prot · GP09117 · 2002-05-31 00:00:00 — Det är en fråga som vihar diskuterat under i alla fall de två senaste åren.En annan fråga som har varit uppe för diskussionär att enligt lagen om krigsmateriel får tillstånd förutlandssamverkan beviljas endast om det finns säker-hets- eller försvarspolitiska skäl för det och det intestrider mot utrikespolitik. En bred parla-mentarisk uppslutning liksom insyn är mycket viktig.Det var glädjande att det fanns de som sade att Sveri-ge ligger i framkanten när det gäller detta även medeuropeiska mått mätt.Riksdagen har ett ansvar för att följa hur mänskli-ga rättigheter vägs in i de beslut om export som fat-tas. Jag vill hävda att så även görs. "Ovillkorligt hin-der" är ett bekant begrepp för denna kammare, liksomatt avtalen kan vara mer eller mindre framsynta ochvälvalda när man ser på dem i backspegeln. Vår de-batt ska, när den är som bäst, vara sådan att den bi-drar till att förebygga att vi ser något oönskat ibackspegeln framöver.Med detta vill jag tacka för den här mandatperio-dens sista anförande och sista debatt i den här frågan,men jag gissar att det kanske kommer någon replikockså.Anf. 78 ()replik:Fru talman! Det var intressant att togupp de vidgade hoten och också inkluderade socialasituationer. Det fick mig att fundera lite grann påregeringens politik när det gäller export av vapen tillSydafrika. Jag uppfattade att regeringen förde enmycket aktiv politik för att sälja JAS-plan i Sydafrikaoch lyssnade väldigt lite på alla de grupper avNGO:er i som varnade för de sociala ned-skärningar som landet skulle bli tvingat att göra föratt klara att finansiera detta.I dag kan vi se att det har gjorts ganska kraftiganeddragningar på den sociala budgeten i Sydafrikaför att klara bl.a. den ökade militära budgeten. Minfråga är då: Stämmer detta överens med den politiksom regeringen vill föra?Anf. 79 () replik:Fru talman! Jag måste först klargöra något som viegentligen alla vet, men jag vill understryka det ändå:Sydafrika är en demokrati. har parla-mentariker som liksom vi har att se till sitt lands bästaoch göra de klokaste avvägningarna mellan olikapolitikerområden. Den respekten måste vi visa detsydafrikanska parlamentet liksom alla andra parla-ment.Jag tror att vi på många plan har en god dialogmed det sydafrikanska samhället. Det handlar omNGO:er, myndigheter, enskilda individer. Det är endialog från parti till parti, mellan oss parlamentarikeroch på regeringsnivå. Jag tycker att vi har ett kon-struktivt utbyte och en bra dialog. Jag vill peka på attdet snart kommer att äga rum en stor konferens iJohannesburg där man ska debattera väldigt brett bl.a.utvecklingsfrågor, en global, hållbar framtid och etthållbart samhälle.Sydafrika är ett land som spelar en stor rollockså utanför sitt eget territorium. Jag vill mena att viockså har starka förväntningar från omvärlden på attSydafrika också ska spela en stor roll när det gäller attlösa konflikter på den egna kontinenten. Sydafrikamöter alltså många blandade krav på hur man skahantera sin egen och de omgivande staternas situa-tion. Här är man också beredd att spela en väldigtaktiv roll. Jag är väldigt tacksam för att t.ex. NelsonMandela är inblandad i att lösa upp kon-flikten i Burundi.Anf. 80 ()replik:Fru talman! Det var ju ett förklarande inlägg omhur ser på som demokrati,men det var definitivt inte något svar på min fråga hurhon såg på vapenexporten och den ökade militärabudgeten i kontra den minskade bud-geten på den sociala sidan.Om de vidgade hoten i världen också inkluderarde ökade sociala klyftorna måste man vara med ochjobba där. Om nu har så bra kontakter medSydafrika och anser att det fungerar så bra i Sydafrikaborde också regeringen i sin marknadsföring ha talatom att det är viktigt att man satsar socialt för att inteöka klyftorna. Man borde inte ha varit så fruktansvärtaktiv som man var för att sälja JAS-plan.För mig är det ett moraliskt dilemma att Sverigeoch mycket aktivt har bidragit tillde sociala klyftorna i Sydafrika.Anf. 