prot · GP0988 · 2002-04-02 00:00:00 — har frågat mig vad jagavser att vidta för åtgärder för att tillse att alkohollag-stiftningen fortsättningsvis anpassas i enlighet medlagstadgade fri- och rättigheter som yttrande- ochtryckfrihet samt fri rörlighet för varor och tjänster?Den svenska alkoholpolitiken syftar till att hållanere konsumtionen av alkoholdrycker och att minskaalkoholens medicinska och sociala skadeverkningar.Detta mål för alkoholpolitiken har vid ett flertal till-fällen slagits fast av . Skälet till detta är dehälsorisker och skador som är förbundna med bruketav alkohol som t.ex. ökad dödlighet, sjuklighet, våld,fylleri, trafikolyckor etc. Syftet med alkoholreklam-förbudet är att säkerställa att marknadsföringen avalkoholdrycker inte medverkar till att vidmakthållaeller öka konsumtionen av alkohol och inte hellerbidrar till en positiv inställning till bruket av dessavaror.Det är i och för sig svårt att mäta de effekter alko-holreklamen har eller kan ha på alkoholkonsumtio-nen. Att i detta hänseende isolera reklamens påverkanfrån andra faktorer som t.ex. pris, tillgänglighet ochsociala omständigheter är omöjligt. De undersökning-ar som finns är i viss mån förenade med brister i frågaom begrepp och undersökningsmetoder. Det finnsemellertid studier som visat att reklamen har vissbetydelse för konsumtionen i höjande riktning. Reg-lerna för alkoholreklamen speglar emellertid samhäl-lets syn på alkoholen och det går inte att bortse frånatt en lagstiftning som tillåter alkoholreklam kanuppfattas så att samhället accepterar ett omfattandedrickande. Alkoholreklamregleringen är en del avalkoholpolitiken och syftar ytterst till att begränsaalkoholkonsumtionen.Enligt regeringens mening är det självklart att detmed hänsyn till alkoholens skadeverkningar krävssärskilda regler för alkoholreklamen. EG-domstolenhar kommit fram till att den svenska regleringen avalkoholreklam kan försvåra marknadstillträdet förutländska aktörer. Ändå har inte ansettatt de svenska reklamrestriktionerna går för långt utanöverlämnat till de nationella domstolarna att döma iden frågan utifrån behov av att skydda folk-hälsan. har då vid en sådan be-dömning funnit att det svenska förbudet mot alkohol-reklam i kommersiella annonser i tidningar måstebetecknas som alltför långtgående och därmed opro-portionellt i EG-rättslig mening. Detta trots att denfinner det vara sannolikt att ett tillåtande av alkohol-reklam i skulle leda till en viss ökning avalkoholkonsumtionen.Konsumentombudsmannen har överklagat tings-rättens domslut till . Innan Mark-nadsdomstolen slutligen avgjort målet finns det enligtmin mening inte skäl att vidta några åtgärder.Anf. 30 ():Fru talman! Tack för svaret. Jag vet inte om manfår ha med sig sådant här i kammaren, men här harjag ett exemplar av det senaste numret av . Baksidan är prydd med information från enalkoholtillverkare inom EU-området men utanförSverige. Tidningen gör därmed sin tolkning av rätts-läget efter den dom som jag beskrev i min interpella-tion. Frågan är vilken som ärden korrekta, och framför allt rimliga, på lite sikt.Lars hävdar att inte ansettatt de svenska förbudsreglerna går för långt, men dåhar han kanske glömt att generalad-vokat hävdade att det svenska reklamförbudet var"illegalt" i förhållande till EG-rätten och att folkhäl-somotivet inte var tillräckligt starkt för tillåta ett fort-satt förbud. Visst mildrades det här något i yttrande till , menändå uppmärksammar man där den svenska statensdubbelmoral i den här frågan och konstaterar att re-klamförbudet diskriminerar importerade drycker.Lars erkänner å ena sidan det sistnämndaoch anför att det i och för sig är svårt att mäta alko-holreklamens effekter, men å andra sidan vill hanändå gärna ha kvar förbudet av folkhälsoskäl, ävenom det inte går att visa att en lagstiftning som tillåteralkoholreklam kan uppfattas så att samhället accepte-rar ett