prot · GP0978 · 2002-03-07 00:00:00 — Jag är helt överens med att det vore bra om vi kunde få mera debatt här iden svenska också. Det här är ju frågor somangår även oss.Jag kanske var lite ensidig. Jag valde att lyftafram styrkan inom , och pekade påsvagheten med konsensusprincipen. Jag är inte heltöverens med honom. Jag tycker att det är bra att manär lite aktsam här. När det handlar om länder somt.ex. , , , Kazakstanosv. tror jag att man får gå fram med viss försiktighet.Vi kan inte med vårt effektiva, rationella arbetssättkanske tvinga på dem beslut majoritetsvägen, utan jagtror att det är bra att vi har den här öppna församling-en, där man har respekt även för de små länderna. Jagkänner mig orolig för att det ska bli olika fraktioner,t.ex. i en fraktion och EU i en fraktion, som taröver alltihopa. Jag är väldigt nöjd med det debattkli-mat som finns inom i dag.Jag är inte heller orolig för budgeten. Det har visatsig tidigare att det finns en väldigt bra betalningsviljainom . betalades av budgetenin, och det kan man jämföra med FN, där betalnings-moralen är betydligt sämre.Jag vill bara peka på att jag tycker att konsensus-principen också kan vara en styrka.Anf. 117 () replik:Fru talman! Jag börjar med budgeten. Jo, StigSandström, det är faktiskt mer eller mindre panik.OSSE har bara en månad kvar av pengar. Kommerinte den här kidnappningssituationen inom attta slut har inte generalsekreteraren några peng-ar att bedriva verksamhet för, och då får vi stänga dehär missionerna, som vi tycker gör ett fantastiskt braarbete. Det är faktiskt läget . Det är en månadkvar, och sedan kommer pengarna att vara slut.Sedan har rätt. Naturligtvis ärkonsensusregeln också en styrka för . När manväl har kommit överens är det ett väldigt starkt åta-gande som de respektive länderna gör. Problemet äratt det är mycket svårt att komma dit när man har enkonsensusregel.En sak som jag tycker att vi kan lyfta fram i dennakammare är att en del i och Centralasientycker att det är för mycket västeuropeisk påverkan iOSSE. Jag talade exempelvis med en rysk dumale-damot om den kvinnliga sexhandeln, dvs. att detexporteras kvinnor från till . NärOSSE diskuterade detta handlade det bara om att viborde göra missioner i , och för att på något sätt stoppa denna trafik. Mandiskuterade inte att vi kanske ska ha en mission iHolland och se vad som händer där köparna finns tilldessa kvinnor. Vad händer i ? På det sättetfinns det en obalans. Det borde man kunna ta till sig.Vi behöver kunna ha ett skarpt öga både på vad somhänder i och och på det somhänder i Västeuropa.Stig säger att han inte är orolig förkonsensusregeln. Jag förstår det eftersom ni i er re-servation säger: Vi borde ha en prioriterad satsning påOSSE:s civila krishantering i stället för en militarise-ring av EU. Låt gå för er provokativa hållning medmilitarisering av EU. Men vad det handlar om är attstärka den civila krishanteringen inom den europeiskaunionen. Det är den vi håller på att bygga upp.Om vi inte skulle bygga upp krishanteringen inomden europeiska unionen utan bara inom , därkonsensusregeln gäller, skulle vi inte ha specielltmycket aktiviteter på det civila krishanteringsområ-det, eftersom det skulle hindras av enskilda med-lemsländer. Det är bra att EU bygger upp en civilkrishanteringsstyrka så att vi kan agera snabbt ochrejält när så behövs.Anf. 118 () replik:Fru talman! Också jag tror att EU kan spela enviktig roll. Men kan vara det verktyg som ärlite större än EU. Det är ändå 57 länder vi talar om,och det är viktiga länder. Vi måste gå varsamt fram.Vi har också möjligheter från vår sida att påverka.Det var där jag ville lyfta in det kvinnopolitiska per-spektivet. Vi har möjlighet att lyfta in det i debatten iden här församlingen. Är det rimligt med sådanaföreteelser som t.ex. hedersmord eller att behandlabarn som ägodelar? Det finns sådana kulturer inomOSSE-området.Här kan vi från riksdag spela en aktivroll. Det är inte någon aggressiv roll. Men vi kan taupp en