prot · GQ0917 · 2002-11-14 00:00:00 — Men vihar mycket kvar att göra med attitydförändringar, inteminst när det gäller synen på den reella kompetensenoch att inte alltid fastna i det formella. Tack för en bradiskussion!Överläggningen var härmed avslutad.7 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenFörste vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemoria om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och överlämnats till utskott:2002/03:FPM20 Kommissionens meddelande omhandel och utveckling COM(2002)513 till utri-kesutskottet8 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner2002/03:15 till finansutskottet2002/03:19 till arbetsmarknadsutskottetAjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.9 § FrågestundAnf. 10 TALMANNEN:Frågor besvaras av vice statsminister , utbildningsminister ,finansminister , miljöminister och statsrådet . Jag tror attdet är första gången som kommer tillkammaren, och han hälsas därför särskilt välkommen.Sexuella trakasserier i skolanAnf. 11 ():Herr talman! I går kunde i en rapportbekräfta hur viktigt det är att denna kammare om ettpar månader ger stöd till min motion om sexuellatrakasserier i skolan. visade att mer än varfjärde elev har upplevt sexuella trakasserier och attvar tionde elev har varit utsatt för fysiska sexuellaövergrepp.Sexuella trakasserier är ett av de tydligaste ochmest makabra uttrycken för hur långt vi har kvar ijämställdhetsarbetet. Någon kan säga att killar ocksåblir mobbade. Det är riktigt, men det är inte en struk-turell mobbning som baserar sig på en könsmaktsord-ning. Den enda anledningen till att kalla någon förhora är att trycka ned denna person. Varje gång somman bedöms efter sitt utseende definieras utseendetsom viktigare än det som man har i sig. Varje gångsom en tjej blir betraktad för sitt utseende försvinnerockså det andra.Min fråga till jämställdhetsministern, trots att vihar utbildningsministern här, är:Hur vill du handskas med rapporten, och hur villdu driva på i dessa frågor?Anf. 12 Vice statsminister ():Herr talman! Det är en väldigt viktig fråga somVeronica tar upp. Jag delar fullständigt uppfatt-ningen att detta visar hur långt vi har kvar trots att vi ien internationell jämförelse är ett av de länder somhar kommit längst i världen.Detta handlar om attityder och värderingar, ochdet kan inte enbart lagstiftas bort, utan det handlar omatt vi måste arbeta för att förändra attityder och värde-ringar så att flickor och pojkar, kvinnor och mänvärderas lika. Men vi har också ett lagstiftningsarbetepå gång, och det ligger på , och det ärmöjligt att han i ett inlägg kan få besvara detta.Anf. 13 ():Herr talman! Det ger mig en möjlighet att ställafrågan också till utbildningsministern. Jag är nämli-gen övertygad om att det krävs en lagskärpning ochatt det krävs att också elever i skolan omfattas avjämställdhetslagens del om sexuella trakasserier ef-tersom det är elevernas arbetsplats. De vistas därvarje dag under mer än tio år.Då blir min ganska enkla fråga till ThomasÖstros: Är du beredd att se till att också elever om-fattas av jämställdhetslagens text om sexuella trakas-serier?Anf. 14 Utbildningsminister ():Herr talman! Det är trevligt att få de enkla frågor-na.Det är klart att vi behöver en ny lagstiftning somockså involverar eleverna i skolan. Det handlar omlag, och det handlar om att vara tydlig den vägen.Men , som ju är beställd av rege-ringen, visar också att det krävs mycket annat arbetefrån oss vuxna, som föräldrar och som personal iskolan, nämligen ett mycket tydligt budskap om att viinte accepterar kränkande behandling i skolan. Manmåste involvera eleverna i det arbetet. Skolverketvisar också att när man får med sig eleverna i ettarbete mot kränkande behandling blir miljön ocksåmycket bättre, och då blir också resultaten för demsom går i skolan mycket bättre. Det behövs alltså ettmycket hårt arbete på den lokala nivån, på varje sko-la, med handlingsprogram mot kränkande behandling.Och man måste involvera lärare och elever.Det görs nu en översyn av hela diskriminering-slagstiftningen. I det arbetet, som pågår under Nä-ringsdepartementet, finns också frågan om skolan skaföras in.Tidigare i år, under den förra mandatperioden, in-förde vi en lag på detta område för högskolan.LärlingsutbildningAnf. 