prot · GP09101 · 2002-04-24 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:101Onsdagen den 24 aprilKl. 9.00 - 17.5319.00 - 22.08Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 18 april.2 § Anmälan om sammansatta konstitutions-och utrikesutskottetFrån sammansatta konstitutions- och utrikesut-skottet hade följande promemoria inkommit:Sammansatt konstitutions- och utrikesutskottMed anledning av den av regeringen framlagdaskrivelsen 2001/02:115 EU:s framtidsfrågor har kon-stitutions- och utrikesutskotten jämlikt 4 kap. 8 §riksdagsordningen i separata beslut av den 21 mars2002 respektive överenskommit attgenom deputerade i sammansatt utskott gemensamtbereda vissa EU-frågor.Till deputerade i det sammansatta utskottet har ut-setts de i bifogade protokollsutdrag upptagna riks-dagsledamöterna.Det sammansatta utskottet, som benämns Sam-mansatta konstitutions- och utrikesutskottet (KUU),har vid konstituerande sammanträde denna dag utsettföljande presidium:Per (), ordförandeUrban (), vice ordförandeGöran (), vice ordförandeBertil (), vice ordförandeStockholm den 18 april 2002Bertil 1 hade följande lydelse:KonstitutionsutskottetUtdrag ur protokoll utskottssammanträde /02:35Torsdagen den 4 april 2002- - -§ 3 Sammansättning av konstitutions- och utrikesut-skottet (KUU)Som deputerade till sammansatta konstitutions- ochutrikesutskottet (KUU) valdes från konstitutionsut-skottetLedamöter () ()() ()() ()Per () ()() ()() ()() von der Esch (kd)()()Per ()- - -Vid protokolletKerstin SiverbyJusteratPer UnckelRätt utdraget intygarKerstin SiverbyBilaga 2 hade följande lydelse:UtrikesutskottetUtdrag ur protokoll 2001/02:27Sammanträdesdag: 2002-04-09- - -§ 7Som deputerade till sammansatta konstitutions- ochutrikesutskottet valdes från utskottet:Urban ()()()()()()()()()()Som suppleanter för de deputerade valdes från ut-skottet:Berndt ()()()()()()()Denna paragraf förklaras justerad.- - -Vid protokollet:Maria StridsmanJusterat:Urban AhlinRätt utdraget intygar:Maria StridsmanPromemorian med bilagor är utdelad till kamma-rens ledamöter.Promemorian lades till handlingarna.3 § Anmälan om uppteckningar vid sammanträdenTredje vice talmannen anmälde att uppteckningarfrån sammanträde fredagen den 5 aprilinkommit.4 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesFörslag2001/02:RR19 till miljö- och jordbruksutskottet5 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden /02:KU30och betänkanden /02:JuU17 ochJuU23Utrikesutskottets betänkande 2001/02:UU14Socialutskottets betänkanden /02:SoU16-SoU186 § Beslut om ärenden som slutdebatterats den19 aprilKU29 Lagstiftningsprocessen m.m.Punkt 6 (Utvärdering av EU-reglers praktiska kon-sekvenser)1. utskottet2. 6 (mp)Votering:290 för utskottet13 för res. 646 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 71 m, 35 v, 38 kd, 17 c, 13 fp,1 -För res. 6: 13 mpFrånvarande: 16 s, 10 m, 8 v, 4 kd, 1 c, 3 mp, 3 fp,1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.UU4 GlobaliseringPunkt 2och 4 (Skuldfrågor samt frågor i övrigt rö-rande globalisering)Propositioner ställdes först beträffande utskottetsförslag till beslut och därefter i fråga om motivering-en.Förslag till beslut:1. utskottet2. utskottets förslag till beslut med den ändring somföranleddes av bifall till res. 2 (v, mp)Votering:212 för utskottet48 för res. 244 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 67 m, 7 kd, 12 c, 10 fp, 1 -För res. 2: 35 v, 13 mpAvstod: 5 m, 31 kd, 5 c, 3 fpFrånvarande: 16 s, 9 m, 8 v, 4 kd, 1 c, 3 mp, 3 fp, 1 -() anmälde att han avsett att röstaja men markerats ha avstått från att rösta.Motiveringen:Godkännande av1. motiveringen i res. 4 (m)3. utskottets motivering med den ändring som föran-leddes av bifall till res. 5 (v)4. motiveringen i res. 6 (kd)5. utskottets motivering med den ändring som föran-leddes av bifall till res. 7 (c)6. motiveringen i res. 8 (fp)Förberedande votering 1:18 för res. 713 för res. 8273 avstod45 frånvarandeFörberedande votering 2:37 för res. 617 för res. 7250 avstod45 frånvarandeKammaren biträdde res. 6.Förberedande votering 3:36 för res. 539 för res. 6229 avstod45 frånvarandeKammaren biträdde res. 6.Förberedande votering 4:72 för res. 438 för res. 6194 avstod45 frånvarandeKammaren biträdde res. 4.Huvudvotering:115 för utskottet73 för res. 4116 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets motivering.