetsgrundlagen och tryckfri-hetsförordningen. Vi känner att den komplexitet somden här debatten, det här meningsutbytet, faktiskt ärett bevis på, och som också den här propositionen ochbetänkandet är ett bevis på, innebär att vi snart börjartappa förmågan att egentligen se vad de här lagarnabetyder i alla avseenden.Den snabba utveckling som sker inom det områdesom är intressant , Internet, påkallar om något attvi faktiskt måste ha en bred utredning av såväl YGLsom TF för att se hur man kan göra dem så lättförstå-eliga och tillgängliga som möjligt. Den utformningsom finns av dessa lagar anser inte vi, medtanke på deras komplexitet, deras terminologi ochderas teknikberoende, uppfyller de önskvärda kravsom borde finnas på läsbarhets- och läsförståelsein-dex. Det är viktigt ur demokratisk synvinkel. Det ärviktigt för att nå tillgänglighet.Därför kräver vi, och det är någonting som vi harsagt genom hela processen, att man har en bredareutredning. Tack vare det beslut som vi fattarsänds också, genom debatten, en signal till regeringenom att man behöver den här breda utredningen därman gör en total översyn av tryckfrihetsförordningenoch yttrandefrihetsgrundlagen i syfte att fullständigtoch förutsättningslöst utreda behovet av förändringar.I utredningsförslaget bör också ingå att ta ställning tillatt lämna förslag till en grundlag som reglerar tryck-och yttrandefrihetsområdet i syfte att uppnå engrundlagsreglering av området som svarar mot denföreliggande mediala och tekniska utvecklingen samtutvecklingen på det mediala och tekniska området.Med det sagt vill jag återgå till det som jag börja-de med att säga: Att grupp yrkar bifalltill förslaget i det liggande betänkandet. Vi har denhär skepsisen. Vi har det ifrågasättande som jag ocksåhar markerat under mitt anförande. Men på det storahela anser vi att det här är ett betänkande som riksda-gen bör bifalla. Å den gröna gruppens vägnar yrkarjag bifall till förslaget i betänkandet och avslag påreservationen.Anf. 129 () replik:Fru talman! Om jag förstår den här debatten rätt, iförhållande till förmiddagens debatt, har tonlägetmjuknat på ömse håll. Så många uppskattande ord harjag nästan inte hört från sedan handebuterade i kammaren. Jag får väl känna mig riktigtsmickrad å utskottets vägnar.Men det finns en sak i det som tar upp,och som hans företrädare också tog upp ivårriksdagen, som jag tycker att man ska stanna uppvid och reflektera över. Det är den framtida reforme-ringen av yttrandefrihetsgrundlagen och tryckfrihets-förordningen i förhållande till, och i ljuset av, denmycket snabba tekniska utvecklingen och den mycketsnabba utveckling som sker på konvergensens områ-de. Det gäller kanske också känslan av att det här ärså oerhört komplext. Det står inte riktigt i samklangmed dagens sätt att vara och att umgås över nätet.Om vi hade fört fram detta till regeringen i vårasoch hade sagt att det behövdes ett nytt stort tankear-bete hade vi kanske fått gehör för det. Det behövskanske inte just , när vi sätter dessa nya företeelseri sjön, men lite längre fram.Jag säger detta när jag ser att ordföranden i ut-skottet, Per , står i kammaren. Han var med iden senaste mycket stora utredning som banade vägför yttrandefrihetsgrundlagen, och han var även med idiskussionerna om medborgerliga fri- och rättigheterpå 1970-talet.Från tid till annan finns det anledning för en rege-ring, oavsett vilken det är, att reflektera över helareformverket. Det är utredningenslutförde sitt arbete och blev grundlag 1990/91. Härkan det behövas reflexion, tankearbete och nytt utre-dande, och jag hoppas att regeringen ser det utskottethar skrivit och hör och förstår av denna debatt att viär angelägna.Anf. 130 () re-plik:Fru talman! Jag får välgratulera om han känner sig smickrad av mittanförande, men jag kan försäkra honom om att detinte alls var meningen.Däremot ville jag framföra den kritik vi har menockså de positiva saker vi ser med det här lagförsla-get. Vi tycker nog att de diskussioner som har förts påförmiddagen och den diskussion som vi för nu är avlite olika karaktär.Jag noterar med nöje att även att det behövs en bredare utredning - att vinågonstans måste se hur arbetet med yttrandefrihets-grundlagen och tryckfrihetsförordningen fortskrideroch hur det kan följa en utveckling som går så snabbtatt vi när saker och ting ska in i grundlagen inte vetnär ändringarna blir