prot · GP0988 · 2002-04-02 00:00:00 — Detta om något borde vara ettmycket starkt argument för , tillikakommunminister, att pröva frågan mer ingående änvad man har gjort, inte minst för de berörda kommu-nernas skull, eller hur?Det är inte första gången som jag konstaterar attstatsråd undviker högst relevanta frågor. Det blottläg-ger verkligen regeringens ovilja att diskutera frågoroch förslag i sak eller att reda ut konsekvenserna avolika förslag. Huruvida det överensstämmer med EG-rätten eller inte får man inte ens knysta om. Jag be-klagar verkligen detta förhållningssätt.Anf. 101 Statsrådet ():Fru talman! Det går en tydlig skiljelinje mellanModeraterna och Socialdemokraterna i synen påvilket ansvar vi har på det nationella planet för attsäkra välfärden i de kommuner som har drabbats ochdrabbas av en kraftig befolkningsminskning. Det ärvad frågeställningen handlar om i grund och botten.Regeringen har den bestämda uppfattningen att vimåste skapa förutsättningar för att välfärden kansäkras i alla delar av landet. Därmed finns det ocksåett gemensamt nationellt och solidariskt ansvarsta-gande för att välfärden kan säkras i de kommunersom har problem med sina kommunala bostadsföretagtill följd att tomma lägenheter.Vi har erfarenhet av detta bakåt i tiden genom Bo-stadsdelegationens arbete. Det var de erfarenheternasom låg till grund för vårt förslag i proposi-tionen om allmännyttiga bostadsföretag för att fort-sätta arbetet med att ta det nationella ansvaret för detomma lägenheterna och problemen med bostadsfö-retagen.Jag konstaterar också att de som har tittat på Bo-stadsdelegationen utifrån - man refererar t.o.m. tillSveriges - konstaterar att deinsatser som Bostadsdelegationen gjorde inte hadenågon snedvridande effekt på bostadsmarknaden. Detkanske snarare är så att Bostadsdelegationens arbetemedverkade till att skapa balans på flera lokala bo-stadsmarknader runt om i landet till gagn också för deprivata fastighetsägarna.Fru talman! Jag vill än en gång peka på det jagsade i mitt svar. Regeringen är beredd att ta ett stortansvar för att se till att omdaningen och saneringen avde tomma lägenheterna sker på ett sådant sätt attkommunerna kan upprätthålla sin grundläggandevälfärdsåtaganden.Jag vill också erinra om att staten faktiskt underbank- och fastighetskrisen gjordeoerhört kraftfulla insatser som riktades till den privatasektorn. Jag kan i efterhand ångra att vi inte togsamma ansvar för de kommunala bostadsföretagen idet skedet - de bostadsföretag som då hade kris ochvar i besvärligheter. Men är det som det är. Vimåste ta ett nationellt ansvar tillsammans med deberörda kommunerna för att hantera situationen medde bostadsföretag som har överskott på lägenheter.Anf. 102 INGA ():Fru talman! Det kan finnas lägen då staten bör gåin och ge stöd till kommunen. Men då måste det fin-nas väldigt tydliga och klara regler, och det ska integå ut över konkurrens på lika villkor. Det är det sommina frågor hänför sig till.Numera, då bostadsmarknaden lika väl som annanmarknad och handel har gått över gränserna, och när både tyska, danska, brittiska och holländskafastighetsköpare är vanliga på den svenska fastig-hetsmarknaden - hur kommer då regeringen att han-tera ifrågasatt konkurrensneutralitet från dessa företagoch deras fråga om huruvida detta verkligen överens-stämmer med EG-rätten?Jag vill passa på att bemöta ytterligare desinfor-mation som finns i interpellationssvaret. Under bank-och fastighetskrisen gavs inget stöd direkt till deprivata fastighetsföretagen. Stödet gick till kreditgiva-re, och innebar i flera fall att fastighetsägare ficklämna sin fastighet och i värsta fall gå i konkurs. Detvar alltså inte alls fråga om någon som helst fördel förprivata fastighetsföretag.Vid mötet på ansåg allanäringslivsföreträdare att stödet var konkurrenssned-vridande och också stred mot EG-rätten. Stödet somregeringen nu föreslår tar direkt sikte på de kommu-nala bostadsföretagen på ett sätt som snedvrider