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 sFör res. 5: 72 m, 1 -Avstod: 35 v, 38 kd, 17 c, 13 mp, 13 fpFrånvarande: 16 s, 9 m, 8 v, 4 kd, 1 c, 3 mp, 3 fp, 1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.SfU10 Vissa arbetsskadefrågorPunkt 1 (Privatisering av arbetsskadeförsäkringen)1. utskottet2. 1 (fp, m)3. res. 2 (kd, c)Förberedande votering:85 för res. 156 för res. 2162 avstod46 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:163 för utskottet84 för res. 155 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 35 v, 13 mpFör res. 1: 72 m, 11 fp, 1 -Avstod: 38 kd, 16 c, 1 fpFrånvarande: 16 s, 9 m, 8 v, 4 kd, 2 c, 3 mp, 4 fp,1 -() anmälde att han avsett attrösta nej men markerats ha avstått från att rösta.Punkt 6 (Åtgärdsprogram för ökade rehabiliteringsin-satser)1. utskottet2. 6 (c)Votering:213 för utskottet17 för res. 674 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 35 v, 38 kd, 13 mp, 12 fpFör res. 6: 17 cAvstod: 72 m, 1 fp, 1 -Frånvarande: 16 s, 9 m, 8 v, 4 kd, 1 c, 3 mp, 3 fp, 1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.SfU11 revisorers förslag angåendeefterkontroll av förtidspensionerPunkt 1 (Riktlinjer för efterkontroll av förtidspensio-ner och åtgärder mot misstänkt fusk)1. utskottet2. 1 (m, kd)Votering:173 för utskottet127 för res. 12 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 33 v, 13 mp, 12 fpFör res. 1: 70 m, 38 kd, 17 c, 1 fp, 1 -Avstod: 2 vFrånvarande: 16 s, 11 m, 8 v, 4 kd, 1 c, 3 mp, 3 fp,1 -Punkt 2 (Åtgärder för förtidspensionärer vid återgångi arbete)1. utskottet2. 2 (m, kd)Votering:175 för utskottet127 för res. 247 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 35 v, 13 mp, 12 fpFör res. 2: 70 m, 38 kd, 17 c, 1 fp, 1 -Frånvarande: 16 s, 11 m, 8 v, 4 kd, 1 c, 3 mp, 3 fp,1 -Punkt 3Kammaren biföll utskottets förslag.SfU12 Anpassningar med anledning av övergång-en till reformerade regler för ålderspensionPunkt 7 (Delad pensionsrätt)1. utskottet2. 2 (mp)Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation.Punkt 8 (Etiska fonder)1. utskottet2. 3 (v)3. res. 4 (mp)Kammaren fastställde med acklamation res. 3 somkontraproposition i huvudvoteringen.Huvudvotering:217 för utskottet48 för res. 337 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 42 m, 35 kd, 17 c, 10 fpFör res. 3: 35 v, 13 mpAvstod: 1 s, 29 m, 3 kd, 3 fp, 1 -Frånvarande: 17 s, 10 m, 8 v, 4 kd, 1 c, 3 mp, 3 fp,1 -(), , , , och (alla m)samt () anmälde att de avsettatt rösta ja men markerats ha avstått från att rösta.Punkt 9 (Ideella fonder)1. utskottet2. 5 (v, mp)Votering:254 för utskottet48 för res. 51 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 72 m, 37 kd, 17 c, 12 fp, 1 -För res. 5: 35 v, 13 mpAvstod: 1 fpFrånvarande: 16 s, 9 m, 8 v, 5 kd, 1 c, 3 mp, 3 fp, 1 -() anmälde att hon avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Punkt 11 (Återplacering i Premiesparfonden)1. utskottet2. 7 (v, mp)Votering:255 för utskottet48 för res. 71 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 72 m, 38 kd, 17 c, 12 fp, 1 -För res. 7: 35 v, 13 mpAvstod: 1 fpFrånvarande: 16 s, 9 m, 8 v, 4 kd, 1 c, 3 mp, 3 fp, 1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.AU5 Arbetsmarknadspolitiska frågorPunkt 1 (Arbetshandikappades integritet)1. utskottet2. 