prot · GP09122 · 2002-06-11 00:00:00 — Hurlänge vill ha kvar kärnkraften?Anf. 22 () replik:Herr talman! Hur länge vill hakärnkraften? Ju fortare vi avskaffar eländet, destobättre. Den går på övertid , precis som defossila energikällorna. Men sedan har vi en bisterverklighet att ta hänsyn till. Det är därför, med dennabistra verklighet som innehåller många olika gruppe-ringar och intresseriktningar och annat som man skabalansera mellan, som det t.o.m. är omöjligt att följapartiprogrammet. Inte ens och Modera-terna följer sitt partiprogram slaviskt, utan det gälleratt anpassa de grundvärderingar man har till en bisterverklighet.Ola frågar . Vi får se när vihar resonerat färdigt med elproducenterna vad vi kankomma fram till och är överens om. Det är oerhörtviktigt. Den tyska modellen förutsätter att olika partersitter vid ett förhandlingsbord och resonerar sig sam-man. Efter det, när man har skrivit under det avtalet,har man en gemensam färdriktning, och det är enstyrka. Det går inte att spela, inte ens vid ett , med ett splittrat lag. Det gäller också i energi-politiken.Ola sade att vi inte följde vårt partipro-gram på en enda punkt. Visst gör vi det, men jagspetsade till lite beträffande vindkraften och sade attmålsättningen vad gäller förnyelsebar energi är själv-klart att vi ska ha noll öre i bidrag . På sammasätt som samhället byggde ut vatten-kraften här i och pungslog allmogen medhöga taxor, avgifter och skatter för tunga investering-ar i svensk vattenkraft, på samma sätt som man medskattepengar subventionerade och stöttade upp kärn-kraftens introduktion är det alltså nödvändigt attstötta upp ny teknik, i detta fall förnyelsebara energi-källor, i början. Vindkraften, solkraften, ja, nämn vaddu vill, geotermi osv. är inte kommersiellt gångbaraeftersom de nu dominerande energislagen har förstegpå marknaden. Så nog följer vi de intentioner ochmålsättningar som vi har i våra program.Anf. 23 () re-plik:Herr talman! Det är ett problem att de institutio-nella villkoren och strukturen på elmarknaden intealls skapar förutsättningar för en omställning av ener-gisystemet. Det saknas mekanismer som säkerställerbalans mellan utbud och efterfrågan, och det harresulterat i att staten tvingas upphandla ytterligarekapacitet när det behövs.För att marknaden ska kunna fungera måste kon-sumenterna i mycket högre grad få medverka i pris-bildningen och handeln. Konsumenterna måste fåriktiga prissignaler och kostnadsincitament, och detfinns inte över huvud taget med nuvarande system.Hur ser på krav påen utredning av ett nytt elhandelssystem för att bl.a.få en bättre prissättning på effekt?Anf. 24 () replik:Herr talman! Jag anser inte att det behövs någonny utredning när det gäller just effekthandeln. Detuppdraget finns redan nu hos de myndigheter som haratt handskas med detta. Kommer man inte fram medett något så när vettigt förslag till nästaår kan det finnas anledning att återkomma och kanskeutreda det hela.Men har helt rätt i att det härmed effekthandel inte fungerar på den nya elmarkna-den - och den kritiken kommer inte bara från Miljö-partiet. Ska man vara lite filosofisk kan man säga attdet är sällan någonting som är nytt fungerar fullt ut.Vi får jobba vidare med att höja kvaliteten. Och ettinslag i den kvalitetshöjningen handlar om att få framatt vi som konsumenter inte ska betala de preliminäradebiteringarna, utan vi ska betala för den faktiskakonsumtionen. fordras det helt enkelt att vi hartimmätare i varje hushåll, hos varje abonnent.Anf. 25 () re-plik:Herr talman! Som bekant är partierna inte överensom takten i avvecklingen, vare sig Vänstern ochCentern i förhållande till Socialdemokraterna ellersocialdemokraterna internt, men det finns ju en viktigavvecklingsfaktor som underlättar att avvecklingenverkligen kan ske, och det är kärnkraftsskatten. Hurser på kärnkraftsskatten? Är ni,liksom , med på att innan förhandlingarnamed kärnkraftsindustrin börjar erbjuda ett borttagan-de av kärnkraftsskatten?Anf. 26 () replik:Herr