81 () replik:Fru talman! Jag har väldigt stor respekt för minakolleger i , de sydafrikanska parlamentari-kerna, och det skulle vara mig främmande att sättamig över dem och göra andra bedömningar åt dem.Jag tror att de är bäst skickade att inför sina väljareredovisa vilka överväganden de har gjort mellan olikapolitikområden.Det är viktigt för alla oss parlamentariker, obero-ende av vilket lands medborgare vi representerar, attvi gör en rimlig avvägning mellan de satsningar somvi gör på att skydda vårt land genom att inhandlakrigsmateriel och de satsningar som vi gör för attutveckla den sociala välfärden, trygghetssystem,bekämpa arbetslöshet och utanförskap. De områdenabehöver inte stå i ett motsatsförhållande till varandra.De kräver båda uppmärksamhet, engagemang ochresurser. Jag förutsätter att man också i Sydafrikajobbar på ett sådant sätt att man försöker göra debästa avvägningarna mellan dessa olika politikområ-den.Vi vet att behoven i är stora. Man harmånga problem att hantera som man har ärvt av entidigare regim. Vi är genom NGO:er och bi-ståndsprojekt engagerade i att bidra till att utveckladet sydafrikanska samhället utifrån sydafrikanernasegna önskemål och förutsättningar.Anf. 82 ():Fru talman! I detta betänkande behandlas rege-ringens skrivelse nr 114 till angående redo-görelse för den svenska exportkontrollpolitiken ochexporten av krigsmateriel . Jag yrkar bifalltill utrikesutskottets förslag i betänkande nr 11.Den svenska krigsmaterielexporten är omgärdadav restriktiva nationella regler och är en viktig del avsvensk försvars- och säkerhetspolitik. Krigsmaterielfår varken tillverkas i landet eller exporteras utantillstånd. Även all försvarsindustriell samverkan för-utsätter tillstånd. Export tillåts om det finns säkerhets-eller försvarspolitiska skäl för det och det inte stridermot svensk utrikespolitik.EU:s gemensamma uppförandekod för vapenex-port innehåller kriterier för export och är enminsta gemensamma nämnare på exportkontrollom-rådet. Medlemsstaterna kommer enligt denna kod attgöra sitt yttersta för att uppmuntra andra vapenex-porterande länder att ansluta sig till uppförandeko-dens principer och är "fast beslutna att hindra exportav materiel som kan användas för internt förtryckeller internationell aggression eller bidra till regionalinstabilitet".Fru talman! Några fakta om den begränsade ex-porten av krigsmateriel kan nämnas. Dessandel av den totala varuexporten har minskat från0,till . Värdet för beviljade utförseltill-stånd ökade från till23,beroende på utförseltillstånd förJAS 39 till . Värdet av exportleve-ranserna minskade från till straxöver . Exporten motsvarade 30 %av försvarsindustrins totala försäljning.Fru talman! anser att detsvenska försvarets främsta uppgift är att försvaralandet mot väpnat angrepp och värna vår fred, frihetoch säkerhet. Därmed erkänner vi värdet av en in-hemsk försvarsindustri som en säkerhetspolitisk till-gång. För att möta morgondagens hot och riskermåste det svenska totalförsvarets materielförsörjningsäkerställas och gå i takt med den snabba teknologi-utvecklingen.Sveriges militära alliansfrihet bygger på att vi harinhemsk kompetens och kapacitet att utnyttja ochunderhålla vår försvarsmateriel under kriser och krig.Vår inhemska industri bidrar till att skapa respekt förvår vilja och förmåga att föra en långsiktig och kon-sekvent försvarspolitik. Utan tillräcklig inhemskkompetens blir vi beroende av omvärlden för vårtoberoende.