prot · GP09105 · 2002-05-14 00:00:00 — Detutgår jag från att också kommeratt göra.Sedan vill jag återigen understryka, vilket kan fö-ras med, att det pågår budgetförhandlingar och att jagi alla fall gör bedömningen att det kommer att behö-vas ytterligare resurser till polisen för att man skakunna göra de här fortsatta satsningarna. Utan attspecifikt gå in på , av de skäl vi har talatom, vill jag säga att detta självklart ska komma helalandet till godo, även glesbygden. Det svaret föreslårjag att ger till de olika personerhan träffar i Värmland.Anf. 107 ():Fru talman! Mer resurser kommer, säger statsrå-det. Då ser vi fram emot det. Vi får se hur mycket detblir och när det kommer.Statsrådet talar om satsningar som regeringen gör,men jag hävdar ändå att det blir färre poliser, i varjefall vad vi sett , som arbetar ute och färre ci-vilanställda. Så ser verkligheten ut, oavsett hur stats-rådet målar upp bilden i det hela. Det är det tydligajag ser i Värmland.Jag ska ta några citat jag såg i en tidning om vadsom händer i . Det kan vara ett bra med-skick.Polisförbundets ordförande i säger såhär: "Man säger att vi ska satsa på polisen, men sam-tidigt måste vi dra ner. Egentligen kvittar det om mantar bort civilanställda eller poliser, det slår lika illaändå. "Han säger vidare att myndigheten har landetsäldsta polismän. av de värmländska polisernahar fyllt . Bara en fjärdedel av de ca 400 poliser-na kan jobba på dygnetruntschema. De övriga sliterman ihjäl, som han säger, eftersom de får ta månganattpass.Vidare säger de civilanställdas fackordförande:"är ett av de två län som får pensionerapoliser . Av 38 personer som fåtterbjudande om att gå i pension har hälften nappat. "Avslutningsvis säger länspolismästaren som enkommentar till ekonomin: "Att minska personalen ärden enda vägen för ".Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på interpellation 2001/02:392 omjämställdhet inom polisväsendetAnf. 108 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig omjag avser att vidta några åtgärder för att öka antaletkvinnor inom polisväsendet, för att öka antaletkvinnliga chefer inom polismyndigheterna samt föratt förbättra situationen för de kvinnor som i dagarbetar som poliser.Polisorganisationens sammansättning har en av-görande betydelse för att människor ska uppfattapolisen som legitim och trovärdig. Poliskåren skaalltså, som påpekar, spegla sam-hället. Även om hör till de länder i Europasom har den högsta andelen kvinnliga poliser krävsdet tveklöst fler kvinnor och fler personer med olikaetnicitet inom den svenska polisen. Dessutom är detviktigt att olika gruppers kunskaper och erfarenhetertillförs polisen och används i arbetet. En balanseradsammansättning i fråga om kön och etnicitet, menäven ålder, bakgrund och erfarenhet är också en för-utsättning för nytänkande och öppenhet inför olikaidéer och problemlösningar och kan därför bidra tillökad effektivitet.Andelen anställda kvinnor inom polisen är i detnärmaste oförändrad ; avpoliserna och av de civilanställda är kvinnor.Andelen kvinnor bland de antagna till polisutbild-ningen ökade från till men harunder 2001 sjunkit till . Bland de antagnatill polisutbildningen har inte andelen kvinnor ökatjämfört med . Andelen kvinnliga chefer 2001 var7 % inom polispersonalen och inom kategorincivilanställda.I en verksamhet som dominerats avett kön är det ofta svårt att öka rekryteringen av detunderrepresenterade könet. En motsvarighet till poli-sens svårigheter att rekrytera fler kvinnor finns t.ex.inom sjukvården vid rekrytering av män till sjukskö-terskor.Det är i första hand och polis-myndigheterna som ansvarar för att vidta de åtgärdersom efterlyser. Polisen arbetaraktivt för att få fler kvinnor och personer med olikaetniskt ursprung att söka sig till polisutbildningen ochvidtar en mängd åtgärder för ökad jämställdhet.Regeringen kan framför allt genom styrdokumentsom budgetpropositionen och regleringsbrevet samtgenom särskilda uppdrag vidta åtgärder för att ökajämställdheten och