prot · GQ0935 · 2002-12-12 00:00:00 — Vi iCenterpartiet gör detta resursmässigt genom att satsa9,på skolan de kommande tre årenmen också konkret genom tre stora reformer som vihar valt att kalla rätt till kunskap, lokal makt och flerlärare. Skolan måste framför allt fokusera på denviktigaste uppgiften, nämligen att ge kunskap. Vi troratt alla elever kan lära, men man lär på olika sätt. Om alla får det stöd och den hjälpsom de behöver, går det att klara.Det behövs konkreta insatser. Vi har föreslagit in-dividuella studieplaner för alla. Vi ska slopa timpla-nen så att skolan kan bli mer flexibel. Vi ska se till attvi får ett kunskapskontrakt där skolan, föräldrarnaoch eleverna tillsammans bestämmer vad som skagälla. Där ska man säga att detta kan och ska jag somförälder ställa upp med och som elev har jag de härmöjligheterna, och jag har också det här ansvaret.Skolan har sitt ansvar och ska ge eleven och föräld-rarna sitt stöd. Man visar tydligt vilka rättigheter,skyldigheter, möjligheter och ansvar dessa tre parterhar.Vi har också en tanke om att vi ska ha en flexibelskolstart. Den kan ske mellan sex och ålder.Eller varför inte prova att ha intagning både på vårenoch ?Vi har också ett läs- och skrivprogram som jagtycker är väldigt viktigt. Redan från tidig ålder, såfort barnen börjar skolan, ska de få möjlighet att lärasig det svenska språket och lära sig läsa, skriva ochräkna. Vi har satsat 1,2 miljarder på det. Här, herrtalman, vill jag yrka bifall till reservation 6 underpunkt 7.Bristen på lärare är gigantisk i . Vi kom-mer att behöva 70 000 lärare om , nämligenår 2005. Därför behöver vi se till att fler lärare börjarpå den högre utbildningen. Men det finns ett par var-ningstecken även här. i dra ned antalet platsen. Varför det, när bristen ärså stor? Jo, därför att man inte har tillräckligt medhandledare i den verksamhetsförlagda utbildningen. IUppsala drar man också ned antalet platser på lärar-utbildningen eftersom man inte anser sig ha tillräck-ligt med resurser. Här krävs det stora insatser.Jag vill fråga utbildningsministern hur man tänkerfå en snabb lösning när det gäller handledarfråganoch resurserna till detta. Kan regeringen tänka sig attgöra insatser för lärarutbildningen när det gäller för-skollärare, som vi var inne på tidigare, men också närdet gäller grundskollärare?Den politik som har förts har letttill att de problem som finns i har för-skjutits till gymnasieskolan. Man försöker att lagaoch lappa i ett system som jag anser redan är ohåll-bart.Jag hade hoppats att regeringen skulle kommamed nya friska tankar och idéer om hur man ska lösadetta - men icke.För bara några dagar sedan kom en ny rapportfrån som visar att var fjärde elev lämnargymnasiet utan slutbetyg. säger att någotav det viktigaste är att se till att varje elev får en merindividuell stöttning och att man lär sig saker tidigt istället för att man ska laga och lappa i efterhand.Det är precis tankar - börja frånbörjan. Det är egentligen än omvänd skolpolitik motden som förs av regeringen . Lägg resursernatidigt så att alla elever från början får med sig maktenoch möjligheten att lära sig läsa, skriva och räknaunder och inte under senare delen avskoltiden.Herr talman! Kraven på högre utbildning både hosindividen och befolkningen i sin helhet är större i dagän . Att avsätta resurser för grund-läggande utbildning är ett led i att skapa tillväxt, mendet är också ett led i att skapa livskvalitet för alla.I regeringsförklaringen står det så här om rege-ringens ambitioner för vuxenutbildning: Vuxenut-bildningen görs mer tillgänglig och flexibel.Det är sex ord om vuxenutbildningen. Det visarkanske vilken ambition man har och vilken priorite-ring man gör när det gäller just vuxenutbildning.Det kan man också se av vilka resurser man väljeratt ge vuxenutbildningen. När det gäller KY-utbildningen, som vi anser är oerhört viktig, drar . 