prot · GQ097 · 2002-10-17 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:7Torsdagen den 17 oktoberKl. 12.00 - 12.2214.00 - 15.00Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 10 oktober.2 § Anmälan om förändring i regeringenssammansättningFrån statsminister hade följandeskrivelse inkommit:Till talmanFörändring i regeringens sammansättningJag har med verkan från och med denna dagentledigat statsrådet och chefen för har vidare med verkan från och med dennadag förordnat statsrådet att vara chef förNäringsdepartementet.Stockholm den 15 oktober 2002Göran Persson3 § Återtagande av plats i riksdagenAndre vice talmannen anmälde att () återtagit sin plats i fr.o.m. tisdagenden varigenom uppdraget som ersättareupphört för § Kompletteringsval till bostadsutskottetAndre vice talmannen meddelade att Socialdemo-kraternas riksdagsgrupp på grund av uppkommenvakans anmält () som ledamot i bo-stadsutskottet.Andre vice talmannen förklarade vald tillledamot i bostadsutskottetIngela ()5 § Svar på interpellation 2002/03:3 omdriftstörningarAnf. 1 Näringsminister ():Fru talman! Per har frågat näringsministerBjörn vilka åtgärder han ämnar vidta föratt säkerställa att driftstörningar liknande dem sominträffade i inteska upprepas.Av lätt insedda skäl är det jag som besvarar uppstod komplikationer ielnätet som två telestationer i Uppsalatrak-ten slogs ut. Det exakta händelseförloppet och even-tuellt orsakssamband är inte klarlagt . Situatio-nen som uppstod innebar att 40 000 abonnenterstelefoner slogs ut i och att ytterligareca 200 000 abonnenter inte kunde ringa annat änlokalsamtal. Detta medförde flera olyckliga konsek-venser, och allvarligast var att många abonnenter intekunde nå larmnumret 112. SOS Alarm hanterade denuppkomna situationen bra och skapade alternativakommunikationsvägar tillsammans med berördaräddningsorgan.Samhällsutvecklingen har skapat ett allt större be-roende av telekommunikationer. Med detta följerockså allt högre krav på att telekommunikationernafungerar i händelse av allvarliga störningar.Telelagen ålägger den som tillhandahåller tele-tjänster eller nätkapacitet att se till att verksamhetenuppfyller rimliga krav på god funktion och teknisksäkerhet. () utövar tillsynöver operatörerna för att säkerställa att dessa be-stämmelser i telelagen efterlevs.Enligt Per pekar preliminära uppgifter på attden kraftiga störningen hade sitt ursprung i ett kraftfelhos , det bolag som ansvarar för driften avTelias telenät. har själva tillsatt en utredningför att klargöra orsakerna till haveriet. Detta beräknasbli klart till slutet av och kommer attske i nära samarbete med PTS.Det allvarligaste hotet mot telekommunikationer-na i fred utgörs av långvariga avbrott i landetselförsörjning. Regeringen belyste detta i propositio-nen Samhällets säkerhet och beredskap.Regeringen lägger stor vikt vid behovet av ett ut-ökat samarbete mellan elnätföretag och teleoperatö-rer. uppdrog regeringen åt PTS att redovisade åtgärder som myndigheten vidtagit och planerar attvidta för att telefunktionen ska ha tillgång till ensäker elförsörjning i kris och krig. Här framgår att PTS harutvecklat ett nära samarbete med svens-ka kraftnät och flera dominerande elnätföretag.Den 1 juli skapades ett nytt s.k. samverkan-sområde, Teknisk infrastruktur. Detta samverkansom-råde bildades mot bakgrund av det starka inbördesberoende som finns mellan vissa verksamhetsområ-den vid såväl planering för som hantering av svårapåfrestningar på samhället i fred. Härmed skapasförutsättningar för en ökad samverkan mellan tele-kommunikationsområdet och elområdet.Regeringen gav PTS i uppdrag förraåret att bedöma säkerheten i telenäten vid en svårpåfrestning på samhället i fred. På grundval av dennaanalys skulle PTS utreda behovet av lagändringar föratt dels säkerställa att telekommunikationerna kanfungera i händelse av svåra påfrestningar, dels göradet möjligt att ställa krav på en grundläggande säker-het i teleinfrastrukturen för