prot · GP0977 · 2002-03-06 00:00:00 — 160 ()replik:Fru talman! Jag glömde att hälsa statsrådet väl-kommen tidigare i mitt anförande, så jag vill passa påatt göra det nu.Jag vill kommentera detta med utredningar ochförslag som kommer . Också jagser det som ett problem. Som vi ser det har det imånga fall tillsatts utredningar fast man redan i daghar tillräckliga kunskaper för att vidta åtgärder.Propositionen innehåller inte så mycket konkret,utan det är väldigt många hänvisningar till utredning-ar och översyner, vilket också sadetidigare.Då undrar jag: När förväntas dessa utredningar attbli klara? När kan vi få ta ställning till de konkretaförslag som blir följden av alla utredningar? Kommerde att bli klara när nästa översyn av dethär målet ska ske?Anf. 161 Statsrådet ()replik:Fru talman! Som framgår av propositionen är detväldigt många utredningar på gång som inte är avsed-da att vara så långsiktiga att de sträcker sig längre äntill 2004. Tvärtom arbetar vi väldigt intensivt med attfå fram förslag på dessa områden, t.ex. när det gällerskatterna. Det pågår också ett intensivt arbete inomEU, även om maskineriet där är trögare.Jag tror inte att behöver varaorolig. Det kommer förslag.Anf. 162 ()replik:Fru talman! Jag tror säkert att det kommer kon-kreta förslag, men jag är ändå lite orolig för att dekommer för sent.Dessa utredningar kommer alltså att vara klara till2004 och ska de presentera konkreta förslag tillytterligare åtgärder utöver dem som redan har vidta-gits. Om man sätter det i samband med att vi har nått väldigt långt och ligger nära det mål somredan har satts upp, hur tänker regeringen då agera ifråga om målsättningen? Kan man lägga fram flerkonkreta förslag om man ser att målet redan i principär uppnått? Kan man i det läget tänka sig att målsätt-ningen kan komma att skärpas?Jag vill också passa på att ändra mitt bifallsyrkan-de. Jag yrkade bifall till reservation 32, men jag avsågegentligen reservation 34. Jag undrar därför om jagkan ändra mitt bifallsyrkande.Anf. 163 Statsrådet ()replik:Fru talman! Jag tycker att det är glädjande att vihar nått så långt . Det är någonting somjag tycker att vi ska vara stolta över.När det gäller kontrollstationen 2004 kan vi tänkaoss att ompröva målet, men vi uttalar oss inte i propo-sitionen om i vilken riktning. Men det är självklart attom det visar sig att det här arbetet är mycket fram-gångsrikt kan vi ompröva målet så att det blir stränga-re. Vi kommer att se över detta 2004.Anf. 164 () re-plik:Fru talman! Miljöministern var inne på ett reso-nemang om icke hållbara energislag, kol, olja ochäven kärnkraft. I den synen är vi eniga.När det gäller regeringens satsningar på förnybarenergi har EU antagit direktiv för exempelvis vind-kraft. har valt att inte ställa sigbakom dessa direktiv. Det rimmar rätt illa med dedeklarationer som miljöministern gör här.En annan fråga som är oerhört viktig för att vi skakomma framåt och som flera här i kammaren i daghar tagit upp gäller den enskilda människans enga-gemang. Det är viktigt hur vi politiker agerar, att viinte sår tvivel utan tvärtom tydligt visar vad vi vill.Här spelar de lokala Agenda 21-satsningarna enväldigt stor roll. De har inte lyckats. De harresulterat i kommunala avfallsplaner, men inte i detsom grundtanken var, nämligen att engagera medbor-garna.Vad kommer att göras för att få i gång detta enga-gemang? Vi kommer inte att lyckas med dessa åta-ganden om vi inte får med den enskilda medborgaren.Anf. 165 Statsrådet ()replik:Fru talman! Regeringen satsar på vindkraften.Den kommer att behandlas i den energipolitiska pro-positionen. är vi väl medvetna om att vi iframför allt lokaliseringsfrågorna måste gå fram medklokhet eftersom de är en stor angelägenhet för miljö-sidan. Vi arbetar nu väldigt hårt med att ange kriterierför hur vindkraftverk ska lokaliseras och hur man skafå en acceptans för vindkraften.Boverket som just har utrett detta har lämnat ettförslag om att man kanske skulle