200 miljoner kommer att innehållas nästa år.I budgetpropositionen kan man också läsa att manframöver vill satsa på den så viktiga kvalificeradeyrkesutbildningen. Utbildningsplatserna behövs jumånga gånger , så man kan fråga sig: Varförvänta? Varför dra tillbaka pengar när vi ser att beho-vet finns nu.De behövs i många branscher, framför allt i demindre och medelstora företagen. På de platser ilandet som drabbats av stora varsel eller uppsägning-ar har man haft möjlighet att gå in och visa att mankan satsa på KY-utbildningar. Det är oerhört viktigtoch ger bra resultat.När vi nu har bra resultat med KY-utbildningenoch ser att den är en möjlighet varför inte göra denmer flexibel och ge den de resurser som den behöver?Jag vill fråga statsrådet: När kommer man att sat-sa på den stora expansion som man har talat om närdet gäller KY-utbildningen? När ser man till att stärkaresurserna för den kvalificerade yrkesutbildningen?Anf. 14 () re-plik:Herr talman! Under förra mandatperioden genom-fördes en stor förskolereform vars innehåll vi allakänner till.Min fråga är: Hur ser på denreform som vi genomförde under den förra mandatpe-rioden?Anf. 15 () replik:Herr talman! Den allmänna förskolan är väldigtbra. Den stod ju också bakom.Däremot sade vi att om man inför den krävs rejälaresurser till kommunerna så att man kan genomföraden på ett bra sätt. Vi sade också att man ska satsa pålärarutbildningen och se till att vi får förskollärare såatt vi kan ha mindre barngrupper.Det var våra restriktioner kring detta. Men denallmänna förskolan är bra.Anf. 16 () re-plik:Herr talman! När jag läser detta försöker jag se enborgerlig skol- och utbildningspolitik. Jag misslyck-as.Vi har tidigare i debatten fått höra att denallmänna förskolan inte är bra.Nu säger : Den allmänna förskolan ärjättebra.För att jag ska få en bild av någon form av samladborgerlig skol- och utbildningspolitik, är min följd-fråga: Hur ser på de starka krav somFolkpartiet och har i fråga om skolpeng?Anf. 17 ():Herr talman! Skolpeng vill vi inte ha. Vi vill stär-ka decentraliseringen ännu mer. På den punkten harvi varit väldigt tydliga.När det gäller den allmänna förskolan tycker jagatt det är viktigt att vi satsar resurser och ser till att vifår fler förskollärare.Vem har misslyckats där om inte bland annatVänsterpartiet som har sagt både här i talarstolen ochute på gator och torg att man minsann ska ta tillkrafttag i den här frågan. Man har inte kommit sär-skilt långt vare sig i budgetdiskussionen eller konkret.Lennart får nog gå tillbaka till sitteget parti med detta. Om man ska debattera och an-vända stora ord bör man gå tillbaka och se till att göranågot konkret så att det blir bra.Anf. 18 ():Herr talman! vision om skolan är enskola där eleven står i centrum, där skolan är en platsför alla oavsett bakgrund och förutsättningar. Vi troratt alla människor vill lära sig bara de får förutsätt-ningar till det.En av de viktigaste förutsättningarna för att manska kunna förverkliga denna strävan är att den sker påden enskilda individens villkor. Det är då viktigt i förskolan ger de små barnen trygghet och möj-lighet till utveckling, och att man i skolan bejakarindividens förutsättningar.Alla barns självklara rätt och behov av att bli sed-da måste bli tillfredsställt i skolan och förskolan. Detmåste finnas möjlighet att se varje individ. Därför ärdet så viktigt med den förstärkning av skolan ochförskolan som vi nu är överens med socialdemokrateroch vänsterpartister om.Det som händer i ett litet barns liv är avgörandeför hela livet. vill ha ett samhälle med enfullt utbyggd barnomsorg, tillgänglig för alla mensamtidigt med en mångfald av olika former av barn-omsorg och förskola.Vi har i 121-punktsprogrammet tillsammans medsocialdemokrater och vänsterpartister sagt att barnenska stå i centrum för politiken under mandatperioden.Våra beslut här i kammaren ska genomsyras av ettbarnperspektiv. Det ställer krav på nytt tänkande, nyaåtgärder och nya perspektiv.En av de viktigaste åtgärderna framöver är att fåfler lärare i skolan och mindre barngrupper i försko-lan. Det är vi nog alla överens om.Vi fortsätter därför satsningen