diskussion när vi ändå ska bekämpa orsakernatill terrorism osv. Det var den frågan jag ville lyfta.Jag vill inte gå in så mycket på budgetfrågor. Det trorjag kan lösa sig.Anf. 119 () replik:Fru talman! Låt mig först understryka att jag inteär helt säker på att frågan om hedersmord har enkulturell bakgrund. Men den diskussionen kan vi ta ien annan ordning.När det gäller den civila krishanteringen och ter-rorismbekämpningen tror jag att tän-ker rätt. Men resultatet blir tyvärr fel. är enkonsensusbaserad organisation. Man måste kommaöverens. Det skulle vara oerhört svårt att bedriva ettflexibelt och aktivt arbete mot terrorism inom OSSEoch där kunna få konsensus.OSSE är mycket bra inom vissa områden. Dethandlar om att öppna transparensen, få fram OpenSkies-avtal, nedrustningsförhandlingar och annat.OSSE är otroligt bra på det. Men vi kan inte användadet som något slags forum för snabba åtgärder. Det ärdet helt enkelt inte lämpat till.Stig säger att det nog är bra om EUockså kan göra aktiviteter på detta område. Men detär inte sant. I er reservation står det att man ska satsapå den civila krishanteringen inom framför detni provokativt kallar militarisering av Europeiskaunionen.Jag vidhåller bestämt att vi prioriterar civil kris-hantering inom . Men vi ska också prioriteracivil krishantering inom EU så att vi använder alla deolika verktyg och instrument som vi behöver för attfrämja fred och säkerhet i världen.Anf. 120 ():Fru talman! Jag tillhör också den svenska parla-mentarikerdelegationen i . Det har jag gjortsedan organisationen skapades 1992. Det är tio årsedan i år. En del av det mest intressanta arbete jaghar haft här i är just att delta i OSSE-arbetet i parlamentarikerorganisationen. Det är engrupp där man träffar många människor med sammaintressen och också med andra intressen.Det är intressanta diskussioner. Man kan arbetatillsammans. Vad som skiljer parlamentarikerorgani-sationen från den svenska är att man någongång kan få igenom ett förslag. Det är egentligenkring detta jag skulle vilja tala. Det är en rapport frånverkligheten, om man säger så.Vid parlamentarikerförsamlings möte ijuli i antogs ett förslag undertecknat av tvåsvenska och fyra danska ledamöter. Paragrafen un-derstryker vikten av att man fördelar återuppbygg-nadsstödet rättvist mellan olika etniska grupper för attskapa en säker och fredlig miljö för alla invånare i deområden som får hjälp med återuppbyggnaden.Förslaget bygger på hur stödet har fungerat underen följd av år. Sex ledamöter från det svenska för-svarsutskottet som besökte den svenska SFOR-styrkan i Bosnien blev av soldaterna upp-märksammade på de olika förhållanden som serberoch muslimer levde under.I de muslimska byarna hade husen nya tegeltakoch hela fönster medan folket i de serbiska byarnabodde i ruiner. Bataljonschefen för den nordiskabataljonen ansåg att så länge den ena gruppen diskri-mineras och den andra favoriseras går det inte attklara uppgiften att skapa fred och försoning.Högkvarteret i visade siffror på att musli-merna fick av återuppbyggnadsstödet medanserberna fick . Den svenska ambassadören i Bel-grad, som varit i Bosnien, berättade i juni1999 att fördelningen av återuppbyggnadsstödet i detbosnienserbiska området vid det tillfället var någotmer jämnt fördelat. Serberna fick då avstödet.I maj 2000 fick försvarsutskottet en ny siffra. Ser-berna uppgavs då få av återuppbyggnadsstödet.Men angavs att i de områden där serbernabor, och där stödet varit minimalt, har ingen utveck-ling skett. Fattigdomen är extrem och arbetslöshetenär 60 %.I november samma år besökte försvarsutskottetledningen för den svenska avdelningen inom EU:scivila krishantering i . På frågan om hur detfungerade i Tuzlaområdet fick utskottet veta att per-sonalens största problem med att uppnå goda resultatdär var att man fortfarande var tvungen att straffavissa grupper.Den 7 maj visade TV hur tusentals in-vånare i protesterade mot en stor ceremo-ni för återuppbyggnad av en moské. I ett