försöka med pilo-tanläggningar för att kunna utvärdera effekterna pånaturen, landskapet och annat.Vi tycker att det här är väldigt viktigt, så detkommer att ske en satsning på vindkraften. Men denär också en dyr energikälla. Därför krävs det attvi satsar på ett korrekt och riktigt sätt så att det helablir bra.Harald nämner en viktig sak, nämligenbetydelsen av att tvivel inte får utsås. Jag tycker attLars beskrivning om att det finns mångasanningar inte är riktigt korrekt. Antingen finns detett klimatproblem eller också finns det inte. Däremotfinns det många divergerande uppfattningar blandforskarna. Detta är ett exempel på ett område därpolitiken verkligen har kunnat dra nytta av forskning-en.Kort om det kommunala arbetet: I propositionenfinns det ett förslag om information. Vi jobbar ocksåaktivt inom departementet med frågan hur Agenda21-arbetet ute i kommunerna ska fortsätta.Anf. 166 vill erinra statsrådet om att repliken gälldeHarald . har inte rätt till yt-terligare replik.Anf. 167 () re-plik:Fru talman! Det är riktigt att utbyggnaden avvindkraften måste ske med förnuft. Den får inte för-fula, den får inte drabba djur och den får inte drabbaoss människor på ett ovänligt sätt. Men klart är ändåatt vindkraftsindustrin gör bedömningen och att manpå EU-nivå har gjort bedömningen att det är möjligtatt på kort sikt nå , på upp tillca från vindkraften.Vindkraftsindustrin har också pekat på ett antalåtgärder som är nödvändiga för att komma vidare. Ettexempel på detta är fastighetsbeskattningen, somdrabbar vindkraftverken på ett hårt sätt och försvårarutbyggnaden. Den typen av åtgärder från regeringenssida har inte jag funnit. Därför känner jag mig pessi-mistisk inför möjligheter att nå upp till dehöga målsättningarna.Anf. 168 Statsrådet ()replik:Fru talman! Jag kan försäkra omatt det finns en mycket stark vilja från hela regering-ens sida att satsa hårt på vindkraften i . Detgäller inte bara utbyggnad, utan det gäller också tek-nikutveckling av vindkraft i Sverige.Jag hoppas att kommer att kännasig tryggare när han har sett några av de förslag somvi har i den energipolitiska propositionen.Anf. 169 () replik:Fru talman! Jag fick delvis svar av miljöministernpå min fråga som gällde kopplingen av klimatfrågor-na till energipropositionen som snart kommer attläggas fram.Vad jag är intresserad av att höra är huruvida detfinns en koppling mellan energifrågorna när det gällert.ex. biomassa kopplad till fjärrvärme, till kraftvärme- de stora potentiella möjligheter som finns, inteminst i det svenska inlandet - och den informa-tionskampanj som finns med i propositionen när detgäller att spara el både för enskilda och på fastighets-sidan, möjligen också inom industrin.Det utrymme som möjligen kan skapas för en ex-port av el skulle ju kunna hjälpa till att stänga ettantal kondenskolkraftverk i södra . Finnsdetta med som någon form av tanke, eller är det så attkärnkraftsavvecklingsprogrammet är så pass viktigtatt reduceringen av koldioxidproblemet får stå tillbaka? Ser miljöministern trots allt en möjlighet atthjälpa till med att reducera kolkondenskraftverken isödra ?Anf. 170 Statsrådet ()replik:Fru talman! Det viktigaste arbetet för att reducerakolkondenskraftverken i är EU:s gemensam-ma åtagande under Kyotoprotokollet som alla EU-länder har anslutit sig till. Vi har en gemensamelmarknad i . Vi går förhoppningsvis mot engemensam elmarknad i , och här är detta denviktigaste mekanismen.När det gäller biomassa i kraftvärme t.ex. vill jagförutskicka att det elcertifikatsystem som vi arbetarmed är ett system som fungerar mycket väl för attfrämja förnyelsebar energi av det slaget.Anf. 171 () replik:Fru talman! Det intressanta på biomassaområdetär att ta vara på de möjligheter som finns i det svens-ka inlandet.Jag tänker då också på etanolfrågan och möjlig-heten att skapa förutsättningar att ta till vara etanolockså ur biomassa. Det är ju en utforskad möjlighet . Man skulle kunna ge tillstånd till ett antal företagsom ligger i startgroparna för att få tillverka svensketanol som är bättre än den dåliga etanolen från södraEuropa.