prot · GQ0939 · 2002-12-18 00:00:00 — Det är mot den bakgrundensom vi tillsammans med , och harskrivit ihop oss med i utskottet om den reservation 2 som, givetatt ingen trycker på fel knapp, bör vinna majoritet i kammaren under efter-middagens omröstning. Blir detta beslut innebär det att vi begärav regeringen kvantitativa mål för det regelförenklingsarbete som alltförlänge har bedrivits på sparlåga. Det innebär att vi kräver att regeringen tarfram en mätmetod. Man måste ju också mäta framgångarna när man tar bortregler, och det kan lite grann diskuteras hur det ska gå till. Därför måste vifåfram mätmetoder, och det ska vi få under 2003.Vi vill också tvinga regeringen att anmäla tillOECD för deltagande i en granskning av olika länders regelförenklingsarbetesom bedriver. Vi tror att det skulle vara värdefullt, och det skulle geoss en möjlighet att stämma av vårt arbete mot andra länder.Vi vill också tvinga regeringen att gåigenom hela det regelverk som styr företagandet och företagandets villkor såatt vi kan ta bort onödiga och krångliga regler.Jag yrkar därför, herr talman, bifall till reservation 2 i näringsutskottetsbetänkande.Jag kan i det sammanhanget göra vad vi kan kalla en principiell deklara-tion. Det har varit intressant att under näringsutskottets arbete se hur social-demokraterna har uppfört sig när majoriteten av de borgerliga partierna ochMiljöpartiet har hotat i fjärran. Det har lett till att vi nu har fåttmajoritets-skrivningar som ligger, vill jag säga, ganska nära reservationen. Det har letttill en långtgående omprövning bland socialdemokraterna i näringsutskottet,naturligtvis med ambitionen att undvika ett voteringsnederlag i kammaren.Det ser jag som positivt.Jag tycker inte heller att det finns någon anledning att hymla om att Mil-jöpartiet i högsta grad är medansvariga till det dåliga företagsklimat vi har iSverige av det enkla skälet att under en följd av år ju har stöttregeringens politik och regeringens budgetar.Det är klart att har starka politiska intressen av att både hakakan och äta upp den - att samarbeta med regeringen men verkasom om man står vid sidan om och är ett oppositionsparti som vill förändra.Jag har full förståelse för det. Det hör till politikens villkor, och jagutesluterinte att jag skulle ha agerat likadant om jag hade varit i kläder.Men det är klart: Man bör ha denna verklighet klar för sig.Det var likadant under förra mandatperioden. Vi gjorde då upp med Mil-jöpartiet om förändringar i den arbetsrättsliga lagstiftningen som gjorde detmöjligt för företag med färre än tio anställda att göra undantag från turord-ningsreglerna för två anställda. Vi träffar nu en uppgörelse som innebär -fortfarande givet att alla lyckas trycka på rätt knapp i voteringen - att vifak-tiskt kan tvinga regeringen att skrida till verket med regelförenklingsarbetet.Vi kommer under resten av den här mandatperioden att på motsvarande sättha ett konstruktivt förhållningssätt. Där det uppkommer en möjlighet att, somvi tycker, styra politiken i någon delfråga i rätt riktning är vi alltid beredda attföra en diskussion i syfte att nå en sådan majoritet.Jag ska inte bli mer långrandig än så, utan med det här bifallsyrkandet tillreservation 2 i betänkandet tackar jag för mig.Anf. 69 ():Herr talman! Statens roll i näringspolitiken tycker vi liberaler främst skavara att sätta ramar för och övervaka spelreglerna på marknaden, ansvara församhällsplanering i övrigt och infrastruktur och skapa förutsättningar för enlångsiktig tillväxt. När staten agerar såväl domare som spelare på marknadenär risken därför stor att konkurrensen snedvrids och att investeringar inte görspå ett bra sätt i de företag som har de bästa förutsättningarna.Negativa attityder till småföretagare har påverkat företags-strukturen i vårt land. Jämför med det vi hade till ex-empel . Vad är det som har förändrats? Jag tror att det är en gene-rell attityd, men också att villkoren för företagande helt har anpassats till destora företagen, vilket i förlängningen