prot · GP09113 · 2002-05-27 00:00:00 — Hurskulle det påverka näringslivets funktionssätt, och hurskulle det förändra myndigheternas sätt? Redan i daghar vi köer i skatterättsnämnder, och det skulle natur-ligtvis inte vara bra. Ett regelverk ska vara tydligt ochklart, precis på det sätt som finansministern sadeursprungligen i sitt svar. Det är därför jag frågar, medanledning av den här debatten och fjolårets debatt vidden här tiden, om finansministern har för avsikt attdyka lite djupare, inte i det enskilda fallet, men iproblemkomplexet för att skapa ytterligare tydlighetpå området, för det behövs.Anf. 113 Finansminister ():Fru talman! Ett väldigt tydligt exempel på förenk-ling på det här området är att väldigt många småfö-retagare kommer att få en förtrycktdeklarationsblankett på samma sätt som vanliga lön-tagare och pensionärer har fått under några års tid.Det är naturligtvis en stor förbättring för väldigtmånga småföretagare. Vi ska vara medvetna om attav de ungefär 600 000 företag som vi har i är ca 400 000, dvs. två tredjedelar, i stort settenmansföretag. De allra flesta kommer att ha nytta avden nya regeln genom betydligt mindre arbete meddeklarationen när de får den förtryckt. Det är ett blandmånga exempel på praktiska resultat och regeringensambition för att förenkla för enskilda företag.Anf. 114 ():Fru talman! har lagt fram ett förslagom att man inte ska, som den man som jag berättadeom tidigare, behöva gå igenom alla instanser innanrättvisan vinner sin kraft. Såvitt jag har förstått är detinte någonting som finansministern verkade vara såbra. Skulle jag kunna få någon kommentar till det?Anf. 115 ():Fru talman! Jag fick inte svar på mina frågor an-nat än att det skulle bli en förenklad deklaration förett stort antal företagare, men det är inte det som denhär diskussionen handlar om. Med den kompliceradeskattelagstiftning som vi har - och vi är helt överensom att den är komplicerad, vilket den kanske måstevara i ett komplicerat samhälle - uppstår det fråge-tecken kring tolkningen.Om man vänder sig till skattemyndigheten och fårbeskedet att det blir rätt om du gör si och så. Om detsedan visar sig att det rådet är felaktigt har den en-skilde medborgaren eller företagaren gjort vad hanhar kunnat. Jag har uppfattat finansministerns svar tillmig så, både och , att i det fallet får natur-ligtvis myndigheten stå för det och att den enskilde dåinte kan utkrävas. Men den ansvariga myndighetenhar uppenbarligen en annan uppfattning.Frågan har prövats rättsligt, och då konstateradesatt detta var fel. Ändå drevs denna skatteskuld in. Dåär det någonting som inte stämmer. Det är därför jagsom jag vill fråga finansministern: det behöva gåså långt att det enda sättet att få klarhet i sådana härkomplicerade frågor är att gå till Skatterättsnämndenoch få ett svar där? Är det önskvärt att ha det så?Vore det inte bättre - vilket jag tycker är lämpligt -att finansministern initierade en intern utvärdering avhur det egentligen står till med saker och ting? Omdet då visar sig önskvärt med åtgärder, är finansmi-nistern beredd att vidta dessa åtgärder?Anf. 116 Finansminister ():Fru talman! Dessa interpellationer belyser att vihar ett komplicerat skattesystem. Mitt svar har varitatt regeringen är mycket väl medveten om det. Därförhar man genomfört en hel del förenklingar undersenare tid - och fler förenklingar utreds för närvaran-de - för att förbättra för den enskilde företagaren.Samtidigt är jag väl medveten om att den rättssä-kerhet som har efterlysts i sin tur kräver en del kom-plicerade processer. Jag är inte beredd att hoppa övernågra enstaka steg för att förenkla så till den grad äventyrar rättssäkerheten - som svar på denfråga som ställde.Interpellanterna säger att de inte vill diskutera en-skilda fall. Sedan diskuterar de enskildafall och begär att jag ska ta ställning till dem. Jagtycker att har gjort ett utomordent-ligt arbete för att tillämpa den lagstiftning som riks-dagen har beslutat