talman! Nej, jag är inte beredd att bjuda enettöring i förskott, men det är ett väl känt faktum attelproducenterna gärna skulle vilja få bort den härproduktionsskatten, som de hävdar är helt unik i Eu-ropa och världen. Jag har en viss förståelse för att deför fram det som ett av kraven. De lär komma medfler när vi väl sätter oss ned och resonerar om saken,och då får man se vad den ena ger och vad den andratar. Syftet är att komma överens om en avvecklings-plan för kärnkraften på svensk grund. Och kan vikomma överens lär det väl i slutändan kosta någon-ting från statens sida.Väl så viktigt är att vi under den här mandatperio-den har ökat skadeståndsansvaret för reaktorägarna.Nu handlar det om ifall de här europeiska eller inter-nationella förhandlingarna om gåri lås. Den har drivit på när detgäller de här internationella låsningarna, att man intekan ta ut hur mycket som helst av reaktorägare. Dethandlar om att ansvaret fullt ut ska bäras av respekti-ve reaktorägare. Kan vi komma fram den vägen är detett annat sätt att lägga de verkliga kostnaderna påproducenten, och det kan i sin tur bidra till att ener-gimixen förändras snabbt inte bara i utanockså i världen.Anf. 27 () replik:Herr talman! Till att börja med vill jag säga att jagblev glad eftersom faktiskt lyckadesge ett litet klarläggande när det gäller de frågor somvi har haft uppe tidigare som den socialdemokratiskarepresentanten inte gav något svar på.Lennart Värmby sade att de förslag som finns ipropositionen räcker till att stänga . Detär fint, men vad händer sedan? Det vill vi fortfarandeha svar på? Sedan gäller det betalningen för det fort-satta omställningsarbetet, . Det ärinte gratis. Det kostar mycket. Vad har Vänstern förkalkyler för detta?Lennart Värmby sade att vi, när det gäller energi-politiken, inte ska begränsa vårt synsätt till densvenska ankdammen. Det var även jag inne på, fastjag använde andra uttryck. Jag vill hävda igen att endel av kritiken mot det här svenska systemet medgröna certifikat just är att det är så helsvenskt, såblågult och enbart begränsat till . Här pratar juLennart Värmby mot sig själv, ställer upp på det somär ankdammsinriktat men talar om att det är fel. Hurska det vara, ?Vad händer när vi med propositionens hjälp harklarat att utveckla så mycket förnybar el att vi kanstänga ? Var ska vi ta det förnybaraifrån? Och vad får det kosta?Anf. 28 () replik:Herr talman! Det var många frågor som IngerStrömbom fick plats med i den här begränsade re-pliktiden.Vi kan börja med att sade att jagpratar mot mig själv. Det är mycket möjligt. MenHegel, denne gode filosof, pekar just på att motsätt-ningarna tes och antites blir syntes. Kan man då per-sonifiera hur man når fram till syntesen - och dettycker jag ändå att vi har gjort i den här propositionen- är det inte på något sätt negativt. Det är alltså intenegativt att prata mot sig själv om man harsvaret på sin egen fråga.Sedan gäller det certifikaten, för att bli lite mer se-riös. Att de skulle vara så unikt svenska är helt fel.Det här med certifikat är alltså ingen idé som vi harsuttit och kläckt i någon kammare här i Stockholmunder energiarbetet, utan det finns sådana förslag ochtankegångar runtom i energivärlden. Danskarna varlångt framme. Arbetet med att genomföra det helagick i stå, men förslaget finns utarbetat och beslutat idet danska parlamentet. Och det finns idéer på flerställen. Dessutom finns det frivilliga certifikatsystem-et, som holländarna håller i.Därför tror jag är det är tvärtom, att man när manhar tröttnat på att via skattsedeln betala vill göra pre-cis som vi gör här med certifikaten. Vi för ju ut kost-naden utanför statsbudgetens trånga ramar och takoch lägger den på konsumenterna. Ingenting är gratis- det är helt rätt - men med det här systemet får vifram ett verktyg som gör att vi kan skruvaupp ribban. Andelen förnyelsebar el ökar i systemet,och det tycker jag är mycket bra. Då kan certifikatenalltså vara effektiva som verktyg, och jag tror för att det blir en