prot · GP09119 · 2002-06-04 00:00:00 — Deklarationen från Dohainnebär en ökad uppmärksamhet på pro-blem. Att ta till vara deras intressen blir centralt i dennya förhandlingsrundan. Detta kan bl.a. betyda att i-länderna i större utsträckning än tidigare måste ac-ceptera tullsänkningar på varor som är av exportin-tresse för u-länderna.På i stort sett varje förhandlingsområde står dettydligt att man ska ta hänsyn just till utvecklingslän-dernas behov. Detta är verkligen ett nytt språkbruk.Förhandlingarna i ledde bl.a. till en särskilddeklaration om förbättrad tillgång på läkemedel ge-nom ökade möjligheter att köpa eller tillverka kopiorav patentskyddade läkemedel mot farsoter somaids/hiv och tuberkulos.Förhandlingarna innebar också att den nya för-handlingsrunda som ska komma till stånd skainnehålla neddragningar av jordbruksstödet. Denabsolut viktigaste frågan för är just det.Den nya förhandlingsrundan har ett kraftfulltmandat att gå vidare. Tyvärr gick det inte lika bra påtekosidan.Jag skulle i detta sammanhang vilja ställa en frågatill Per . Han säger att vi skulle ha gåttvidare och gjort mer på jordbrukssidan. Vad tänkerhan sig?Vi ingick båda två i den svenska delegationen iQatar. Per vet precis som jag att det intevar så många som stödde den svenska linjen. Det varNorge och . Det är ingen speciellt bra majo-ritet för att åstadkomma någonting. Jag undrar hur enborgerlig regering hade kunnat lyckas med att minskajordbruksstödet.Jag skulle också vilja fråga var-för har bytt synpunkt. tyckerde att regeringen ska göra mer på jordbruksområdet.Man ska gå vidare. Man ska göra ännu mer.När vi behandlade samma frågor i näringsutskot-tets betänkande 1998-1999 reserverade sig Kristde-mokraterna utifrån omvänd uppfattning. De sade attde ville rikta kritik emot att regeringen drev en ex-trem avregleringslinje när det gäller handel på jord-bruksområdet trots att saknar geografiska ochklimatologiska förutsättningar för att bli ett stortexportland för jordbruksprodukter.De sade vidare att en liberalisering av jord-brukshandeln inte får göras till ett självändamål. Istället borde, enligt utskottet, ställa sig bak-om principerna för EU:s gemensamma jordbrukspo-litik.Jag skulle som sagt vilja fråga vad som har häntunder dessa år. Jag välkomnar verkligen att vi harsamma åsikt på detta område. Men vad är det som harskett som har lett till förändringarna?Förhandlingarna fortgår också avseende tjänste-handeln. Dessa ska föras i syfte att främja dels eko-nomisk tillväxt av alla handelspartner, dels utveck-lingen av utvecklingsländer och där framför allt deminst utvecklade utvecklingsländerna.Behovet av ökat tekniskt stöd och kapacitetsut-byggnad för de minst utvecklade länderna erkänns.Ett klargörande av tvistlösningsmekanismen kommeratt ingå i de fortsatta förhandlingarna. Regeringensmål att skapa en bättre, tydligare och mer transparenttvistlösningsmekanism som inte minst tar hänsyn tillu-ländernas särskilda behov står högt på dagordning-en. Arbetet i fråga om elektronisk handel fortsätter.Det här bildar sammantaget en bra bas för att gåvidare. Det finns verkligen mycket att göra för att ökafrihandeln och minska orättvisorna mellan i- och . har vi en bra plattform för detta.Herr talman! Allmänt sett skapar ytterligare libe-raliseringar på handelsområdet förutsättningar för eneffektivare resursanvändning. kan en ökadinternationell handel som inte åtföljs av en ansvars-full miljöpolitik ha negativa konsekvenser för miljön.I Dohaförhandlingarna blev det ett genombrott förmiljöfrågorna och den hållbara utvecklingen. Förförsta gången ska nu WTO-länderna förhandla omhur handelsreglerna ska förhålla sig till internationellamiljöavtal. Inget land ska hindras från att vidta åtgär-der för att skydda människor, djur, växter eller miljö.Detta har bemötts med skepsis från u-ländernassida. Det finns en misstanke om att i-länderna använ-der detta som förtäckt protektionism. På samma sättär det med handel och arbetsvillkor.Under WTO:s senaste ministermöte var densvenska regeringen mycket pådrivande för att detskulle inrättas ett permanent och gemensamt forummellan WTO och . Dessa frågor finns med i dennya rundan.Men det finns som sagt en stor oro bland mångau-länder för att kravet på arbetsrättsliga villkoregentligen handlar om att i-länderna vill slå vakt omde egna arbetstillfällena - alltså en maskerad