om. Jag har inte för avsikt att gå inoch bedöma varje enskilt fall som Riksskatteverketoch skattemyndigheterna har sysslat med. Det fårinterpellanterna ha respekt för. Jag tror också att deförstår dessa bevekelsegrunder.Däremot är det min uppgift att se till att vi på an-nat sätt - via lagstiftning - kan förenkla för de mindreförtagen, och det har jag gjort, både genom att se tillatt företagarna i fortsättningen får en förtryckt dekla-rationsblankett, genom att införa regelsystem somskapar bättre ekonomiska möjligheter för mindreföretag att t.ex. vid början av sin verksamhet skjutaupp skatteinbetalningarna och genomatt minska skattenivåerna för de allra minsta företa-gen, vilket jag också tycker är oerhört viktigt.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på interpellation 2001/02:395 omalkoholskattenAnf. 117 Finansminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder jag kommer att vidta för att den svens-ka ölproduktionen inte ska läggas ned på grund avSveriges höga skattetryck på alkohol.Som jag vid ett flertal tidigare tillfällen har påpe-kat kommer höjda införselkvoter, om åtgärder intevidtas, att medföra att gränshandeln med alkoholsuccessivt kommer att öka och att den illegala han-deln och försäljningen av alkohol också kan kommaatt öka. Därför följer regeringen utvecklingen avgränshandeln, privatimporten, konsumtionen ochförsäljningen av alkoholdrycker noga för att avgöravilka framtida åtgärder på alkoholskatteområdet somkan bli nödvändiga. och drogforskning (SoRAD) har i uppdragatt ta fram statistik över konsumtions- ochförsäljningsutvecklingen. Statistiken inkluderar ävendet s.k. mörkertalet.Sedan 1996 har starkölsförsäljningen i systembo-lagsbutikerna ökat med . sålde Sy-stembolaget ca starköl och förraåret var försäljningen . Sy-stembolaget har aldrig någonsin sålt så mycketstarköl som . Även starkölsförsäljningen pårestaurang har ökat kraftigt och starköletsvarar för av den alkohol som konsumeraspå restaurang. har folkölsförsäljningenminskat och lättölsförsäljningen med 34 %sedan 1996 enligt statistik från SoRAD. Starkölsför-säljningen har således ökat mer än dubbelt så mycketsom folkölsförsäljningen har minskat. Lättöl ses intesom en alkoholdryck och dess försäljningssiffror bördärför närmast relateras till försäljning av bordsvattenoch läskedrycker. Det kan konstateras att för lättölsamt för folköl med en alkoholhalt om högst 2,8 vo-lymprocent tas inte någon ölskatt ut.När det gäller gränshandeln med öl har jag erfaritatt man t.ex. i kan köpa vissa ölsorter till ettmycket lågt pris. Även vid en kraftig sänkning av densvenska ölskatten skulle det svenska ölet, med nuva-rande prissättning, inte kunna konkurrera med dennatyp av öl.Om svensk bryggerinäring har konkurrenspro-blem är detta naturligtvis oroande. Jag har dock svårtatt se att dessa problem enbart skulle bero på densvenska ölskatten. Bryggerinäringen har också etteget ansvar för att stärka sin konkurrenskraft. Jag ärsåledes inte beredd att nu utlova någon sänkning avölskatten.Anf. 118 ():Fru talman! Jag vill först tacka finansministern försvaret på min interpellation.Regeringen och finansministern har uppenbarli-gen inte förstått allvaret i den problematik som finnskring de höga svenska alkoholskatterna. Eller är detså att regeringen vill att den inhemska produktionenoch försäljningen av öl helst ska upphöra och flyttautomlands till förmån för inköp och tillverkning iandra länder där skatterna är lägre?I en del andra skattefrågor har regeringen gått tillreträtt eller gått med på att tillsätta utredningen, mendet har varit först när det har brunnit i husknutarna.När kommer det ett ställningstagande i alkoholfrå-gorna och ölproduktionen?När produktionen i väl är nedlagd är detväldigt svårt att starta en ny tillverkning. Det är ocksåsvårt att bryta nya inköpsmönster och nya mönster förkonsumtion.Det finns ett väldigt bra exempel att jämföra med,och det är tobaksskatten. förespråkar jag interökning