att minska konsekvenser-na av svåra påfrestningar. PTS inkom tidigare i årmed en utredning innehållande förslag till lagänd-ringar. Utredningen har remitterats och bereds förnärvarande.Regeringen har också uppdragit åt PTS att genom-föra en risk- och sårbarhetsanalys inom telekommu-nikationsområdet. Utifrån denna ska PTS redovisa enstrategi för hur arbetet ska bedrivas för att minskakonsekvenserna av svåra påfrestningar på samhället ifred och för att öka beredskapen inför höjd beredskapoch krig. Strategin ska avse . Upp-draget ska slutrapporteras senast den 1 april 2003.Robusta telekommunikationer bör åstadkommasgenom ett långsiktigt och metodiskt förebyggandearbete. Genom en kontinuerlig bevakning av behovetav insatser kommer vi att kunna vidta de åtgärdersom behövs för att säkerställa robusta och säkra tele-kommunikationer.Anf. 2 PER ():Fru talman! Låt mig inleda med att gratulera Mo-na till det ökade ansvar hon får som departe-mentschef i Näringsdepartementet.Under det senaste året har vi fått flera tydliga ochotäcka belysningar av vad ett teleavbrott och ett elav-brott kan innebära här i Mälardalen.Vi har sett minst två större elavbrott som harsläckt hela vår tillväxtmotor i . Det har förstörtmaten för tusentals människor. Det har gjort att invå-nare har frusit . Det har stängt allt frånsmå företag till stora högteknologiska tillväxtföretag.Ovanpå detta kommer då ett teleavbrott i Uppsala.Näringsministern beskriver det här på ett sådant sättatt jag tycker att det andas lite grann en underskatt-ning av allvaret i situationen.Som uppsalabo kan jag säga att det här är kanskedet största teleavbrott som vi har haft i nå-gonsin när det gäller omfattning.SOS Alarm slogs ut . "Hesa Fred-rik", dvs. den varningssignal som vi normalt bara hörnågon enstaka gång när den testas, utlöstes skarpt förförsta gången någonsin i . Samtliga 2 500trygghetsalarm som kommun har slogs ut.Flygtrafiken på drogs ned. Bankomaterna slutade fungera. Dess-utom fick 200 000-250 000 personer sin tele- ochdatatrafik kraftigt förstörd.Detta innebar att allt från stora högteknologiskaföretag till små pizzerior drabbades. Pizzeriorna hadeinte längre några kunder som kunde ringa in och köpapizzor.När man då väljer, som ministern gör, att mestpeka på vilka som är ansvariga för vad får jag in-trycket att det här inte riktigt är ministerns bord.Fru talman! Ministern pekar på att PTS har ett till-synsansvar och att håller på med en utred-ning i nära samarbete med PTS. Det är säkert bra.Ministern berättar också att det finns ett samarbetemellan el- och teleoperatörer och PTS. Det tycks inteha hjälpt särskilt mycket . Vidareberättar ministern om en utredning på PTS som äravslutad och som har remitterats och bereds.Jag skulle vilja se mer av det här beröra oss. Ärdet inte så att staten har ett övergripande ansvar översamhällets infrastruktur? Oavsett om det är vägareller järnvägar, tele eller el, har inte staten ett över-gripande ansvar för att se till att kontrollera de riskersom finns?En mjölkbonde vet att det då och då blåser ned ettträd på elledningarna och att det slocknar. Om haneller hon klarar av att ha beredskap och köra i gångett reservaggregat, skulle man då inte kunna tänka sigatt det stora halvstatliga skulle klara av att hanågon typ av backup när sådant här händer? Ser nä-ringsministern inte någon typ av ägaransvar, såsomägare av av ? Har ni inget ansvardär? Sedan har jag en sista fråga: När kommer denhär propositionen, så att vi slipper eller åtminstonekan ta tag i de stora problem som faktiskt finns or-dentligt?Anf. 3 Näringsminister ():Fru talman! Först vill jag verkligen understrykaför Per det som jag tror att han är väl medvetenom, bara genom att läsa svaret. Jag tror inte att vibehöver stå här och diskutera om vi tar den här situa-tionen på allvar, för det gör vi, både Per och jagoch, är jag övertygad om, alla ledamöter både i rege-ringen och i kammare. Det är inte så, somPer påstod, att svaret