mångfalden inom polisen. Rege-ringen anger i budgetpropositionen att Rikspolissty-relsen och polismyndigheterna ska fortsätta ansträng-ningarna för att främja jämställdhet och etnisk mång-fald och i regleringsbrevet finns flera krav på Riks-polisstyrelsen att redovisa vad som gjorts för att ökajämställdheten. ska t.ex. redovisavilka åtgärder som vidtagits för att uppmuntra kvin-nor och män att utveckla sin kompetens så att de kanutgöra en bas för framtida chefsrekrytering, bl.a. skaandelen kvinnor som genomgår chefsutvecklingspro-gram anges.Rikspolisstyrelsens arbete mot sexuella trakasse-rier sker inom ramen för jämställdhets- och arbets-miljöarbetet. genomförde Statistiskacentralbyrån på uppdrag en enkätom sexuella trakasserier. Enligt enkäten är nivånfortfarande hög, men antalet sexuella trakasserier harminskat jämfört med , då motsvarande under-sökning gjordes.Att det över huvud taget förekommer sexuella tra-kasserier på en arbetsplats är naturligtvis fullständigtoacceptabelt. Regeringen har vidtagit åtgärder inomflera områden för att stärka såväl skyddet som stödettill de i detta avseende utsatta kvinnorna.Trots att en mängd åtgärder vidtas för ökad jäm-ställdhet inom polisen är resultatet inte tillfredsstäl-lande. Jämställdhet och mångfald inom polisen är avmycket stor betydelse för polisens legitimitet, trovär-dighet och framtida utveckling. Regeringen kommerdärför att återkomma med skärpta krav på polisorga-nisationen att vidta åtgärder och återrapportera resul-tatet till regeringen.Då , som framställt interpella-tionen, anmält att hon var förhindrad att närvara vidsammanträdet medgav andre vice talmannen att AliceÅström i stället fick delta i överläggningen.Anf. 109 ():Fru talman! Jag vill på vägnartacka ministern för svaret. Hon ligger hemmaoch är sjuk och kunde inte vara här.Frågan om jämställdheten inom polisväsendet är,precis som justitieministern sade, en otroligt viktigfråga. Tyvärr har de förändringar och påtryckningarsom har gjorts inte räckt för att förändra densaken. Andelen kvinnor inom poliskåren har inte ökatsedan 1999. Trots de insatser som har gjorts, trots detsom har sagts i budgetpropositioner och trots det somhar sagts i om vikten av detta har det fortfa-rande inte förändrats. Andelen kvinnliga chefer är7 % fastän andelen kvinnor i poliskåren är . Intenog med att kvinnorna är underrepresenterade somkön, utan de blir också underrepresenterade när detgäller möjligheter att kunna få göra en yrkeskarriäroch få en utveckling.Vi har dessutom sett att kompetensen hos civilan-ställda och kvinnliga poliser som går chefsutveck-lingsprogram och hos civilanställda kvinnor somskaffar sig bättre utbildning för att kunna gå vidareinte tas till vara. Deras kompetens tas inte till vara,och de får inte utvecklas. Man kan inte se annat än attdet här är allvarligt.Jag håller med om att polisorganisationens sam-mansättning har en avgörande betydelse för att män-niskor ska uppfatta polisen som legitim och trovärdig.Därför är detta en så oerhört allvarlig och viktig frå-ga.Fru talman! När man ser att sexuella trakasserierförekommer ofta, när det finns undersökningar somvisar att av alla kvinnliga poliser i harvarit utsatta för trakasserier på grund av kön, när15 % har varit utsatta för trakasserier av sexuell natur- då måste man se detta som oerhört allvarligt. Det ärextra allvarligt när det sker inom poliskåren. Polisenär ändå den yrkesgrupp som har till uppgift att se tillatt lagar och förordningar faktiskt följs av medbor-garna. När man då inte följer lagstiftningen i sin egenorganisation bör det vara en viktig fråga för riksdagenatt ta upp, och det är en viktig fråga för regeringen attreagera på.Jag tror, fru talman, att vi måste kunna gå vidare.Vi måste titta på de grundläggande frågorna: ansök-ningsförfarandet, uttagningen till -vad finns det för hinder där? Vi måste titta på ochbemöta de trakasserier som pågår inom polisväsendet.Det gör ju att många kvinnor och unga tjejer väljer attinte söka sig till ett sådant här yrke. Man måste tittapå den här frågan och diskutera den.Det handlar också om attitydförändringar. I ett yr-ke som polisens, som ofta uppfattas som ett ma-choyrke, tror jag att det är viktigt att man arbetar medattitydfrågor.