Även Försvarsmaktens anpassningsförmåga i ettskymningsläge är beroende av försvarsindustrinstekniska kompetens. Svenskt deltagande i fredsfräm-jande insatser medför ökade krav på samverkansför-måga, vilket underlättas av internationellt för-svarsmaterielsamarbete.Genom ett europeiskt försvarssamarbete och för-svarsmaterielsamarbete stöds den svenska försvars-politiken, och vi undviker att hamna i ett läge medomfattande och ensidigt utlandsberoende. Alternati-vet till en internationell samverkan inom försvarsma-terielområdet är inte en fortsatt bred inhemsk för-svarsindustri utan en krympande och utraderadförsvarsindustri.En inhemsk försvarsindustri är därför av stor för-svarspolitisk betydelse. Exporten, utifrån den svenskarestriktiva lagstiftningen, bidrar till att upprätthållaoch vidareutveckla svensk kompetens och kapacitetoch medför att försvarsindustrin uppfattas som enintressant partner i internationella sammanhang. FörFörsvarsmaktens materielförsörjning är stabilitet ochlångsiktighet nyckelord i sammanhanget.Fru talman! anser det värde-fullt att internationellt fortsätter att verka förökad kontroll och öppenhet på detta område. Rege-ringens skrivelse, årsboken från ISP liksom desshemsida och årsrapporten utifrån EU:s uppförande-kod sprider kunskap om exporten. rapporterartill FN:s register om sin import och export av tyngrevapen.Nyheterna i förra årets skrivelse var dels en tabellom beviljade utförseltillstånd fördelade på länder,dels en förteckning över exporterad krigsmaterielfördelad på länder enligt krigsmaterielförteckningenshuvudområden. Årets nyhet är att det samlade värdetav de beviljade utförseltillstånden redovisas för varjeland till vilket export av krigsmateriel beviljadesunder . Tabellerna i skrivelsen blir allt tydli-gare.Fru talman! Respekten för mänskliga rättigheterär en central utgångspunkt vid tillstånd för export. Desvenska riktlinjerna kräver en noggrann helhetsbe-dömning vid export, och den parlamentariska insynentillgodoses via Exportkontrollrådet.Avslutningsvis konstaterar jag att det råder enbred politisk samsyn omkring svensk försvarsmateri-elproduktion och vapenexport.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )6 § Ett forskningssamarbete med Västeurope-iska försvarsmaterielgruppen (WEAG) och för-draget om observationsflygningar m.m.Föredrogsutrikesutskottets betänkande 2001/02:UU15Ett forskningssamarbete med Västeuropeiska för-svarsmaterielgruppen (WEAG) och fördraget omobservationsflygningar m.m. (prop. 2001/02:157).Anf. 83 ():Fru talman! Vi ska nu diskutera UU15, Ett forsk-ningssamarbete med Västeuropeiska försvarsmateri-elgruppen (WEAG) och fördraget om observations-flygning m.m. Detta är till skillnad från det förraärendet ingen årlig återkommande skrivelse, utandetta står för sig självt, även om det hänger ihop i enlängre sträcka av samarbetsprojekt.Fru talman! Det finns ett särskilt yttrande meningen reservation i betänkandet. Det finns alltså enighet kring detta betänkande. Men jag ska förformens skull yrka bifall till förslaget i betänkandet.Det finns motioner som tas upp i betänkandet,bl.a. om antipersonella minor. Den viktiga frågandiskuterades i och med attförsvarsministern presenterade regeringens minpo-licy. Därmed får man anse att den frågan är färdigdis-kuterad denna mandatperiod.Att står bakom kravet på en minfri världmen att vi inte bara står bakom det utan också ärdrivande i detta arbete är så väl dokumenterat ochdiskuterat i denna kammare att jag inte ska upptakammarens tid med att upprepa kända ståndpunkter.Men det finns inga följdmotioner till propositio-nen utan motionerna är från allmänna motionstidenunder mandatperioden, inte bara från den senasteallmänna motionstiden.Beträffande splitterbomber menar utskottet attkonventionen om särskilt inhumana vapen, CCV, ärbättre lämpad än för regleringav klusterbomber.Provstoppsavtalet för kärnvapen, CTBT, kännsobehagligt aktuellt genom den kris vi ser i relationer-na mellan och . De båda ländernatillhör den grupp länder om 13 som ännu inte harundertecknat avtalet. är det endast 31 statersom har såväl undertecknat som ratificerat avtalet.Fru talman! Jag ser detta betänkandes innehållsom ett ytterligare steg på en alltmer förtroendefullutveckling mellan . Fördraget om ob-servationssflygningar innebär en ytterligare förstärk-ning av den europeiska säkerhetsstrukturen. Det är ettbidrag till en alleuropeisk säkerhetsordning. Och detär ett bidrag som hänger ihop med andra samarbets-funktioner som finns. Man kan inte alltid rycka ut endel utan man måste se helheten.