1 (m)Votering:233 för utskottet72 för res. 144 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 1 m, 36 v, 38 kd, 17 c, 13 mp,13 fpFör res. 1: 71 m, 1 -Frånvarande: 16 s, 9 m, 7 v, 4 kd, 1 c, 3 mp, 3 fp, 1 -Punkt 14 (Introduktion av invandrare)1. utskottet2. 13 (c)Votering:285 för utskottet17 för res. 1347 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 71 m, 36 v, 38 kd, 12 mp,13 fp, 1 -För res. 13: 17 cFrånvarande: 17 s, 10 m, 7 v, 4 kd, 1 c, 4 mp, 3 fp,1 -Punkt 15 (revisorers förslag om svensk-undervisning för invandrare m.m.)1. utskottet2. 14 (c, m, fp)Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation.Punkt 24 (Lärlingsutbildning)1. utskottet2. 24 (m, kd)Votering:194 för utskottet111 för res. 2444 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 36 v, 17 c, 13 mp, 13 fpFör res. 24: 72 m, 38 kd, 1 -Frånvarande: 16 s, 9 m, 7 v, 4 kd, 1 c, 3 mp, 3 fp, 1 -Punkt 43 (Deltidsarbetslöshet m.m.)1. utskottet2. 40 (v)Votering:228 för utskottet38 för res. 4038 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 72 m, 17 c, 11 mp, 13 fp, 1 -För res. 40: 36 v, 2 mpAvstod: 38 kdFrånvarande: 17 s, 9 m, 7 v, 4 kd, 1 c, 3 mp, 3 fp, 1 -Punkt 50 (Företagarnas ersättningsrätt)1. utskottet2. 43 (c, m, kd, fp)Votering:164 för utskottet141 för res. 4344 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 36 v, 13 mpFör res. 43: 72 m, 38 kd, 17 c, 13 fp, 1 -Frånvarande: 16 s, 9 m, 7 v, 4 kd, 1 c, 3 mp, 3 fp, 1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.7 § nationalparkFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2001/02:MJU19Fulufjällets nationalpark (prop. 2001/02:116).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 15 §. )8 § betänkande 2001/02:AU6Arbetsrätt (prop. 2001/02:97).Anf. 1 ():Fru talman, åhörare och kolleger! Jag vill börjamed att yrka bifall till reservation nr 3 så att jag integlömmer det. Den syftar på den del i betänkandet somhandlar om förslaget om diskriminering av deltidsar-betande. Vårt motiv till att ställa upp på att göra lagav direktivet, till skillnad från några av de borgerligabröderna, är att vi är skyldiga att införa det, antingenlagvägen eller avtalsvägen. Land ska med lag byggas- inte med avtal mellan centrala parter. Därmed är viosökt inne på arbetsrättsfrågorna i allmänhet.Den här debatten ligger på sätt och vis väldigt rätti tiden. I förrgår chockade de flesta genomännu ett sparpaket som innebär att ytterligare ungefär17 000 personer måste försöka hitta ett annat jobb.Ungefär lika många har redan blivit f.d. Ericssonan-ställda sedan bara tillbaka. tågarvänsterkamraterna i förstamajtåg och protesterar motallt detta så att de blir både röda och blå i ansiktet.Jag har en känsla av att både och arbetsrätts-frågorna kommer att komma upp i de sammanhangen.Ämnet är aktuellt. Exemplet visar att degamla industriföretagen förändras, och måste föränd-ras, för att överleva i ett samhälle som ser annorlundaut än det gjorde så sent som när jag var liten.Ingen efterfrågar längre bakelittelefoner ochknappt ens AXE-växlar - eller någonting annat somEricsson tillverkade när det startade . Desto flerefterfrågar mobila tjänster som vi knappt kunde före-ställa oss fanns, och dessa tjänster finns över helavärlden. Det är positivt. Ingen i hela världen efterfrå-gar längre gummistövlar från trots att de gjordejättefina sådana för bara sedan. Men degörs inte längre.Den som hade fast anställning för att tillverka ba-kelittelefoner eller gummistövlar har varit tvungen attförsöka byta jobb - säkert . Det gamlajobbet finns nämligen inte kvar oavsett vilken typ avanställningskontrakt hon hade eller vilken plats på enturordningslista hon stod på. Hur otrygg hennes till-varo är nu beror på hur bra politikerna har varit på attskapa förutsättningar för nya jobb. Om hon är svenskligger hon antagligen dåligt till, eftersom de nya job-ben är för få.I en så turbulent tid borde arbetsrättsdebatten