Öppnas inte möjligheterna snart för dem som villsatsa på inlandet i det här avseendet och som dess-utom kommer att skapa en hel del sysselsättningstill-fällen? Vi behöver dessutom etanolen för att reduce-ra koldioxiden i våra fordon.Anf. 172 Statsrådet ()replik:Fru talman! Jag kan inte uttala mig om deöppningar som talar om när det gälleretanolproduktionen.Etanol är ett av de intressanta nya drivmedlen.Men det rymmer också vissa problem med självaproduktionen av etanol som inte är riktigt lika mil-jövänlig. Detta är en av alla de olika möjligheter somnu ligger framför oss, och det gäller att vi jobbar hårtför att hitta de alternativ som blir hållbara.Men alla dessa möjligheter finns med i det arbete somvi nu sysslar med.Anf. 173 () replik:Fru talman! Jag sade i mitt anförande att jag tyck-er att frågor som kretsar kring transporter, transport-system, fordon och dylika saker har fått en någotundanskymd roll i föreliggande proposition.Vad avser statsrådet att göra för att t.ex. främja enökad produktion av s.k. alternativa drivmedel? Vadavser statsrådet att göra för att främja en övergång avgodstransporter från lastbil till järnväg och sjötrans-porter? Vad avser statsrådet att göra för att främja ettökat kollektivt åkande? Sist men inte minst: att hjälpa till så att vi får en långsiktigskattebefrielse på biodrivmedel i ?Anf. 174 Statsrådet ()replik:Fru talman! Låt mig säga att det framgår av pro-positionen att vi har en hel del tankar kring transpor-terna. Jag tycker inte att det är riktigt korrekt att sägaatt frågan är så undanskymd.Vi genomför en rad åtgärder. Vi har just i dagarnalämnat ett uppdrag till när det gällermiljöklassning av diesel och bensin, enligt uppdragfrån , som är ett av många små delmål föratt kunna hitta fungerande system för detta.När det sedan gäller kollektivt åkande och alla öv-riga förslag som har är det mångasom inte direkt ligger på mitt bord, men de överens-stämmer med den allmänna inriktningen på den poli-tik vi bedriver, där de ekonomiska styrmedlen enligtmin uppfattning är de allra viktigaste.Anf. 175 () replik:Fru talman! Jag förstår att jag får nöja mig medsvaret på de första frågorna, men jag nöjer mig intemed svaret på den sista frågan.Är statsrådet beredd att hjälpa till så att vi får enlångsiktig skattebefrielse på biodrivmedel i ?Det skulle få i gång fler investeringar vad gäller pro-duktion av alternativa biodrivmedel, däribland etanol.Då skulle människor våga investera i nya fordon ochföretagare skulle våga investera i nya anläggningarför den här produktionen.Anf. 176 Statsrådet ()replik:Fru talman! Vi föreslår nu skattesatser som skafrämja en hållbar utveckling och som är differentiera-de för att främja bl.a. de drivmedel som vill främja. Däremot kan jag inte sägaatt vi ska ha skattebefrielse helt och hållet för dessadrivmedel.Anf. 177 ():Fru talman! Jag har fått förfrågningar om hur ut-skottet har resonerat om målet 2004 och Kyotoproto-kollets flexibla mekanismer. Jag vill bara läsa uppvad utskottet anför i den delen:Användningen av Kyotoprotokollets flexibla me-kanismer kan minska kostnaderna för åtaganden be-tydligt. Utskottet anser i likhet med regeringen att detfinns skäl att vid kontrollstationen som kom-plement överväga ett mål som innefattar de flexiblamekanismerna. Det nationella målet om minskadeutsläpp av växthusgaser med ska dockuppnås utan kompensation för upptag i kolsänkoreller med flexibla mekanismer.Detta säger utskottet. Jag ville bara berätta omdet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )8 § Icke joniserande strålning, m.m.Föredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2001/02:MJU11Icke joniserande strålning, m.m.Anf. 178 ():Fru talman! I detta betänkande behandlar vi någotsom berör många människor i vårt land - utan att deär medvetna om det som de utsätts