omfattande drickande. Hur ska det, och framför allt på vilken grund? Den verkarju varken vara saklig eller rättslig, i alla fall intesjälvklart.Själv är jag tveksam till att bara vilja håller för att upprätthålla det somändå är starkaste förbudslagstiftning. Jag kaninte se att den gör det, inte , inteStockholms tingsrätt, bara undrar därför fortfarande precis som i min in-terpellation på vilket sätt anser att detsvenska alkoholreklamförbudet är förenligt med EG-rätten. Om vidare tingsrättsdomen fastställs av Mark-nadsdomstolen, hur tänker - förståshypotetiskt och principiellt - fortsätta att försvaraförbudslagstiftningen?Anf. 31 TALMANNEN:Jag får bara i all vänlighet påminna om varsam-heten med balansgången mellan principiellt hållendiskussion och kommentarer t.ex. till domstolsutslag.Anf. 32 Socialminister ():Fru talman! Vi ska väl gemensamt försöka disku-tera den principiella frågan utan att föregripa en fort-satt domstolsprövning.Situationen är den att faktiskt haröverlåtit åt det svenska domstolsväsendet att avgörafrågan om proportionalitet. Tingsrätten har gjort enbedömning, och konsumentombudsmannen har nufört frågan vidare till . Förstdärefter kan man avgöra i vilken mån vår lagstiftningfaktiskt står i strid med EG-rätten. Jag menar att vifrån politiskt håll inte bör vidta några åtgärder ochinte bör ge oss in i den här diskussionen förrän vi fårdet slutgiltiga avgörandet.Man kan väl säga att en tidning som bestämmersig för att ha en egen tolkning av rättsläget är ute pålite svag is. Det är först när av-gjort ett ärende som vi vet exakt hur det ser ut. Skulledet visa sig att det finns anledning att se över vårlagstiftning, är jag beredd att göra det, och då är detinte min subjektiva uppfattning utan upp-fattning som är avgörande. Det är inte socialministernutan som stiftar lagar.Anf. 33 ():Fru talman! Jag tackar socialministern för dettaerkännande av . Det är viktigt att sätta inden här frågan i dess tidsmässiga sammanhang, ochjag är därför tacksam för att inte, somhan så ofta gör, hänvisar till den svenska nykterhets-rörelsens rötter. Mediesituationen såg på den tidenhelt annorlunda ut. står vi som förslagsställare ochlagstiftare inför en verklighet där vi översköljs avskilda sorters reklam i olika medier och har en alko-holinförsel från andra länder. Det är i den omvärlds-situationen som vi ska diskutera det här, och jag ärtacksam för att socialministern håller sig till den.Det är i denna verklighet inte så att svenska folkethelt slipper undan från mer eller mindre regleradinformation bara därför att vi har den lagstiftningsom vi har, tvärtom.För det första är uppfinningsrikedomen ganskastor vad gäller exempelvis s.k. event-marknadsföring,Absolut Vodka-utställningar eller servitriser som medölmärken tatuerade på sina armar serverar bl.a. ung-domar. Om hade tackat ja till att de-battera med mig i krogmiljö hade hanfått uppleva flera sorters alkoholreklam på nära håll.För det andra finns det gott om varumärkesreklamför alkoholsvagare varianter av starka drycker. T.ex.kostar lättölsreklamen totalt sett mer än vad lättöls-försäljningen inbringar. Företagsekonomiskt låter detganska bisarrt, om man inte tänker på att det natur-ligtvis är fråga om varumärkesreklam även för dryck-er med andra alkoholstyrkor.För det tredje bedrivs en rätt ymnig alkoholinfor-mation på redaktionell plats. Jag har tagit med mig entidning till, nämligen resebilaga frånden senaste helgen. Där har man bl.a. en barguide tillMallorca och olika tips på sicilianska viner. De flestatidningar har vinspalter och vinskribenter. Ävenjag som tycker att man ska ha alkoholreklam blev liteförvånad första gången jag såg en vinstund i morgon-nyheterna på TV. T.o.m. jag hajade faktiskt till liteinför den formen av information.Sådant här förekommer lite överallt. Givet detsammanhanget tycker jag att alkoholreklam i prenu-mererade vuxentidningar är förhållandevis