kon-kurrensen. Detta konstaterande har gjorts flera gångertidigare , och frågan har upprepats mångagånger: Vad gör regeringen för att främja konkurrenspå lika villkor?Jag menar att stöd i form av borgen in-nebär att långivare slipper kapitaltäckningskrav. Enliknande effekt ger statliga kreditgarantier. Oavsettvad innebär detta en konkurrenssnedvridande effektpå den lokala marknaden i den enskilda kommunen.Precis som alla andra företag måste fastighetsföretagräkna med en kostnad för eget kapital. Till skillnadmot när det gäller privata företag, som måste vändasig till riskkapitalmarknaden, står skattebetalarna förkommunala företags riskkapital och företagen får dåofta betydligt fördelaktigare villkor. Därmed uppståren grundläggande konkurrenssnedvridning mellankommunal och privat näringsverksamhet.Då frågar jag: Varför fortsätta med att skapa enskyddad verkstad för de kommunala bostadsföreta-gen, statsrådet?Sätt nu genast i gång och gör en ordentlig konse-kvensanalys av hur regeringens förslag påverkar demånga små fastighetsföretagens möjlighet att fortsättaverka på svensk bostadsmarknad!Anf. 103 Statsrådet ():Fru talman! Jag ska än en gång återge vad och gav uttryck för viddet möte som arrangerades på välkomnade stödet eftersom så-dana insatser kan leda till att den känsliga balansenmellan tillgång och efterfrågan på bostads- och fas-tighetsmarknaden kan återställas - naturligtvis tillgagn för de privata fastighetsägarna på den lokalamarknaden.Konkurrensverket slår i ett skriftligt yttrande tillmötet fast att verket inte har några synpunkter påförslagen om fortsatt stöd till omstruktureringen avkommunala bostadsföretag. är välden myndighet vi har i som ska bevaka kon-kurrensfrågorna. Är det inte så, ?Nu går vi in och tar ett nationellt ansvar, precissom vi gjorde med Bostadsdelegationen för den fort-satta omstruktureringen. Det är ett stöd som riktar sigtill kommunerna för att de ska kunna klara omstruktu-reringen tillsammans med staten. Om vi inte går inmed det stödet så drabbar det skolan, vården ochomsorgen i redan hårt utsatta kommuner. Men det ärtydligen det som är ute efter.Jag har hört i andra sammanhang att Moderaternapåstår att det bara är socialdemokratiska kommunersom har de här bekymren. är det inte riktigt så -det är lite mer nyanserat än vad normaltpåstår i de här debatterna. Men det är alldeles klart attde kommuner som har drabbats av en stor befolk-ningsutflyttning ligger i delar av landet som har ge-nomgått en stor och stark industristrukturell omvand-ling. Därmed har också kommunerna fått stora eko-nomiska problem som de inte kan bära på egen hand.Jag beklagar att inte ser de här samman-hangen och att de inte är beredda att ta ett ansvar pådet nationell planet så att vi kan upprätthålla välfärd,skola, vård och omsorg i hela landet.Anf. 104 INGA ():Fru talman! För en väl fungerande hyresmarknadpå det lokala planet är det viktigt att alla former avkonkurrenssnedvridning tas bort. Det är därför mer änanmärkningsvärt att regeringen över huvud taget inteunder resans gång har diskuterat eller tagit upp någonav de konsekvenser dessa riktade bidrag till kommu-nala bostadsföretag får och hur de påverkar privataföretag som ska verka på samma marknad. Privatafastighetsföretag är typiskt små företag. Företagenäger vanligen bara en fastighet och har en genom-snittlig marknadsandel på . De härsmåföretagen ska i många kommuner konkurrera medstora kommunägda bostadsbolag som ofta har en heltdominerande ställning på marknaden. Dessutom för-stärks deras dominerande ställning av att de också ärhyresnormerande.Jag konstaterar att intehar velat svara på mina ställda frågor. Jag säger såhär: Är detta verkligen konkurrens på lika villkor?Det tycker inte jag. Vad vill statsrådet göra för attförhindra de snedvridande effekter på konkurrensensom regeringens förslag kommer att få, inte minst förde mindre företagen på bostadsmarknaden? Varförska de kommunägda bostadsbolagen få en gräddfil påbekostnad