Även polisfackets egen tidning har granskat jäm-ställdhetsarbetet inom polisväsendet. När de självasäger att man inte ens följer jämställdhetslagen ochatt man inom vissa polismyndigheter inte ens har enjämställdhetsplan känner vi från att detär dags att göra något. Det räcker inte med att vi baraställer krav på återrapportering. Vi måste ta en breda-re diskussion. Hur ska vi kunna bredda poliskåren?Hur ska vi kunna få en jämn fördelning? Hur ska vikunna öka antalet kvinnor?Det här kan vi inte lämna till Rikspolisstyrelsenlängre. Vi måste tillsammans komma med nya åtgär-der. Jag är övertygad om att justitieministern delarmin uppfattning.Anf. 110 Justitieminister ():Fru talman! Ja, det är oerhört viktigt att situatio-nen förbättras ytterligare.Det stora problemet är att man har för få kvinnligachefer framför allt på mellannivå. Det är de uppgifterjag har fått. Vi kan se tydlig statistik på att man intehar lyckats med den biten. Detta i sin tur hängersamman med att man inte kommer upp i 50 %.Frågan är då: Vad har gjorts, och vad kan göras?Exempel på vidtagna åtgärder är att Polismyndig-heten i har startat ett projekt i syfte attanalysera varför så få kvinnliga poliser söker chefs-funktioner vid myndigheten. Där har också en manoch en kvinna utbildats till utvecklingsagenter förmyndighetsanpassad jämställdhetsutveckling. Dethandlar om jämnare könsfördelning vid vikarieplane-ring och att kvinnor verkligen uppmuntras att sökachefsbefattningar.Trakasserier är naturligtvis oerhört allvarligt i allaformer, men inte minst här. Man försöker inom poli-sen att minska trakasserierna. Exempelvis inleddesförra året ett nationellt arbetsmiljöprojekt som skaförsöka minska de sexuella trakasserierna genom attbygga upp manliga nätverk. Det är också mycketviktigt hur de reagerar på de här sakerna för att manska kunna åstadkomma förbättringar.Anf. 111 ():Fru talman! Jag håller med justitieministern omatt det har vidtagits flera åtgärder och att det pågårprojekt på flera ställen. Men det stora problemet är attden här frågan har diskuterats . Ochdet har genomförts olika projekt. På vissa ställenlyckas man tillfälligtvis för att sedan snabbt fallatillbaka.Jag förde en interpellationsdebattmed som handlade just omJämtland som har ett pilotprojekt för att bli detmest jämställda polisdistriktet i . Man fick 2miljoner kronor från . Och därtycker jag att regeringen reagerade oerhört positivt påde signaler som kom från . Man ville seallvarligt på denna fråga, och man ville jobba framåt.Men sedan fick man en ny länspolismästare somutlyste alla chefstjänster. Och helt plötsligt var ingenkvinna kompetent nog för att få en chefstjänst. Då blirman oroad, eftersom detta skulle vara ett av de storapilotprojekten som sedan skulle genomföras i restenav landet.Jag är glad över att regeringen lyfter fram dennafråga och diskuterar detta. Men jag tror att det ärväldigt viktigt med tydliga signaler, att vi från riksda-gen och regeringen inte accepterar att sexuella trakas-serier och trakasserier på grund av kön förekommer.Där måste man också när det gäller polisutbildningenvara oerhört tydlig. Och där börjar vi se signaler omatt man faktiskt tar tag i detta.Men jag skulle också gärna vilja se att man ut-vecklar rollen som arbetsgivare. Som arbetsgivare iden offentliga sektorn är man politikerstyrd. Jag haren fråga till ministern om man från regeringens hållskulle kunna tänka sig att ge polisstyrelserna runtom-kring i landet större uppgifter när det gäller att drivajämställdhetsarbetet och att då kunna få verktyg utepå myndigheterna för att kunna driva dessa frågor närdet gäller rekrytering osv. Jag tror att det vore ett sättatt lyfta ned detta till en nivå där det faktiska arbetetbedrivs, så att man inte bara diskuterar det i