15 (m):Herr talman! Jag vill ställa en fråga till utbild-ningsminister talas i utbildningsdebatten mycket om brist påkunskaper, ofullständiga betyg, dålig ordförståelseoch så vidare. Det är en kritik och en oro som är i höggrad berättigad. Alla människor är inte i första handteoretiker eller akademiker.Vi fick senast under den allmänpolitiska debattenhär i kammaren höra att det individuella programmet,som riktar sig till många skoltrötta, är det största ellernäst största programmet trots att det fungerardåligt.Stockholms hantverksförening är en av de mångaaktörer som oroar sig för den dåliga tillväxten på justhantverksområdet. Jag har fått en lång lista frånStockholms hantverksförening över att det saknasglasmästare, låssmeder, plåtslagare, hovslagare, sko-makare, tapetserare, kakelugnsmakare och så vidare.Och bara i finns det 300 hantverk-syrken men inte någon lärlingsutbildning. Många avdessa hantverkare kommer att gå i pension inom kort.Det finns praktiska yrkesutbildningar på gymnasiet,men de är ofta väldigt kostsamma.Jag vill därför fråga utbildningsministern: regeringen någon ny satsning i samarbete mednäringslivet så att hantverkarna inte blir någon nyutrotningshotad skara?Anf. 16 Utbildningsminister ():Herr talman! Just nu arbetar en parlamentarisk ut-redning med hur den framtida gymnasieskolan ska seut. Den tar upp precis den typen av frågeställningarsom tar upp. Det handlarinte minst om att förstärka skolan för de elever somhar det ganska tungt i skolan. Jag tror att vi kommeratt kunna få en ganska bred samstämmighet kring ettantal idéer, till exempel att se till att förändra detindividuella programmet så att vi också ger dessaungdomar stimulans att gå vidare. Jag är däremotoroad för de förslag som för fram närdet gäller utveckling och som kommeratt innebära att man tidigt i sorterar bortmöjligheterna att komma vidare till gymnasieutbild-ningar. Det tror jag att skafundera över, så att vi ser till att alla barn och ungdo-mar har chansen att komma vidare.Anf. 17 (m):Herr talman! Jag är inte så orolig för just den mo-derata skolpolitiken. vill jag tala om framför alltlärlingsutbildningen och de brister som finns där. Detär tur att vi har så pass många hantverkare som kom-mer från andra länder - invandrare - annars skullesituationen vara ännu sämre än vad den är i dag.Ett av de stora problemen i fråga om de praktiskautbildningarna är att man inte vill släppa in näringsli-vet i skolan. I vissa kommuner finns det ett bra sam-arbete där näringslivet kommer in i skolan, och dåfungerar detta mycket bättre.Vi moderater har föreslagit en ny och modern lär-lingsutbildning som kan avslutas med gesällprov. Jagtror inte att utbildningsministern delar våra åsikter idetta sammanhang, men man kan kanske ändå kanmötas i någon form av diskussion längre fram.Jag vet också att det görs väldigt mycket i våranordiska grannländer som vi också kanske kan tittapå.Jag hoppas slutligen att utbildningsministern åter-kommer och att vi snart får fram en ny modell sominnebär att det blir bättre ekonomiska villkor för såvälskolorna som för företagen och hantverksorganisatio-nerna.Anf. 18 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag delar när det gäller näringslivets engagemang i gym-nasieskolan. Jag tror att vi har en del att lära för gym-nasieskolans del när vi tittar på hur den nya utbild-ningsform som vi har skapat, kvalificerad yrkesut-bildning, fungerar. Där har man nämligen fått enmycket tät samverkan mellan den teoretiska utbild-ningen och den verksamhet som pågår på arbetsplat-serna. Där tror jag att det finns mycket att diskutera.Men fall inte i den gropen och tro att praktiska ut-bildningar inte kräver också teoretiska kunska-per. Det är en viktig diskussion som också måsteföras inför framtidens gymnasieskola, att vi förstår attalla elever också behöver kunskaper om matematikoch språk och även, hoppas jag, om histo-ria för att kunna vara aktiva medborgare och kunnamöta ett modernt yrkesliv. Och här ska vi få en bättresamverkan mellan näringsliv och gymnasium medinsikt om att också de teoretiska kunskaperna har ettmycket stort värde.Petroleumbränslenas hälsoeffekterAnf. 