prot · GP0993 · 2002-04-10 00:00:00 — Här är några avde förslag som eleverna kom med.- Man kan kombinera både undervisning och frisk-vård genom att t.ex. ha naturkunskap ute i skogen.- Hela språklektionen behöver inte hållas inne ilektionssalen. Att ta en promenad med kamratenför att träna det främmande språket kan fungerautmärkt.- För att få fler intresserade av idrott bör man ge-nom skolan få chansen att komma i kontakt medfler och kanske mindre vanliga sporter som cur-ling och ridning.Detta var några av de förslag som ungdomarnasjälva väckte. Alla var överens om att motion ochhälsa måste bli en naturlig del av livet och att skolanär en mycket viktig inkörsport. Skolan själv kan dockinte ensam inom ramen för skolans vardag tillgodoseelevernas fulla behov i detta avseende. Men den harlikväl ett ansvar för att förebygga ohälsa. ske genom att skapa en så god arbetsmiljö sommöjligt i skolan och genom att kontinuerligt bedrivafolkhälsoarbete.Det är bara att instämma i vad de ungdomar sommedverkade i ungdomens riksdag framförde. Ämnetidrott och hälsa har här en given uppgift, men frisk-vårdande inslag kan med fördel även innefattas inomramen för andra aktiviteter under skoldagen.Fru talman! står jag här för troligtvis sistagången i talarstolen. Trots det måste jag ändå yrka påatt avslår samtliga 274 motionsyrkanden.Anf. 178 () replik:Fru talman! talade i sitt anfö-rande om arbetsmiljön och hur viktig den är för bådebarn och vuxna som är i skolan och förskolan. Minfråga blir då: Hur kan och Social-demokraterna tala om det när vi t.ex. ser maxtaxanskonsekvenser? Vi ser att kvaliteten minskar. Detkrävs många fler förskollärare för att man över huvudtaget ska tid att ha en bra arbetsmiljö, ögon för barnenoch se vad som händer.Jag läste vad som stod i . Detär en förskollärare som själv har skrivit ett inlägg.Hon skriver så här: "Hur skall förskollärarna utföraett pedagogiskt arbete i en barngrupp som kan beståav 20-25 barn i åldrarna ?? - - - Vem tar an-svar om något allvarligt inträffar när personalen ejräcker till? När får förskollärarna säga ifrån när barn-antalet bara växer, och ytorna de vistas på är alldelesför små?" Är det en bra arbetsmiljö, , för förskollärare och de barn som finns i försko-lan?Min andra fråga handlar om socialdemokraternasreformarbete som de talar om. I bl.a. budgeten skrevman att utbildningsområdet är ett av reger-ingens viktigaste reformområden. Jag skulle viljafråga : När kommer reformerna?Kommer det några stora saker innan valet som re-geringen och Socialdemokraterna kan vifta med vall-öfte, eller kommer vi att behöva vänta ännu längre?När kommer reformerna?Anf. 179 ()replik:Fru talman! När det gäller maxtaxan är vi självakanske lite överraskade att det blev så pass stor succésom det trots allt blev. Det visade sig att tydligen harkostnaden för förskolan varit ett hinder. Alltfler harnu möjlighet att ge sina barn den pedagogiska för-skoleverksamhet som de har önskat.Om vi ser att det påverkar miljön eller kvaliteten iverksamheten ska vi naturligtvis ta ett ansvar för detoch också se till att det kommer mer resurser om detså behövs. Därför är det viktigt att vi noga följerutvecklingen.Sofia har också i sitt anförande talat om att honsaknar reformer. Hon säger att vi inte har gjort nå-gonting , och frågar hon vad som kom-mer. Jag tycker att det är lite fel. Jag skulle vilja an-klaga för att uttrycka sig fel.Okej, vi kanske har gjort fel. Men vi har faktisktgjort en mängd saker. Det kanske är fel att satsa påIT:is som vi har gjort. Det kanske är fel att vi harskapat en ny lärarreform. Det kanske är fel att vi harskapat . Det kanske är fel att vi hardrivit en massa skolutvecklingsprojekt och skapatmer medel för kommunerna för att satsa på skolansom t.ex. Wärnerssonpengarna och tidigare Persson-pengarna. Det kanske är fel att skapa ett specialpeda-gogiskt institut. Det kanske är fel att göra storstads-satsningen för att lyckas med integrationen.Jag vet inte vilka förslag självt har.Många