ofarlig.Jag tycker kanske inte att det i första hand är sådantsom borde regleras.I regeringens politik har vi en officiell förbuds-linje anförd i folkhälsoperspektiv och en annan verk-lighet där vinstund i morgonsoffan, event-marknadsföring med spritreklam och vinskribentertillåts men inte tryckt reklam om varumärken i pre-numererade tidskrifter riktade bara till dem som haråldern vana konsumenter av både infor-mation och alkohol. Jag tycker att det är hyckleri, ochjag undrar om vill fortsätta med dethyckleriet eller om ett utslag i -naturligtvis hypotetiskt och principiellt - skulle kunnafå honom att se över lagstiftningen om den alkoholre-klam i mera begränsade upplagor som det fall vipratar om faktiskt avser.Anf. 34 Socialminister ():Fru talman! Än en gång: Låt oss diskutera densvenska lagstiftningens förenlighet med EG-rätten närvi har utslag.Jag måste däremot ändå ställa följande fråga tillAnna : Vad är det väsentliga problemet kringalkohol i ? Är det brist på information,brist på försäljningsinsatser, brist på möjlighet förleverantörerna att få ut sina varor, eller är det detomvända, att vi har en stigande konsumtion, ökadeproblem inte minst bland unga människor när detgäller alkoholkonsumtion, att de sociala och de medi-cinska problemen växer och att dödligheten i alkohol-relaterade skador växer?Jag menar att det är det sista som är det stora pro-blemet och att vi som är ansvarsfulla politiker börreflektera över vilka regler för marknadsföring avalkohol som ska gälla. Den som betalar för att görareklam för alkhol är rimligtvis inte ute efter att mins-ka konsumtionen. Man gör reklam för att öka kon-sumtionen, och just nu är vi inte i behov av ökadalkoholkonsumtion.Anf. 35 ():Fru talman! Det där resonemanget skulle ha entydlig poäng om det vore bevisat att alkoholreklamökar konsumtionsmängden. Det är, som själv påpekade, inte självklart att så är fallet.Det handlar enligt bedömare snarare om s.k. varu-märkesreklam.Vi vet att tillgänglighet har effekter på konsum-tionen, men det handlar här inte om det utan om va-rumärken. Jag tror inte att prenumererade tidningar,som är ganska dyra, är den primära källan när detgäller att nå ungdomar som kanske står i begrepp attutsätta sig för den första fyllan. När det gäller dem ärtillgängligheten ett större problem.Min interpellation handlar om varumärkesreklam.Det kan inte visas att sådan ökar konsumtionen, ochjag tycker därför att folkhälsoargumentet lite grannfaller i värde. Under folkhälsoflaggen upprätthållerLars ett förbud mot sådana här annonser iganska seriösa vuxentidningar men tillåter fortfarandevinstund i morgonsoffan, vinspalt i Dagens Industrioch barguide till i söndagsnumret av tycker att detta är dubbelmoral. Ännu merdubbelmoral är det när det gäller Vin & Sprit, som ifallet Absolut Vodka annonserar i de länder där de fårgöra det för att få konsumenter att välja svenska va-rumärken framför andra. I det fallet har konsumentervalt svensk vodka, som i alla fall är kvalitetskontrol-lerad. Av två starka och onda ting har man faktisktfått konsumenterna att välja det bättre alternativet.Det är alltså inte bevisat att alkoholreklam ökarkonsumtionen eller är farlig för folkhälsan. Däremotger den konsumenter möjlighet till bra information avmånga olika sorter. Jag hoppas därför att vi får anled-ning att återkomma till att den bör tillåtas.Anf. 36 Socialminister ():Fru talman! Jag tror inte att på fulltallvar menar att något politiskt parti skulle gå in närdet gäller yttrande- och tryckfriheten. Jag tror att detär ganska viktiga friheter för oss. Jag är däremotberedd att till vilken journalist som helst, och jag harvarit i den branschen , säga: Se uppockså med den journalistiska hanteringen av alko-holinformation! Det finns inget intresse, inte ens ettallmänt journalistiskt intresse, att plädera för en ökadalkoholkonsumtion. Jag tycker att man ska vara för-siktig. Det är en etisk fråga och en fråga för utgivarnaoch för journalisterna.Däremot kan vi faktiskt reglera formerna för al-koholreklam. Den möjligheten bör vi upprätthålla.Exakt hur det skulle se ut i den mån vi skulle få ettkonstaterande av att vi behöver se över lagstiftningenkan vi återkomma till, men det är alldeles självklartatt ska ha ett strikt regelverk när det gällerkommersiell annonsering för alkohol.