19 ():Herr talman! Jag har en fråga till miljöministern.Nyligen har det uppmärksammats att diesel ärbetydligt farligare än man trott, särskilt vadgäller de små partiklarna och deras hälsoeffekter.Detta är något som vi har uppmärksammat inomramen för samarbetet mellan , Miljö-partiet och regeringen. Därför finns det i miljö-målspropositionen ett förslag till nytt delmål för småpartiklar som det ska finnas ett värdeför. Jag undrar om något arbete är på gång vad gällerdetta.Om arbetet tillsammans med Kemikalieinspektio-nen vad gäller petroleumbränslen står det i kemikali-epropositionen att regeringen avser att uppdra åtNaturvårdsverket och Kemikalieinspektionen atttillsammans med se över dettamot bakgrund av den cancerframkallande effekt pet-roleumbränslen har.Vilka initiativ har regeringen tagit vad gäller det-ta?Anf. 20 Miljöminister ():Herr talman! När det gäller små partiklar är vieniga om farorna. har vi gjort fram-steg när det gäller teknikutvecklingen och små par-tiklar. Det arbete som vi här gör är bland annat attstimulera användningen av den nya tekniken och attpå EU-nivå föra en diskussion om vad detta kan in-nebära när det gäller diesel och våra möjligheter attpå ett bättre sätt hantera de mindre partiklarna.I fråga om det andra uppdraget till Kemikaliein-spektionen är jag inte uppdaterad exakt kring hur detligger.Anf. 21 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Menjag har en fråga till. Det handlar då om det samver-kansprogram som finns mellan regeringen och for-donsindustrin, som gäller ochsom belastar statsbudgeten med en halv miljard perår.Det har visat sig att det här bidraget användsframför allt till utveckling av olika sorters dieselmo-torer i stället för att det satsas på andra bränslen. Denkritiken har lett till att regeringen i budgetpropositio-nen sade att man avsåg att låta se över samverkansprogrammet för attdet bättre skulle vara i enlighet med de miljömål somriksdagen har fattat beslut om.Såvitt jag vet har inte fått någotsådant uppdrag. Därför undrar jag om miljöministernär villig att se till att man nu får det uppdrag som niutlovade år 2000.Anf. 22 Miljöminister ():Herr talman! När det gäller utvecklingen av moto-rer är det här ett väldigt viktigt program. Jag villbetona att det också är viktigt att vi utvecklar motorerför diesel och att vi på alla områden utvecklar tekni-ken. Det gäller då inte minst de fossila bränslena somkommer att fortsätta att vara viktiga.När det gäller uppdraget till ärjag beredd att se över i vad mån detta inte har skettoch i så fall varför.Utredningar om kvinnomisshandelAnf. 23 ():Herr talman! Jag har en direkt fråga till vicestatsminister och tillika jämställdhetsminister är ett stort problem i . Tilltron till dem som handhar anmälningarnamåste vara stor. Trots detta har sju av elva polismänsom själva blivit dömda för kvinnomisshandel kvarsin tjänst som polis. Flera av dessa har under de se-naste åren arbetat med att utreda just kvinnomisshan-del, eller också har de i uppgift att rycka ut i kvinno-misshandelsfall.Vad avser vice statsministern att göra för att stop-pa denna ignoranta inställning till kvinnomisshandelsom råder hos Polisens ledning?Anf. 24 Vice statsminister ():Herr talman! Jag delar uppfattningen att det här ärett väldigt allvarligt problem, och ofta ett dolt pro-blem. Vi, i varje fall några av oss, talar hemskt myck-et om våldet på gator och torg men inte lika gärna ochofta om våldet i hemmet - det är ju det som det i dethär fallet handlar om, alltså mäns våld