av de motioner som behandlas i betänkandetinnehåller få förslag om konkreta åtgärder. Hur voredet om ni i stället för att analysera vad vi eventuelltgör eller inte gör kommer med konkreta förslag så attvi kan ta ställning till dem? Många av de förslag somtrots allt finns upplever jag som svåra att förstå om nisamtidigt står för en avreglering.Anf. 180 () replik:Fru talman! Om vill ha kon-kreta förslag kan jag direkt lämna över en av våragrundskolemotioner, där det finns ett antal yrkandensom vi har sett till att det finns pengar för i vår budgetmen också andra konkreta förslag.Vad gäller maxtaxan och förskolan säger att ni ska ta ett ansvar. Men är ni bereddaatt betala för kvaliteten? Ni har ju sagt att detär kommunernas ansvar. Ni har sagt att ni har beslutatom en reform, och sedan dumpar ni den på kommu-nerna, som själva ska lösa det. Ni har sagt att inomöverskådlig framtid kommer det inte mer resurser.Men hur kan ni då stå och säga att ni ska förbättrakvaliteten och att det ska vara en bra arbetsmiljö bådeför barnen och för dem som arbetar i skolan? Det ären ekvation som inte går ihop för mig.Torgny diskuterade också hur bra vårgrundskola är i internationella jämförelser. Vi vet attkunskaperna hos vissa elever är väldigt bra, men vivet också att kunskaperna hos nästan lika mångaelever inte alls är så bra. Det är det som är farligt närvi ser kunskapsklyvningen, som ökar och som ocksåblir en ond social klyvning. Någonting måste göras åtdet. Då går det inte att bara stå och säga att vi ska habättre kvalitet i skolan.Det ska vara lika möjligheter, sade . Det är jättebra. Men för att det ska bli likavillkor för alla elever i skolan måste vi satsa tidigt såatt de lär sig språk, lär sig räkna, skriva och läsa. Därhar vi konkreta förslag som vi har lagt resurser för deförsta åren. Det är mer än de Wärnerssonpengar somligger och som räcker till en lärare på 400 elever.När kommer de nya reformer som ser till att detblir verkligt lika villkor för eleverna i skolan?Anf. 181 ()replik:Fru talman! En av de största utmaningar vi harsom politiker är att hantera den skillnad i förutsätt-ningar som finns mellan olika kommuner. Därför ärdet också viktigt att de resurser som går från staten uttill kommunerna fördelas på ett sådant sätt att dekommer alla barn till del.Det som skiljer oss och , såvitt jag kanförstå utifrån den diskussion vi har, är att vi har enstörre tilltro till att kommunerna, enskilda skolor ochlärare som professionella kan se vilka metoder, vilketsätt och vilken organisation som man bäst behöver föratt lösa uppgiften. Det handlar också om att vi genomatt satsa på kompetensutveckling och vidareutbild-ning för lärare och annan skolpersonal kan höja kva-liteten. Vi står naturligtvis bakom detta och har ettansvar tillsammans med kommunerna. Det är viktigtatt understryka det.Sofia sade i sitt inlägg tidigare att honville ha en likvärdig skola, inte lika. Hur ställer ni iCentern er då till att driver tesen om ska skapa en nationell skolpeng med en centraladministration? Hur kommer det att kunna skapalikvärdighet, mångfald och möjligheter att driva olikatyper av verksamheter? Innebär inte det i praktiken attni då också går med på att skapa en skola som blirlika?Anf. 182 () replik:Fru talman! Ja, visst kan vi ha mycket att varastolta över när det gäller skolan. Men allt är inte bra.Jag menar att den dag som vi har slutat att försökavara bättre har vi också slutat att vara bra.En del i det inlägg som gjordes visar på den trång-synthet som Socialdemokraterna besitter. NärTorgny säger att vi ska vara lika stoltaöver vår skola som vi är när vi lyckas i idrottoch musik visar det vad som är typiskt för regeringen.Man är snabb att skicka ett fax när en tennisspelarelyckas i världen, men man skulle aldrig göra detsam-ma om en företagare lyckas i världen - något somskapar välfärd och välstånd i landet.Det är lika symtomatiskt som att det är okej atttjäna pengar som idrottsproffs men att det inte är likaaccepterat