exportvara, inte minst inom EU nunär EU ska fördubbla andelen förnyelsebart.Sedan handlar det om kostnader och vad som skaersätta vad. I propositionen säger vi förny-elsebar energi fram , och vi vet på ett un-gefär vad det kommer att bli. Det finns noga kartlagt.Vad som sedan återstår är teknikutveckling och annat.Vi får väl se. Det är väl bra att vi inte vet alla svar 50år i förväg. Vem skulle då tycka att det är spännandemed framtiden?Anf. 29 () replik:Herr talman! Jag blir faktiskt förvånad när Len-nart Värmby och tycker att det är braatt vi kan lyfta stora kostnader utanför statsbudgeten.Då syns de ju inte, och då kommer nästa fråga: Finnsdet fler politikområden som man kan köra på sidan avstatsbudgeten?Sedan kan jag berätta att jag har ägnat mig åt atttitta i gamla protokoll. Vi hade en debatt den 25 mars1999. Då sade säger klart att ska följa Kyotoöverens-kommelsen vad gäller koldioxid. Naturgas finns re-dan i systemet längs och som bränsle i enoch annan bil och buss. Någon storskalig etableringav naturgasen tror jag definitivt inte på och absolutinte genom vår vedbod nere i Småland.Men måste man ställa frågan: Hur ser verk-ligheten ut? Den har förändrats. Det där stämmer intelängre, och gasen går genom vedboden, och jag villfråga: Är och an-hängare av att vi också ska använda naturgas för attklara av det framtida elförsörjningsbehovet, eller hurska vi klara det behovet? Var ska vi ta elen ifrån?Anf. 30 () replik:Herr talman! Vad tiden går fort! Sade jag så klokaord ? Vad gäller naturgasen är det i ärlig-hetens namn på följande sätt: Oavsett bränsle - detgäller även naturgasen - är det energieffektivt ochsamhällsekonomiskt om man eldar både för värmeoch el jämfört med att elda samma bränsle för kon-dens eller enbart för fjärrvärme.Nu har vi naturgas i och en bit in ivedboden. Det är sant. Jag har själv varit med ochbeslutat om bidrag till den ledning som går in tillGnosjö med omnejd och . Med vår energi-produktion, inklusive naturgas, tränger vi undankolkraften till marginalen enligt recept, professorn i . Jag är inteför någon storskalig introduktion; det är inte alls detsom det är fråga om. Vi gör alltså en god gärningtotalt sett i världen och när vi tränger undankolkraftsbaserad energi, och det är det som man alltidräknar på.Det räknar ni i oppositionen ständigt på. När dethandlar om att ersätta säger ni att detkommer smutsig kolkraft från och Dan-mark. Det är helt rätt. På marginalen gör det ju det.Men om vi sätter in naturgas som är kraftvärme är detenergieffektivt och miljövänligt i viss utsträckning.Det är alltså inte helt fel att det blir så.När det gäller ingår där också möj-ligheten att handla med utsläppsrätter och andra me-kanismer som vi tycker det är viktigt att man utnytt-jar. Det handlar återigen om en helhetssyn, inte barapå utan på världen. När nu och Indiensekonomier växer i snabb takt - i huvudsak baserar desin elproduktion på kolkraft - är det viktigt att viligger i framkant i med teknik och möjlighe-ter att erbjuda kommersiellt gångbara och vettigalösningar som inte är fossil- eller uranbaserade. Detär därför vi i driver på utvecklingen iSverige.Anf. 31 () replik:Herr talman! Jag känner mig för ett ögonblicktillbakaflyttad till glansdagar i SverigesTelevision, när talar om tes ochantites och syntes osv. Det kanske inte är så konstigt.Det var ju även då den triangelspelande somvar stjärnan i showen.Jag tyckte det var väldigt bra att idet sista replikskiftet med erkände,till skillnad från majoritetens företrädare, att stäng-ningen av kommer att medföra ökadeutsläpp. Det var vad sade.Herr talman! Jag vill fråga påvilket sätt detta ökade koldioxidutsläpp, som enligtenergimyndighetens beräkningar är mellan fyra ochsex miljoner ton , kommer att bidra till en bättremiljö och ökad miljövänlighet som propositionentalar om? Dessa siffror gäller enbart stängningen avBarsebäck 2. Men jag ser gärna att man kan tala omdet i lite vidare perspektiv också.En annan sak gäller detta med breda och stabilamajoriteter. Jag