konfliktom-råde där den ena folkgruppen knappt kan bo i sina husborde det stå klart för alla, och särskilt för de ansvari-ga, att det inte leder till fred och försoning att satsa påen moské åt den andra redan favoriserade gruppen.Majoriteten av invånarna i är serber. IKosovo Methoja, den serbiska ortodoxa kyrkans ochkulturens hjärtland, har ett åttiotal kloster, många från1200-talet och tidigare, sprängts av kosovoalbanskaterrorister med det internationella samfundets godaminne. Det var ett världskulturarv som raserades. Detskedde trots att en av Natos viktiga uppgifter i Koso-vo efter bombkriget var att skydda detta internatio-nella kulturarv. Där har man inte hört talas om att detinternationella samfundet har diskuterat att hjälpa tillmed någon återuppbyggnad.Utrikesutskottet anför i sin skrivning att i BosnienHercegovina sträcker sig verksamhet överhela landet. Det mesta av organisationens aktivitetersyftar till att skapa förutsättningar så att försoningmellan de olika folkgrupperna ska möjliggöras. Debidrag som når landet är därför knutna till vissa poli-tiska villkor. var biståndet till Bosni-en ojämnt fördelat beroende på att Re-publika Srpskas regering visade en bristande vilja attfölja Daytonavtalet.I dagsläget är regeringen i Republica Srpkska mersamarbetsvillig, varför biståndet kommer att jämnasut. Utskottet utgår från att distributionen av återupp-byggnadsstödet fortsätter att gå i nuvarande riktningunder förutsättning att samtliga parter uppfyller deförpliktelser som anvisar.Carl Bildt är den svenska politiker som är mestkunnig när det gäller förhållandena på . Han,och många av dem som har till uppgift att genomföramilitärt eller civilt bistånd på , anser att inte alltid befrämjar utveckling och demo-krati. Snarare görs länderna till klienter, enligt CarlBildt. Det understryker vikten av en översyn av deolika aktörernas samlade insatser för att undvikastrukturer som motverkar att alla får den hjälp som dehar rätt till.Det är det som är innebörden i parlamen-tarikers församlings beslut. Den svenska delegationenvar med och fattade det beslutet, som utrikesutskottetgenom sin skrivning nu tar avstånd från.Fru talman! Jag beklagar att med 317 parlamentariker från 55länder har så låg status i riksdag trots attSverige med i spetsen var pådrivande närESK, som var föregångare till , bildades. Mendet har runnit mycket vatten under broarna till Riks-dagshuset sedan dess.Jag sörjer över att utrikesutskottet inte kan sträckasig längre när det gäller för framtiden så avgörandefrågor som att skapa rättvisa för att uppnå fred ochförsoning. Utskottet nöjer sig med att utgå från attdistributionen av återuppbyggnadsstödet till fortsätter att gå i nuvarande riktning.Det betyder att biståndet ska fortsätta att fördelasorättvist, möjligen med en långsam förbättring förden diskriminerade parten.Rätten att straffa fattiga hjälpbehövande av en vissetnisk tillhörighet, nationalitet, språkgrupp eller kul-tur ifrågasätter utskottet inte. Att villkora bistånd tillbehövande är inte accepterat i , men i dettafall handlar det om ett helt annat slags folk, som för-tjänar en annan behandling - eller hur? Det gällerflyktingar, gamla, barn, arbetslösa och sjuka.Fru talman! Jag undrar också hur utskottet kan fådetta att stämma med den europeiska konventionenangående skydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna - och barnkonventionen.Anf. 121 () replik:Fru talman! har under en lång radav år visat ett osedvanligt starkt engagemang i vadsom händer på . Också i arbetet inom har lagtfram ett förslag, precis som hon har redogjortför, om att vi ska verka för att biståndet till fördelas på ett mer rättvist sätt.Det är en riktig historiebeskrivning som KarinWegestål gör. Detta fick ett starkt stöd i - jag tror att det knappt varnågon som argumenterade emot att detta stöd skafördelas på ett rättvist sätt. Det gör inte heller utrikes-utskottet.Men väljer att läsa utrikesutskot-tets text på ett lite underligt sätt. Det hela