har lett till en bristande mångfald avmedelstora växande företag, något som faktiskt finns i många andra länder.Av cirka en halv miljon företag är den överväldigande majoritetenenmansföretag, och av samtliga företag har fler än 20anställda.Framväxten av nya företag inom tjänste- och servicesektorn har effektivthindrats genom den offentliga sektorns monopol. Världens högsta skatter harytterligare bromsat tillkomsten av företag och en bättre tillväxt. Den arbets-intensiva privata tjänstesektorn, som fungerat som sysselsättningsmotor imånga andra länder, till exempel i , , har utvecklatsbetydligt långsammare, nästan intill obefintlighet, i Sverige.Nyföretagandet har minskat , och antalet nystartade företagligger nu på den lägsta nivån . Dessutom ökadeantalet företagskonkurser mellan och , uppgerfaktiskt regeringen själv. Regeringens egna redovisningar visar alltså hurallvarlig situationen är.Ytterligare belägg, herr talman, för allvaret i situationen när det gäller justnyföretagandet har presenterats i en internationell undersökning,Global Entrepreneurship Monitor 2002, förkortat GEM. I den analyserasinternationellt entreprenörskap, definierat som antalet individer som startatett företag som är högst gammalt eller som håller på attstarta ett företag, och dessa företags betydelse för tillväxten och välståndet iett land. Analyserna och själva undersökningarna har genomförts sedan 1998.Årets rapport baseras på officiell statistik och över 114 000 intervjuer i 37länder med motsvarande av arbetskraften och av global BNP.För är det tyvärr en dyster läsning, herr talman. ligger på31:a plats av 37 medverkande länder när det gäller just entreprenörskap, ochSverige tillhör de länder där entreprenörskapet minskat mest mellan år 2000och . , , startas i av den anledningen ser framtida vinstmöjligheter, jämfört med till exempel i ,i , i och och faktiskt i Norge.Per hundra invånare startas två och ett halvt nya företag av kvinnor i Sve-rige medan genomsnittet för de 37 länderna är dubbelt så högt och i Förentastaterna så högt - fastän vi har en regering som säger sig viljamedverka till att fler kvinnor ska starta och driva företag.I rapporten studeras också vilka åtgärder som skulle ha mest inverkan påett mer positivt entreprenörskap. De är att man väl definierar en entrepre-nörskapspolicy, att man har regleringar som inte hämmar entreprenörskapet,fungerande konkurrens och tillgång till såddkapital via informellt kapital:familj, vänner och så kallade affärsänglar.Herr talman! I stället för den nedgång som vi nu har sett i nyföretagandetmåste en ökning komma till stånd, och för det krävs det en helt annan när-ingspolitik än den som regeringen med stödpartier omfattar, en helt annanoch god företagarpolitik med många förändringar på alla områden: skatter,arbetsmarknad, konkurrens, regelförenklingar och så vidare. Men grund-läggande är att attityder till företagande och entreprenörskap måste ändras ihela samhället. Fler kvinnor och män måste vilja, våga och kunna starta ochdriva företag, och även anställa medarbetare. Det måste löna sig att arbeta.Det måste löna sig att ha, äga och driva ett företag.Regelförenklingsarbetet är av största vikt när det gäller de här sakerna.Kostnaderna för ett svenskt företag med upp till 19 anställda för att admini-strera skatte-, marknads- och miljöregler är per anställdoch år. Det är mycket högre än motsvarande siffra för stora företag. Läggerman ihop företagens kostnader för att administrera alla dessa lagar, regler ochföreskrifter beräknas det kosta svenska företag per år.Med , herr talman, brandskattas svenska företagbara för att hantera lagar, regler och förordningar.Vad gäller att minska företagens regelbörda finns det många länder somgår i framkant, som går före. I har parlamentet beslutat om attminska regelbördan , och faktiskt har man under den förra mandat-perioden redan lyckats minska regelbördan med 10 %.Det är därför vi vill att ska tillkännage att vi ska börja göra engenomgång av hela det