funderade lite på det. Man kan räknai huvudet vad Socialdemokraterna, ochCenterpartiet blir tillsammans. Det handlar om enhandfull rösters övervikt. Är det inte väl magstarkt atttala om det som breda stabila majoriteter, LennartVärmby?Anf. 32 () replik:Herr talman! Bred och bred - den är över block-gränserna. Det är inte alltför vanligt med den typen avuppgörelser. Jag sade förut i mitt anförande - ellerom det var i någon replik - att jag gärna hälsar iförsta hand och väl-komna. Ni i är tillsammans med Modera-terna lite udda i den linje ni driver energipolitiskt.När det gäller ökade utsläpp och hur man räknarpå marginalen ställer jag upp på räknesättet. Men detär ändå så att vi har infört en elmarknad. Det bordeligga i intresset från liberalt håll att vi har fått enmarknad. Man blir då lite schizofren som statsmaktoch på den politiska sidan. Tanken är att marknadenska lösa effektproblemen. Jag kan inte begripa att inteni från det borgerliga hållet mycket hårdare har drivitpå detta. Jag upplever det som att det är vi på vänster-sidan som har drivit på när det gäller effekthandeln.Jag kanske vantolkar ert förslag, men Folkpartiethar en reservation tillsammans med somjag tycker är lite märklig. Ska det vara statens ansvaratt bygga upp en överkapacitet för de kallaste dagarnaeller veckorna ? När vi nu har en mark-nad ska vi då inte försöka finslipa marknadsinstru-menten så att de löser problemet? Vi från det politis-ka hållet ska ge färdriktningen med en ökande andelförnyelsebart. Även om vi ersätter medsmutsig dansk kolkraft har vi ett minimum av10 terawattimmar förnyelsebart i systemet, vilket viinte har . Vi räknar ju inte in den gamla vatten-kraften. Detta handlar om ny förnyelsebar energi.Om vi skulle följa och Moderaternasreservation står vi och stampar på status quo. ute och simmar i så grumliga vatten att ni kantänka er att bygga nya reaktorer. Då blir det ännu fleratt avveckla, och det vill jag inte gärna göra.Anf. 33 () replik:Herr talman! De som företräder en majoritet avsvenska folket vad det gäller kärnkraften och dessvidare användning kan man kanske inte kalla uddautan möjligtvis de som tycker tvärtemot.Förnyelsebar energi är förhopp-ningar. Det är ingenting vikan se . Det är ingenting som kanveta. Det är fromma förhoppningar från denna bräck-liga majoritets sida.Jag fick inget svar på frågan hur de ökade kol-dioxidutsläppen medverkar till en bättre miljö. Jaghar förståelse för att inte har svar pådet.Statliga har vi pratat om tidigare, Len-nart Värmby. De härjar i och tvångsförflyttarmänniskor som på den gamla goda Stalintiden. Detkanske känns hemtamt för del. Deödelägger stora områden i sin jakt på brunkol. Hurmedverkar detta till en ansvarsfull miljöpolitik? Vadhar och hans parti gjort för att hindrastatliga ?Anf. 34 () replik:Herr talman! Jag vet inte om förhoppningarna ärså fromma. Som ateist har jag lite svårt att se mig iden fromma rollen. Men i propositionen talas det omett verktyg, certifikat, och en målsättning. Det handlarom en kvotering in i systemet. Det vore märkligt omdet inte skulle fungera. Det är ju ett slags beskattning,ärligt talat. Skatter brukar fungera.Om jag var otydlig när det gäller bättre miljö villjag säga att det självklart är så att ökade utsläpp avkoldioxid inte förbättrar miljön. Vår ambition är attavveckla både kärnkraft och de fossila bränslen somsläpper ut koldioxid. Då får man gå på två ben samti-digt. Jag vill upprepa att vi ökar andelen förnyelsebartsamtidigt som vi avvecklar kärnkraften. Den svenskadelen av förnyelsebar energi ökar stadigt. Det är åträtt håll. Varför kan ni inte följa med på den vägen?Angående och brunkolen blir jag litefundersam. Spelar det någon roll vem som äger brun-kolen i ? Spelar det verkligen någon roll?Den bryts ju oavsett ägare enligt den tyska energiför-sörjningen. Jag kan inte förstå varför skullekänna sig mer skurkaktiga än en tysk eller franskägare, eller vem det nu är som äger kolbrytningen iTyskland. Inom parentes sagt