syftar på attutrikesutskottet tycker att utvecklingen ska gå i rikt-ningen att detta ska fördelas mer rättvist. Vi gör enhistorisk beskrivning av att när inteuppfyllde förpliktelserna i och inteville medverka till en försoning mellan folkgruppernaså hölls en del av biståndet inne. när det inte är pådet sättet längre så ska biståndet naturligtvis fördelasefter andra normer, dvs. rättvist och till de människorsom verkligen behöver det allra mest.Det är detta som utskottet försöker att beskriva pådet här sättet. Jag är ledsen över att att tolka det på ett annat sätt. Det står så här:Det är något som har resulterat i att fördelningen avbiståndet har jämnats ut. Utskottet utgår ifrån - ochdet är en ganska hård skrivning - att detta ska fort-sätta att gå i nuvarande riktning. Men vi har också enliten passus som lyder: Under förutsättning att manuppfyller de förpliktelser som de olika parterna haråtagit sig i . Jag ger alltså rätt. Vi vill också att detta stöd ska ges på etträttvist och bra sätt.Anf. 122 () replik:Fru talman! För mig är det helt självklart att manska arbeta för en rättvis fördelning och att alla de sombehöver hjälp ska kunna få hjälp. Men det står inte iutrikesutskottets betänkande. Jag är naturligtvis be-sviken. Vi antog detta förslag tillsammans, och vi fickdet antaget i denna stora parlamentarikerförsamling -och riksdag kan inte ställa sig bakom detutan måste hålla kvar vid att man måste ha sin repres-siva rätt att pressa fattiga människor.Jag tycker inte att det hör ihop. Som socialarbeta-re är detta mig helt främmande, . 123 () replik:Fru talman! fortsätter att välja atttolka texten på ett lite annorlunda sätt än vad vi iutrikesutskottet har gjort. I texten som utskottet harbehandlat har vi satt in ett stycke just om deklaratio-nen i - det som var med om attfå fram. Det står: Betona vikten av att hitta metoderför att fördelningen av återuppbyggnadsstöd mellanolika etniska grupper ska bli rättvis.Det är ett ställningstagande av utrikesutskottet; viställer oss bakom det här. Sedan ger vi en förklaringtill varför det inte var på det sättet under den perioddå inte uppfyllde de förpliktelsersom man hade åtagit sig i Daytonavtalet.Vi tycker att eftersom nu harändrat attityd, vilket är positivt, så ska också dettabistånd fördelas på ett mer rättvist sätt. Tydligare kandet inte sägas.Karin Wegeståls motion blir ju inte heller avsla-gen, utan den besvaras i enlighet med att vi tycker attdetta följer den politik som förs.Anf. 124 () replik:Fru talman! Jag tycker att detta är beklagligt, Ur-ban . Om det vore så så skulle det kunna ståklart och tydligt i skrivningen, och det gör det inte.Det står: Under förutsättning att alla uppfyller de kravsom man ställer på dem.Jag tycker inte att detta stämmer. Vi kan ju se hurdet har sett ut under hela denna långa tid. Jag har följtdetta år , och jag talar om vad de våra sägerdärute - de som arbetar som soldater, som befäl, sompersonal på ambassader osv.Jag är som sagt besviken. Hela delegationen stodbakom detta, och ändå kan utskottet inte ställa sigbakom det utan måste i stället göra en sådan kryptiskförklaring som att motionen är besvarad. Det är detsom jag vänder mig emot. Jag tycker att detta är trist,eftersom OSSE-församlingens möten är tillfällen dåman kan få en stor grupp att ställa sig bakom något.Men riksdag vill inte ställa sig bakom detta,och det beklagar jag.Anf. 125 ():Fru talman! Jag tänker försöka ge en bild avOSSE i ett gräsrotsperspektiv, om det nu går.Kampen för demokrati och mänskliga rättigheteroch mot terrorism och våld är kanske den mest ange-lägna och viktiga uppgift som vi har. För oss kristde-mokrater är det en självklarhet att på olika sätt arbetaför just de värdena och områdena. Världen, Europaoch människorna förväntar sig att på olikasätt ska gå före i arbetet med de frågorna och för enbättre värld. I mötet med människor i olika samman-hang från skilda länder är detta både ett uttalat ochouttalat krav, som jag ofta möter.Jag är