protek-tionism. Detta är en svår avvägning som man absolutinte kan bortse från - att skilja mellan dem som moti-veras av en genuin önskan om att de mänskliga rät-tigheterna respekteras och att vår miljö värnas ochdem som använder de mänskliga rättigheterna ochmiljöhänsyn som en täckmantel för protektionism.Här kan spela en viktig roll, och gör så redani dag, i att undanröja den atmosfär av misstänksamhetsom finns, detta genom vår långa tradition av inter-nationellt arbete som inte grundat sig på egennytta.Vi socialdemokrater anser att moral och etikmåste finnas också i handeln. Vi är inga doktrinärafrihandelsentusiaster som skriker: Lämna marknadeni fred! Självklart måste avarter stävjas, både i Sverigeoch i andra länder.Herr talman! Vi socialdemokrater kommer attfortsätta att arbeta för en friare världshandel, för ökadrättvisa och minskad protektionism.Med detta yrkar jag avslag på reservationerna ochbifall till utskottets förslag i betänkandet.Anf. 152 PER () replik:Herr talman! Det råder ingen tvekan om att bådeSveriges och många andra länders erfarenhet är attdet är den fria handeln som skapar välståndet. Detfinns ett gammalt anglosaxiskt uttalande om att detalltid är den mindre parten som vinner i ett förhållan-de, och så är det ofta i handeln. Den svenska erfaren-heten är entydig, och det gäller också många av u-länderna.Det gäller dock att inte förblindas av att det ärplanhushållningsregimer som får stödet i de härsammanhangen. I stället är det centralt att påverkadessa till ökad handel.Vad vi försöker säga i en av våra reservationer äratt när man pratar om olika sociala arbetsvillkor ochmiljövillkor måste det ske i samarbete med demokra-tiska och även andra länders regeringar så att detta hamnar i ett samarbete inte upplevs som protek-tionism, i synnerhet när det drivs från ett antal avvästvärldens fackliga organisationer att höja olikasociala kostnader och olika former av miljökrav påprodukter.Sedan går jag över till Dohaförhandlingarna ochden reservation där vill ha lite mer bett i våra internaEU-krav på ökad frihandel när det gäller teko ochjordbruk. Vi tycker inte att det räcker att bara markerasvenska intressen, utan man får faktiskt även markeramot de länder som är de största anhängarna av om-fattande stöd till jordbruket, t.o.m. till jordbruksex-port från EU till länder som har bättre förutsättningaratt bedriva jordbruk. Det här gäller även tekodelarna.Vi tycker att det går att höja ribban - inte för att vitror att vi når majoritet , men för att stegvisstärka opinionen för ökad frihandel. Det är det bästau-landsbistånd vi kan ge, det bästa stödet till mångaav de små nationerna i världen.Anf. 153 () replik:Herr talman! Per har sjungit frihan-delns lov, och jag kan hålla med om mångt ochmycket. Men man kan inte heller bortse från det fak-tum att handeln inte är isolerad från annat. Per We-sterberg pratade om de gyllene årtiondena i svenskhistoria , och då vill jag säga attunder tillkom den svenska arbetarrörelsensom kraftigt drev på kraven om fackliga rättigheter,rösträtt osv. Här var parti emot vartenda förslag.Detta var inget som marknadskrafterna ordnade avsig själva, utan det fanns en arbetarrörelse som drevde här kraven mot arbetsgivare och de politiska parti-er som fick vara med och representeras i påden tiden. Det var inget som skedde av sig självt.Vi tycker nog att man också kan hjälpa andra län-der - inte av protektionistiska skäl men för de grund-läggande rättigheternas skull, för att man är emottvångsarbete och barnarbete och för facklig organise-ringsfrihet. Det tycker vi är sådant som också måstefinnas med och diskuteras när man pratar om handel.Jag skulle också vilja fråga: Om man inte pratarom de här frågorna, tror Per att mankommer att kunna öka frihandeln? Kommer det inteatt bli väldigt mycket demonstrationer och mycket talom att detta bara är penningens makt? Man kan talaom protektionism, och det finns i-länder som kangömma sig bakom det. Men det finns faktiskt ocksåmotsatsen, dvs. att man kan prata gott om u-länderoch gömma sig bakom det när man faktiskt är emotfacklig verksamhet.Anf. 154 PER () replik:Herr talman! När det gäller rättigheter och olikatydliga fackliga möjligheter är det tyvärr inte så attdetta i första hand kommer i om det ärdemonstrationer därför att man inte har tagit upp defrågorna, utan det är i i-länderna.Jag