subventioneras denmed EU:s goda minne, tyvärr. Det gör att brunkol ochannan kol eldas alldeles för mycket och för ofta i deteuropeiska energisystemet. Det finns sysselsätt-ningsskäl och andra goda förklaringar bakom detenligt de tyska, franska och spanska regeringarna ochdem som ägnar sig åt kolbrytning.Att har trätt in på den europeiska are-nan och vill slåss om energimarknaden ser jag som ihuvudsak positivt. Varför ska vi överlåta det åt andraföretag? Jag vill definitivt inte privatisera ,som ni på den borgerliga kanten vill. Det skulle intelösa ett enda problem, däremot kanske göra en delkupongklippare på aktiesidan glada.Anf. 35 ():Herr talman! Jag vill yrka bifall till förslaget i be-tänkandet. Genom det samarbete som förevarit mel-lan Socialdemokraterna, och som resulterat i föreliggande betänkandeges aktörerna på energimarknaden långsiktiga ochfasta spelregler. Det är bra för alla. Det är bra för allaaktörer. Det är bra för den lilla aktören och den storaaktören. Det är bra för såväl konsumenter som produ-center. Det är bra för hushållskunder och för in-dustrikunder. Det är inte minst bra för miljön att viskapar dessa långsiktiga fasta spelregler.Den nödvändiga omställningen av energisystemetkommer därigenom att ske på ett ansvarsfullt ochlångsiktigt sätt. Det är en bred majoritet över block-gränserna som på detta sätt fastställer spelreglerna.Jag tänkte ge några kommentarer kring de tidigareanförandena i denna fråga.Vi introducerar med denna proposition två mark-nadsinstrument, två marknadssystem, två marknads-styrmedel, som jag hade hoppats att de marknadslibe-rala partierna , hade ställt sig bakom och kanske t.o.m.applåderat.Vi introducerar i denna proposition förslag om attinföra en handel med effekt. Det är ett nytt instrumentför att säkerställa att vi får fram den effekt vi behöverför att elsystemet ska fungera på ett bra sätt i Sverigemen också att marknaden får betala vad den sistakilowattimmen kostar den dag då den behövs. Dennadag brukar som bekant infalla när det ärkallt.Vidare inför vi ett system med gröna certifikat föratt öka andelen förnybart i energisystemet. Certifikat-systemet är ett marknadssystem som gör att systemetblir konjunkturoberoende. Det ligger utanför utgift-staket och därmed statsbudgeten. Det är kostnadsef-fektivt - ett marknadssystem som innebär att detbilligaste och mest effektiva byggs och tas i anspråkförst. Det stimulerar teknikutveckling.Jag trodde som sagt, men jag kanske är idet fallet, att de marknadsliberala partierna ställde sigbakom marknadsliberala lösningar.Vad är , vad är och vadär alternativ till de här sakerna?Jag kan i de budgetförslag som jag har försökt studerainte finna att ni har någon enda lösning på de problemsom vi tar oss an och löser i och med att vi läggerfram detta betänkande tillsammans.Ni har dessutom inte en enda krona anslagen föratt ta er an de andra saker som vi också löser i ochmed detta betänkande: Vi tillför resurser för att ef-fektivisera energianvändningen. Vi tillför resurser föratt informera om en god hushållning av energi. Vitillför resurser för utbildning. Vi tillför resurser förupphandling av energieffektiv teknik. Vi tillför resur-ser för rådgivning.Och varför gör vi nu detta? Jo, som jag har sagtmånga gånger: Vi gör det därför att den kilowattimmesom inte används är den ur miljösynpunkt bästa kilo-wattimmen.Slutligen aviserar vi att kraftvärmebeskattningenkommer att reformeras. Och varför det? Jo, som sagtstidigare är samtidig produktion av värme och el mil-jö- och energimässigt den effektivaste användningenav ett insatt bränsle. Den ökade produktion som i ochmed detta är möjlig i svenska kraftvärmeverk innebärminskad import av kraft från våra grannländer. Bi-okraftvärmen kommer i ett nytt skattesystem att kun-na konkurrera även med naturgasen genom det certi-fikatsystem som introduceras i och med det här be-tänkandets framläggande.Anf. 36 () replik:Herr talman! är stolt över nu har kommit överens om långsiktiga, fastaspelregler. Men, , det