regelverk som berör företagarna så att vi kan ta bortonödiga regler, lagar och förordningar. Om alla trycker rätt får vi en sådan nyinriktning i i dag.Vi måste också öka takten i att ta bort dåliga regler. Vi vill anmäla Sveri-ge till oberoende granskning av hur detta fortskrider. Det tror vi ärett bra grepp.Det gäller också att det inte är krångligt när man startar ett företag. Detska kunna gå snabbt. Vi i har tagit fram ett startpaket som manska kunna hämta på en post, en bank, ett försäkringsbolag eller var som helst.Man hämtar det, fyller i en blankett, i stort sett, och är i gång på 20 minuter.Det är målet, herr talman.Jag ska inte uppehålla mig längre vid det här ärendet. Jag tycker att väl-digt mycket redan är sagt i många års tidigare näringsdebatter. Vi står fast vidalla tidigare uppfattningar.Herr talman! Jag vill sluta med att yrka bifall till reservation 1.I detta anförande instämde ().Anf. 70 ():Herr talman! Jag vill inleda med att yrka bifall till reservation 2.Äntligen! Äntligen kommer tomten till landets småföretagare med en ef-terlängtad klapp som kan leda till att livet blir lite enklare och lite mindrekostsamt för dem.Enklare regler för företagare och företagande - det har blivit ett mantrasom vi från oppositionen har hamrat in. Det har också varit ett mantra förregeringen, som tillsatt en simplexgrupp och sagt sig vilja tillmötesgå Småfö-retagsdelegationens förslag om förändringar i regelverket. Mängder medstolta paroller har uttalats av tidigare ministrar som ochMona . Resultatet har inte blivit lika storslaget. Det goda de ville, detgjorde de aldrig.Varför är ett enkelt regelverk så viktigt?För det första menar vi kristdemokrater att varje företagare ska ges störstamöjliga överblick över sin egen verksamhet. Vi är övertygade om att detgynnar ett gott och sunt företagande. Det möjliggör för företagaren att kunnagöra rätt för sig i alla delar. Det är inte möjligt . Det fordras frågortillrevisorer och skattemyndighet för att man ska få veta vad som är rätt och vadsom är fel. Ändå kan man få två olika svar av två olika tjänstemän på sammaskatteförvaltning. Det är förödande för moralen att ha ett svårgenomträngligtregelverk.För det andra ska det inte kosta skjortan att administrera en verksamhet.De kostnaderna ska ned på ett minimum. är kostnaden, som vi hördeförut härifrån talarstolen, per anställd i företag med färreän20 anställda. Det är på tok för mycket.Herr talman! Efter de förhandlingsrundor som pågått i näringsutskottetfinns det nu ett litet ord som framför allt är det som skiljer majoriteten frånoppositionen, en utskottsminoritet som vid voteringen förväntas bli enkammarmajoritet. Ordet är "hela". Hela regelverket ska gås igenom. Här harSocialdemokraterna stretat emot. Hela regelverket blir ett alltför omfattandearbete, har man sagt.Men råkar det ju vara så att hela detta regelverk drabbarvarje företagare. De har att hantera det . Då är det väl inte för myck-et begärt att regeringen under hela går igenom hela regelverket för attstryka bort och lägga samman. En rad kreativa förslag finns på området. Nusenast har flera organisationer gett förslag på hur redovisnings- och skatte-regler kan harmoniseras med varandra. är det bara att sätta i gång.Glöm inte 3:12-reglerna och F-skattsedelsprövningen!Jag förutsätter att regeringen, om vi nu får ett positivt beslut i kammaren , inte obstruerar mot beslut som går dem emot. Tyvärr har vi sett prov pådet tidigare. Nej, nu gäller det att prioritera personalresurser till dettaarbete.Nu gäller det att intensifiera Simplexgruppens arbete så att den inte baratittarpå den nya lagstiftningen utan också på den befintliga.Herr talman! Det känns bra att vi också får inge en anmälan till OECDom granskning. Det kan få vårt lands status när det gäller regelkrångel belysti ett lite större perspektiv.Personligen känner jag mig också glad åt beslutet att myndigheter nu skaha en limit, en tidsgräns inom vilken de lämnar svar. Färre frågeställare måstedärmed leva i ett vakuum. Jag