på något sätt, men som finansministern säkertkan dra sig till minnes var tobaken sedanbelagd med väldigt hög skatt. Inköpen gjordes intelängre i utan utomlands. Som en följd avdetta beslutade att sänka skatten på tobak.Men skattesänkningen kom tyvärr . Inköps-mönstren hade ändrats. Smugglingen hade ökat. Fort-farande är cigarettsmuggling ett stort problem.Att antyda att bryggerinäringen ensam är ansvarigför de villkor som branschen har och den svåra situa-tionen med bristande lönsamhet tycker jag är fel,speciellt som stora delar av branschens villkor styrsav statliga beslut i form av skatter.Finansministern är säkert medveten om att det isödra delarna av anordnas speciella bussresortill och där det handlas storakvantiteter öl, bl.a. vid gränserna. Och varför gör mandet? Ja, det är inte precis behovet av öl som styr, utandet är priset. Öl är mycket billigare i dessa länder.Tysklands ölskatt är per liter och den dans-ka ölskatten är . I uppgår ölskatten till7,per liter. Det som kommer att försvåra situa-tionen ytterligare framöver är att planeraratt sänka sin ölskattenivå till samma nivå som Tysk-land har. Det innebär att inköpen utomlands ytterliga-re kommer att öka.Samtidigt ändras införselkvoterna. ärdet möjligt att föra in öl legalt. 2004 blir den öl.Bryggerinäringen själv säger att det är omöjligt attkonkurrera redan med de villkor som gäller . Ensänkning av ölskatten behövs.Det finns ytterligare viktiga aspekter på detta, ochdet är att upprätthålla den svenska alkoholpolitiken,därför att när inköpen sker utomlands, speciellt om desker illegalt, blir det helt andra regler som gäller.Om finansministern har möjlighet att lyssna ochdelta i debatten i stället för att tala med sin handläg-gare är jag väldigt tacksam.Det är inköpspriset och Systembolagets monopolsom styr.Överläggningen var härmed avslutad.25 § Svar på interpellationerna 2001/02:459och 457 om arvs- och gåvoskatternaAnf. 119 Finansminister ():Fru talman! har frågat näringsmi-nister vad han avser att göra för attförändra de s.k. 3:12-reglerna.Per har frågat näringsminister vad han avser att göra för att förändraarvs- och gåvoskatterna. Han anför att det är av yt-tersta vikt att de skattemässiga villkoren för genera-tionsskiften i familjeföretag åtgärdas snabbt.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som ska svara på interpellationerna.Regeringen har tillkallat en särskild utredare föratt se över de regler som gäller för beskattning avutdelning från och kapitalvinst vid försäljning avandelar i fåmansföretag samt de särskilda regler iarvs- och gåvoskattelagstiftningen som gäller vid arvoch gåva av företag, den s.k. 3:12-utredningen (Fi1999:12). Uppdraget ska vara avslutat senast den31 . Regeringen kommer att ta ställning tillförslagen efter sedvanlig remissbehandling.Anf. 120 ():Fru talman! Min fråga till näringsministern, somnu besvaras av finansministern, gällde hur 3:12-reglerna ska ändras för att ska få ett bra före-tagsklimat.Svaret från finansministern är att regeringen hartillkallat en särskild utredare för att se över dessaregler. Av svaret framgår tydligt att finansministerninte vill ta någon debatt om de här frågorna i dag.Att en utredning tillsatts är ingen nyhet, och dettar jag också upp i min interpellation. Det som oroarär att nu har nästan hela fyraårsperioden gått, och desmåföretagare som drabbats av dessa regler är minstsagt upprörda. På grund av regeringens senfärdighethar några t.o.m. drabbats av konkurs och arbetslösheti stället för att kunna bidra till sysselsättningen. Dethar talats om ett näringsklimat i världsklass, menförhållandet visade sig i det här fallet bli det motsatta.Sedan oktober 1994 har de socialdemokratiska re-geringarna tillsatt 993 olika utredningar. 