på fler lärare iskolan, och vi ska se till att vifår 6 000 fler anställda i förskolan för att få mindrebarngrupper.Under 1990-talet fick förskolan kännas vid storanedskärningar som tyvärr ofta skedde på barnensbekostnad. Utvecklingen måste bli en annan när vi nusuccessivt förstärker de vuxnas närvaro och får mind-re grupper så att varje barn får det stöd de behöver.Den genomsnittliga gruppstorleken i förskolan harökat från 13,8 barn per grupp 1990 till 17,5 barn pergrupp 2001. Det är en oroande och mycket otillfreds-ställande utveckling.Det känns bra att vi är överens om att det behövsåtgärder för att höja kvaliteten i förskolan.Miljöpartiet vill att förskolans personal ska kunnavara så stolt över sin verksamhet att de inte ska behö-va likna skolan.Från har vi drivit på för att förskolansflexibla och individinriktade pedagogik ska få ettstörre utrymme även under de tidiga skolåren. Lekenbör genomsyra metodiken även i förskoleklassen försexåringar och i de första skolåren.Skolverkets uppföljning av förskoleklasser visartyvärr att tendensen är den motsatta - förskolan harskolifierats, precis som vi från varnadeför.I möter sedan barnen ett alltmer or-ganiserat lärande. Då är det viktigt att man i skolanser till att lusten till utveckling och kunskap beståroch växer. För att kunskapsinhämtningen i skolan skafungera är det nödvändigt att skolan också övar bar-nens förmåga att umgås, lösa konflikter och trivassocialt.Trygga barn som känner sig respekterade harsjälvklart också lättare att respektera andra. Arbets-miljölagen måste tas på allvar även i skolan. Intemånga av oss här skulle nog acceptera den arbets-miljö som barn, ungdomar och personal i skolanstundtals har.Jag ser fram emot förslaget om en ny skollag, somvi från gärna skulle se stärker elevernasrättigheter.Herr talman! Skolan måste alltid möta elevernadär de befinner sig. För att förverkliga det är det vik-tigt med kompetent personal som kan ge stöd. Det hartyvärr ofta varit kringpersonal i skolan som har fåttstryka på foten. Det har gjort att lärarnas arbetsupp-gifter har blivit ännu mer komplexa och svåra.De som i första hand drabbas är ju elever med be-hov av särskilt stöd. Därför är det viktigt att vi nufortsätter den femåriga satsningen att tillföra merresurser till skolan och fritidshemmen, för att ökavuxennärvaron och ge varje elev det stöd som hanbehöver.Det behövs fler lärare i skolan, men vi från Miljö-partiet tycker också att det behövs fler specialpeda-goger, kuratorer, skolsköterskor, vaktmästare, fri-tidspedagoger och elevassistenter. Med deras hjälpkan eleverna få det stöd som de behöver, och lärarnakan få vara lärare.I budgetpropositionen finns förslag om att inrättaen ny myndighet med ansvar för skolutvecklingsfrå-gor, varigenom det ansvar som harkommer att delas upp på två myndigheter. Att skiljaut granskande och främjande roll ser vifrån som ett bra förslag i en riktning somvi länge har velat se. Det är positivt att det därmedåstadkoms en mer självständig gransknings- ochtillsynsmyndighet. Jag tror att den nya myndighetenmed fokus på skolutvecklingsfrågor kommer att varamycket bra för att stödja det lokala utvecklingsarbetesom bedrivs ute i våra skolar.En viktig del i arbetet med att komma till rättamed stressen och få en bättre arbetsmiljö i skolan äratt avskaffa de nuvarande betygen i ochersätta dem med ett utvecklat system med utvärde-ringar. Människans förmågor och utveckling är alltförkomplexa faktorer för att fångas i en siffra eller enbokstav. Betygen säger helt enkelt för lite.I väntan på ett avskaffande av dagens betygssys-tem vill vi ge elever rätt att överklaga betyg. Betygs-systemet ska ju dels fungera som motivationshöjandepedagogiskt inslag och information till elever ochföräldrar, dels som urvalsinstrument för antagning tillhögre studier, men betyg är helt klart underlägsna denmotivation som uppstår ur en människas genuinaintresse för det som ska studeras. Nyfikenhet, upp-täckarglädje och lust att lära någonting nytt är dedrivkrafter