att studera vidare och lyckas i sitt arbetesom akademiker eller med en hög utbildning. Vi haren för låg utbildningspremie i landet jämfört med iandra länder.I mitt inledningsanförande pratade jag om rättentill en trygg och bra framtid och hur barn skulle kun-na forma sin framtid om de inte fick den utbildningsom de behöver. Jag återkommer till den fråga somjag ställde i mitt inledningsanförande. För att tidigtkunna se vilka kunskaper en elev besitter, och för atttidigt kunna ha samspelet mellan föräldrar och elever,har skriftliga omdömen och betyg diskuterats. Är det partikongres-sens beslut om nej till betyg som gäller, eller är detden nya skolministerns mer öppna och positiva attitydtill skriftliga omdömen och betyg som gäller? Eller ärdet med Vänstern, som absolut inte vill ha någrabetyg, som ni ska fortsätta att driva politiken framåt?Anf. 183 ()replik:Fru talman! Allt är inte bra. Det sade jag också imitt anförande. Vi får absolut aldrig tappa ambitionenatt förbättra verksamheten och kvaliteten i skolan.Det är naturligtvis också viktigt att vi följer med isamhällsutvecklingen, så att vi anpassar skolan efterde nya rön som vi vinner, inte minst att utveckla nyametoder, nya tekniska hjälpmedel för funktionshind-rade osv.Vi kanske inte är tillräckligt nationella i Sverigeså att vi kan vara stolta när vi lyckas med någonting.Men när det gäller skolan är det väldigt många somhar skygglappar, och med något slags retorisk politiskupprepning kritiserar man ständigt skolan. Det är intenyanserat. Jag upplever att det inte är trovärdigt, närutomstående bedömare lovordar svenskskola, inte minst förskolan.Catharina säger att vi inte upp-märksammar akademiska studier osv. och inte tyckeratt vi kan vara stolta över sådant. Det säger hon iNobels högborg.Betyg är någonting som vi socialdemokrater inteser som det viktigaste i första hand. Det viktigaste äratt vi ständigt har möjlighet till kontinuerliga utveck-lingssamtal, att vi följer utvecklingen och att betygensedan inte ska vara avgörande för om man har möj-lighet att gå vidare till t.ex. gymnasieskolan. Det skainte vara en utsortering. Att betygen mäts vid en spe-ciell tidpunkt tycker jag harmonierar dåligt med detsom ni tar upp, att man ska avregleraoch ta bort timplaner.Anf. 184 () replik:Fru talman! Jag talar med en representant för ettparti som har styrt och regerat i dettaland, med några få undantag, och som har kunnat sätta sin prägel på den svenskaskolan. Jag förvånas fortfarande över att , inför ett betänkande som behandlar 275motionsyrkanden - han räknade själv ut att det togungefär att bemöta varje yrkande - ärden som inte sätter upp full tid på talarlistan för kunna utveckla vad man vill göra av skolan.Jag ser det lika symtomatiskt som att de förslagsom man skulle kunna tänka sig att ha åtminstone föratt redovisa för väljarna, för föräldrar och för eleverföre när vi har val, läggs i utred-ningar som kommer att redovisas först efter valet.Då vill jag veta: Vad gäller i fråga om betygen?Vad är alternativet? Ni pratar om att betygen inteska vara avgörande när man läser vidare. Ska jagtolka som att ni kvarstår vid kon-gressens beslut att det inte är betyg vi ska ha somvärdemätare för att barn ska kunna veta var de stårnär det gäller uppnådd kompetens? Betyg är hellerinte något som behövs när man ska söka vidare tillgymnasieskolan. Står ni fast vid förslagom att sänka kraven på behörighet? Är ni inne påVänsterpartiets linje att låta alla som söker till gym-nasiet komma in på sitt förstahandsval?I så fall undrar jag, fru talman, vilken kvalitet vårskola kommer att ha i framtiden.Anf. 185 ()replik:Fru talman! Kvaliteten formas framför allt av deprofessionella människorna i skolan och den organi-sation, de metoder och de verktyg vi kan utveckla förskolans vardag.Jag tycker att de hårklyverier vi många gångerhamnar i är ganska ointressanta. Det är egentligen enakademisk debatt, eftersom vi ser att vi är inne i ettsystem med ett livslångt lärande.Då är