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2001/02:289 om livs-kvalitet i äldreomsorgenAnf. 37 Socialminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att möta den allt störreandelen äldres behov av diagnos för att kunna få rättvård samt för att tillgodose behovet av geriatriker ochgeropsykiatriker.Den ökande andelen äldre i befolkningen är själv-fallet ingen nyhet för regeringen. Denna utvecklingpåverkar vårdbehoven i hög grad. har denmedicinska utvecklingen också medfört förbättrademöjligheter att behandla människor för olika sjuk-domstillstånd i allt högre åldrar.Regeringen har i olika sammanhang, bl.a. i dennationella handlingsplanen för utveckling av hälso-och sjukvården (prop. 1999/2000:149), konstaterat attläkarmedverkan i särskilda boenden och hemsjukvår-den måste förbättras. I handlingsplanen läggs fast enmålsättning om att de som bor i särskilt boende ellerhar hemsjukvård ska få en medicinsk bedömning avläkare när de behöver det samt konsultation ellerhembesök utan dröjsmål. I handlingsplanen tas ocksåden psykiska ohälsan hos äldre upp, och regeringenframhåller att det är av särskild vikt att de äldres oftakomplexa sjukdomsbild uppmärksammas så att be-handlingsbara tillstånd med positiv prognos kan sär-skiljas från en demensutveckling.I det utvecklingsavtal som slutits mellan regering-en, och Svenska Kommunför-bundet åtar sig landstingen bl.a. att svara för att äldremed psykiska vårdbehov identifieras och erbjudsbehandling. Landstingen svarar också för att de sombor i särskilt boende eller har hemsjukvård vid behovav läkare får en medicinsk bedömning samt konsulta-tion eller hembesök utan dröjsmål. Här bör avtalträffas mellan landsting och kommun som reglerarinsatsernas omfattning och innehåll.Utvecklingsinsatser inom de områden som avtaletomfattar stimuleras genom utökade resurser somtillförs vården och omsorgen under 2002-2004. Ettväsentligt inslag i avtalets genomförande är den upp-följning som ska göra.För att komma till rätta med en hotande framtidabrist på läkare, framför allt inom vissa specialiteter,t.ex. geriatriker och geropsykiatriker, så sker nu enutökning av utbildningsplatserna för läkare. Antaletläkare som utexamineras kommer därmed att omnågra år ha ökat från dagens ca 750 till ca 950 per år.Detta tillsammans med det värdefulla tillskott tillvården som läkare med utländsk utbildning utgörförbättrar möjligheterna att rekrytera läkare väsent-ligt.Enligt hälso- och sjukvårdslagen ska det i lands-tingen finnas möjligheter till anställning för läkaresspecialisttjänstgöring i en omfattning som motsvarardet planerade framtida behovet av läkare med specia-listkompetens i klinisk verksamhet. Detta är huvud-sakligen ett ansvar för landstingen. I syfte att stödjalandstingen i detta har dock i uppgiftatt verka som ett nationellt planeringsstöd med upp-gift att fortlöpande ta fram underlag för bedömningenav hälso- och sjukvårdens behov av läkare, särskiltläkare med specialistkompetens, såväl nationellt somlokalt och regionalt. Landstingen beslutar utifråndetta hur många tjänster, och inom vilka specialiteter,som man ska utlysa. Ett problem kan här dock varaatt vissa specialiteter är mer populära hos läkarna attutbilda sig till än andra.Vården av personer med demenssjukdom är ettområde på vilket det finns behov av ytterligare insat-ser. Regeringen beslutade att tillsätta en ar-betsgrupp som ska sammanställa befintliga kunskaperom situationen för personer med demenssjukdomaroch deras anhöriga