andas någon form av under-skattning av frågeställningen. Det tror jag också atthan är väl medveten om. har båderegeringen och vid åtskilliga tillfällenskärpt allvaret, översynen, tillsynen och metodernaför att säkerställa att tele- och elnäten såväl i krig somi fredstid måste kunna säkerställas. Det är det förstajag vill betona. Det är verkligen ingen underskattning.Vi kan diskutera länge utan att ändå kunna beskrivahur beroende vi är, precis som Per uttryckte, somföretagare, medborgare eller nation av att tele- ochelnäten verkligen fungerar. Jag vill understryka att jagtycker att den redovisning som gjordes i interpellatio-nen visar hur mycket som både har hänt och är pågång inom detta område.Jag vill också, apropå det som Per avslutademed, återigen påminna om att telelagen ställer kravpå dem som tillhandahåller teletjänster eller nätkapa-citet. De har ett ansvar för att verksamheten ska kun-na uppfylla de krav som det handlar om, också närdet gäller kriser både i fred och i krigstid. Därtill harstaten ett stort ansvar för att se till att både tillsynenoch ansvaret är högt, att det är centralt och att detutövas på ett effektivt och bra sätt.Jag vill i det sammanhanget uppmärksamma PerBill på två saker. Det ena handlar om den fråga somhan ställde på slutet om propositionen som ska hante-ra PTS förslag om lagändringar. Den ska hanterasihop med behandlingen av delbetänkandet om lag omelektronisk kommunikation och kommer att lämnastill nu i vår för att detta ska kunna träda ikraft därefter. Det är det första beske-det. Det jobbar vi hårt med, och det är ett stort ochsvårt och oerhört viktigt område. Proposition kommerunder våren.Det andra som jag vill uppmärksamma Per Billpå, apropå det som han mycket riktigt beskrev somseriöst och allvarligt, är de effekter som elavbrottet iTensta hade. Regeringen uppdrog åt att redovisa just fördjupadeanalyser och förslag som handlar om möjligheten attförstärka elförsörjningen. Det här görs i samband medKrisberedskapsmyndigheten, och det ska redovisasden . Det finns alltså redan konkretaförslag som kommer till kammaren i vår.Därutöver hoppas jag att både Per och jag ochandra fortsätter att bevaka detta område och ta varjetillfälle som finns för att säkerställa tele- och elnäten,som är så viktiga för , för både medborgarnasoch företagens skull.Anf. 4 PER ():Fru talman! Med de här kompletteringarna blir jagbetydligt mer positiv. Då finns det ju en klar samsynpå hur viktigt detta är och på att också staten har ettövergripande ansvar, inte för att man fortfaranderåkar vara den största ägaren i utan därför har ett grundläggande ansvar såsom stat för ettvisst antal saker, och hit hör den grundläggande in-frastrukturen.Jag hoppas att även teleavbrottet i kanhjälpa till, såtillvida att vi faktiskt kan se vad och hurmånga saker som slogs ut, hur mycket det var somslutade att fungera. Helt plötsligt slocknade alla TV-apparater, och helt plötsligt slutade också delar avradarn på att fungera. Vi vet ännu inte riktigthur detta hängde ihop, om det var rena tillfällighetereller om det blev följdfel på grund av hur allting sitterihop.Jag tror att man kan lära sig av varje skada somsker, och polisen i sade redan samma dagsom detta hände att man utgick från och hoppades atten skulle titta sammantaget på detsom hade hänt och att det inte bara skulle bli en litenutredning inom ett dotterföretag till som skulletitta på sin lilla bit och säga att man kanske skulle hasatt en sladd här i stället eller kanske haft ett reser-vaggregat där eller någonting sådant - man skulle setill helheten. Det är ju lite av statens uppgift i detta,inte bara som storägare av Telia.Det är också bra att propositionen nu är på väg.Och man kan ju ändå säga att vi har lärt oss en litensak utöver att det är bra med privatiseringar. Dethandlar om den lilla historien om att vi faktiskt fickpolis och brandmyndigheter att fungera riktigt hyfsati efter bara någon timme. De sprang nämli-gen iväg och