delar i grunden uppfattningen om frihandeln.Vi ska inte bortse från frihandelns sätt att skapa soci-ala rättigheter och miljörättigheter. Detta har drivitspå genom att man fått en ökande levnadsstandard.Marie nämner själv den svenska arbetarrö-relsen och de krav på bättre arbetsvillkor som kom iSverige och ända ochäven därefter. Men det var inte det engelska kapitaleteller det engelska ingenjörskunnandet som drev påutvecklingen i , utan det var inhemska krav.Jag tror att man måste visa respekt för demokrati ochregeringar även i . Det är det jag säger: Dereformer som ska ske måste ske i samarbete, sam-klang och respekt för människor i . Vi fårinte sitta på alltför höga hästar, även om vi kan varapådrivande till en viss del från i-länderna.När det gäller demokratiutvecklingen skulle väljust ett öppnande för frihandel i stora delar av Afrikavara bra för att bryta upp många av de marxistiskaregimerna där, som fortfarande stoppar varje form avekonomisk utveckling att tala om och som dessutomstoppar mycket av utvecklingen av sociala rättigheter,miljörättigheter m.m. Jag är lite besviken på en del avSidabiståndet som används till att informeraom i-världen men väl mycket ur marxistisk synvinkeloch emot frihandeln, som jag tror är den bästa formav bistånd vi kan ge.Anf. 155 () replik:Herr talman! Jag har ingen annan åsikt om detsista.Jag skulle vilja återvända till det här med jordbru-ket. har Per ingen möjlighet att svara,men för mig förefaller detta något märkligt. Det ärklart att i förhandlingarna förde fram sin åsiktom att man ska öka avregleringarna inom EU, export-subventionerna och annat. Men vi vet ju allihop vemdet var som bromsade, nämligen . Jag trordärmed inte att det hade spelat så stor roll om Sverigehade uttryckt det på ett annat sätt eller så. Det var heltenkelt stopp på det området.Jag är övertygad, återigen, om att handel inte kanfungera som isolerad företeelse. Den påverkar livet iövrigt, och livet i övrigt påverkar handeln. Därförmåste man också ha vissa fundamentala grunder somgäller; annars är jag övertygad om att den så viktigautvecklingen av frihandeln kommer att stoppas. Denkommer helt enkelt inte att få gehör. Det är naturligt-vis riktigt att de stora demonstrationerna har varit i i-länderna. Jag tror dock att det kommer att bli en ökadprotektionism om man inte också ser att handeln intebehöver stå i motsättning till demokrati, till att män-niskor ska ha grundläggande fackliga rättigheter, tillatt barn inte ska behöva arbeta osv. Det här är oerhörtviktigt för mig. Fri handel skapar välstånd, men frihandel måste också följa vissa regler.Anf. 156 () re-plik:Herr talman! Betänkandet visar, som jag har sagttidigare, på en betydande enighet. En sak som jagtänkte stryka under ytterligare är de rörelser somfinns inom näringslivet och de mer folkligt förankra-de rörelser där det handlar om ett större ansvarsta-gande från och genom näringslivet självt. Här finnsen mängd glädjande exempel som jag tror kommer attspela en allt större roll framöver.Jag fick en fråga om jordbrukspolitiken. HarKristdemokraterna ändrat uppfattning i den här frå-gan? Nej, vårt resonemang handlar här om att vi gär-na ser och verkar för en liberalisering, en avregleringav EU:s jordbrukspolitik. Bort med exportstöd ochtullar!I reservationen står det: "Inom EU bör ett mål-medvetet arbete påbörjas för att ta fram en plan försuccessiv avveckling av jordbruksskyddet." Det gördet därför att vi har varit och fortsatt är oroliga för attde svenska jordbruksföretagen, de svenska bönderna,blir satta i en position som är mindre gynnsam än densom de europeiska kollegerna har, eftersom vi i Sve-rige t.ex. har en skattesituation för jordbruksnäringensom är väsentligt sämre än den som finns i de ländersom de svenska bönderna tävlar med på framför alltden europeiska marknaden. Vi är oroliga för att enensidig avreglering, utan att vi i ser till att desvenska bönderna har likartade konkurrensvillkor,kommer att få negativa effekter.Det är det som vi trycker på också i det här ut-skottets betänkande och som vi har tryckt på tidigare.Där finns en klar enhetlig linje. börnaturligtvis utveckla sina tankegångar om hur svens-ka bönder ska kunna hävda sig på en marknad omavregleringen sker men svenska bönder startar från ensämre position än de europeiska kollegerna gör.Anf. 157 () replik:Herr talman! Riktigt