mot kvinnoroch då ofta män som står väldigt nära dessa kvinnor.Vi har ju Nationellt råd för kvinnofrid, och vi haren proposition där det talas om samver-kan och utbildning. Jag kan inte riktigt dela synen påPolisen i generella termer. När vi nu tittar på hur dethar gått visar det sig nämligen att Polisen nog är desom kommit längst bland våra myndigheter när detgäller utbildning och samverkan med andra. Emeller-tid ska vi snart ge en utredare i uppdrag att utvärderabåde Nationellt råd för kvinnofrid och vad som harhänt 1999.Anf. 25 ():Herr talman! Tack för svaret! Den yttersta bristenpå jämställdhet är just våldet mot kvinnor. I jäm-ställdhetsdebatten här sade vice statsmi-nistern att hon inte trodde att kvinnovåldet har ökat.Där har jag en helt annan åsikt, för det finns ett över-våld i samhället och kvinnovåldet har ökat. 20 000anmälningar görs men bara en femtedel avdessa leder till åtal.Vad avser vice statsministern och tillika jäm-ställdhetsministern att göra så att dessa anmälningarockså leder till åtal?Anf. 26 Vice statsminister ():Herr talman! Vad jag sade är att viinte vet om antalet våldsbrott har ökat eller om det ärbenägenheten att anmäla, att synliggöra, våldsbrottensom har ökat. Det kunde jag inte svara på, för jag vetinte vilket det är fråga om. Men det spelar ingen roll,för det vi ser är allvarligt nog. Det är ett teckenpå att vi fortfarande lever i ett ojämställt samhälle.Förutom vad jag sade om att vi ska utvärdera dettaär det klart att en utvärdering måste följas av nyaåtgärder eftersom problemet inte är löst. Vi återkom-mer med de åtgärderna efter utvärderingen av Natio-nellt råd för kvinnofrid liksom av effekterna av kvin-nofridspropositionen från år 1999.Växtkraften för ekonominAnf. 27 ():Herr talman! Jag har en fråga till finansministerBosse . Frågan gäller den långsiktiga växt-kraften för våra företag och för den svenska ekono-min. Det är många som oroar sig för detta i detsvenska samhället. Jag vet att en hel del personerockså inom oroar sig för detta.I dag flyttar ytterligare ett stort svenskt bolag frånA-listan till O-listan på den svenska börsen. Detta kanframstå som helt odramatiskt - vilket det egentligenär - men det finns ju en anledning: att det finnsmycket mer undantag från beskattningen om manfinns på O-listan och om man har en viss ägarstruk-tur.Vi börjar nu få ett system när det gäller svenskaskatter med undantag för miljardärer, experter, artis-ter och vissa människor och fastigheter samt på O-listan. Förra mandatperioden inleddes samtal om attse över skattesystemet och om att komma fram till enmer smart beskattning för ett växande . Dettaledde då inte till någonting. Vad har finansministernnu för tankar på att göra till ett ännu merväxande land?Anf. 28 Finansminister ():Herr talman! Övergången av företag från A-listantill den så kallade O-listan har lett till att regeringenbett den särskilda egendomsskatteutredning somjobbar under ledning att se över dethär problemet. Avsikten var ju att genom arrange-manget med O-listan hjälpa de små företagen tillkapital. Om det inte används på rätt sätt kommer detnaturligtvis att behöva göras korrigeringar i skattelag-stiftningen, så det problemet är omhändertaget.Sedan är det glädjande att få svara på JohanPehrsons första fråga, som gäller tillväxten i . Vi kan ju se att har graderatsupp från en nionde till en femte plats i tillväxtligan avWorld , som ju är den organisationsom har stora överläggningar kring tillväxtenoch som sett till att har fått en ännu merframskjuten position. Det tycker jag är ett väldigt gottbetyg för de svenska företagen, det svenska näringsli-vet och den svenska näringslivspolitiken.Anf. 29 ():Herr talman! Tack så mycket, finansministern!Det gläder mig också, men vad gäller den där listanhandlar det väl egentligen om konkurrenskraften -kanske inte riktigt om tillväxten.Verket för näringslivsutveckling - en myndighetsom lyder under regeringen - har kommit med ettganska radikalt förslag om att man, för att