köpte kontantkort från Europolitan ochComviq därför att deras nät inte var utslagna. Dåkunde de sätta in de här kontantkorten i stället försina Teliakort, och därmed kunde vi mycket snabbarefå kommunikation åtminstone med polis och brand-myndigheter. Det här visar väl på någonting förutomalla andra goda effekter som privatiseringar faktiskthar, som konkurrens och mångfald, som jag så oftahar stått här i kammaren och pratat om. Även ur rensäkerhetssynpunkt kan det vara bra att inte lägga allaägg i en korg.Anf. 5 Näringsminister ():Fru talman! Det var ju positivt att Per blevmer positiv efter min första replik. Jag får se om hankan bli ännu mer positiv efter denna replik.Jag tycker att det var, för att uttrycka mig milt, attgå lite väl långt att plötsligt hylla privatiseringarnamitt uppe i denna diskussion, men det kan vi kanskelämna till en annan debatt. Däremot tycker jag att detär riktigt och också viktigt att nämna det som Per Billvar inne på om att observera, lära av och dra slutsat-ser av händelsen i . Det handlar inte om att,som han uttryckte det, ett litet företag ska göra enliten utredning och flytta på någon kontakt och sladd,utan det handlar verkligen om att tillsam-mans med PTS gör denna översyn. Och PTS är sedanmed och drar de här slutsatserna. Jag tror att det ärviktigt att lära av de här händelserna och också att,som Per gjorde, berömma många av de insatsersom gjordes i under de här timmarna - detställer jag gärna upp på. Det handlar om hur SOSAlarm kämpade på för att hitta andra utvägar ochockså om hur polis och brandmyndigheter uppträdde iUppsala. Det var alldeles utmärkt. Det har vi säkertockså mycket att lära av.Däremot vill jag rätta Per på en punkt. Hansade att alla TV-apparater slogs ut och inte fungerade.Så var det inte eftersom sändningar inteberördes. Däremot påverkades de kabelabonnentersom hade Comhem-abonnemang. De hör ju just tillSkanova, och de påverkades, så vi kanske kan ta endiskussion om privatiseringar. Men jag ska inte varafullt så naiv; det är allvarligt nog det som skedde.Jag vill avsluta med att säga att jag eller den somkommer att vara näringsminister självfallet kommeratt få anledning att titta mycket noga på detta, följadet nära, och gärna återkommer i diskussioner medPer ifråga om vi har lärt oss tillräckligt och om vihar åtgärder så att det räcker.Anf. 6 PER ():Fru talman! Man lär sig så länge man lever. Det ärfantastiskt att det kommit någonting gott ur Ulvskogsdigital-TV-satsning. Det visar åtminstone att det denhär gången var några TV-apparater i somfungerade. Det är ju inte så många tusen som har köptcensurboxen. Lite gott har det kommit ur detta.Låt mig avsluta seriöst. Det är viktigt att så mångasom möjligt kan ta del av resultaten från dessa have-rikommissioner, eller vad vi ska kalla dem. Det vorekanske en god idé att anordna en hearing. Varför intehär i ? Nya talmän brukar alltid prata ombetydelsen av att viktiga beslut diskuteras och fattashär i kammaren eller åtminstone i huset. Det vorekanske bra att ha en ordentlig hearing om de samladekunskaper som man dragit av de minst tre större inci-denter som vi haft i el- och telesystemen under detsenaste året.Anf. 7 Näringsminister ():Fru talman! Jag kan inte låta bli att rätta Per Billpå en punkt. ansvarar inte bara för digital-boxarna. I detta fall var utsändningarna i det analoganätet, vilka slutsatser man nu vill dra av det.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.6 § FrågestundAnf. 8 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Regeringen representeras av jordbruksmi-nister , utrikesminister , statsrådet , socialminister och näringsminister besvarar såväl allmänpolitiskafrågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frå-gor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvar-sområden inom regeringen.Jag vill erinra om att en fråga ska vara antingen avövergripande allmänpolitiskt slag eller avse ett ämnesom faller inom ett av de närvarande statsrådens an-svarsområden och avse dennes tjänsteutövning.Jag vill understryka att frågor och svar ska varakorta och icke överstiga en minut.Militära aktioner mot IrakAnf. 