svenska för-slaget till certifikat är inte alls någon garanti för lång-siktiga, fasta spelregler. Certifikaten kommer ju attvara i händerna på politikerna, och politiker är kändaför att vilja fatta beslut ofta.Det är politikerna som sätter kvoterna, och det stårredan i propositionen att kvoterna ska kunna föränd-ras. Dessutom är det åtminstone i inledningen politi-kerna som sätter priset. Alltså är certifikatsystemetinte någon garanti för långsiktiga, fasta spelregler.Herr talman! Inte heller gav svarpå de frågor som vi har upprepat gång på gång här ikammaren. Vi tänker oss att propositionens olikaförslag leder till att vi får så mycket förnybar el att vikan stänga . Det lovade sedan då, ? Hur ska det härarbetet kunna fortsätta så att vi får så mycket förnybarenergi att vi klarar att inte använda oss av naturgas?Jag vill än en gång gå tillbaka till den debatt vihade . Då sade :"Jag tycker att det är glädjande att de partier somstår bakom energiuppgörelsen - - - har varit så klar-synta att de även i detta fall har kunnat stå emot denutbyggnad av fossilgasen genom som en deltänker sig att introducera. "Längre fram i debatten gav löftetatt motstånd mot naturgas var"kassaskåpssäkert".Herr talman! När jag läst propositionen och hörtatt det inte finns några långtgående tankar om hur viska klara elförsörjningen framöver måste jag konsta-tera att det kassaskåpet inte var vidare säkert. Menkanske kan ge raka besked. Social-demokraterna har inte kunnat det och Vänstern harinte kunnat det . 37 () replik:Herr talman! Jag måste upprepa min fråga: Vad ärKristdemokraternas alternativ till de två marknads-lösningar som vi introducerar i och med framläggan-det av detta betänkande? Inget, vad jag har kunnat läsa mig till. Jagtycker att i sin andra replik ska talaom för mig och för kammaren vad som är ert alterna-tiv.Sedan är det ju så när man introducerar nya sys-tem att det behövs yttre gränser. Det är riktigt att detfastställs yttre gränser när det gäller certifikaten - ennedre prisgräns och en övre prisgräns. Det kan säkertbehövas i ett introduktionsskede. Självklart kommerde att plockas bort efterhand.När det gäller kvoterna för vad som ska säljas somförnybart på den svenska marknaden är det alldelessjälvklart att de kommer att förändras i bara en rikt-ning: De kommer att höjas. Vi vill ju ha in mer ochmer förnybart i det svenska elenergisystemet.När det gäller vår användning av el har jag mångagånger i energidebatter sagt att vi är ganska unika iSverige: Vi använder ungefär en tredjedel av den elsom är tillgänglig i till att värma våra lokaleroch bostäder. Inget annat västeuropeiskt land använ-der en så fin energikälla som el till att värma lokaleroch bostäder. Vi måste gå över till att värma våralokaler och bostäder med andra saker än fin, förädladelenergi, t.ex. biobränsle i fjärrvärme, där vi dess-utom kan plocka ut kraft i form av elpro-duktion.Anf. 38 () replik:Herr talman! Ja, det var ju ett litet rakt besked:Centern har flaggat för förbud mot elvärme. Mendet räcker inte, kan inte se att har en tydlig linje ienergifrågan. Man utger för alldeles för ofta, vill jagsäga, för att vara ett grönt parti och tänka på miljön.Men konsekvenserna av den här propositionen, somCentern har ställt sig bakom, är inget stort framstegför miljön. Visserligen leder den till att vi i början avcertifikathandeln får en övergång till biobränslen.Men vi får ingen ny förnybar el, och det var väl detsom var bakgrunden till att propositionen kom.Jag vill än en gång fråga : Hurska vi klara det framtida behovet av el med svenskaförnybara energikällor? Ni står bakom överenskom-melsen, och ni måste väl ha resonerat längre än detsom står i propositionen. Kan vi få höra hur Centernresonerar?Anf. 39 () replik:Herr talman! Med det certifikatsystem som intro-duceras garanterar vi den svenska marknaden och detsvenska folket förnybar elproduktion. Vi garanterarsvenska folket och den svenska marknaden förnybarelproduktion. Vad, återigen, är till detta?