varaaktuell, och det är den också. Men den borde handlamer om hur trygghet kan skapas på den nya arbets-marknaden i en verklighet där de flesta inte längre harfast livstidsanställning i tillverkningsindustrin.Den arbetsrätt vi har , i vilken de flesta partierföreslår små förändringar eller inga förändringar alls,var skapad för ett samhälle där arbetsgivaren alltidvar oerhört mycket starkare än arbetstagaren. Därutfördes det mesta av arbetet i farliga fabriker medbristfällig arbetsmiljö. I det samhället började manjobba tidigt - kanske i tonåren - och man stannadelänge - kanske hela livet - hos samma arbetsgivare.Den arbetsmarknaden var centralstyrd, centraltavtalad och för de allra flesta nationell eller lokal.Den gick också att reglera med centrala politiskabeslut och centrala avtal, vilket båda parter var gans-ka tillfreds med.I dag håller vi på att överge industrisamhället -eller det oss om man så vill. Vare sig vi gillar deteller inte förändras därmed förutsättningarna för ar-betsrätten. I tjänste- och kunskapssamhället har ar-betstagaren större makt, eftersom hon bär kapitalet ihuvudet. Arbetsmarknaden blir mer och mer interna-tionell och stora företag ersätts, om än i för liten ut-sträckning, av små och medelstora. Branscher för-svinner och kommer till oftare än förut, och det är fåtonåringar som planerar att börja jobba och stanna påsamma arbetsplats till pensionen. De kanske inte kandet ens om de skulle vilja.Tiden som anställd eller uppdragstagare på sam-ma ställe blir kortare. En person kan vara anställd etttag, arbetslös en period, sedan starta eget och däreftervara anställd igen. Vad är man då? Är man kapitalist?Vilken av parterna företräds man av i en tvist?När alla förutsättningar förändras är det självklartatt man måste anpassa spelreglerna till det så alla attmänniskor kan vara med. Det gäller inte bara demsom har fast anställning och är med i facket, utan allaoavsett vilken typ av kontrakt de har och varför.Så egentligen ligger den här debatten inte alls rätti tiden, utan den kommer i alla fall för sent.Omvandlingen har ju hållit på ett tag, och regeringenhar haft ansvar för lagstiftningen . Jo, ordnat konferenser och bjudit på maza-riner på superdepartementet och försökt vrida arbets-rätten tillbaka till LO-modellen, med blandat resultat.De enda konkreta åtgärder som regeringen har ge-nomfört på arbetsmarknadsområdet är sådana somLO har beställt. De har hindrat nya jobb från att ska-pas, och resultatet har blivit ett rekordlågt nyföreta-gande.De nya jobben skapas inte med regeringens nuva-rande politik, och verkligen inte om man bifallervänstermotionerna i betänkandet. De skapas inte avatt politiker försöker bestämma att den gamla in-dustristrukturen kommer tillbaka utan av att politikerinser att det är i tjänsteföretagen de nya jobben skullekunna skapas. hade vi verkligen behövten majoritet som inte försöker tvinga gårdagensEricsson att bli som för ännu längre sedan utan som istället skapar förutsättningar för nya att växafram. Men det har vi tyvärr inte.När det gamla privilegiesamhället försvinner ärdet förståeligt att de som tjänar på det gamla tar stridför att behålla sin makt. Så har det alltid varit. Så ärdet när diktaturer faller runtom i världen eller närgamla klassamhällen avskaffas. LO tappade över50 000 medlemmar bara och slåss för sittpolitiska liv.En klassisk metod, som eliterna alltid har använtruntom i världen, är då att misstänkliggöra massornautanför, dvs. de som vill ha mer egen makt, de somvill ta makt ifrån de styrande. "Folket förstår inte sitteget bästa", brukar det heta, och talar LO om attom de andra får bestämma blir det "långtgående för-sämringar för de anställda" - om de inte får igenomsina återställarkrav, alltså. Under parollenär det ju just egoistiskpolitik man bedriver. Den nedlåtande tonen mot destackars undersåtarna