underlättade många stora generationsskiften som är på gång ien stor del av svenskt näringsliv, helt ska ta bort, ellerkraftigt mildra, arvs- och gåvoskatten för att undvikadetta tricksande - som ju den senaste flytten från A-listan till O-listan också är ett uttryck för.Vad tänker finansministern göra för att se överNuteks tankar om möjligheten att slopa arvs- ochgåvoskatten för att på så sätt få fler och fortsatt starkasmå och medelstora företag?Anf. 30 Finansminister ():Herr talman! Jag har redan sagt att den utredningsom vi har tillsatt ska se över hela arvs- och gåvobe-skattningen, liksom förmögenhetsbeskattningen ochfastighetsbeskattningen. Man ska naturligtvis se omdet går att förhindra den typ av tricksande som JohanPehrson här nämner. Det är viktigt både för konkur-renskraften och för att det ska råda sjysta villkormellan olika grupper i vårt samhälle.När placering i välfärdsligan har höjtsfrån nionde till femte plats handlar det om en bedöm-ning inte bara av vår konkurrenskraft utan också avvår tillväxtpotential, till exempel vår förmåga tillteknologisk utveckling, och inte minst de offentligainstitutionernas kvalitet. På dessa tre områden harSverige sammantaget flyttats upp från nionde tillfemte plats, och det är en mycket hedrande position.LedighetslagenAnf. 31 i Tyre-sö (m):Herr talman! När man ser den här kvintetten både fråga och sjunga en massa. Men jag tänktekoncentrera mig på statsrådet , som harvarit en drivande ordförande i , Kommittén förnya arbetstids- och semesterregler. En vänstermajo-ritet snickrade där ihop en ny ledighetslag som skulleinnebära ytterligare fem nya ledighetsdagar.Nu undrar jag - och jag tror att det är rätt intres-sant med tanke på den lönebildningsdiskussion vi nuhar och inför en kommande euroomröstning - omstatsrådet avser att lägga fram ledighetslagen i enproposition, eller om har tagit intryckav oppositionen och avser att lämna förslaget därhän.Anf. 32 Statsrådet ():Herr talman! Jag tar intryck av alla diskussioner,inte minst när det gäller arbetstidsfrågan. Jag måstemedge att jag som nytillträddarbetslivsminister fick frågan om arbetstidsförkort-ning. Jag fegade då lite grann för att inte försätta migsjälv i svårigheter och sade att det där är inte riktigtsäkert, det får vi återkomma till. pågår en bered-ning av remissvaren, och den sammanställningen skajag ta del av . Därefter kommer vi att taställning till huruvida vi ska lägga fram en proposi-tionen med utredningens innehåll, modifierat medsynpunkterna från remissbehandlingen.Mitt svar är alltså: Det ska jag be att få återkom-ma till när vi har övervägt om den prioriteringen skagöras, tillsammans med annat när det gäller arbets-tidsförkortning, och om man ska göra det på det sättsom utredningen i huvudsak har föreslagit.Anf. 33 i Tyre-sö (m):Herr talman! Då kan man påstå att det möjligtvisvar blygsamt att vara lite försiktig inledningsvis ochinte använda den gamla rollen.Men jag blir ändå lite bekymrad när jag nu hörantydningar om att ytterligare fem nya ledighetsdagarskulle kunna vara aktuellt, när vi står inför en situa-tion där lönebildning och annat verkar rätt bekym-mersamt. Därför skulle jag önska att det nyblivnastatsrådet hade hållit fast vid den ursprungliga posi-tion han hade som nyblivet statsråd.Arbetsmiljön i skolanAnf. 34 ():Herr talman! Jag ska spinna vidare på den artikelsom var inne på och som handlade om sex-uella trakasserier i skolan.Undersökningen visar att det inte enbart är jäm-ställdhetsfrågor som är ett problem i skolan utan attdet handlar om hela arbetsmiljösituationen. Var sjätteelev känner obehag inför att gå till skolan, och vartjugonde elev, alltså en eller två i varje klass, är räddamedan de är där. generaldirektör har kommit med förslag som handlar om ettstörre engagemang från vuxenvärlden i skolan, bättrefungerande alarmsystem och liknande. Men jag skullevilja höra vad säger att regeringentänker göra för att förbättra våra elevers arbetssitua-tion.Anf. 35 Utbildningsminister ():Herr talman! Detta är en högt prioriterad fråga förregeringen, på flera områden. Först och främst är detviktigt att inse att hur många vuxna som finns i sko-lan - lärare, skolkuratorer, skolsköterskor och såvidare - spelar en stor roll. Vi har ett personalför-stärkningsprogram på gång, som är inne på andraåret, där vi anställer sammantaget 15 000 fler i skolan- framför allt lärare men också andra viktiga perso-nalkategorier. Det är väldigt viktigt. Vi behöver när-varande vuxna människor som sprider goda och star-ka värderingar till barnen.Det handlar också om att varje skola sedan en tidtillbaka har en skyldighet att ha en handlingsplan förhur man ska arbeta mot kränkande behandling. Vi hargett i uppdrag att ge lite tydligare riktlinjerför vad dessa handlingsplaner ska innehålla. harvi erfarenheter av vad som fungerar bra och vad somfungerar sämre. Också här handlar det om ett ledar-skap på skolan och tydlig normbildning, men ocksåom att involvera eleverna i detta. Det räcker inte omman gör detta bara på centralt håll; man måste få medsig elever och personal. visar attdär man jobbar så, där lyckas man också.Anf. 36 ():Herr talman! Jag tycker att det låter väldigt bra ger den här frågan hög prioritet. Utan en braarbetsmiljö är det svårt att nå kunskapsmålen.Men även om vi säger att vi har fina planer, merpersonal och många som deltar i arbetet måste vi juockså någonstans kunna ställa kravet, och ställa nå-gon till ansvar för, att det inte ska stanna vid vackraord utan också bli handling. I vår partimotion har viföreslagit att man ska se över detta med skadestånds-skyldighet - tydliggöra kommunens ansvar som skol-huvudman för att faktiskt göra någonting åt den härsituationen. Jag skulle vilja höra vad om det förslaget.Anf. 37 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag är alldeles övertygad om att detviktigaste är att jobba aktivt med att förändra attityderoch att ha tydliga vuxna som orkar och vågar ta dekonflikter det ibland innebär när man ska skapa engod arbetsmiljö i skolan. Det behövs fler lärare ochannan personal och också tydligt arbete.Det är dock klart att också lagstiftningen spelarroll. sitter , en parlamentariskkommitté, och arbetar för att se över skollagen ochvilka sanktionsmöjligheter och annat som ska finnas.Innan den är färdig vill jag inte gå in närmare pådetta, men det här är frågeställningar som kommerupp.I och med att vi i lag och förordning ger en myck-et tydlig skyldighet för skolans ledning att arbetaaktivt är inte detta någon möjlighet att avstå ifrån förskolans ledning. Men det krävs också stöttning frånvår sida, att vi litar på att lärare tillsammans medelever kan ta tag i en sådan verklighet - inte att vialltid vet exakt vad som ska göras i alla olika situa-tioner, vilket ibland blir en tendens i den politiskadebatten, utan respekt för lärarna och deras förmågaatt tillsammans med elever skapa en bra arbetsmiljö.Kvinnosynen hos . 38 ():Herr talman! Jag vill rikta en fråga till vice stats-minister och jämställdhetsminister det socialdemokratiska husorganet vi nu kunnat följa MargaretaWinbergs uttalanden om poeten ochhans författarskap. Det har varit både intressant ochmycket roande, får jag säga. Det är väldigt kraftfullauttalanden. Jag undrar helt försiktigt vad MargaretaWinberg vill uppnå med sitt agerande. Detta sänderen kulturpolitiskt mycket viktig signal, tycker jag.Hur ska vi handskas med författare som har varitdöda väldigt länge? har varit död i , ännu längre, och dödast av alla ärBellman. Ändå är de mycket levande. Vad ska vi göramed dessa författare, som uttalar en annorlunda kvin-nosyn än vad vi har ? Ska vi förse deras utgiv-ning med varningstext? Ska vi bränna deras böcker?Hur ska vi handskas med litteraturen?Anf. 39 Vice statsminister ():Herr talman! Jag är glad om jag kan roa CeciliaWikström och möjligen några andra också.Jag inledde en Taubeafton på . Jaghöll ett tal. Det är vad jag har gjort. Men jag rördeuppenbarligen vid en oerhört känslig sträng.