Rikspo-lisstyrelsen. Där tar man i och för sig fram bra planer.Men man måste se till att dessa också kommer ut iverksamheten. Det är nämligen där som vi tillsam-mans måste kunna ta ett ansvar för att se till att lyftafram de kvinnliga poliserna och att lyfta fram derasmöjligheter att göra karriär. Jag tror att det är en oer-hört viktig signal till de unga kvinnor som fun-derar på att söka sig till polisyrket.Anf. 112 Justitieminister ():Fru talman! Som säkert känner tillhar regeringen i regleringsbrevet begärtåtgärder för att åstadkomma jämställdhet mellankvinnor och män och uppmuntra kvinnor och män attutveckla sin kompetens så att de kan utgöra en bas förframtida chefsrekrytering. Men sammanfattningsvisgör regeringen bedömningen att det trots polisensåtgärder finns anledning för regeringen att skärpakraven på polisorganisationerna. Regeringen kommerdärför att återkomma med krav på RPS att vidtaytterligare åtgärder för ökad jämställdhet och mång-fald och återrapportera resultaten till regeringen.Regeringen kan t.ex. ge ett uppdrag i regleringsbrevetför att man bl.a. ska se över jämställdhetsplanernaoch intensifiera försöken att bredda rekryteringen tillpolisutbildningen.Avslutningsvis vill jag säga att jag spontant tyckeratt det som det talas om när det gäller polisstyrelsernalåter bra, även om jag inte kan ge något bestämt be-sked här och . Men jag tycker att tanken låter väl-digt intressant därför att det också ger en ökad inten-sitet genom att också berörda politiker får ta ett störreansvar och därigenom ge ett större stöd till de kvinnorsom behöver detta stöd för att kunna gå vidare.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på interpellation 2001/02:398 ompolisen i . 113 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag avser att vidta för att polisens verksamhetinte ska bli lidande av de kostnader som uppstod isamband med EU-toppmötet.Jag är medveten om att kravallerna i varav ett slag vi varit med om. Polisinsat-sen var därför extraordinär och förenad med storakostnader. Jag har även noterat att iVästra har lämnat be-kymmersamma prognoser över det ekonomiska läget.Som jag har sagt tidigare satsar regeringen nu påpolisen. bedömer att antalet poliserkommer att öka så mycket att det i det närmaste motsvarar en nypolis . Vi kan redan nu se effekterna avsatsningen genom att ökningen av antalet poliser harpåbörjats. utexaminerades 188 nya polisaspi-ranter, och kommer ytterligare 237. Av demsom utexaminerades har 36 kommit till i polisväsendets budgetunderlag framgår att po-lisen, trots de satsningar som regeringen har gjort,bedömer att man har stora resursbehov . En av anledningarna tillbehovet av resurstillskott är de merkostnader somGöteborgsmötet medförde. Regeringen har ännu intetagit ställning till myndigheternas budgetunderlagutan beredningen av dessa pågår. I höstens budget-proposition kommer en bedömning av polisens totalaresursbehov utifrån ett helhetsperspektiv att göras ochregeringens förslag till anslag för polisorganisationenför 2003 samt de beräknade anslagen och2005 kommer att presenteras.Anf. 114 ():Fru talman! Tack för svaret. Jag förstår om justi-tieministern börjar bli innerligt trött på dessa frågorom och polismyndigheter runtom-kring i landet. Och vi börjar väl tröttna lite till manspå dessa debatter. Det kanske inte är justitieministernoch jag som ska debattera detta, utan det kanske ärBosse som borde vara här i stället, efter-som jag har förstått att det är Finansdepartementetsom bromsar när det gäller resurstilldelning.Det framkom inget nytt i svaret, och det hade jagnog inte förväntat mig heller. Det var samma svarsom vi fick . Jag förstår att justitiemi-nistern är väl medveten om detta problem.Vi som jobbar med detta är också väldigt bekym-rade, därför att svaren tyder på att det eventuelltkommer pengar. Men det blir inget riktigt säkert svarom det kommer pengar till . Deträcker inte som svar.Min fråga är: Ska myndigheten planera utifrån får extra pengar eller ska man inte göra det? Omman