frågan vad betygen är värda. De mäter nå-gonting . Vi pläderar för utveck-lingssamtalet, som är det viktigaste verktyget för attgöra avstämning och utvärdering och planera förframtiden, så att vi kan hjälpa varje barn att utvecklasutifrån sin maximala förmåga.Att någon form av skriftlig dokumentation kanbehövas för att man ska klara av att visa att man äröverens är en praktisk sak. Men att införa någon typav skriftliga omdömen som liknar betygen tror vi intehöjer kvaliteten i skolan. Det är samtalet och dialo-gen, där läraren, eleven och föräldern kan vara medpå någotsånär likvärdiga villkor, som bäst gagnarvarje barns utveckling och möjlighet att lyckas i sko-lan.Anf. 186 () replik:Fru talman! hänvisar till inter-nationella jämförelser och statistik. Ser man på hurdet går för svenska elever i slutändan av systemet serman att det bara är som når upp till gymnasie-skolans mål, dvs. ungefär lika många som gick igymnasiet . har fak-tiskt färre ungdomar med högre utbild-ning än vad jämförbara länder har.Man kan naturligtvis inte ta upp allting i ett anfö-rande, men jag noterade att intenämnde lärarbristen. Jag ser lärarbristen som ett av deallvarligaste hoten mot hög kvalitet i förskola, grund-skola och gymnasieskola. Var femte lärare i densvenska skolan är inte lärarutbildad.Vad blir följden? En outbildad lärare blir läro-boksbunden, vågar inte göra utvikningar, har inte lättatt göra jämförelser med andra ämnen, osv.Min enkla fråga på tal om reformer är vilka åtgär-der Socialdemokraterna planerar att genomföra för attråda bot på lärarbristen.Anf. 187 ()replik:Fru talman! Jag håller med. Jag nämnde också imitt anförande att det är viktigt att ha professionellamänniskor i skolan och att det är viktigt att uppgrade-ra läraryrket. Som följd av det är det naturligtvisviktigt att vi har bra yrkesutbildningar inom alla om-råden och att vi kan få möjlighet till fortbildning ochvidareutbildning för lärarna. Vi är helt överens om attvi behöver stärka möjligheten att rekrytera kompetentpersonal för skolans del rakt över.Jag har en fråga till . Jag uppleverFolkpartiet som ett parti som ofta står för avreglering,men förvånas jag när jag läser era motions-yrkanden över att ni så ofta kräver motsatsen. Ni villha fler regleringar. Ni vill ha handlingsplaner motskolk. Ni vill ha fler timmar för olika ämnen. Ni villha obligatoriska nationella prov, osv.Hur stämmer detta egentligen överens? Ni säger åena sidan att ni vill avreglera, men återkommer åandra sidan i era konkreta förslag till att det egentli-gen är reglering som är lösningen på alla problem.Anf. 188 () replik:Fru talman! Det var dåliga exempel, eftersomFolkpartiet motionerar om att avskaffa timplanen. Vihar redan en förordning som kräver att skolorna harhandlingsplaner mot skolk. Det trodde jag att vi varöverens om att man borde ha på skolorna. Sanningenär att vi vill skärpa den nationella utvärderingen meninte reglera detaljer i arbetet.Lärarbristen består och blir värre och värre. Lä-rarutbildningen är inte särskilt populär . Jagskulle fortfarande vilja veta vilka åtgärder TorgnyDanielsson föreslår.Jag har ett antal. Vi ska börja lyssna på lärarna,utforma skolreformer i dialog med dem och verkligenrespektera deras profession. Vi inför en lärarlegiti-mation för att markera yrkets betydelse. Vi vill införaen rätt till ledighet för studier och forskning, ge poli-tiskt stöd till lärarna för deras arbete mot skolk ochmobbning och tydligt markera att det ska vara höges-koleutbildad personal i förskolan. Vi ska förbättralärarutbildningen, så att man känner att man får enkvalificerad vetenskaplig utbildning även när manblir lärare. flyr man från lärarutbildningarna.