känns igen.Jag har förståelse för den desperation som mankanske kan känna när det går utför. Det är aldrigroligt för någon att befinna sig i nedförsbacke. Mendet får finnas gränser, fru talman. LO har beställt enrapport som heter Arbetsrätten med en borgerligregering. Den är full av lögnaktig propaganda, med-vetna missuppfattningar och annat. Man skriver t.ex.att vi skulle vilja ta bort anställningsskyddet helt, meddet lilla tilläget: "men det vågar inte Moderaternaskriva rakt ut".När vi vill skydda människor mot oskäliga villkorskriver LO:s s.k. experter att det påståendet är vilse-ledande. Och så hänvisar de till sin egen illvilligatolkning i stället. Demonstrationen utanför italienskaambassaden vill jag inte använda min begränsade ochdyrbara talartid till att kommentera över huvud taget.Jag kan bara konstatera att LO verkar främmandebåde för fakta och för verkligheten.Fru talman, låt oss tala om verkligheten! I verk-ligheten står 700 000 människor utanför arbetsmark-naden. I den verklighet som Socialdemokraternaförsöker beskriva är nyföretagandet rekordlågt ochsjukskrivningstalen rekordhöga. Det är fakta. Turord-ningsreglerna, som s och v vill ha dem, gör ju intebara att företag får svårt med nödvändig omvandling.Människor får det också.Den som mår jättedåligt på jobbet och riskerar ut-slagning på grund av stress vågar ju inte säga upp sig.På det nya jobbet, om man lyckas få något, skulleman ju hamna längst ned på listan även om man harmångårig erfarenhet inom sitt område. Man skulleåka ut först oavsett kompetens om det företaget skulleförändras. Vem vågar göra det bytet om man har lånpå lägenheten och mår lite dåligt? Ekonomiskt blirdet ju tryggare då att vara kvar på det gamla, dåligajobbet, fortsätta in i väggen och sedan bli långtids-sjukskriven. För den som berörs av det är det natur-ligtvis en tragedi.I verkligheten är inte alla med i facket, och medmoderat syn på rättvisa ska alla, inte bara några, kun-na känna sig trygga och kunna organisera sig som detpassar dem utan att kränkas.Förra gången vi debatterade det här fick jag kritikför att använda ett gammalt exempel, så jag kan ta ettnytt. Arbetsdomstolens dom 37 från i årfastställde att , , och , , inte hadegrund att anse sig kränkta av en avtalsturordningslistasom de inte fick vara med på eftersom de inte varmed i facket. Båda två sades upp 1997 efter lång ochtrogen tjänst, men AD finner att organisationstillhö-righeten inte tillmättes någon avgörande betydelse.Den här avtalsturordningslistan kan enligt AD inte hakränkt deras negativa föreningsfrihet.Det är ett exempel, tycker jag, av många, ständigtåterkommande, på hur arbetsrätten ibland tar organi-sationens parti före människans. Det finns mångasådana exempel. Ju fler som inte har fast anställningoch är med i facket, ju mer maktförhållandena påarbetsmarknaden förändras, desto viktigare blir det attarbetsrätten också förändras. Annars blir den mer ochmer orättvis och omfattar allt färre.Svenskt Näringsliv har frågat vilka hinder företa-garna ser för ökad tillväxt. Arbetsrätten är ett av destörsta. Med en modernare arbetsrätt skulle vi få flerjobb. Företagen skulle våga anställa mer och investe-ra i stället för att tveka. Först då skulle vi få verkligtrygghet på arbetsmarknaden, för då får vi fler jobb.Det är sådant som de f.d. Ericssonanställda, ,och den dryga halvmiljonen utanför arbets-marknaden, behöver. Ju fler jobb som skapas, destomindre farligt är det att vara sist in, yngst, ha brytningeller vänta barn.Dagens arbetsrätt gynnar dem som har lyckats tasig in men håller de andra utanför. Om vi inte moder-niserar arbetsrätten utan bara krigar om hur mycket vivill behålla den gamla skapas det inga nya jobb - ochingen trygghet heller.Anf. 2 ():Fru talman! Det är ett omfattande betänkande somvi ska debattera. Det handlar om ett område som ärett