ska planera utifrån att man inte får det måsteman sätta i gång , då kan man inte vänta till i hösteftersom det då bara blir etter värre.Jag kan förstå det resonemang som justitieminis-tern för, att det är stora satsningar och att väldigtmånga nya poliser kommer ut. Men precis som redovisade från märks dettyvärr väldigt lite av detta.Rikspolisstyrelsen har begärt 250 miljoner kronori extra anslag som bl.a. skulle täcka de 147 miljonerkronor som är merkostnader för i Väst-ra , och man hade hoppats att få besked ivårpropositionen. Så blev det ju inte. Enbart i har ett underskottpå 167 miljoner kronor.Jag ska inte citera det som justitieministern sadeden . Men han sade bl.a. att vi skulle ta medoss ned till att regeringen är medveten omdetta och att det finns med i regeringens planering.Jag hoppas verkligen att det blir på det sättet. Kan vinu få en garanti för att vi får pengar till VästraGötaland så vore jag väldigt tacksam.Anf. 115 ():Fru talman! Jag är inte innerligt trött på att debat-tera denna fråga, eftersom det faktiskt är viktigt attnagla fast ansvar. Jag är göteborgare och företrädergöteborgarna, och jag tycker att det är ytterligt viktigtatt vi har ett polisväsende i och i VästraGötaland som kan fungera trots att vi har tagit på ossstora uppgifter i och med det som rege-ringen anordnade. Det är detta som det handlar om.Justitieministern stod i debatten med Per-SamuelNisser och talade om att vi snart har fler poliser än1995 när den borgerliga regeringen avgick. avgickden , men det har mindre betydelse. Men omman i och i ska ta helabördan för kommer det, om man måsteha budget i balans 2004, att vara minst 200 färrepoliser än vad det är . Och är det 400 färrepoliser än vad det var 1995. Då var det 3 000 poliser iGöteborg.Justitieministern sade också att det här är Rikspo-lisstyrelsens ansvar. Ja, och hartagit sitt ansvar och i sitt budgetunderlag införtilläggsbudgeten faktiskt sagt att det behövs 147 mil-joner kronor för att täcka merkostnader förEU-toppmötet. har alltså tagit sittansvar och begärt detta. Det är regeringen som intehar tagit sitt ansvar när det gäller att förmedla depengar som sedan hade tänkt för-dela till fråga är: Kan ministern precisera i vilket årsbudgetarbete som ansvaret ska tas från regeringenssida?Justitieministern stod häri talarstolen och sade: Det här ska vi ta hänsyn till ibudgetarbetet. Men när tilläggsbudgeten var lagdsade ministern: , jag har inte sagt att det var i denhär budgeten som vi planerade för detta.Detta börjar likna flickan på lasarett och hennesfråga: När får jag komma hem till mor? Jag undrarsåledes när får den kompensa-tion som regeringen i form av har uttalat sig om här från talarstolen när hansade: Vi ska ta vårt ansvar.När, , ska detta ansvar tas avregeringen?Anf. 116 Justitieminister ():Fru talman! Det är inte fråga om att vara trött pådebatterna om de särskilda länen. Däremot är jagväldigt förvånad över att jag som inte har hållit på sålänge ska behöva i varje fall för vissa personer talaom att det inte är regeringens sak att fördela pengartill olika län. När jag följer den debatt som förs blirjag oerhört förvånad över de mycket märkliga miss-uppfattningarna och över att man t.o.m. går så långtsom till att påstå att det ljugs i . Det är attdevalvera sig själv och riksdagsarbetet; det kännstrist.Låt mig få förklara det här så att detinte blir några missförstånd.Det är regeringen som lägger fram förslag - somdet sedan beslutas om här i - om den totalasatsningen på polisen. Därefter är det Rikspolisstyrel-sen som efter förhandlingar fördelar till de olika lä-nen. Det är ett demokratiskt system som jag tycker ärbra. Bortsett från att det leder till en del missuppfatt-ningar har det till övervägande del fördelar, även omen myndighet ibland har diskuterats som skulle få dethär arbetet att se annorlunda ut.Att förändra det här systemet är något som vi inteska göra. Det som jag har sagt och som är viktigt äratt det uppstår en del situationer som man inte harplanerat för