samt identifiera utvecklingsområ-den där åtgärder behöver sättas in på olika nivåer. Ettområde som ska kartläggas är i vilken mån personermed minnesstörningar utreds och i vilken omfattningdiagnos ställs och medicinsk behandling ges. Arbets-gruppen ska vara klar med sitt arbete senast den 30juni 2003.Anf. 38 ():Fru talman! Jag vill tacka socialministern för sva-ret. Det är faktiskt ganska mycket som vi är överensom, t.ex. det här med resurserna som vi hjälps åt att fåloss från försvaret till de här välbehövliga områdenainom vård och omsorg.Jag är naturligtvis mycket intresserad av den upp-följning som är på gång. Jag vet ju att det finnsmånga bra saker inom vård och omsorg som harstartat upp, även vad gäller samverkan.Vad gäller läkarmedverkan i särskilda boendenoch hemsjukvården var det verkligen lovvärt att vikom till det resultatet. Det är otroligt angeläget.Men på många håll i vårt land är det problem medatt få läkartjänsterna inom primärvården tillsatta. Dåblir det problem även med läkarmedverkan inom desärskilda boendena och hemsjukvården, och då fallerdet här i någon mån. Det är alltså angeläget att fåfram läkare av den kategori som vi verkligen behö-ver.Just det här med utökad utbildning och utbildningav specialister, både bland läkare och övrig personal,är det viktigt att följa upp. Det tar tid från det att mansätter i gång utbildningarna till det att läkare ochandra blir färdiga med sin kompetens.Som socialministern sade är vissa specialitetermer populära. Där måste vi politiker utgå ifrån att detär behovet som räknas och på olika sätt försöka styraöver utifrån de behov som finns bland våra sam-hällsmedborgare.Just antalet geropsykiatriker är lågt. Jag kan taSkåne som exempel: Där finns det ungefär en i varjesjukvårdsdistrikt. De arbetar som ensamvargar, oftahar de en hög medelålder, och de är alldeles arbets-tyngda. Om bara ha de gått i pension, och dåstår vi där utan den här kunskapen.Det är alltså brist på även geriatriker och psykiat-riker, förutom primärvårdsläkare, som jag nämndetidigare. Det är just här som behovet är som allrastörst. Även om det är landstingens uppgift tror jag från statlig nivå måste försöka höja statusen påjust de här läkargrupperingarna: satsa mer på forsk-ningen inom det här området eller ge morötter påannat sätt. Visserligen har utbildningsplatsernaökat, men man måste styra till de här specialiteternadär behovet är så stort.När man genomförde skatteväxlingen inom psyk-ädel var det ju en verksamhet som hade byggts upplångsiktigt som slogs sönder. Kommunerna trodde attde klarade av allt, men när man nu ser situationen såhar de varit dåliga på att bl.a. fylla på kompetensen.Man behöver ha en uppföljning av hur det här ser ut,just med tanke på hur många äldre, och äldre äldre,som har ett stort vårdbehov.Jag tycker att det är jättebra med den arbetsgruppsom socialministern har tillsatt. Kan man skynda pådess arbete för att det ska komma människorna tillgodo på ett tidigare stadium?Anf. 39 Socialminister ():Fru talman! Vi håller just nu på att sammansättaden här arbetsgruppen och se till att den påbörjar sittarbete och kommer i gång. Det är viktigt att konstate-ra att den har tid på sig fram till . Detär alltså ganska egentligen. Det betyder att detska vara ett högt tempo. Arbetsgruppen ska under detkommande året hinna gå igenom alla de problem somvi kan identifiera. Jag tror inte att det behövs någonextra signal till gruppen för att tala om för den måste skynda på, inte minst därför att vi ju tillarbetsgruppen har knutit anhörigorganisationerna,som ju har legat på och sagt att vimåste göra någonting för att samla kunskapen. Jag ärhoppfull om att vi kommer att få ett högt tempo ochett mycket bra arbete i arbetsgruppen.När det gäller bristen på läkare är det lite svårt attfrån statens sida hantera detta. Det beror lite grann påvilka erbjudanden som sjukvårdshuvudmännen gertill de