av de angelägnaste för en vänsterpartist, alltsåarbetsrätten. Trots att det finns de, t.ex. föregåendetalare, som försöker hävda motsatsen är det så att detfinns en inbyggd konflikt på arbetsmarknaden. Detfinns en konflikt mellan den som så att säga köperarbete och den som så att säga säljer sin arbetskraft.Det är en relation där arbetsgivarparten alltid ärden starkare. Det är i det perspektivet vi måste searbetsrätten. Det handlar inte om två jämbördigaparter utan det handlar om lagstiftning som syftar tillatt stärka och skydda arbetstagaren. De företagsned-läggelser vi ser bekräftar just detta; vikten av att stär-ka löntagarnas makt och inflytande.Nu är det inte endast direkt lagstiftning som skyd-dar löntagarna. Lika centralt är att värna kollektivav-talen och de fackliga organisationernas möjlighet attpå ett bra sätt föra löntagarnas talan. Om arbetstagar-na inte kan gå samman och få styrka genom kollekti-vet vore det endast de som för tillfället är attraktivapå arbetsmarknaden som skulle få förmåner, tryggheti anställning osv.Det här vet uppenbarligen borgerligheten. Ett ge-nomgående tema i deras politik och deras reservatio-ner går ut på att försvaga löntagarnas position. Detlåtsas man inte om, utan i stället ger man sken av atttvingande lagar, kollektivavtal och facklig aktivitetskulle stå i motsatsställning till individernas rättighe-ter. Man försöker med andra ord slå in kilar, splittralöntagarkollektivet och försvaga solidariteten mellanolika grupper.Det är ju så att enskilda löntagare under en be-gränsad del av sitt yrkesliv kan tjäna på en individua-lisering, men merparten gör inte det, och det finnsknappast någon som under ett helt yrkesliv på ar-betsmarknaden har en stark förhandlingsposition påegen hand.Inte heller finns det någon trovärdighet i resone-mangen om att kollektivavtal skulle inskränka indivi-dens inflytande. , kd och Folkpartietsäger att möjligheterna bör vidgas för de enskildaparterna att träffa avtal oberoende av kollektivavtalet.Däremot säger man ingenting om vilket innehåll denhär utvidgningen skulle förväntas få, kanske beroendepå att det finns möjligheter till enskilda avtal som gårlängre än vad kollektivavtalen föreskriver. Den rättenfinns redan. Så i klartext innebär borgarnas förslag öppnar för sämre villkor än dem som anges ikollektivavtalen, sämre då sett ur ett arbetstagarpers-pektiv.Säga vad man vill, men borgerligheten är konsek-vent. Och det är tydligt att man skjuter in sig på stra-tegiska frågor där effekterna, om politiken genom-förs, innebär en maktförskjutning där löntagarna ochderas organisationer är förlorarna. Angreppen påkollektivavtalen är en punkt, strejkrätten en annan.Här finns en samstämmighet från tillModeraterna i synen på stridsåtgärder. Fyrklövern villatt man ska förbjuda sympatiåtgärder och införa ens.k. proportionalitetsprincip för att man vill begränsamöjligheten till fackliga stridsåtgärder. En sådanprincip innebär i praktiken att alla stridsåtgärder kanstoppas, åtminstone temporärt. Det logiska är ju attstridsåtgärden kommer att stoppas i samma stund somen arbetsgivare för upp frågan till prövning i domstolfram till dess att domstolen har gett klartecken. Detinnebär dessutom att man flyttar över ansvaret förarbetsstriden, som ligger hos parterna, till stat-sapparaten, till en domstol.Strejkvapnet är i praktiken det enda vapen somarbetstagarna har att ta till gentemot arbetsgivaren,alltså vägran att arbeta. Det är inte för inte som detses som en medborgerlig fri- och rättighet. Därför ärförslagen om proportionalitetskrav och det faktum attparterna inte längre ska ansvara för den här frågan ettmycket allvarligt ingrepp.Fru talman! Listan på borgarnas angrepp på ar-betsrätten kan göras lång, och det gäller alla partieräven om lista blir extra lång. Där hittarvi förslag om att kollektivavtalen ska bort.