av mångfald och konkurrens på lika vill-kor? Och , : Förhållandet tillEG-rätten måste regeringen också ompröva.Anf. 105 Statsrådet ():Fru talman! Det är inte frågan om någon gräddfil.Det är frågan om att riksdag på det natio-nella planet ska ta ett ansvar så att vi kan upprätthållaen bra välfärd i hela landet. Det är det det är fråganom.Om vi inte går in och medverkar till att ta det an-svaret så kommer det i en rad kommuner i Mellansve-rige och i norra att bli utomordentligt svårt attklara en bra skola, en bra äldreomsorg och en braverksamhet med social service i övrigt. Det är det dethandlar om, . Där skiljer vi oss åt isynen på vilket ansvar vi har på det nationella planetför en likvärdig välfärd i hela landet.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på interpellation 2001/02:290 omnationella ID-kortAnf. 106 Justitieminister ():Fru talman! har bl.a. frågatvarför jag ännu inte lagt fram något förslag om huridentitetskort med nationalitetsangivelse ska kunnaerbjudas och om jag kan ange någon tidtabell förskyndsam handläggning av ärendet. Han har vidarefrågat varför ansökningar av korttillverkare om attäven kunna kontrollera uppgifter omnationalitet i folkbokföringsregistret har avslagits.Så sent som besvarade jagen fråga av med delvis sammainnehåll, fråga 2001/02:686. Jag svarade då att infö-rande av nationella identitetskort betyder att vi samti-digt inför ett nytt resedokument. Detta ger upphov mängd komplicerade frågeställningar och avväg-ningar. Att låta varje delfråga bli föremål för nog-granna överväganden är givetvis nödvändigt men tarsamtidigt tid. Och måste så få göra.Om vi ska införa nationella identitetskort i Sveri-ge är det min bestämda uppfattning att vi så långt detär möjligt måste verka för att alla som stadigvarandebor i landet ska kunna erbjudas sådana kort. Hur dettaska lösas för de utländska medborgarna i ären fråga som är särskilt komplicerad. Eftersom ettfungerande identitetskort förutsätter godkännandefrån övriga stater inom EU, råder vi inte ensammaöver dessa korts utformning och de krav som skagälla för utfärdande.Nästa steg i processen är därför att för övrigamedlemsstater presentera ett förslag om hur svenskanationella identitetskort ska utformas. Förslaget skainnehålla en lösning som innefattar kort för bådesvenska medborgare och utländska medborgare somstadigvarande bor i . Underlag till en sådanpresentation kommer att tas fram . Närövriga medlemsstaters uppfattning har inhämtatskommer ställning tas till den fortsatta beredningen.Carl-Axel har vidare ställt frågor omidentitetskortsutfärdares möjlighet att kontrollerauppgift om medborgarskap ur - som det får förstås -Statens personadressregister, SPAR.Tidigare hämtade tillverkarna av identitetskortuppgift om medborgarskap från SPAR. Under 1998anpassades regleringen av SPAR till personuppgifts-lagen och i samband därmed gjordes också en vissinsnävning av möjligheterna att få tillgång till upp-gifter ur registret. Enligt övergångsregler fanns detfram till ett par korttillverkaresom enligt den gamla SPAR-förordningen hade till-stånd av Datainspektionen att fortfarande få del avuppgifter om svenskt medborgarskap. , utfärdare och tillverkare av identitetskort,ansåg att det fanns ett behov av att kunna ha tillgångtill uppgifter om svenskt medborgarskap också efterden . Som skäl angavs bl.a. attkorten borde kunna fungera som nationella identitets-kort genom att man med dessa skulle kunna styrkasitt medborgarskap vid resor inom Schengenområdet.Regeringen ansåg emellertid att det inte fannsnågra skäl att i det sammanhanget närmare berörafrågan om identitetskortstillverkarnas eventuellaframtida behov av uppgift om svenskt medborgarskapfrån SPAR. Detta med anledning av att frågan omnationella identitetskort var under beredning vid tidendå övergångsbestämmelserna upphörde att gälla.Avslutningsvis vill jag förklara varför t.ex. Pos-tens och bankers identitetskort - även om de tillförsuppgift om medborgarskap - inte bör gälla som rese-handling inom Schengen.I dag är passet den enda legitimationshandlingsom utfärdas av en svensk myndighet och som utvisarmedborgarskap och därmed gäller i en Schengenstatvid en inre utlänningskontroll. Ett nytt svenskt rese-dokument måste så långt det är möjligt - på sammasätt som gäller för pass - utformas på ett sätt somförhindrar missbruk och förfalskning. Ett systemmåste skapas som ger tillfredsställande garantier föratt varje person endast innehar ett kort. Systemetmåste också säkerställa att innehavaren uppfyllerförutsättningarna för att få ett sådant kort. För attuppnå detta bör ett särskilt register inrättas. Vidaremåste utfärdaren ges möjlighet att återkalla ett utfär-dat kort. Ett beslut om återkallelse bör ur rättssäker-hetssynpunkt kunna överklagas. Sammantaget ärdessa uppgifter av sådant slag att de bör anförtros enmyndighet. Detta torde också vara en förutsättningför att korten ska accepteras av övriga medlemslän-der. Nationella identitetskort bör därför inte utfärdasav något privat organ.Anf. 107 ():Fru talman! Jag tackar justitieministern för svaret,men jag kan ändå inte förstå varför det tar sådan tid. Imaj 2001 fick jag svar att en promemoria skulle kun-na remitteras . borde justitie-ministern ha kunnat veta om detta skulle kunna ske,men ingenting hände.Rikspolisstyrelsen sammanfattar den 1 februari2001 att det inte föreligger något allvarligt hinder förinförandet av nationella som utvisar svensktmedborgarskap. I fråga om rättsliga förutsättningarskulle den enklaste lösningen vara att betrakta kortetsom en ID-handling som kan användas som rese-handling. Därmed skulle de juridiska problem undvi-kas som skulle uppstå om kortet skulle ges status somresedokument. Varför vidhåller då justitieministernatt det är ett resedokument som ska införas när Riks-polisstyrelsen förordar en resehandling? Det är förvå-nande att ett nationellt då inte redan finnssom kan ersätta passet som resehandling.På en fråga till regeringen varför frånPosten med uppgift om svenskt medborgarskap intekunde få gälla vid resor inom Schengen blev svaretatt det beror på att dessa kort är lätta att förfalska.Tidigare pass som fortfarande gäller till 2007 är docki bankernas ögon så osäkra att de inte godkänner demsom ID-handlingar. Frågan kvarstår alltså. Om existe-rande är säkrare ur förfalskningssynpunkt,varför kan de då inte bli en resehandling förseddamed medborgarskapet? De existerande ärredan nu utformade på ett sätt som hindrar förfalsk-ning. Så ökad risk att kunna förfalska dessa kanknappast föreligga.Varför driver inte regeringen frågan inom EU omett godkännande av dessa ? Helt oberoende avEU och Schengen har många länder i godkäntID-kort med uppgift om medborgarskap i stället förpass vid gränskontroll . Regeringen hargått med på att från 15 ländergäller vid inresa till . Man har också godkäntgrekiska kort, trots att dessa uppgifter är på grekiskasom de flesta inte kan läsa här.Att hänvisa till att övergångsbestämmelserna upp-hörde för utfärdande av avseende möjlighe-terna att från SPAR kunna hämta uppgift om svensktmedborgarskap därför att frågan är under beredninghåller inte. Det hade gått att förlänga dessa över-gångsbestämmelser av precis samma orsak, dvs. attberedning pågår.Varför förneka oss rätten att som resehandling vidresa inom Schengen kunna välja ett där med-borgarskapet framgår? I EU-information från Reger-ingskansliet kan jag läsa att kraven pålegitimation dock kan variera från land till land. Ivissa länder krävs en handling där medborgarskapanges. Då kan ett pass vara den enda handling somgodkänns. I finns det inget krav på ett särskiltslags ID-handling. Här räcker det med ett körkorteller annan accepterad legitimation.Jag måste fråga justitieministern: När kan vi er-sätta passet med ett nationellt ?Anf. 108 Justitieminister ():Fru talman! Regeringen har ansett att det är väl-digt viktigt att lyfta fram de svårigheter som kanfinnas så att utländska