från början och som innebär att det be-hövs ytterligare medel än som tidigare planerats. Jaghar nämnt Göteborgskostnaderna som ett exempel.Jag har också i det sammanhanget talat om händel-serna som ingen gärna kunde förut-se och som betydde ytterligare kostnader för polisen.Vidare har vi kommunikationssystemet som kommeratt medföra ökade kostnader.Det här måste finnas med i budgetarbetet förframtiden. Men det är alltså inte så att regeringen i despecifika ärendena kommer att plocka ut något ochändra på det systemet. Snälla , detkan ändå inte vara så svårt att förstå att vi ska behålladet systemet men att detta ska beaktas i det komman-de budgetarbetet.När det gäller tilläggsbudgeten har polisen ettöverskott på . Det har ald-rig varit tal om tilläggsbudgeten och än mindre om attregeringen skulle specificera just den kostnaden itilläggsbudgeten. Eftersom det nu påståtts från Ceci-lia skulle jag vara väldigt tacksam att fåhöra var det i så fall har sagts. Det vore väldigt bra attfå veta det. Om det är ytterligare problem ska vi kan-ske inte belasta de här veckovisa diskussionerna, utandet kan vi kanske tala om . Jag tror inte att detär svårt att förklara själva systemet med Rikspolissty-relsen och de olika länen och att det är regeringensom lägger fram förslag om den totala satsningen påpolisen.Anf. 117 ():Fru talman! Det är inte så att vi inte förstår sys-temet, och vi har inte klagat på systemet - i varje fallhar inte jag gjort det. Jag vet att det fungerar pånämnda sätt. Jag vet också att det är ett mindre över-skott när alla myndigheter räknas ihop.Problemet är att ett överskott på en myndighetinte på något sätt hjälper när det är underskott någonannanstans, utan man får behålla det. Det rullar vida-re, på samma sätt som underskotten ackumuleras -t.ex. i . Detta är det stora problemet.Om jag inte har missförstått saken ansåg Rikspo-lisstyrelsen att det behövdes ytterligare ca 250 miljo-ner kronor, 147 miljoner till och 100 miljo-ner till flygplatsbevakningen. Där var man besviken.Ekonomichefen uttryckte sig i ochsedan direkt efter vårpropositionen.Som sade hade vi drygt 3 000poliser 1994/95. har vi drygt 2 600 poliser. Detär en skillnad på 400 poliser. RPS bedömning är attdet behövs ungefär 2 800 poliser i ,och då är det lite grann i underkant.Jag för samtal med polisledningen och myndig-hetschefen och får signalen att om inga medel tillförsmåste i storleksordningen 140 poliser eller ett mot-svarande antal civilanställda sägas upp. Även om manfår kompensation för kostnaderna för toppmötet krävsdet för att klara uppgifterna att pensionsavgångarnainte ersätts. Som justitieministern själv säger finns detinga pengar till kommunikationssystemet. Vidarefinns det generella besparingskravet på . Man fårinte fullständig täckning för löneökningarna. Dethandlar då om ca för VästraGötalands del. Dessutom har vi detta med flygplats-bevakningen som gör att läget ytterligare skärps.Som en sammanfattning av läget i Västra Göta-land kan sägas att polisen och myndigheten gör ettmycket bra jobb trots de ekonomiska svårigheter somman har. Antalet poliser är för litet för att alla polis-stationer ska kunna bemannas under de flesta av dyg-nets timmar. Rättare sagt är en hel del av polisstatio-nerna bemannade enbart under ett fåtal av dygnetstimmar.Närpolisområdena har minskat i antal, från ca 75till nu drygt 20. Man planerar att det blir runt 19. Ivissa fall har det varit effektivt att göra på det härsättet. I andra fall har området utarmats. Man har inteden lokalkännedom som närpolisen egentligen ska ha.Övertidsuttaget ökar, liksom sjukskrivningarna.Den senaste uppgiften är att av alla anmäldabrott upp. Där måste det så att säga slås isär föratt man bättre ska förstå vad det handlar om. Det gör att uppklarnings-procenten dras ned. Totalt sett alltså avalla anmälda brott upp.Man har tvingats göra en annan prioritering än ti-digare. Det innebär att vissa anmälningar inte ledertill att polisen besöker den som anmäler eller besökerbrottsplatsen.