Är det någon av dessa reformer eller några andrareformer som kan tänka sig attstödja?Anf. 189 ()replik:Fru talman! Ett exempel på avreglering är mycketriktigt avreglering av timplanen. Det står också vibakom, eftersom det finns en försöksverksamhet.Samtidigt säger ni att man ska införa obligatoriskanationella prov . Jag har svårt attse hur det ska gå ihop. Man öppnar för att skolornaoch kommunerna ska kunna organisera skolan eftereget tycke, men man ska ändå ställa nationella kravpå mätningar av kunskaperna vid vissa tidpunkter.Många av de förslag som handlar om att skapaflera möjligheter att göra läraryrket attraktivt har vibörjat förverkliga. Lärarnas bägge arbetstagarorgani-sationer är på ett mycket aktivt sätt med i utveck-lingsarbeten och deltar i en dialog om hur man kanförbättra lärarnas arbetssituation, ge fler utvecklings-möjligheter och framför allt, som många av oss harvarit inne på under debatten, skapa en så bra arbets-miljö som möjligt för lärare. Vi har ett ansvar för attgöra det tillsammans med skolhuvudmännen.Anf. 190 ()replik:Fru talman! nämner systemetmed det livslånga lärandet, som består av både för-skola, grundskola, gymnasium och vuxenutbildningoch även andra delar som finns runtomkring oss.Vi har varit överens över partigränserna om envärdegrund för skolan, som är reglerad i läro-planen. Tycker inte att det vorelämpligt att ha samma värdegrund för alla skoldelar idet livslånga lärandet?I mitt anförande berörde jag vikten av att lyftafram den praktiska kunskapen. Det är min övertygelseatt det på våra skolor finns väldigt många barn ochungdomar som har begåvningar som inte tas till varadärför att det varken finns utrymme eller läromedeloch därför att vikten av praktiska färdigheter ochhandens kunskap inte uppmärksammas. Det går inteatt rekrytera folk till över 300 yrken därför att vi intehar utbildningar som motsvarar dem.Har ni diskuterat detta? Ni avslår ju kristdemo-kraternas motion om att lyfta fram dessa färdigheter.Slutligen vill jag nämna lärobokens betydelse.Torgny nämnde ingenting om det heller.Kan en av anledningarna till att vi har svårt att fångaoch utveckla kunskapen hos våra elever vara att deinte kan få stöd i någon lärobok?Anf. 191 ()replik:Fru talman! När det gäller värdegrunden är detklart att den är densamma oavsett om vi står här iriksdagens talarstol eller om vi finns på en förskolaeller en grundskola. Det är respekten för de grund-läggande demokratiska värderingarna, respekten förmänniskors lika värde och okränkbarhet och respek-ten för vår gemensamma miljö.Som jag ser det är det den värdegrund som gälleräven för förskolan. Det är inte någon skillnad. Detsom har tagit upp är ju att maninte använder den etik som förvaltas i den kristnatraditionen. Det kan man diskutera, också med tankepå det samhälle som vi har som är mångkultu-rellt och mångetiskt med många olika religioner.Jag har märkt att inte längrepratar så mycket om maxtaxan, nu när vi har haft denen tid. Jag vet inte om det är medvetet. Men vi tyckeratt maxtaxan visar att det fanns ett uppdämt behov.Barns behov och föräldrars önskemål kunde inte blitillgodosedda på grund av att priset på förskoleverk-samheten var för högt. Detta har varit etthinder.Nu har vi sett att alltfler kan använda den härmöjligheten. Det tycker jag är ett bevis på att vi harökat valfriheten. De människor, kanske ensamståendeföräldrar, som det handlar om har alltså inte haftnågon valfrihet tidigare. Innebär det faktum att ni intetar upp den frågan nu igen att ni i princip är överensmed oss om att det här har ökat valfriheten för föräld-rarna?Anf. 192 ()replik:Fru talman! Det är en fråga som jag inte kan be-svara på grund av att jag inte har ytterligare replik-möjligheter efter denna replik. Därför tänker jag integå vidare med den. Vi tycker fortfarande att det skafinnas en frihet för alla föräldrar att välja barnomsorg.Valfriheten ska gälla alla föräldrar oavsett om de haransvar för sina egna barn eller ej. Så den här sats-ningen tycker vi är fel. Dessutom är det naturligtvisfel att barnen går i så stora grupper att varken perso-nal eller barn trivs. Jag hoppas verkligen att Social-demokraterna tar tag i den frågan.Jag fick inget svar på frågan om varför ni inte kantillstå att vi ska uppvärdera den praktiska kunskapenoch handens