114 av dessahar varit inom område. Fleroch fler företagare kritiserar regeringen för att debegraver viktiga frågor i utredningar i stället för attsnabbt lösa problemen. Principen som den socialde-mokratiska regeringen står bakom, att missgynna småföretag, är minst sagt olycklig i det svenska skattesy-stemet. Varför ska de små företagen ha större risk iskattehänseende än de stora företagen?Fru talman! I från den 24 majframförs det att utredningen kommer att bli en besvi-kelse för företagarna. Enligt tidningen träffades ut-redningen för sitt sista möte . Betänkandetväntas överlämnas till finansministern den 18 juni.Sedan går väl utredningen ut på remiss, vilket natur-ligtvis innebär att inga beslut kommer att fattas förräntidigast efter valet.Enligt kommer utredningen attföreslå att fåmansbolag även i fortsättningen skadiskrimineras jämfört med ägande av aktier i börsfö-retag. Näringslivets krav på enradikal skattesänkning som tar hänsyn till den storarisk som fåmansbolagsägarna tar avvisas av utred-ningen - allt enligt talman! Utredningsbetänkandet kommer ävenatt behandla frågan om generationsskiften i fåmans-bolag. hindrar den höga skatten ofta den yngregenerationen att ta över familjeföretaget, som i ställetmåste säljas till externa ägare.Även om finansministern inte vill kommenteravad som läckt från utredningen, måste väl regeringenändå ha en uppfattning i de här frågorna. Var löftetom ett näringsklimat i världsklass bara tomma ord?Anf. 121 ():Fru talman! I sitt svar tar finansministern på någraväldigt få rader upp problemet med arvs- och gåvo-skatterna.Regeringen ger sken av att problemet inte finnsoch hänvisar återigen till en liten utredning. Utred-ningar i all ära, de är naturligtvis viktiga och ett brasätt för regeringen att skaffa sig ett beslutsunderlag.Men, och detta men är ett viktigt men, en regeringmåste också visa ledarskap och handlingskraft.De problem som dessa skatter medför överstigervida de summor som de drar in till statskassan. Därförbör de absolut avskaffas.Statsrådet säger att regeringen nu ska vänta påsedvanlig remissbehandling, som det så fint heter.Synd bara att detta innebär att frågan om arvs- ochgåvoskatterna på sätt som vi vet sopas under mattaninför valet . Jag anser att det är viktiga politiskafrågor som verkligen bör lyftas fram och diskuteras -detta speciellt inför valet, eftersom det är det bästasättet för medborgarna att kunna bilda sig en uppfatt-ning om de olika alternativ som står till buds i valet.Att då bara hänvisa till en utredning utan att överhuvud taget säga något om regeringens inställning ärmilt uttryckt otillfredsställande.Jag ska återge några exempel. Ministern behöverinte gå in i sak och diskutera enskilda fall utan kanbara ta till sig vad folk i gemen anser.Pengar i - varför då?Detta är en skamfläck för , tyvärr inte denenda.Då jag under min levnad tjänar pengar betalar jaginkomstskatt. Köper jag något betalar jag moms.Firman jag köpte något av betalar vinstskatt, arbets-givaravgift m.m., dvs. att större delen av mina pengargår till skatt. När jag lämnar jordelivet ska det jaglämnar efter mig skattas igen. Vad är det förfördelningspolitisk socialdemokratisk grundidé somdetta fenomen baseras på? I praktiken är arvsskattenen skatt på skatten. Detta borde vara olagligt.Jag kan stå här och läsa citat efter citat, men detjag undrar är varför finansministern dels inte kan tadebatter, dels inte svarar på frågor som ställs.Anf. 122 Finansminister ():Fru talman! Tillsättandet av den s.k. 3:12-utredningen är ett uttryck för att regeringen ser att detfinns en del problem på företagsskatteområdet sombehöver åtgärdas. I direktiven till utredningen finnsockså de här problemen närmare redovisade, ochdessa har interpellanterna säkert kunnat ta del av.Eftersom det är en väldigt viktig utredning för-väntar regeringen sig att utredningen kanske t.o.m.kan påvisa alternativa vägar för att lösa de problemsom regeringen har tagit upp i direktiven. Det voremig naturligtvis fjärran att innan utredningen har lagtfram sina förslag ta ställning till förslag som jag inteens känner till. Det tror jag att interpellanterna ocksåförstår. Därför får interpellanterna helt enkelt ha