inte så naiv att jag tror att vi kan hjälpa helavärlden - särskilt inte hela den värld som möter oss från TV-skärmar och i praktiskt internationelltarbete. Nej, men det vi kan göra måste vi göra. Det ärvår uppgift att försöka skapa en bättre värld för demsom kommer efter oss - barn och barnbarn. Men dåtänker jag inte bara på våra barn och barnbarn utanockså på alla de kanske föräldralösa gatubarn somtillsammans med våra barn och barnbarn ska delalivets glädjeämnen och vedermödor somvi inte vet något om. Fastän det kan tyckas som enutopi så vill jag att dagens barn ska kunna växa upp itrygghet. Kan de inte göra det så är deras situationingen bra framtidsprognos för vår värld.Fru talman! Vår uppgift är stor och omfattande.Därför är det så oerhört viktigt att en organisationsom finns - en organisation som arbetar försäkerhet och samarbete i . sedantyckte jag att den organisationen var ganska anonym,och jag hade lite svårt att förstå vad den egentligenuträttade. Jag mötte en OSSE-representant i något av de baltiska länderna. Repre-sentanten var helt ensam i sitt anspråkslösa kontoroch hade ett ofantligt arbete framför sig. Hon skullebevaka att minoriteten i landet fick sina rättighetertillgodosedda och att den tillsammans med den övrigabefolkningen på samma villkor skulle delta vid dekommande valen, att den skulle ha samma tillgångoch möjlighet till arbete osv. Jag förstod inte då hurhon i sin ensamhet skulle klara den ofantliga uppgif-ten, men hon berättade om rapporter som skulle skri-vas och om det enträgna arbetet inom det internatio-nella i efterhand vet jag att det, trots att det verkadeså anspråkslöst, var ett fruktbart arbete som gav ettgott resultat i form av en ökad förståelse mellan folk-grupper och därmed också en minskad risk för sam-manstötningar och ett bättre samhälle för både barnoch vuxna, som också berättade omförut. Man har t.o.m. kunnat dra tillbaka OSSE-representanterna från Baltikum.Fru talman! Jag har också mött engagerade män-niskor i i i Kosovo, män-niskor som slitet i sitt anletes svett för att försökasprida demokratins grunder och rent konkret visa hurdemokrati fungerar vid kommunala och parlamenta-riska val. Genom väl genomarbetade projekt har manhjälpt människor och partier att skriva valprogram, tafram angelägna och viktiga frågor att gå till val på,anordna valmöten och använda massmedier i ochunder valarbetet. Det är ett enormt arbete, men dethar också gett resultat även om det funnits mångastötestenar på vägen.Även jag har varit valövervakare i Kosovo, ochdet var vid valet . Då kun-de jag se att det var ett mycket väl förberett och fun-gerande val som imponerade. Välutbildade valfunk-tionärer fanns i vallokalerna, och valet gick lugnt ochstillsamt till väga. Detta till största delen tack vareOSSE:s idoga arbete.Fru talman! Vid ett besök i strax efter be-frielsen, som man säger, möttes jag ofta av orden:Kaos lurar bakom husknuten om vi inte får hjälp medordningen och rättvisan. Förutom humanitär hjälpbehöver vi hjälp med att få polis, jurister och fängel-sepersonal, sade man bl.a. har enligt regering-ens skrivelse, som vi nu diskuterar, utbildat och certi-fierat nära 4 000 poliskandidater, och beslut har fat-tats om att utbilda ytterligare 2 000.UNMIK, som är , har gett ONMIK,som är namnet på OSSE-missionen i Kosovo, huvud-ansvaret för frågor som demokratisering och institu-tionsbyggande, mänskliga rättigheter, medier och val.Minoritetsfrågorna är också en viktig del av OSSE-arbetet med de mänskliga rättigheterna.