kunskap. Vi har olika läggningar. Bar-nen och vi vuxna har det. Alla läggningar och olik-heter behöver tas tillvara i skolan, och man behöverförkovra sig. Jag är fullständigt övertygad om attockså de teoretiska kunskaperna skulle bli oerhörtmycket bättre om man utvecklade alla sinnen samti-digt - det gäller också handens kunskap. Det skulleockså bli en större glädje i skolan.Jag tog upp gott huvud, god hand och gott hjärta.Det hör faktiskt samman. Man mår gott. Man fårpositiva känslor när man utvecklar alla sinnen. Därförär det viktigt för oss kristdemokrater att såväl kultursom praktisk kunskap får finnas med.Om detta är svårt att hantera för många lärare kanen lärobok och ett läromedel vara bra som stöd. Detkan vara bra för lärare, elever och föräldrar. Framförallt kan det vara bra för alla de barn som av olikaanledningar är frånvarande . De kan åter-uppta sitt lärande i sin egen takt, och de kan återfinnaden kunskap som de har förlorat. Man kan kommuni-cera med hemmen och föräldrarna och vara det stödsom behövs. Varför tar inte uppnågonting om detta?Anf. 193 ()replik:Fru talman! Jag kanske kan tycka att det somYvonne tar upp är ganska självklart. Jagställer mig bakom det. Det är väldigt spännande att seutvecklingen i dagens skola och förskola, hur manarbetar med alla sinnen. Det handlar alltså om helamänniskan och utvecklingen av personligheten, in-tellektet och motoriken. Det handlar om det emotio-nella, det konstnärliga osv. Det är en väldigtspännande del. Jag ser inte att det är någonting somskiljer oss där. Jag ser fram emot att detta kommer attingå mer och mer som en del i en lärarutbildning.När vi pratar om förskoleverksamheten och val-friheten upprepas det att maxtaxan pånågot vis skulle begränsa valfriheten. Då tycker jagatt man har en väldigt stereotyp bild av vad kommu-nerna kan erbjuda för innehåll i en förskola. I ochmed att det är kopplat till en större delaktighet ochmedverkan från föräldrar, förskollärare, lärare, fri-tidspedagoger, specialpedagoger osv. kan man till-mötesgå bättre och öppna för en mängd olika verk-samheter inom ramen för maxtaxereformen och denallmänna förskolan. Man kan t.ex. erbjuda olika typerav pedagogiskt innehåll eller en organisation som äranpassad efter föräldrars arbetstider eller andra öns-kemål som man har. Framför allt är den anpassadefter olika barns behov.Anf. 194 ():Fru talman! Innan jag börjar mitt anförande villjag bara ge en kommentar till anfö-rande tidigare. Hon pratade om åtta förlorade år närdet gäller skolan. Jag vill bara påminna att har en väldigt stor del i samar-betet när det gäller fyra av de åren, och man har del i ansvaret för vad som hände under den tiden.Jag tror nämligen att de nedskärningar som gjor-des , som bl.a. innebar kraftigtminskade resurser till elevvårdspersonalen, har letttill nedslitna lokaler, brist på läromedel, stora under-visningsgrupper, stora barngrupper och därmed ocksåtrötta och utbrända lärare och en försämrad arbets-miljö. Detta har sin grund i de nedskärningarna, oav-sett om de var berättigade eller inte. Det är detta somvi ser konsekvenserna av . Det vore kanskeklädsamt om tog på sig något av detansvaret.Under de fyra år som har följt, då Vänsterpar-tiet och har del i ansvaret, har det avsattsmiljarder till kommunerna, bl.a. 5 miljarder som äröronmärkta för personalförstärkningar inom skolan,vilket är väldigt viktigt.Det har varit en ganska mörk bild av skolan somhar tecknats av de borgerliga partierna. Jag ska be attfå ta upp något helt annat, fru talman, nämligen ettväldigt ljust exempel. Det gäller en motion som jaghar skrivit om ett projekt som heter tror att vi alla kommer ihåg hur viktigt det varatt som barn ha en vuxen person att se upp till, enperson som vi hade förtroende för och som vi kundeprata med om det som ibland kändes svårt och job-bigt. Jag tror att de flesta vuxna också har erfarenhetav den glädje som det innebär att få vara just en sådanperson för ett barn. Det är nämligen så märkligt medbarn.