9 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till utrikesmi-nistern. Den handlar om det planerade krig mot Iraksom hotar att döda tiotusentals oskyldiga och drabbaen befolkning som redan lider av förtryck, sanktioneroch bomber.Det kriget kan komma att ytterligare undergrävafreden och säkerheten i världen, och det är ett krigsom närs av en strävan efter makt och olja. Det kansnabbt övergå i en mångårig ockupation.Den har efter viss vånda ändåtagit avstånd från ensidiga krigsplaner motIrak.Numera anger utrikesministern att ett beslut avFN:s säkerhetsråd krävs för att några krigsplaner skasättas i verket. Men det ställningstagandet handlar jumer om formen än om sakfrågan.Vilken är egentligen regeringens inställning till ettkrig om säkerhetsrådet ger klartecken? Anser utri-kesministern att ett krig mot är rätt sätt att be-kämpa diktaturen och förtrycket i ? Finns det i såfall fler länder som utrikesministern anser ska bom-bas på grund av misshagliga regimer som bryter motFN:s resolutioner?Anf. 10 Utrikesminister ():Herr talman! Det är inte efter viss vånda som densvenska regeringen har sagt att alla länder måste följaFN:s säkerhetsråd och att beslut om militära aktioneralltid måste gå via . Det har varit enväldigt tydlig linje från den , ge-nom historien och under det senaste halvårets diskus-sion om Irak.Det är viktigt för oss att säga att om sä-kerhetsrådet finner att ett land inte arbetar enligt FN:sresolutioner är det som måste fattabeslut om vilka åtgärder man ska vidta. Då ska ochkan inte enskilda länder säga: Vi kan inte ställa upppå . får aldriganvända militära aktioner. får ald-rig fatta beslut om militära aktioner.Då gör vi FN till ett kraftlöst organ.En annan sak är att vi självklart tycker att militäraaktioner bara får vara allra sista steget. Alla andramöjligheter ska först vara uttömda.I dag är det som måste fatta be-slutet om militära aktioner ska inledas mot . FN:ssäkerhetsråd måste också ha möjligheter att fattasådana beslut utan att enskilda länder som Sverigeprotesterar.Anf. 11 ():Herr talman! Påståendet att beslutet föregåtts avviss vånda föranleddes av statsministerns uttalande isomras då han vägrade att ta avstånd från planer på ett krig mot . Han ändrade sigförst senare i augusti.Utrikesministern undviker den viktigaste frågan,nämligen: Anser som medlem av att säkerhetsrådet ska ta en resolutionsom innebär att man verkställer ett hot om krig motIrak om inte uppfyller vissa villkor? Är det rättsätt att hantera diktaturen i ? Är inställ-ning att vi ska gå i krig?Finns det i så fall andra länder som ska bombas pågrund av misshagliga regimer som bryter mot FN:sresolutioner?Tycker utrikesministern att FN t.ex. ska hota Isra-el med krig; som upprepade gånger brutit motFN:s resolutioner och som dessutom har massförstö-relsevapen?Anf. 12 Utrikesminister ():Herr talman! ska inte besluta omatt starta ett krig mot därför att har en miss-haglig regim. Vi tycker i och för sig oerhört illa omSaddam och hans regim men det är inte skälatt börja ett krig mot Irak.Skälet till att militära aktioner mot över hu-vud taget diskuteras är ju att har använt massför-störelsevapen och kemiska vapen mot sin egen be-folkning, mot kurderna, med tusentals döda somföljd. har också visat att man även efter det harhaft massförstörelsevapen. Därför har FN fattat beslutom att måste bevisa att man har upphört medproduktionen av massförstörelsevapen så att man inteska kunna använda dem vare sig mot sin egen befolk-ning eller andra länders befolkningar.Därför måste vi alla ställa oss bakom FN:s kravatt vapeninspektörerna ska kunna återvända till Irakför att fullfölja sitt uppdrag.Om vi i ett sådant läge ägnar diskussionen i FN:smedlemsländer åt att säga att FN aldrig, oavsett vadsom händer och oavsett vad gör, får fatta beslutom militära aktioner mot ett land har FN ingen styrkai förhandlingarna mot . Ska vi tvinga attsamarbeta - för nu ligger bollen hos - måste vienigt sluta upp bakom FN och säga till att vill-korslöst samarbeta för att släppa in vapeninspektörer-na och se till att massförstörelsevapnen är borta.SkattelagstiftningenAnf. 