omoderna. Utvecklingen harbörjat skena.Då måste vi ha en ny utredning, en ny yttrandefri-hetsgrundlag och en ny tryckfrihetsförordning. Detenda där vi skiljer oss åt är möjligen det som gällertidpunkten när detta ska sätta i gång. Jag vill ha det såsnabbt som möjligt och anser att det möjligenbör vänta något.Anf. 131 () replik:Fru talman! Detta med den exakta tidpunkten ärdet svårt att ens tycka till om - om det ska ske inomden kommande mandatperioden eller . Det harju alla möjligheter i världen att påverka idet samarbetsavtal vi har. Men det är inte det som ärfrågan.Om en sådan utredning skulle tillsättas för att i vi-dare mening gå igenom dessa bägge stora grundlagarborde också frågan prövas om det är möjligt att för-ena de båda grundlagarna till en, det vill säga tryck-frihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen.Jag vet att den utredning som Per - och ingenannan här i kammaren - satt med i, och som vårkanslichef var huvudsekreterare för,kom fram till att det inte gick att för-ena dessa två. Tryckfrihetsförordningen bärs upp avsådana portalparagrafer, och tidningsutgivare, redak-törer, förläggare och andra vill inte att man ska blan-da ihop deras gamla hederliga tryckfrihetsförordningmed de nya mediernas förordning.Med tiden som går tycker jag att man någonstansborde kunna säga att detta ska ses över igen, och manska se om det inte går att förena dessa två grundlagar.Varför inte? Ett tips till skulle kunnavara att använda sin talekonst i förhandlingarna, såkanske vi får i gång en sådan utredning under man-datperioden.Anf. 132 () re-plik:Fru talman! Det samarbetsavtal som finns mellanMiljöpartiet och Socialdemokraterna och där ocksåVänsterpartiet är med innehåller 121 punkter, och därtas inte detta upp. Men det finns ingenting som sägeratt inte vi som konstitutionsutskottsledamöter kankomma samman för att se till att få till stånd den härutredningen. Om det var en inbjudan jag anade nå-gonstans mellan orden tackar jag varmt. Då kanske vikan slå våra talekonster - eller åtminstone våra hjär-nor - ihop.Det ska också sägas att jag och , pre-cis som , har funderingar kring attden utredning som kommer ska behandla frågan omman kanske kan slå ihop de två aktuella grundlagar-na. Men det är ett stort utredningsarbete som måstegöras, och där vill vi inte lämna några förhandsbe-sked . Men det är viktigt att frågan ställs, och det ärviktigt att utredningen görs - dels eftersom det ärmycket komplexa lagar som någonstans måste finnasoch någon måste reglera och ta upp de områden somfinns och berörs, dels eftersom det finns väldigt vikti-ga krav på tillgänglighet och läsförståelseindex.Anf. 133 ():Fru talman! Det har varit en mycket lång debatt-dag, och jag misstänker att konstitutionsutskottetsledamöter har lite svårt att koncentrera sig.Jag ska försöka att tala vardagsspråk. Jag hadehjälp i bearbetningen av de här frågorna av två nion-deklasselever, som just nu är prao på Folkpartietskansli och som ville förstå vad vi håller på med, ochdet tvingade mig faktiskt att komma ned till vardags-språket. De texter vi diskuterar är mycket komplice-rade, och man riskerar när man diskuterar dem att gåvilse i labyrinten av alla juridiska fall som tas upp.Men vad är det som vi diskuterar? Vi diskuterarmöjligheter att organisera kommunikation i stor skalamellan människor. De lagar som kommer att antasär mycket välkomna därför att de kommer att inne-fatta också nya medier i den här skyddade ytan därman vet hur saker och ting fungerar.Det finns ändå en del i kommunikationsprocessensom inte faller under de här lagarna utan under andralagar. Det är den del som har med upphovsrätten attgöra. Det är därför som författare och journalister ärbekymrade. De tänker att "min text är min text" oav-sett i vilken form - elektronisk form - den används.Med det förfarande - nu har jag sagt ett så komp-licerat ord som mina niondeklassare säkert inte skulleha svalt så lätt - och med den process som vi nu harframför oss finns det risk att just jag som upphovs-man, om jag inte har utgivningsbevis i handen, kanförlora min text. Och detta gäller två stora grupper,vars position i medievärlden är mycket svag.Alla unga skribenter befinner sig i en myck-et svag position i kommunikationsvärlden. De harmycket svårt att etablera sig. De är mellan 23-24 och32-33 år och lever på vikariat och korta anställningar.De är oftast frilansare.