anställda. Det är klart att på de områden därman upptäcker brister och har svårt att rekrytera ärdet viktigt att man också erbjuder bra arbetsvillkor.Det handlar ju inte bara om lön, utan det kan ju ocksåhandla om allmänna arbetsvillkor och förutsättningarför att genomföra ett gott jobb. Det är alltså viktigt attsjukvårdshuvudmännen faktiskt beaktar detta och attde i sin planering ser till att de kan rekrytera folk.Socialstyrelsens uppgift är att fungera som ett na-tionellt planeringsstöd för landstingen. Det är klart attdet är med utgångspunkt från deras bedömningar somvi ska diskutera hur vi ska hantera den växande lä-karutbildningen. Det är alltså i samverkan mellanhögskolorna, och sjukvårdshuvud-männen som vi kan se till att de som just nu utbildastill läkare väljer rätt inriktning på sitt arbete.Jag tror att det är så att det finns vissa inriktningarsom är populärare än andra. Och tyvärr råkar det varaså att det är inom hela äldreomsorgen egentligen somvi kan se de allvarliga behoven framöver. Det är eninriktning som inte tycks vara lika populär att väljasom andra inriktningar. Men det menar jag ska åtgär-das genom arbete, i högskolorna närde försöker vägleda studenterna inför deras val avutbildning och naturligtvis genom att sjukvårdshu-vudmännen förstår att erbjuda vettiga arbetsvillkor påde områden där det saknas folk.Anf. 40 ():Fru talman! Det här är angeläget för alla parter, såjag ser fram emot den här diskussionen.Sedan måste man göra arbetsmiljön gynnsam.Den är ju inte gynnsam med den arbetstyngd som är och med ensamtjänstgörande. Man ser hur oba-lanserna ökar här. Vi hade för en del år sedan priori-teringsdiskussioner där de grupper som har dettabehov stod högst på listan. Det är lite grann som omvi har glömt bort de diskussioner som då fördes. Desom har kunnat skrika högst har kommit högst pålistan. Men det här är ju otroligt viktigt.Jag ser fram emot att den här diskussionen kom-mer till stånd, för jag tror att man ute i både kommu-ner och landsting är väl medveten om situationen,men det gäller att puffa på.När det gäller att ställa diagnos på demenser är detviktigt att ha specialister. Särskilt flödesmätningarmåste utföras av geriatrikpsykiatriker som kan hante-ra detta. Man säger också att distriktsläkare ellerprimärvårdsläkare skulle kunna hjälpa till med vissaundersökningar, men då måste de naturligtvis haintresse för frågan. Man tycker inte att det intressetfinns säger man vid de besök som jag har gjort i äld-revården.Om man kan sätta in de bromsmediciner somfinns snabbt - det finns ju vissa som är på väg - föratt kunna hålla sjukdomen på avstånd betyder detotroligt mycket för den enskilde, för de anhöriga ochnär det gäller kommunerna och kommunernas resur-ser, för vi vet att detta tar en stor andel av resurserna.Det är bra att anhörigorganisationerna är med i ar-betsgruppen, för de kommer säkert att driva på.När det sedan gäller detta att styra valet av speci-alitet har jag en gammal siffra, men den visar att detär en väldigt liten del av forskningspengarna inomvården som går till just psykiatrin. Att styra merforskningspengar till psykiatrin vore kanske ett sättatt öka intresset.Det var väl det som jag hade att säga. Jag tyckeratt det är en angelägen fråga att lyfta fram, och jagkommer naturligtvis att följa den. Jag vet också attdet i FN:s regi pågår en konferens omjust demens, och det finns kanske någonting att hämtahem från denna. Det är ju nu som stödet behövs ute iverksamheten. Vi måste bli bättre på att förebyggaoch ta vara på det friska för att kunna låta människorbo i sitt eget boende . Det måralla bäst av. Om man kunde öka samspelet mellanmyndigheter och få en större smidighet tror jag attalla skulle vara betjänta av det.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellationerna 2001/02:303,304, 305 och 306 om våld mot funktionshindradekvinnorAnf. 41 Socialminister ():Fru talman!