för. Jag tänker dåpå den icke joniserande strålningen. Den strålningenkan vi inte se, men den går att mäta.Det har inte alltid varit så populärt att redovisadessa mätningar. Jag tänker då på de högfrekventafält som alstras vid användningen av mobiltelefoner -men även på strålningsförhållandena kring de bassta-tioner och antennmaster som växer upp med höghastighet runtom i landet på mer eller mindre lämpa-de platser.Ofta har de en placering på fastigheter där de bo-ende inte har en aning om att de har placerats påfastigheten. Det borde väl ändå vara rimligt att manåtminstone registrerade i kommunerna var någon-stans, samt på vilka fastigheter, och basstatio-ner har etablerats. Det gäller inte minst för att haframtida forsknings- och uppföljningsmöjlighetereftersom oron och osäkerheten är så stor hos befolk-ningen när det gäller dessa frågor.Vi måste ha möjligheter att i efterhand härledaolika faktorer för vår hälsa och vår miljö. Som mankan utläsa ur betänkandet måste vi ta dessa frågor påstort allvar. Det anser jag att vi bör göra även om detjust nu inte finns enigt vetenskapligt stöd för att häl-soeffekter skulle uppkomma vid exponeringsnivåerunder rekommenderade gränsvärden.Det finns kunskapsluckor som behöver identifie-ras. Forskarna är inte eniga i denna fråga. har visat att mobiltelefonstrål-ning vid experiment på möss kan passera blod- ochhjärnbarriären, vilket får anses som anmärkningsvärt.Försök har visat att det finns en koppling mellanstrålning från mobiltelefoner och biologiska effekter.Bl.a. tyder resultaten på att balansen mellan viktigajoner och enzymer i cellerna kan rubbas.De flesta mobiltelefonanvändare talar längre tidän de som ligger till grund för mätning avde utsatta gränsvärdena. Detta borde ju också påver-ka.I kommer alla mobiltelefoner attförses med en varning om hälsorisker. Det brittiskahälsodepartementet uppmanar konsumenterna tillförsiktighet eftersom de anser att det inte kan uteslu-tas att den icke joniserande strålningen från telefo-nerna är skadlig för hälsan. Den inställningen bordeäven gälla för mobiltelefoner och bärbara, trådlösatelefoner i . En varningstext som talar om attstrålning från telefoner kan få negativa biologiskakonsekvenser borde följa med varje mobil eller tråd-lös telefon när man säljer den.Miljöbalken förordar eller föreskriver försiktig-hetsprincipen som regel när man inte kan bevisa omen produkt är ofarlig eller ej. Givetvis borde försik-tighetsprincipen användas här. Jag vill ge en eloge tillTCO, som arbetat fram ett regelsystem för frivilligprovning och märkning, och beklaga att det för närva-rande inte pågår något arbete med obligatorisktmärkningssystem. Jag har en känsla av att detta ar-bete ligger nere av marknadsskäl.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 1.Mobiltelefoner används allt längre ned i åldrarnahos våra barn - liksom de trådlösa telefonerna ihemmen. Denna ökande användning hos de ungaoroar oss. Vi vet att barns och ungdomars benvävnadär tunnare än vuxnas och att hjärnvävnaden ochskallbenet inte har vuxit färdigt. Barn utsätts därige-nom för större risker och riskerar att drabbas än värreav eventuella skadeverkningar.Rapporter har kommit som gör att försiktighet böriakttas. Forskare har i en studie visat att det kan fin-nas risk för tumörer hos barn och unga vid använd-ning av mobiltelefoner. anser att detbör övervägas ett införande av åtgärder av informa-tionskaraktär för att minska användningen av mobil-telefoner, särskilt bland barn och unga. är det jutvärtom. Jag yrkar bifall till reservation 2.Anf. 179 ():Fru talman! Nej, det är inte bevisat att mobiltele-foner är farliga. Men vi kan inte heller hävda att de ärofarliga. Det finns forskningsresultat som geross anledning att vara oroliga. Ett forskarlag frånAustralien har t.ex. rapporterat om fördubblad cancer-frekvens - hos cancerkänsliga möss visserligen. Deutsattes för radiostrålning, alltså strålning av sammatyp som från mobiltelefoner. Den