så enkelt är det inte att linjenär kristallklar från sida. I detbetänkande som jag tidigare refererade till från1998/99 är på samma linje somCentern. har behållit sin inställning ochhar fortfarande en reservation medan Kristdemokra-terna numera går på linje. Det handlarjust om jordbruksstödet. sade Kristdemo-kraterna att man skulle ställa sig bakom principernaför EU:s gemensamma jordbrukspolitik och att mantyckte att den gick för långt. I årtycker man att inte driver de här frågornatillräckligt hårt i EU. Då handlar det om politiken iEU. Någonting måste i alla fall ha hänt. Det är jagövertygad om.Jag skulle också vilja fråga hurhan ställer sig till mänskliga rättigheter, facklig orga-nisationsfrihet, tvångsarbete osv. Hur ska man kom-ma till rätta med detta? Ser handelnsom en isolerad företeelse?Anf. 158 ():Herr talman! För att börja med det sista vill jagsäga att vi kristdemokrater är anhängare av en mark-nadsekonomi inom sociala, ekologiska och etiskaramar. Vad som helst kan inte accepteras, självklartinte. Här finns ett ansvar.Men det är också en grannlaga balansgång, dettror jag alla i kammaren är medvetna om, mellan detsom talade för, en dold protektionismoch en vilja att ställa krav på vissa grundlägganderättigheter, vare sig det gäller fackliga rättigheter,mänskliga rättigheter eller krav som vi ställer t.ex.beträffande att få bort barnarbete.I den huvudfråga som vi började diskutera, somhandlade om jordbrukspolitiken, finns det i de reser-vationer vi har utformat en betydande enighet mellanalla de borgerliga partierna. Jag ser inga skillnadermellan kristdemokrater och centerpartister i det reso-nemanget.Vi behöver i driva en jordbrukspolitiksom gör att svenska bönder och den svenska jord-bruksnäringen kan hävda sig mot europeiska kolleger.Och vi bör framför allt inom ramen för EU-samarbetet verka för att vi får en enhetlig linje som ärtill gagn för framför allt de mindre utvecklade länder-na. Jag tror att svenska bönder har goda möjligheteratt tävla i det sammanhanget, men man behöver havillkor som är likartade kollegernas, och det har maninte med dagens jordbrukspolitik.Anf. 159 ():Herr talman! Jag är övertygad om att alla måstedra sitt strå till stacken. En avreglering av jordbruketoch ett minskat stöd är det absolut viktigaste för . Där måste nog också dra ned påsina ambitioner, precis som andra länder. Sedan kanvi tycka att vissa kanske skulle göra det ännu mer, såär det. Men återigen, jag tycker inte att den här för-klaringen är kristallklar. Förra gången var man medCentern, är man med . Jagtycker nog att det har skett en förändring.Sedan skulle jag vilja säga att jag tycker att det ärbra att anser att fackliga rättighe-ter och annat är bra. Jag blir bara bekymrad över verkar tro att det sköter sig självt. Jag är överty-gad om att så inte är fallet utan att detta är någontingsom vi alla måste hjälpas åt med och faktiskt också påolika sätt ställa krav på. Det är då vi kan få en bra ochrättvis handel.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § BordläggningAnmäldes och bordladesKulturutskottets betänkanden2001/02:KrU20 Vissa spel- och lotterifrågor2001/02:KrU21 Lotterier över Internet m.m.Finansutskottets betänkande2001/02:FiU16 Utländska förvaringsinstitutMiljö- och jordbruksutskottets betänkanden2001/02:MJU16 Hållbar utveckling2001/02:MJU24 En samlad naturvårdspolitik13 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 4 juni2001/02:1293 av () till utrikesministerAnna LindhAsylpolitiken och EU2001/02:1294 av () till utrikesminis-ter /02:1295 av () till statsrådet av kommunikation2001/02:1296 av () till statsrådetLeif PagrotskyVapenleverans till Indien2001/02:1297 av () till soci-alminister redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 11 juni.14 § Anmälan om skriftligt svar på frågaAnmäldes att skriftligt svar på följande fråga in-kommitden 4 juni2001/02:1274 av () till socialministerLars EngqvistUnderhållsstödSvaret redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 11 juni.15 § Kammaren åtskildes kl. 21.26.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 5 §anf. 23 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 73 (del-vis),av tredje vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 16.28,av andre vice talmannen därefter t.o.m. 8 § anf. 129(delvis) ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.