Överflygningarna inom fördraget kan ocksåkomplettera information från satellit. Vi vet att detendast är stormakter som har egna satelliter. Andraländer är hänvisade till att köpa kommersiella satel-litbilder. Och i konflikter i andra världsdelar har vikunnat se en utveckling mot att tillgången även tillkommersiella satellitbilder har blockerats. I och meddet har kunskapen om vad som verkligen händer påmarken försvårats och fördröjts, till andra ländersregeringar, men inte minst för den information somnår allmänheten som också vill kunna ta del av ochfölja det som händer.Här är det en viktig princip att den informationsom samlas in under dessa observationsflygningar ärtillgängliga mot ersättning för alla undertecknadestater om de så önskar. En stat behöver därmed inteha tillgång till ett eget flygplan för att ta del av sam-ma information.Fru talman! WEAG är ett forum för samarbete påförsvarsmaterielområdet. Regeringen beslutade den10 att avtalet skulle underteck-nas, och beslöts att ERG 1 skulleundertecknas. Och är vi här vid även detta steg påvägen till ett närmare samarbete inom forsknings- ochteknologiområdet. Och det känns väldigt positivt attkunna vara här vid behandlingen av ett av utri-kesutskottets sista betänkanden och få meddela dettaför kammaren och lägga fram detta för beslut.Anf. 84 ():Fru talman! Detta betänkande innehåller flera de-lar. Först vill jag stryka under att stäl-ler sig helt bakom förslaget att ska tillträdafördraget om observationsflygningar. Det gynnaröppenheten mellan länderna och bidrar till säkerhetenpå ett positivt sätt. Genom att staterna erbjuder var-andra insyn genom överflygningar på varandras om-råden utan att detta behöver anmälas långt i förvägbidrar det till att skapa förtroende. Det är ett bra säkerhetspolitisktinstrument.Vänsterpartiets inställning till ansökan om inträdei WEAG får dock inte samma positiva respons. Vi harinte motionerat i ärendet. Men vi vill ändå genom vårtsärskilda yttrande lyfta fram det.I WEAG ingår 13 medlemsstater, alla Natomed-lemmar. har tidigare haft en observatörsrolltillsammans med och , och begärman inträde.De svenska riktlinjerna för vapenexport är relativtsett stränga i internationell jämförelse. Genom dettasamarbete går det naturligtvis inte att undgå att synenpå krigsmaterielexporten påverkas för dem som ingår.Därför tycker vi att det är ett mycket viktigt villkorför deltagande i detta utvecklade europeiskaförsvarsindustrisamarbete att den svenska hållningenvad gäller krigsmaterielexport kan upprätthållas.Av den anledningen anser vi att det behövs enkonsekvensanalys av hur detta medlemskap påverkarefterlevnaden av de svenska riktlinjerna för exporten.Därför tycker vi att det hade varit mycket bra med enparlamentarisk utredning. ska regeringen tillsättaen utredning för att se över exportkontrollreglerna,men tidpunkten och direktiven är inte klara . Viförutsätter att dessa frågor inkluderas i den utredning-en.I betänkandet finns också svar på två motionerfrån . Det ena kravet är att i FNska verka för en minfri värld. lyfte uppmotionen och tyckte att detta var bra. I svaret påmotionen framhåller utskottet att står påtredje plats bland givarländerna vad gäller minröj-ningsstöd. Det är mycket bra, men det är inget försvarför att man inte ska och kan göra ännu mer i denfrågan.Utskottet skulle välkomna men tror inte att måleten minfri värld uppnås , men utskottet ärpositivt till intentionerna i motionen. Det är bra. Detär motionen väcktes, och undertiden har inte förtröttats i att drivafrågan om behovet av ökade minröjningsresurser.Minorna är ett hinder för att få fram humanitärhjälp till drabbade människor. Efter en konflikt liggerdöden i eller på marken och skördar offer i tusentallångt efter ett fredsavtal trätt i kraft. Bra jordbruks-mark kan inte användas till försörjning av befolk-ningen. Minröjning är därför en grundläggande frågaför att kunna få ett land på fötter efter en konflikt.Siffrorna över hur många minor som finns runtvår