tror att det är viktigt för att skapa legitimitetåtdet som vi har. En förtroendefull relation mellan myn-dighet och företagare kan inte utvecklas om företagaren åläggs att inge be-sked till skattemyndigheten inom och samme företagare sedan intehör av skattemyndigheten på ett helt år.Herr talman! I går kom beskedet från att man skriverned sin tillväxtprognos med en historiskt stor siffra, en hel procentenhet. Isådana tider blir det av största vikt att bereda jorden för tillväxt.Eva Flyborg var i sitt anförande inne på att nyföretagandet är mycket lågt.Av 37 undersökta länder kommer först på 31:a plats. Regeringen hari budgetpropositionen satt målet 37 500 nya företag . är inte detnågon hisnande målsättning; det är egentligen bara 1 500 fler nya företag änvad som startades . kritiserar också regeringen för detta ochmenar att det är för lite. 45 000 nya företag skulle behövas bara för att kom-pensera bortfallet av jobb inom stora företag, säger man.Regeringens låga målsättning när det gäller nyföretagande måste tolkassom en betygssättning på det egenproducerade tillväxtklimatet. Annat var det1998 då lovade 100 000 nyföretagare. Ambitionerna har up-penbarligen dalat något sedan dess.Frågan är om har råd med och särskilt längetill. När nyföretagande och företagande dalar ökar arbetslösheten, och dåminskar plånboksmöjligheterna för enskilda människor. Då minskar ocksåservicen i form av vård, skola och omsorg. är redan nu fattigast iNorden. Hur långt ned ska vi?Herr talman! ska jag bege mig till , till ett företag som be-finner sig i produktutvecklingsstadiet med en uppfinning som redan är envärldssensation. Till och med hänger i hasorna och vill köpa. Ändåhar detta företag problem. Man får inte fram det riskkapital som är nödvän-digt för att sätta i gång produktionen. Industrifonden har sagt nej.Tillgången på riskkapital är just nu ett jätteproblem och en hämsko förnyföretagande och företagsutveckling. Vi har ett stort utbud av stöd till före-tag som rymmer allt från tidig såddfinansiering till investeringslån. Det är ettsådant virrvarr att ingen riktigt vet vem som ska göra vad eller när. Mångagör samma sak samtidigt.Kristdemokraterna menar att vi bör införa ett riskkapitalavdrag för enskil-da på . Det skulle underlätta att få loss riskkapital hos privata fi-nansiärer. Dessa människor satsar inte sitt riskkapital i aktier, men deges inte heller möjlighet att satsa det i bra former i svenskt företagande, isvenskt näringsliv. Vi vill tillskapa den möjligheten.Kristdemokraterna menar också att vissa statliga medel bör kanaliseras di-rekt till regionala och lokala aktörer som ett regionalt innovations- och pro-duktionsutvecklingsstöd. Vi bör pröva olika vägar för förmedlande av destatliga satsningarna. Myndigheter är inte alltid den optimala vägen.IUC-bolagen är regionalt ägda och regionalt förankrade. De ska bedrivauppsökande verksamhet, hjälpa till med produktutveckling och genomföraavknoppningar, det vill säga de kan följa en innovatör från idé till företag,från ax till limpa. IUC blir någon att hålla i handen hela vägen genom träsketav bidrag och institutioner. Det finns många goda idéer i det här landet somaldrig har realiserats. Med en långsiktig satsning på IUC-bolagen skulle mervara möjligt. anslår till denna verk-samhet. Vi noterar att utredning om regional tillväxt vill gåsamma väg och tilltro de regionala aktörerna mer självständiga och långsikti-ga medel.Herr talman! kommer 200 000 av företaga-re att gå i pension. Flertalet av dessa leder familjeföretag, som fortfarande äroch hoppas jag ska förbli den dominerande ägarformen i . Den härägarformen minskar dock, och det är alarmerande. Familjeföretagens ägandeär ofta långsiktigt och uthålligt, också i lågkonjunktur. Det står i motsatstillden kvartalskapitalism som växer i Sverige.En ny Sifoundersökning visar att sex av tio svenskar helst vill arbeta i ettfamiljeföretag, helst ett ägarlett sådant. Regering och riksdag måste ge förut-sättningarna för fortsatt