undersökningen harju avvisats från mobilteleindustrin.Man kan peka på annan forskning som också ty-der på att det här finns risker. Vi vet ännu för lite, kanvi konstatera. Vi vet inte heller hur det är med lång-tidseffekterna av en svag radiostrålning, hur den på-verkar hälsan.Det handlar om mobiltelefonerna, närheten tillhuvudet, till hjärnan. Förre talaren var inne på expo-neringstiden. Forskning, undersökningar, som harbedrivits har skett under en väldigt begränsad tid. Vikan dock konstatera att vi inte kan påstå att mobiltele-fonerna ger de här effekterna, men vi kan inte hellersäga att de ofarliga.Vi säger också att vi lever upp till och klarargränsvärdena. Men hur är gränsvärdena satta? Jo,gränsvärdena är satta med utgångspunkt från denforskning som har bedrivits, en forskning somalltså är osäker. Mer forskning krävs för att vi skakunna vara säkra.Det finns flera larmrapporter om att strålning frånmobiltelefoner kan orsaka nervskador och cellföränd-ringar. Från sida anser vi att man måsteifrågasätta de gränsvärden som gäller. Vi måste såsnart det går också klargöra om de behöver skärpas.Ett gränsvärde är ju ingenting . Ett gränsvär-de måste revideras i takt med att kunskaperna ökaroch att sammanhangen förändras.Vi vill med andra ord se en sänkning av gränsvär-dena. Jag yrkar bifall till reservation 5.Anf. 180 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka miljö- ochjordbruksutskottet för en trevlig behandling av Miljö-partiets motioner, men jag håller, av naturliga skälkanske, inte med i bedömningarna i avslagsyrkande-na.Vi hade ju ett liknande betänkande medungefär samma motioner som . Det är bara detatt ännu fler partier nu har tagit upp mina motioner,och det är ju roligt. Jag skrev den första mobiltele-fonmotionen under allmänna motionstiden /95.Den gången blev jag nästan utskrattad här i kamma-ren när jag beskrev mina tankar om en fara med denelektromagnetiska strålningen från alla de mobiltele-foner som jag såg började säljas på marknaden.Jag har ju arbetat som strålskyddsingenjörmed bl.a. lågdosstrålning. Då såg jag vilka skador denstrålningen medförde på lång sikt. Bl.a. var jag medoch drog fram radonet från början. Detta var anled-ningen till att jag reagerade på den otroligt snabbaökningen av antalet sålda abonnemang.Fru talman! Mobiltelefoner har inneburit att bl.a.olycksfallsarbete har kunnat underlättas. Antaletsjöolyckor, speciellt med småbåtar, har kunnat mins-ka på grund av att mobiltelefoner har funnits ombord.Mobiltelefoner har inneburit en revolution för oss iarbetslivet. Vi är alltid nåbara, på gott och ont. Detkan vi se bl.a. här i . Men vi kan ändå se atten nyttighet kan inverka menligt på människors hälsa.Mycket forskning om mobiltelefoner bedrivs nuöver hela världen och visar på olika effekter. som använder telefonen i yrket eller ringer oftafår ofta besvär med uppvärmning på och runt öronen,vilket visar på att det är svårt att bortse från effekter.Den största undersökningen som har gjorts är ba-serad på 11 000 användare. Den visade på symtomsom trötthet, koncentrationsproblem och värme påöronen. Vi vet nu att strålningen tränger så långt somtre centimeter in i huvudet. Med en fortsatt intensivanvändning som finns det skäl att ställa frågor omvad detta kommer att innebära i förlängningen.I mitt arbete med radioaktiv strålning har jag fun-nit att extremt låga nivåer av bestrålning inte visarnågra följder . I ochRyssland blev befolkningen utsatt för sådan strålning.Undersökningar visade på allvarliga ska-dor, bl.a. i form av missbildade barn.Fru talman! Barn är speciellt känsliga för mikro-vågor. De absorberar mikrovågor 3,3 gånger mer änen vuxen gör. Barns nervvävnad är inte färdigvuxenoch påverkas därför mer. Vår svenske forskare har med sin forskning visat att risken förtumörer i huvudet ökar hos barn om de utsätts förstrålning av mikrovågor.I är man orolig för barns hälsa. Manvill inte ha sändare till mobiltelefoner nära barndag-hem. I