medborgare som är bosatta iSverige inte diskrimineras. Detta är anledningen tillatt det har tagit . kan jag glädjande nogkonstatera att kommer regeringen att fattabeslut om att ge detta till RPS. De har meddelat, ochdet kontrollerade jag senast , att de kan lämnasvar i år.Jag vågar inte ange någon exakt tidsplan, men nuär arbetet i gång ordentligt. Det bör kunna tas fram enpromemoria som bör remitteras med en remisstid . Ett slutligt förslag kan därefter utfor-mas.Om missnöje har funnits tidigare med att det hartagit så är förklaringen den att vi, till skillnadfrån övriga EU-länder, försöker hitta en form så attdet inte på något sätt motverkar integrationen. Det ären oerhört viktigt frågan för regeringen, och även förandra partier. Jag hoppas att ärnöjd med det svar som ges om ett regeringsbeslut påtorsdag och svar från RPS senast den 30 april 2002.Anf. 109 ():Fru talman! Jag tackar justitieministern för det be-skedet. Som det har varit har regeringens bristpå agerande inneburit en rättsosäkerhet för de övermiljonen svenskar som har med uppgift ommedborgarskap. Det är skönt att man nu har kommitså långt att vi kan se fram emot någonform av antydning av vartåt det går.Sveriges system med utfärdade framförallt av Posten och bankerna är unikt i . Imånga länder har man i stället utfärdade avkommuner, och ibland av statspolisen. Därför är detviktigt att regeringen nu också agerar inom EU för attförsvara det svenska väl fungerande systemet medID-kort som faktiskt också omfattar elektroniska för dem så önskar.Jag tycker också att det är viktigt att justitiemi-nistern i ministerrådet klargör ett svenskt ställnings-tagande, som enligt min mening bör omfatta officielltgodkännande av och stöd för att de medmedborgarskap som Posten och andra redan nu utfär-dar skulle kunna bli godkända som resehandlingar.Justitieministern har anfört att svårigheten skulleligga i att man också måste lösa frågan för dem somhar permanent uppehållstillstånd utan att vara svenskamedborgare. Det är ett problem, men jag har svårt attförstå varför detta ska hindra ett snabbare klarläggan-de av villkoren för utfärdande av för svenskamedborgare.Rikspolisstyrelsen har ansett att någon hinders-prövning vid ansökan om motsvarande passinte behöver göras. Därför borde kontrollen enbartomfatta personuppgifter.Man menar också att det inte finns samma behovav att omhänderta eller återkalla ett som ettresedokument, dvs. Man kan ju inte återkallanågons identitet eller medborgarskap. I så fall skulledet vara den ökade risken för brottslighet som skulleutgöra grunden för ett eventuellt återkallande. Jagmenar att har förbundit sig för att det ska skegenom utvecklande av det polisiära och rättsligasamarbetet mellan medlemsländerna genom att gå inunder , inte genom att försvåra denrätt till fri rörlighet som svenska medborgare har,vilket jag faktiskt tycker att man gör genom att dra utpå tiden med den här resehandlingen.Jag måste upprepa att det inte är ett nytt pass somvi behöver utan en resehandling. Därför gläder detmig att jag nu i alla fall har fått besked om att vi sena-re ska komma lite närmare denna frågas lös-ning.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på interpellation 2001/02:311 omvåld mot funktionshindrade kvinnorAnf. 110 Justitieminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka rättssä-kerheten för funktionshindrade kvinnor som miss-handlats.Mäns våldsbrott mot kvinnor är ett allvarligt sam-hällsproblem, och att bekämpa denna brottslighet ärett prioriterat område inom rättsväsendet. Lagstift-ningen ses över och ändras kontinuerligt. Att be-kämpning av våldsbrott mot kvinnor är en prioriteraduppgift för bl.a. polis- och åklagarväsendet framgårav de senaste årens styrdokument till dessa myndig-heter.Våldshandlingar mot kvinnor med funktionshin-der innebär handlingar riktade mot personer som kanvara särskilt sårbara och är därför, enligt regeringensuppfattning, särskilt allvarliga.Det är viktigt att alla