som skolan i stället borde stimulera.Visst kan betyg säkert i viss mån stärka självför-troendet för de elever som av lärare genom ett brabetyg förklaras duktiga, men är det verkligen densortens självförtroende som den svenska skolan skautveckla och uppmuntra? På samma sätt kan helt klartsjälvförtroendet sjunka hos den elev som får ett dåligtbetyg. Att höra till dem som förklaras icke godkändakan lätt föda känslan av att inte duga med det måttsom samhället använder och blir kanske ett första stegpå vägen till ett utanförskap.Det är hög tid, anser vi, att man på allvar börjardiskutera betygens roll och funktion för att uppnåläroplanens mål. Över en ledare i gårdagens nummerav kunde vi i stora bokstäver se rubriken. I ledaren framhålls attmed en utveckling där eleverna ska få allt större möj-lighet att studera inom den sektor som de själva väljerförlorar faktiskt betygen i "en av sinaviktigaste funktioner, nämligen att fungera som grundför urvalet inför fortsatta studier. Om alla elever somnår de grundläggande kunskapsmålen har rätt till denutbildning de väljer behövs inte betyg för att sorteraelever. "Det framhålls vidare i ledaren att "den funktionsom återstår skulle då vara att tjäna som informationför elever och föräldrar, något som sannolikt görsbättre genom utvecklingssamtal och individuellastudieplaner".Det är ju precis så det är. Man måste fundera påom betygen är det bästa sättet att lämna informationtill hemmet eller om det finns bättre och mer modernasätt. Vi har från väckt en motion i det härämnet, så vi får anledning att återkomma till betygs-frågan både i vår och framöver, menjag skulle ändå vilja ta tillfället i akt att fråga utbild-ningsministern om han är beredd att påbörja en seriösdiskussion om att se över betygen som instrument förurval och information till elever och föräldrar.Jag vill med detta yrka bifall till utskottets förslagi dess helhet.Anf. 19 i (m)replik:Herr talman! Jag vill så här i början av mandatpe-rioden säga att jag känner mig besjälad av en del avdet som säger. Det är viktigt med individen iskolsystemet. Jag tror därför att vi har en väldigt viktig uppgift framföross att tillsammans värna och utveckla den friskolere-form som har börjat verka och som har gett ettantal barn och föräldrar möjligheter att välja alterna-tiv. Vi har här tillsammans en väldigt viktig uppgift,för vi delar samma utgångspunkt, nämligen att detblir bättre om det finns en mångfald och därmedockså inslag av konkurrens som ökar kvaliteten. Vikan också fånga upp alla de nyheter och olikhetersom behövs för att alla barn ska kunna känna att defår en skola som fungerar.Jag tackar därför så mycket för det förra anföran-det.Anf. 20 () re-plik:Herr talman! Jag tackar för detta. Jag håller medGunilla . Vi delar hennes syn. Jag tror attfriskolorna är en mycket viktig del i det svenskaskolväsendet. De kommer med sin mångfald och medsitt engagemang hos lärare och elever att berika ävenden kommunala skolan.Anf. 21 ():Herr talman! som går står det allt kla-rare för oss vilken betydelse utbildning och kunskaphar för vår förmåga att möta framtiden. Både för osssom enskilda individer och för vår nation är utbild-ningsnivån och tillägnanadet av kunskap avgörandeframgångsfaktorer.Därmed blir det också oerhört viktigt att varje in-divid får möjlighet att tillgodogöra sig de kunskapersom krävs för att bli efterfrågad på arbetsmarknadenmen också för att i övrigt kunna leva ett bra och riktliv.Dagens svenska utbildningssystem ger i grundenbra förutsättningar för detta. Vi har internationellt setthöga kunskaper i viktiga ämnen som läsförståelse,matematik och naturvetenskap, och kunskaperna ärdessutom jämnt fördelade mellan skolor, vilket ocksåär oerhört viktigt. Fler börjar här på högskolan än iflertalet , och antalet forskarexaminera-de är mycket stort internationellt sett. Den vuxnabefolkningens deletagande i offentlig vuxenutbild-ning eller i arbetsmarknadens personalutbildning ärhögst inom EU. För individen ger investering i ut-bildning relativt