jord går isär. Det finns uppgifter från 45 upp till100 miljoner minor. Men det finns också oerhörtmycket minor i lager. Det är minst 245 miljoner,uppskattar man - minor som vid en eskalering av enkonflikt kan läggas ut.Det är alltså ett hårt men inte omöjligt arbete vihar framför oss för en minfri värld. resurserför minröjning finns inom olika områden. Det harvarit en oerhört splittrad bild och nästan omöjligt attfå överblick över hur mycket pengar som går tillminröjning, vem som har ansvaret för vad osv.Nu har regeringen tagit fram en minpolicy, ochdet är mycket bra. Det ger också en samlad syn påminröjningen och ett klargörande om vem som ska taansvar för vad och hur man ska gå vidare. Detta harvi väntat på länge, men det är mycket bra att den nuhar kommit till stånd.De resurser vi ger till minröjning totalt settär ungefär motsvarande vad ett JAS-plan kostar. Detfinns alltså mycket resurser som vi skulle kunna läggapå att öka minröjningen inom alla de olika områdena.Policyn är en bra grund för fortsatt arbete. behövsdet också pengar, och vi kommer inte att förtröttas iatt jobba vidare med de här frågorna.Den andra motionen handlar om att förbjudasplitterbomber, eller klusterbomber, som är den merkorrekta benämningen. Detta är inte reglerat inomOttawakonventionen, även om de har samma effektsom minor. Dessa frågor behandlas, liksom fordons-minor med röjningsskydd, inom ramen för den va-penkonvention som fastlades 1980 och som det finnsett protokoll till som är fastlagt 1996.Det är absolut inte viktigt vilken konvention somär tillämplig inom de här områdena. För de männi-skor som har drabbats är det av större vikt att minornaeller klusterbomberna röjs och att ett förbud kommertill stånd. finns minpolicyn och en samlad synkring behovet av ökade resurser för minröjning. En-ligt mitt förmenande ska bli nr 1 vad gälleratt se till att det finns resurser och engagemang förminröjning.Vänsterpartiet har, fru talman, bara ett särskilt ytt-rande i det här betänkandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )7 § Vissa inomhusmiljöfrågorFöredrogsbostadsutskottets betänkande 2001/02:BoU14Vissa inomhusmiljöfrågor (prop. 2001/02:128).Anf. 85 ():Fru talman! I dagens ärende behandlas regering-ens proposition om vissa inomhusmiljöfrågor. Det ärtvå delar av regeringens förslag som vi moderater motsätter oss. Det gäller för det första det upp-satta målet för mängden radongas i befintliga bygg-nader och för det andra regeringens avsikt att inrättaett nationellt register för radon- och ventilationssta-tus.Vad gäller målet om radongas i befintliga bygg-nader vill regeringen och samtliga partier i utskottetutom sänka gränsvärdet från dagens 400becquerel per kubikmeter luft till 200 becquerel.Detta motsätter vi oss, eftersom dagens gränsvärde,som tillämpas för befintliga byggnader, är satt motbakgrund av vad som ansetts vara teknisktmöjligt och ekonomiskt rimligt.Vi motsätter oss sänkningen både från ett princi-piellt ställningstagande vad gäller retroaktivt verkan-de samhällskrav och därför att det kommer att medfö-ra såväl praktiska problem som en stor ekonomiskbelastning på fastighetsägarna, då staten i princip intefinansierar någon ytterligare kostnad för detta.De åtgärder som måste sättas in är något som fas-tighetsägarna i stor utsträckning själva ska betala.Detta drabbar alla dem som har mätt hal-ten radongas i sitt hus och åtgärdat den ned till dagensriktvärde om . Dessa människor kännersig nästan lurade. De har, som det par utskottet fickbrev från, gjort ett flertal insatser för att minska ra-dongasen, och det har kostat dem mycket pengar.Dessa människor känner nu att de ska börja om frånbörjan, lägga in kanske minst lika mycket pengar tillutan att vara säkra på att lyckas. Tyvärr kan detibland vara mycket svårt att komma till rätta mednivån radongas i hus.Från vår sida tycker vi att det hade varit mycketrimligare att utöka och intensifiera informationen tillalla fastighetsägare om riskerna med radon, detta föratt förmå dem