kvinnor som är eller har bli-vit utsatta för våld bemöts professionellt av de myn-digheter som de kommer i kontakt med och får stödoch hjälp. Det är också viktigt att kvinnor med funk-tionshinder som utsatts för våld får det speciella stödoch den extra hjälp som deras särskilda situation kanmotivera. Här har huvudmännen inom såväl social-tjänst som hälso- och sjukvård ett särskilt stort ansvaratt se till att det finns tillräckligt med resurser ochkompetens.Våld mot kvinnor är ett problem som har blivitalltmer synliggjort , och kunskapenom våld mot kvinnor har ökat. Våld mot kvinnor medfunktionshinder är ett område där mörkertalet kanmisstänkas vara stort och där det fortfarande till stordel saknas kunskaper och erfarenheter. Jag delardärför helt uppfattning att detär viktigt att frågan uppmärksammas.För att få mer kunskap om våld mot kvinnor medfunktionshinder avsatte regeringen genom kvinno-fridsreformen för projekt som riktadesig mot bl.a. våld mot kvinnor med funktionshinder.Nationella rådet för kvinnofrid är ett rådgivandeorgan för frågor som rör våld mot kvinnor och skabl.a. uppmärksamma problemområden som behöveråtgärdas. Regeringen har angett att våld mot kvinnormed funktionshinder är en fråga som bör beaktassärskilt av rådet. Rådet har bl.a. givit ut rapporten slår mot det som gör ont - våld mot kvinnor medfunktionshinder. Rapporten bidrar med kunskap ochförslag på åtgärder.Regeringens proposition Stöd till brottsoffer(2000/01:79) resulterade i viktiga lagändringar, bl.a.en utvidgning av rätten till målsägandebiträde. Propo-sitionen behandlar också flera myndighetsuppdragsom regeringen beslutade om . fick t.ex. i uppdrag att förbereda,utforma och genomföra ett forskningsprogram förviktimologisk forskning. Fysiskt och psykiskt funk-tionshindrades utsatthet för brott anges i uppdragetsom ett angeläget forskningsområde.I departementspromemorian Ytterligare åtgärderför att motverka våld i nära relationer (Ds 2001:73)föreslår regeringen bl.a. att besöksförbud ska kunnaomfatta den egna bostaden, att polis ska kunna fattatillfälligt beslut om besöksförbud och att det i rätte-gångsbalken uttryckligen anges att den misstänktesförhållande till målsäganden ska beaktas vid bedöm-ningen av om någon av de särskilda häktningsförut-sättningarna föreligger. Promemorian har remissbe-handlats och bereds inom Regerings-kansliet.Det bedrivs alltså ett omfattande arbete mot våldmot kvinnor. Det generella arbetet har betydelse ävenför den här brottsligheten och dess offer. Dessutompågår ett arbete för att öka kunskapen om våld motkvinnor med funktionshinder. Bättre kunskaper be-hövs för att kunna ta ställning till behovet av åtgärderför att stärka skyddet för kvinnor med funktionshin-der. Jag kommer att med intresse följa den fortsattautvecklingen på området.Anf. 111 ():Fru talman! Jag tackar för svaret från justitiemi-nistern. Jag vill först ge bakgrunden till min interpel-lation. Som justitieministern kanske känner till harhar socialministern debatterat fem in-terpellationer med samma rubrik men med annanvinkling. Bakom denna interpellation ligger Riksda-gens handikappforum, som består av en representantför varje riksdagsparti. Gruppens uppgift är att spridakunskap om hur funktionshinder påverkar individer.Som ett led i detta uppmärksammade vi internatio-nella genom att bl.a. lämna in var sininterpellation om våld mot funktionshindrade kvin-nor.I likhet med de flesta andra anser även justitiemi-nistern, som framgår av svaret, att mörkertalet beträf-fande våld mot kvinnor troligen är större vad gällerfunktionshindrade kvinnor. anmäldes 57 382misshandelsbrott till polisen, varav nästan 20 000gällde våld mot kvinnor. Hur många av dem som harfunktionshinder vet ingen. Vi har de-batterat om det kan finnas någon möjlighet att skaffasig statistik över detta.Justitieministern har lämnat ett generellt svar omkunskap och bemötande och om samhällets stöd be-träffande funktionshindrade kvinnor som utsatts förvåld.