fåmansägande. Därför brinner det i knutarna när detgäller att förändra arvs- och gåvoreglerna. föreslår ettavskaffande av arvsskatten på bundet kapital. En ny generation ska kunna taöver ett företag utan att börja med en tung nypåtagen skuldbörda.Herr talman! Det är mycket mer än regelförenkling som tomten borde hamed i säcken till landets företagare. Vi kristdemokrater har massor med braklappar i vår säck. Vi lånar gärna ut dem till regeringen om de garanteratdelas vidare till den yrkeskategori som har framtid i sin hand.Anf. 71 ():Herr talman! Först vill jag yrka bifall till de båda reservationerna 1 och 2 idet här betänkandet.I motsvarande debatt konstaterade min partikollega att vi i har ungefär 75 myndigheter som samlar in upp-gifter från företagen. Tillsammans har de 1 150 olika blankettyper och såg år2000 till att få in 73 miljoner ifyllda blanketter. Det är ganska talandesiffror,egentligen ganska horribla siffror.Vad har då hänt ? Svaret är tyvärr: Egentligen intenågonting alls. Byråkratin har inte minskat sedan förra årets debatt. Det kom-plicerade regelverket är fortfarande en tung börda för landets företagare,särskilt för småföretagarna, som måste sköta pappersarbetet själva, som intehar anställda som sköter detta.Krånglet är tidskrävande och dyrt. Som vi hörde förut beräknas kostna-derna för de minsta företagen uppgå till per anställd. Det är pengarsom i varje fall till stor del skulle kunna användas på ett mer konstruktivt ocheffektivt sätt.I det betänkande som vi nu behandlar kan vi läsa att och framtill augusti har den så kallade Simplexgruppen lyckats få till stånd etttjugotal omprövningar och modifieringar av nya och ändrade förslag som harlagts fram av regeringen. Det är säkert utmärkta ändringar och modifieringarsom man har åstadkommit, men ingenting har ju gjorts åt det existeranderegelverket. Det måste ses som ett misslyckande för regeringspolitiken.Fortfarande måste företagarna slita med ett på många sätt djungelartat re-gelverk. Som framgår av betänkandet beräknas företagens kostnader för attadministrera lagar, regler och föreskrifter uppgå till minst 50 miljarder kronorvarje år. Samhällsekonomiskt är kostnaderna långt större än så eftersom re-gelverket upplevs som krångligt och betungande och därmed utgör ett hinderför att befintliga företag ska utvecklas och nyanställa och för att nya företagska startas. Det utgör helt enkelt ett hinder för tillväxt.Den här situationen är allvarlig. Visst krävs det tydliga regler för företa-gande. Men när regelverket växer över huvudet på entreprenörerna får det entillväxtdämpande effekt. Då tjänar inte reglerna längre samhällsnyttan.Mot den här bakgrunden är de krav som de fem partierna i näringsutskot-tet ställer på att det äntligen måste hända någonting högst befogade. Tidengår, och det borde vara att hela det regelverk som berör företagandegås igenom så att onödiga och krångliga regler kan tas bort och de regler sombehöver vara kvar göras så enkla som möjligt. Det har vi möjlighet att röstaför i kammaren i eftermiddag.Från sida har vi satt upp ett mål. Det är att det aktuella re-gelverket ska kunna bantas fram . Men det kräver na-turligtvis åtgärder och att arbetet sätts i gång.De stora exportföretagen i har haft och har goda förutsättningar.Men villkoren för småföretagen behöver förbättras så att de lättare kan växaoch utvecklas. Krångel och regler ska inte som vara ett hinder för före-tagsamma människor att pröva hållkraften i de affärsidéer de har. harmånga uppfinnare men trots detta startas förhållandevis få företag. Om manräknar antalet patent i förhållande till folkmängden är uppfinningsrikedomenstor, men minskar nyföretagandet. Det är nu på en mycket låg nivå.Trots detta finns det undersökningar som visar att av de ungakan tänka sig att starta ett eget företag. Då måste det vara något fel på före-tagsklimatet. Detta klimat är i behov av en kraftig förbättring. Det vackratalet om vår tids hjältar, som en gång uttryckte saken, måstevisa sig också i verkligheten. Det