Även om mycket fortfarande återstår för att situa-tionen ska bli stabil och säker i Kosovo, har OSSEredan nu gjort ett stort arbete där vi har kunnat dravårt lilla strå till stacken.Fru talman! kan man få höra att det inte gåratt påverka det politiska skeendet, men det är fel. Detgår, och man kan. I parlamentariska försam-ling har vi svenska delegater bl.a. fört fram ett reso-lutionsförslag om att den s.k. Ilascu-gruppen skullesläppas fri ur det transnistriska häktet där gruppmed-lemmarna suttit fängslade sedan början av 1990-talet.Genom bl.a. påtryckningar är nu parla-mentarikern fri, men hans tre kamrater är,vad jag vet, fortfarande i fängelse. Så en fjärdedel avdet arbetet är utfört, och starka påtryckningar verkarför att de resterande i gruppen också ska släppas fria.Det är ett arbete där har ett stort engagemangoch där vi genom våra insatser medverkat till attfrågat tagits upp. Arbetet med frågan fortsätter.En annan fråga som vi också tagit upp i ärtrafficking. Det arbetet fortsätter också.Fru talman! Det finns en del som anser att EUskulle kunna ersätta och att skulle kunnaersätta EU, men det anser inte vi kristdemokrater.Även om de både organisationerna i vissa fall tange-rar varandra är deras uppgifter ändå formade efterolika principer och bakgrund. arbete liggerenligt min uppfattning mer på det handfasta, praktiskaplanet med krisförebyggande och krislösande upp-gifter, medan EU är ett mer politiskt organ som allt-mer börjar finna sina former.Man behöver bara läsa igenom regeringens skri-velse för att förstå att arbete i stort handlarom att arbeta för att demokrati och mänskliga rättig-heter ska tränga djupt ned i människornas medvetan-de och handlande. Den organisationen behöver alltstöd den kan få. Vi som finns med i den parlamenta-riska församlingen är faktiskt utsedda av riksdagen.Därför har också ett stort ansvar för vårtarbete i OSSE.Arbetet i är inte ett arbete som ger storatidningsrubriker, utan det är ett idogt ofta anonymtarbete som är av mycket stor betydelse för framförallt våra barns och barnbarns gemensamma framtid,oavsett om de är födda och lever i eller någonannanstans i och världen. Det är ett arbete fördemokrati och mänskliga rättigheter och mot terro-rism och våld. Det är angeläget att det arbetet gesstöd och engagemang från riksdag. Men viskulle också kunna göra ännu mer genom den organi-sationen än vad vi gör i dag.Vi kristdemokrater har inget annat yrkande än bi-fall till förslaget i utskottets betänkande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §. )9 § Verksamheten inom betänkande 2001/02:UU7Verksamheten inom (skr. 2001/02:12och redog. 2000/01:ER1).Anf. 126 ():Fru talman! Jag har bestämt mig för att ta kamma-rens tid i anspråk inte för att argumentera mot ut-skottets betänkande och utskottets slutsatser utansnarare för att argumentera för domstolen i Stras-bourg och den övervakningsmekanism som finnsinom ramen för den europeiska konventionen tillskydd för mänskliga rättigheter och friheter.Låt mig dock börja med att konstatera att Europanumera är en kontinent fri från dödsstraff. Det äringen tvekan om att där spelar ,övervakningsmekanismen och domstolen en utomor-dentligt stor roll. Jag vill också uppmärksammakammaren på att en av våra tidigare ledamöter ikammaren har gjort en jätteinsatsunder slutet och för attföra fram frågan om att avskaffa dödsstraffet i freds-tid. kan vi konstatera att hans arbete har fullföljts,och det har också varit framgångsrikt. Därför kan vinu säga att är en kontinent utan dödsstraff.Kampen går vidare med att försöka avskaffa döds-straffet på andra kontinenter i världen.Fru talman! När jag har sagt detta vill jag egentli-gen bara ytterligare understryka den stora betydelsesom har och den stora betydelsesom domstolen har för att övervaka detta. Det somjag har tagit upp i min motion och som också åter-finns både i regeringens skrivelse och utskottetsöverväganden är den oerhörda arbetsbelastning somdomstolen nu har. har 19 nya medlems-länder i också tillträtt konventionen ommänskliga rättigheter. Det är i och för sig ett med-lemsvillkor. Antalet människor som har möjlighetatt på det individuella planet anmäla eller gå till Eu-ropadomstolen, som det uttrycks, har alltså ökat med330 miljoner människor och är nu uppe i nästan 800miljoner människor.Det betyder också att man har ett mycket stortantal ärenden. Det var inte mer än 4 1988. År2001 räknar man med att det blir drygt 35 000 anmäl-ningar.