god avkastning i vårt land då OECDräknar in faktorer som skatter, studiestöd, risken attbli arbetslös och inkomst.Men trots att vi har ganska bra förutsättningar stårvi knappast helt fria från problem. Alltför mångaelever hoppar av från skolan eller går ut med ickegodkända betyg i kärnämnena. En del av dem somsenare i livet får problem kan tyvärr pekas ut tidigt,ibland redan på barnavårdscentralerna. Redan närbarnen börjar skolan har de alltså olika grund att ståpå.Det här belyser vikten av det som barnen uppleverföre skolstarten. Ju tidigare man kan möta barns be-hov och sätta in extra resurser där det behövs, destobättre rustade står de . Vår för-skola är en ypperlig arena för detta. pre-senterade resultatet av en internationell studieav barnomsorg för förskolebarn. I förskolan får barnen inte bara pedagogiskstimulans utan också språklig och social träning blandjämnåriga och andra vuxna förebilder än föräldrarna.Den viktiga start på det livslånga lärandet somförskolan är ska givetvis vara tillgänglig för alla barn.Förut har arbetslösa föräldrar, småsyskon och margi-naleffekter stängt vissa barn ute, kanske de barn somhar behövt förskolan allra mest. har barn till för-äldralediga och arbetslösa fått rätt för-skola . Maxtaxan har underlättat för föräld-rarna att själva välja hur mycket just de i sin familjvill arbeta och låta sina barn delta i förskoleverksam-heten utan att ökade inkomster äts upp av ökade av-gifter.För att minimera risken för att en del barn fortfa-rande ställs utanför förskolan och därmed kommersämre rustade till skolan genomförs nu från årsskifteten allmän och avgiftsfri förskola för alla fyra- ochfemåringar. Därmed ger vi alla våra barn bra verktygoch en god grund att stå på för att de sedan ska kunnatillgodogöra sig . Inte minst kommerdetta att ha betydelse för barn med annat modersmålän svenska, som kommer att ha större chans att lärasig språket när de nu får börja tidigare.Att är allmän och avgiftsfri ifråga-sätts inte. Förskolan är starten på det livslånga läran-det, och därför är det rimligt att den blir av-giftsfri. Alla talare har varit inne på att barngruppernai förskolan är för stora. Jag delar den åsikten, ävenom jag inte har den bild av totalt kaos som iblandmålas upp som en verklighet för samtliga förskolor.Det kommer att anställas mer personal i förskolanunder den här mandatperioden. Vi kommer att se tillatt förskolegrupperna blir mindre på många håll därdet är ansträngt . Kvaliteten kommer att granskasmer noggrant, bland annat genom att förskolan, uti-från den läroplan som den fick ,kommer att ingå i uppföljningssystem.Med den nya skolutvecklingsmyndigheten finnsdet goda chanser att stödja och stimulera förskole-verksamhetens utveckling. Arbetet där koncentrerasbland annat på att förbättra utbildningsvillkoren förbarn och ungdomar i områden som präglas av etniskoch social segregation samt på att stödja barnensspråk- och läsutveckling.Allt det här är viktiga pusselbitar för att skapa braförutsättningar för våra barns framtid. Den allmmän-na utbildningsnivån i ett samhälle påverkar tillväxten,och tillväxten påverkar i sin tur välfärden.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till ut-skottets förslag och avslag på samtliga reservationeroch motioner på området.Anf. 22 i (m)replik:Herr talman! Vi kan ha olika uppfattning om hurpass bra den svenska skolan fungerar. Jag tycker attdet är lite trist när det från socialdemokratin andas enkänsla av att lagom är bäst. För mig är inte lagombäst, och jag tycker att det är en tragedi att ett barn avtio inte har behörighet att gå vidare från grundskolantill gymnasieskolan och att på gymnasieskolan varfjärde elev inte uppnår godkända betyg efter fyra årsstudier.Vi ska naturligtvis vara stolta över vuxenutbild-ningen i och hur många som är med i den,men det som slog mig för någon vecka sedan är justatt så många gymnasieungdomar ser sig tvingade attfortsätta på komvux - fortsätter på högskolan,men går också vidare in i komvux för attkomplettera. Det