som inte har mätt radonnivån i sitt husatt faktiskt göra det. Den är den målgruppen vi känneratt det är väsentligt att nå, för med största säkerhet ärdet många som lever i hus med radonvärdenlångt över gränsvärdet. Det är de fastighetsägare somaldrig har gjort något som vi måste förmå att mätaoch eventuellt sätta in åtgärder mot radonet.Vad sedan gäller frågan om ytterligare ett natio-nellt register för radon- och ventilationsstatus, somregeringen vill införa, måste vi starkt motsätta ossdetta. måste det ta slut. Vi kan inte idetta land registrera precis allt om allt och alla. Detmåste finnas en begränsning någonstans.Det kan tyckas att just detta register i sig inte ärett hot mot någons integritet och att syftet är vällov-ligt. Men om man skulle drista sig till att samman-ställa alla register som vi har i landet är jag tämligensäker på att många människor skulle förfäras.Om det ska inrättas nya register måste det tillmycket tungt vägande skäl. Det kan vi inte se attfinns i just den här frågan.Med dessa ord, fru talman, yrkar jag bifall till re-servation nr 1. Vi står naturligtvis även bakom vårandra reservation och vårt särskilda yttrande.Anf. 86 ():Fru talman! Undermålig ventilation, nya oprövadebygg- och inredningsmaterial, stress under byggtidenoch en rad andra faktorer i det moderna byggandethar bidragit till att nära en halv miljon människorupplever besvär och lidanden orsakade av innekli-matet. har aktivt arbetat för inom-husmiljöfrågorna i bostäder, förskolor och skolor ochvälkomnar därför propositionen. Dock har man valtatt i propositionen endast fokusera på vissa inom-husmiljöfrågor, som radon och undermålig ventila-tion.Inomhusmiljön är betydligt mer och omfattar bl.a.luftkvalitet, materialfrågor, buller, fukt samt magne-tiska och elektriska fält. Det lämpliga i att regeringenvalt att endast behandla frågor om radon och ventila-tion kan ifrågasättas när det parallellt finns stora be-hov av mål och regler kring t.ex. allergisanering ochåtgärder mot fukt och mögel. Kristdemokraternaefterlyser ett mer samlat grepp om inomhusmiljöfrå-gorna och vill att detta samlade grepp ska finnas i ettnationellt handlingsprogram.Såväl som , numera inom FORMAS, har i remissom-gången påpekat att det krävs kraftigare styrmedel ommiljökvalitetsmålen ska nås. Genom att integrerafolkhälsoarbetet med Agenda 21-arbetet för miljönkan förekomsten av astma och allergier minska. Detär viktigt att målen för inomhusmiljön tydligt kopplastill det samlade folkhälsoarbetet.Ett sådant handlingsprogram skulle också ge debästa möjligheterna att ta till vara och utveckla deerfarenheter som finns från FORMAS forskningspro-gram Det sunda huset. Arbetet med att kvalitetssäkrabostäder, förskolor, skolor och äldreboenden måstedrivas på en bred front. Det behövs utvecklade mil-jömärknings- och värderingssystem, byggvarudekla-rationer och olika typer av miljöcertifiering.Vid sidan av ett nationellt handlingsprogram be-hövs insatser för att stärka forskningen. Det är inteminst obeprövade metoder och material som orsakarinomhusmiljöproblem. Det behövs därför ökade sats-ningar på forskning vad gäller både material ochbyggteknik. En del av dessa satsningar bör kommatill stånd i form av s.k. experimentbyggande där nyametoder kan prövas under realistiska förhållanden.Denna typ av satsningar är en förutsättning för ska kunna undvika att felaktiga metoder ochmaterial kommer till användning i stor skala i detserieproducerade byggandet. För att man ska garante-ra att experimentbyggandet får tillräcklig omfattningbör särskilda anslagsmedel avsättas för denna verk-samhet.Kristdemokraterna har efterfrågat ett nyttanslag, förbättrad inomhusmiljö, under utgiftsområde18. I budgetförslaget för 2002-2004 avsatte Kristde-mokraterna till just denna an-slagspost.Fru talman! I propositionen tas enbart två problemmed inomhusmiljön upp, som jag nämnde innan, ochdet är förutom ventilation även radon. Strålningenfrån radon i våra hus kommer från marken eller frånbyggmaterialen.