litetålamod med att jag inte kan stå här och kommenterarykten i affärspressen om vad utredningen kommeratt innehålla. Det tycker jag vore ganska oseriöst moten utredning som har arbetat mycket noggrant ochomsorgsfullt och som självfallet kommer att hamånga intressanta förslag, som vi så snabbt som möj-ligt ska bereda i . Det är regeringensambition att det naturligtvis ska resultera i förbätt-ringar för de enskilda företagen. Det är därför som vihar tillsatt utredningen som sådan.Jag tror inte att det är rätt metod att ägna sig åt attkommentera rykten, utan jag tycker att vi ska avvaktaden utredning som är tillsatt och det seriösa utred-ningsarbete som har bedrivits under ett antal måna-ders tid.Anf. 123 ():Fru talman! Jag förstår att finansministern inte villdebattera vad som kan stå i utredningen. Men själv-klart måste väl ändå finansministern ha en egen upp-fattning i de här frågorna? Det här är ju inget nyttproblem som har uppkommit , utanunder de som jag har varit med i kammarenhar det varit en livlig debatt. Vad säger exempelvisfinansministern till de småföretagare som drabbas avde här orättfärdiga reglerna?Jag har själv fått många uppvaktningar i de härfrågorna från förtvivlade småföretagare. Jag förutsät-ter att finansministern också har varit flitigt uppvak-tad om hur hårt 3:12-reglerna drabbar småföretagar-na.På grund av tidsbrist tar jag inte här upp någrakonkreta fall. Jag kan bara konstatera att en hel riks-dagsperiod som sagt har gått till ända, och fortfarandedrabbas småföretagare av de här diskriminerandereglerna.Vi behöver fler små företag i det här landet somockså tillåts att växa. Varför inser inte regeringendetta? I stället för att motarbeta de små företagenborde självklart regeringen underlätta för dem attbedriva sin verksamhet. Löftet om ett näringsklimat ivärldsklass klingar verkligen falskt.Anf. 124 ():Fru talman! Jag vet inte om det är finansminis-terns debatteknik att gå upp i talarstolen och intebemöta det man frågar om.Ett annat problem som i alla fall jag ser med dehär utredningarna är att den utredning som statsrådethänvisar till inte verkar leda till vare sig rejäla ellerkonkreta förslag. Det bidde en tumme, skriver t.ex. ettpar debattörer med god insyn i utredningen i DagensIndustri . Fenomenet med att något storttill slut bara blir en tumme är tyvärr alltför välkänt.Som jag sade tidigare i en interpellationsdebatt är detså att då Socialdemokraternahar suttit i regeringen har det tillsatts 993 olika utred-ningar. Med samma utgångspunkt som finansminis-tern har här kan olika statsråd komma till kam-maren 993 gånger och hänvisa till utredningar ochsedvanlig remissbehandling. Medan gräset växer dörkon, som det heter.Anf. 125 Finansminister ():Fru talman! För den som vill ha en seriös behand-ling av olika ämnen är det ju en vanlig gång att närman väl har tillsatt en utredning bör man avvaktautredarens rapporter, betänkanden och förslag innanman dömer dem - och framför allt dömer ut dem sominterpellanterna gör här. Det vore mig fjärran attkommentera en utredningsfas, ett utredningsarbetesom är väldigt seriöst, på grund av rykten såsominterpellanterna kräver. Jag tycker inte att det verkarsärskilt seriöst från interpellanternas sida. Det verkarmera vara ett politiskt propagandaspel, och jag inlåtermig inte i detta.Anf. 126 ():Fru talman! Det är ju faktiskt så att det har kom-mit mängder av utredningar. Det har också visat sigatt många av de här utredningarna inte har lett tillnågonting. Att jag tar upp den här frågan är föratt den naturligtvis är angelägen för alla de småföre-tagare som drabbas av 3:12-reglerna. har det fak-tiskt gått en hel valperiod och finansministern har integjort något åt detta - eller näringsministern, ska jagsäga, som jag faktiskt väckte den här interpellationentill. Det var också näringsministern som faktiskt gickut och lovade detta fina klimat i världsklass.Det är väl någonting som vi gemensamt, finans-ministern och alla vi ledamöter i , bör jobbaför, att underlätta för småföretagarna att få ett branäringsklimat. Vi behöver mängder av nya, små fö-retag som också växer och utvecklas positivt. Det skainte motarbetas av krångliga 3:12-lagar.Anf. 127 Finansminister ():Fru talman! Det har förvisso tillsatts många utred-ningar. De allra flesta har också resulterat i proposi-tioner här i kammaren. Det har fattats många godabeslut i anslutning till dessa förslag. Dessutom harregeringen tagit en rad egna initiativ som inte harföregåtts av utredningar. Jag kan redovisa ett parsådana som haft stor betydelse för de mindre företa-gen.Regeringen har förbättrat demindre företagens möjligheter att använda vinstmedelför framtida investeringar. Vi sänkte vid det förstatillfället skattesatsen. Vid det andra tillfället såg vi tillatt företagen också fick på sig attföra över pengar till de fonder som man kan användaför framtida investeringar. På så vis har vi möjliggjortför de mindre företagen att kunna utjämna sina resul-tat under längre perioder.De här förslagen tillkom utan att någon utredninghade bedrivits på området. Men jag kan redovisa attdet också på många andra områden, där det har före-kommit utredningar, har lämnats sådana förslag tillriksdagen. Jag tycker att det är en viktig del i vårparlamentariska demokrati att vi i vanlig ordning närvi upptäcker problem ser om dessa är av sådan art attde går att åtgärda eller om de är merkomplicerade och kräver utredningar. När vi får ut-redningar måste vi också ha lite tålamod och vänta påatt de lämnar sina rapporter och får erforderlig be-handling på ett sjyst sätt. Sedan kan regeringen åter-komma med sina förslag.Det är ofta så med näringslivets krav på förenk-lingar att det inte handlar om förenklingar utan i stäl-let om att kräva sänkt skatt. Jag har respekt för sådanakrav, men jag tror att de måste vägas motandra krav på skattesänkningar. Jag vill påminnainterpellanten om att den här regeringen har sänkt skatterna med 60 miljarderkronor, inte enbart för fysiska personer utan även förjuridiska personer. Vi sänkte exempelvis skatterna förinvestmentbolagen så sent som . Dethade stor betydelse också för småföretagens möjlig-heter att få kapital.Överläggningen var härmed avslutad.26 § Svar på interpellation 2001/02:431 och 493om konkurrensvillkor för svenskt jordbrukAnf. 128 Finansminister ():Fru talman! har frågat statsrå-det vilka åtgärder hon avser att vidtaför att det svenska skogsbruket inte ska ha sämrevillkor än konkurrerande länder. att skogsnäringen arbetar på en alltmer interna-tionell marknad som är hårt konkurrensutsatt ochmenar att de länder det svenska skogsbruket konkur-rerar med har lägre löner och skattenivåer. Han är avuppfattningen att särskilt den högre dieselskatten iSverige är en orimlig konkurrensnackdel. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skasvara på den interpellationen.Vidare har frågat mig varförregeringen inte har infriat löftena om en sänkning avdieselskatten för arbetsfordon och när jag avser attföreslå en sänkning av dieselskatten för arbetsfordonsamt hur stor en sådan sänkning kommer att vara.Holger anför att regeringen måste skaparimliga konkurrensvillkor för svenskt jordbruk gent-emot omvärlden och menar att bönderna pålagts extrahöga skatter på dieselolja och gödsel. Han anser attregeringen måste sänka dessa skatter så att det svens-ka jordbruket kan konkurrera på lika villkor medomvärlden.Jag vill inledningsvis framhålla att be-slutat, i enlighet med regeringens förslag, att det förenergiförbrukning inom jord- och skogsbruket inte tasut någon energiskatt och att uttaget av koldioxidskattbegränsas till . Vidare har beslutat,även detta i enlighet med regeringens förslag, attuttaget av fordonsskatt för traktorer i jord- och skogs-bruket slopas. Därutöver har det i kommittédirektivför översynen av skatterna på bekämpningsmedel ochhandelsgödsel bl.a. angetts att utredaren ska bedömaeffekter på jordbrukets internationella konkurrens-kraft.