tycker jag ändå kan kallas ett miss-lyckande.Det jag skulle vilja fråga omär hur pass mycket mindre barngrupperna kommer attbli med de 6 000 personer som ni hängerupp ert resonemang på? De är ännu icke finansierade,så vi har inte sett de här 6 000 i personalen. Hur passmycket mindre kommer barngrupperna att bli meddenna stora satsning som ni marknadsförsom något revolutionerande för den förskola som faktiskt har all anledning att känna oro?Anf. 23 () re-plik:Herr talman! De misslyckanden som finns igrundskolan och gymnasieskolan - även om de inteär så många - tror jag bottnar i att man inte har fåttgrunden i tidigare stadier. Därför tror jag att det är såviktigt att man har en allmän förskola.Jag tror inte att man ska sätta en exakt siffra. Jagtror att man ska titta närmare på hur olika förskolorfungerar, vad som är bra och hur det i övrigt är orga-niserat. Olika stora grupper är bra på olika ställen.Men vi har lovat att det ska anställas fler i för-skolan och att barngrupperna ska göras mindre, ochdet kommer vi också att uppfylla.Anf. 24 i (m)replik:Herr talman! Jag resonerar inte om den allmännaförskolan. Jag höll ett långt anförande om att jagtycker att det finns en god poäng att ha den. Men dåmåste den också kunna leva upp till begreppet för-skola och inte bli en förvaring, som vi ser i dag.Jag kan berätta för att när6 000 personer anställs, om det nu blir som det sägs,ni har ännu inte visat oss pengarna, kommer kanskegenomsnittet att gå från en personal på drygt sexbarn till något mindre än sex barn. Vi har ännu intesett att ni får 6 000 till i personalen. Det handlar alltsåom en marginell förändring.Samtidigt ska vi veta att man inom förskolanbrottas med extremt höga sjukskrivningstal blandpersonalen. Möjligtvis kan de 6 000 behövas för attfylla upp de sjukskrivningar och vakanser som detsjuka systemet har skapat eftersom förskolan i daginte fungerar så bra som den borde.Det jag frågade om var inte bara hur man grund-läggande får en bättre skola. Jag undrade hur mansom ung skolpolitiker i socialdemokratin sålättsamt kan gå över från det faktum att det var en av fem som inte hade tillräckli-ga betyg i kärnämnena i gymnasieskolan efter fyra årsstudier till att det är en av fyra - en kraftig för-sämring som sker successivt - och i samma anförandetala om att vi behöver tillväxtkraft och långsiktigaförutsättningar för Sverige.Det här är att verkligen använda resurser fel.Människor ges inte tillräckliga förutsättningar, men viundandrar också långsiktigt vårt land tillväxtmöjlig-heter som vi borde ha. Därför kan inte jag förstå var-för ni inte vill erkänna att den svenska skolan behöverett nytänkande och en helt annan politik än den somLouise företräder.Anf. 25 () re-plik:Herr talman! Kvaliteten i förskolan är högst prio-riterad . Det handlar inte baraom att minska barngrupperna och öka personaltäthe-ten utan det handlar också om att följa upp, satsa påkvalitetsredovisningar, förverkliga förskolans läro-plan och jobba med de mångkulturella frågorna.Men jag tror att man måste bygga från start ochlägga en bra grund för att senare kunna lyckas igrundskolan och gymnasieskolan.Anf. 26 () replik:Herr talman! Först vill jag bara säga att jag tyckeratt det är tråkigt att vi varenda gång får höra från ensocialdemokrat att man kopplar till de internationellalistorna, listor, och att ligger bra tillnär det gäller vissa kriterier. Här ligger vi itopp. Sedan glömmer man bort alla andra saker. Istället borde man fokusera på vad vi kan göra bättrehär hemma.Men det var inte det jag ville fråga om. Hon sade i sitt anförande att ju tidigare visätter in insatserna, desto bättre blir möjligheterna föreleverna att nå resultaten. Jag håller helt med dig. Detär min grundsyn. Men tyvärr har man inte från Soci-aldemokraternas sida visat det konkret i politiken. Dåundrar jag: När kommer de? Vad menas med tidigt?Ska det vara på högstadiet, är det när manbörjar i förskolan eller i skolan? Hur ser de tydligainsatserna ut?Anf. 27 () re-plik:Herr talman!