tillsattes den s.k. Stewartkommissio-nen som vi hörde om . Det är en oberoende ex-pertpanel som sammanställer forskning. Den engelska regeringengick tillsammans med ut ochrekommenderade allmänhet och föräldrar att inte låtabarn använda mobiltelefoner i onödan och att mobil-telefontillverkarna inte skulle rikta sig till barn sommålgrupp.Reklam och mobiltelefonprylar riktade till barnoch ungdomar översvämmar nu marknaden, tyvärr. IEngland rekommenderas också att sändare för mo-biltelefoner inte ska sättas upp nära skolor och dag-hem. Det är ett ämne som är väldigt aktuellt också iSverige. rekommendationer gäller barnunder . Varför kan inte tillåta sig att medförsiktighetsprincipen i åtanke göra likadant, IngemarJosefsson?Fru talman! När jag första gången kom att tänkapå detta med en eventuell strålning från mobiltelefo-ner jämförde jag det med faran från cigarettrökning.Jag kom att tänka på de varningstexter som finns påcigarettpaketen. Därför föreslog jag att varningstextersom varnar för alltför flitigt användande skulle sättaspå mobiltelefoner. Det möttes med munterhet förstagången jag nämnde det.Flera andra partier har också tagit upp detta isina motioner. Inte minst kan det gälla för barn, efter-som de drabbas lättare än vuxna.Gränsvärdena - de kallas för , Specific Ab-sorption Rate - är satta för en användning under tvåminuter. Knappast någon pratar så , ochdet medför att SAR-värdena ökar i samhället.Som vi hörde har TCO gjort ett väldigt bra arbetemed att märka mobiltelefoner med avseende på eko-logi, ergonomi och strålning. TCO rekommenderar attSAR-värdet bör sänkas till per kilo somgränsvärde, i stället för det gränsvärde har på per kilo. I har man antagit dettagränsvärde på per kilo. man det gräns-värdet finns det många telefoner som inte klarar sig,exempelvis har en modell som ligger på 2,64i SAR-värde.Jag har kämpat länge för att få de här SAR-värdena officiella, och har det gått igenom påfrivillig väg. Då har jag nått mitt syfte, tycker jag.Även forskare får ta del av bolagens siffror. Menkunde det lagstiftas på området vore det bättre, så attdessa siffror alltid kommer att redovisas.USA har lagstiftat om detta, och EU ska rekom-mendera att SAR-värdena offentliggörs. är ju etttidsmedelvärde, som man säger. Det är grundat påförsök med kaniner som fick grumlade linser, mendet säger ingenting om nervpåverkan, påverkan påblodkärl osv.Fru talman! De tre lundaforskarna visade att dessa strålningsnivåer kanöppna den s.k. blod-järn-barriären, som vi hörde omtidigare. Det är också allvarligt. Det innebär att storaproteiner kan släppas in i vävnaden, och det kan med-föra att vi får Alzheimer eller MS så småningom.I har professor uppmätt0,per kvadratmeter vid basstationer. Icentrum är strålningen mycket högre, liksom här iStockholm och i alla tätorter. Den är mycket störredär än vad den är på landsbygden. Man har sett attbakgrundsstrålningen i centrum utgörs till avstrålning från TV- och radiomaster, medan strålningfrån basstationer och mobiltelefoner utgör avbakgrundsstrålningen.När det gäller masterna har ett väldigthögt gränsvärde, per kvadratmetermedan har 40. Det är alltså en faktor på 100däremellan, ja, ännu mer faktiskt. har gräns-värdet per kvadratmeter. I en del avÖsterrike har man per kvadratmeter.Det höga gränsvärdet gör att kommunen inte kangå emot den som vill sätta upp en sådan här mast.Men försiktighetsprincipen, människors oro och vissacancerfall som man har sett i närheten av iEuropa gör att bör överväga att sänka gräns-värdena.Jag har också tagit upp den höga strålningen frånmobiltelefoner i bilar. Jag vill hänvisa till den högaelektromagnetiska strålning från utrustningen somnyligen har konstaterats i S80-bilar. Om man itillägg till den strålningen också talar i mobiltelefon iframsätet i en personbil kan man uppmäta så högavärden som 100 millivolt per meter i fältstyrka, femcentimeter från antennen. Det finns ett företag somhar gjort sådana mätningar .