finns faktiskt inga skäl för att skavara sämre på entreprenörskap än våra nordiska grannländer.Från sida tror vi att 300 000 nya jobb skulle kunna skapasde närmaste åren i småföretag eller hos de nya entreprenörer som hoppaskunna sätta sina idéer i verket. Målet bör enligt vår uppfattning vara att anta-let nystartade företag ska öka fram . Ska detta bli möj-ligt krävs det en rad åtgärder för att underlätta både för befintliga företagareoch för dem som vill starta någon form av verksamhet. En företagare måsteges bättre möjlighet att utveckla sina företag i stället för att kämpa med by-råkratiskt krångel och hindrande skatter.I sammanhanget kan det också vara värt att påpeka att en positiv politikför småföretagen också i sig är god regionalpolitik. Av de 12 000 företag somfinns i mitt hemlän är 9 000 egenföretagare utan anställda. Om baraen del av dessa skulle våga ta steget och anställa medarbetare skulle det inne-bära en kraftig förstärkning av arbetsmarknaden och sätta fart på tillväxt ochutveckling.En god service från myndigheterna är av stor betydelse för småföretagar-na. Myndigheterna bör bli mer serviceinriktade och uppträda som ett slagslots för företagen.Jag ska här nämna några av de förslag som vi anser viktiga för att få fartpå företagandet och därmed tillväxt och utveckling i alla delar av vårt land.Redan i är det viktigt att uppmuntra till entreprenörskap. Såsker på en del håll i landet, bland annat i min hemkommun i Jämt-land. I är entreprenörskap en inte-grerad del av undervisningen, med mycket goda resultat. är förövrigt ett slags miniatyr av med 50 företag på 600 invånare. tarandra skolor i kommunen och länet efter det här goda exemplet. Jag tror attdet är dags för att skolan i hela landet uppmuntrar entreprenörskap. Det är enlångsiktig satsning.Alltför länge har småföretagare diskriminerats när det gäller skattelag-stiftning och när det gäller trygghetssystemen. Det är dags att utreda hurlikvärdiga regler ska kunna införas i socialförsäkringarna för företagare såvälsom för anställda. Trygga företagare kan åstadkomma mer och våga satsamer.En väl fungerande infrastruktur i form av vägar, järnvägar, flyg och bred-band är av avgörande betydelse för att företagen ska kunna utvecklas. Dethandlar också om att förbättra samverkan mellan högskola och universitet,näringsliv och det omgivande samhället. Inte minst gäller det att stimulerainnovationer och ta till vara och kommersialisera de uppfinningar och upp-täckter som görs.I dag beskattar vi arbete högt i . En väg att gå för att lätta dennabörda är att sänka arbetsgivaravgifterna, vilket skulle göra fler affärsidéerlönsamma. Det är kanske genom generellt sänkta arbetsgivaravgifter, menpersonligen skulle jag gärna lyfta in möjligheten till en geografiskdifferentie-ring av arbetsgivaravgifterna - som i Norge.Att få fram kapital för att utveckla sitt företag är inte sällan ett stort pro-blem - som vi hörde här tidigare. Här har såväl staten som bankerna ett stortansvar att åstadkomma en förändring. Från sida menar vi attstaten bör underlätta för den enskilde entreprenören att själv kunna ta fram ettstartkapital, en grundplåt, för att kunna förverkliga sin affärsidé i ett egetföretag. Därför vill vi införa ett starta-eget-sparande där löntagareskattefrittkan spara för att kunna förverkliga sin företagardröm.I har vi en stor potential av kvinnliga företagare. Det är hög tid attge dem möjlighet att förverkliga sina affärsidéer. I en internationell jämförel-se är det få företag som startas av kvinnor i , trots att vårt landiblandbrukar framställas som en världsmästare i jämställdhet. Här finns mycket attgöra.Vårt land har en god och förhållandevis stabil grund som välfärdsland,men ett välfärdsbygge kan snabbt drivas ned genom en felaktig och halv-hjärtad politik. Vi får inte glömma att växtkraften i första hand kommer un-derifrån, från små och medelstora företag. Därför har vi inte råd att fortsättaatt ha ett krångligt regelverk som kväver både idéer och företagarlust.