13 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till jord-bruksminister gårdagens och kundeman läsa: Skattjakten. Plannjas stjärnor reser in ochut ur Sverige.Frågan är var man ska sova på grund av detsvenska skattesystemet. Man får ligga i föratt få en lägre skatt.I går kunde man också läsa om , ensvensk idrottsstjärna, som ansåg att förmögenhets-skatten är förödande för Sverige.Vi har artistskatt. Vi har expertskatt. Vi har för-mögenhetsskatt. Det är sådant som gör att mångaidrottsstjärnor tvekar om de ska vara i ellerinte.Vi har svårt att få hit utländska experter.Sverige förefaller inte vara speciellt attraktivt förvare sig svenska idrottsstjärnor som gärna flyttarutomlands eller för utländska stjärnor som på grundav de svenska skattereglerna tvekar att komma hit ochbosätta sig här.Avser ministern att sänka eller förändra dessaskatter så att det blir attraktivt att bo i ?Anf. 14 Jordbruksminister ():Herr talman! För det första vill jag säga att vi fak-tiskt har haft en ganska lång valrörelse som till stordel handlade om just skatterna, dvs. relativt högaskatter uttagna på många olika objekt, eller lägreskatter med konsekvenser som raserad välfärd. I detvalet har vi socialdemokrater ansett att vi ska stå uppför ganska höga skatter och ett högt skattetryck iSverige. Vi väljer det framför lägre skatter och mis-sade välfärdssatsningar.Det blir mitt svar också nu.Jag tycker att väljarna gav ett ganska tydligt ut-slag. De partier, t.ex. Moderata samlingspartiet, somensidigt pläderade för lägre skatter fick inte det väl-jarstöd som de kanske hade trott. Det tycker jag ärsvar nog på frågan.Anf. 15 ():Herr talman! Av denna resumé från ministerns si-da kan man alltså sluta sig till att hon är helt nöjd meddet svenska skattesystemet. Hon anser att det är braatt Plannjas stjärnor åker fram och tillbaka för att inteöverskrida det antal dagar man får vara i Sverige.Hon menar att det är bra att svenska idrottsstjärnorlämnar på grund av förmögenhetsskatten, ochdet är bra att det blir speciella skatter för experter somkommer hit. Ministern är alltså helt och hållet nöjdmed de skatter vi har. Utgångspunkten är att det hargått bra i valet.Tillåt mig att säga att det inte bara är jag utanganska många som är tveksamma inför socialdemo-kratins skatter. Till detta kan man också lägga fastig-hetsskatten och hur den slår mot många människor.Vi har i kammaren fått ett klart och tydligtbesked från ministern: idrottstjärnor fortsätta åkaoch låt våra idrottsstjärnor och andra flytta utom-lands! Det gör inte så mycket bara man får ha en högskatt.Anf. 16 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag läste inte i går, så jagkan inte uttala mig om just denna artikel. Jag tyckerkanske inte att man ska använda kammarens tid tillatt referera en särskild artikel och be en minister draslutsatser av den. Jag försöker vara lite mer allmän.Om man ser till området fritid, som detta uppen-barligen handlar om, kan vi ändå konstatera att vi iSverige, tack vare det skattetryck som vi har och tackvare att vi tar ut relativt höga skatter, har kunnat satsapå fritidsverksamhet. satsar vi ytterligare en mil-jard på idrott m.m. Det leder i sin tur till att vi fårduktiga idrottare, som det uppenbarligen handlade omi det här fallet. Vi har ingen som helst anledning attfrångå denna syn, denna samhällsmodell.Jag måste också säga att det är lite underligt atthöra vad säger när man känner till valre-sultatet och vet vad som pågår i Moderata samlings-partiet. Självprövningens tid har tydligen inte kommitför alla.FN:s barnkonventionAnf. 17 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet .