prot · GQ094 · 2002-10-08 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:4Tisdagen den 8 oktoberKl. 10.00 10.1211.00 - 13.59Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckorProtokoll2002/03:4------1 § Förslag om antalet ledamöter i utskottenoch EU-nämndenTalmannen anmälde att valberedningen föreslagitatt antalet ledamöter i samtliga utskott samt skulle utgöra 17.Kammaren biföll valberedningens förslag.2 § Val av ledamöter i utskottenAnf. 1 ():Herr talman! Valberedningen har enhälligt god-känt gemensamma listor för valen av ledamöter ochsuppleanter i utskotten, , riksdagsstyrel-sen och . I egenskap av ordförande ivalberedningen ber jag att till talmannen få överläm-na de gemensamma listorna.Företogs val av 17 ledamöter i utskotten.De av för dessa val avlämnade ge-mensamma listorna godkändes av kammaren, varvidförjande personer, vilkas namn i här angiven ordningupptagits på respektive listor, befanns valda för riks-dagens innevarande valperiod till ledamöter ikonstitutionsutskottetGöran ()()Per ()()()()()()()(m)()()()()()()()finansutskottetSven-Erik ()()()()()()()()()()()()()()()()()skatteutskottetArne Kjörnsberg (s)()()()Per ()()Per ()Per ()()()()()()()()()()justitieutskottetMorgan ()()()()()()()()Elisebeht ()()()()()()()()()lagutskottetMarianne ()()()()()()()()()()Rezene Tesfazion (s)()()(s)()()()utrikesutskottetUrban ()()()()()()()()()()()()()()()()()försvarsutskottetTone Tingsgård (s)()()()()()()()()()()()()()()()()socialförsäkringsutskottetBerit Andnor (s)()()()()()()()()()()()()()()()()socialutskottetSusanne ()()()()()()()()()()()()()()()()()kulturutskottetAnnika ()()()()()()()()()()()()()i (s)()i (s)()utbildningsutskottetJan ()()i (m)()()()()()()Per ()()()()()()()()trafikutskottetCarina ()()()()()()()()()()()()()()()()()miljö- och jordbruksutskottetSinikka ()()Per ()()()()()()()()()()()()()()()näringsutskottetMarie ()()()()()()()()()()()()()()()()()arbetsmarknadsutskottetAnders ()()(m)()()()()()()()()()()()()()()bostadsutskottetAnders Ygeman (s)()de ()()()()()()()()()()()()()()()3 § Val av suppleanter i utskottenFöretogs val av 17 suppleanter i utskotten.Sedan de av avlämnade gemensammalistorna godkänts av kammaren befanns följandepersoner, vilkas namn i här angiven ordning upptagitspå respektive listor, valda för innevarandevalperiod till suppleanter ikonstitutionsutskottetMariam ()()()()()()Skånberg (kd)()Elisebeht ()()()()()()()()()finansutskottetBo Bernhardsson ()()()()()()()()()()()()()()()()()skatteutskottetFredrik ()()()()()()()()()()()()()()Per ()()()justitieutskottetKerstin ()()()()()()()()()()()()()()()()()lagutskottetCarina ()()()()()()()Per ()()()()()()()(m)()()utrikesutskottetAnita ()()()()()()()Sermin Özürküt (v)()()()()()()()()()försvarsutskottetKristina ()()()()()()()()()()i (s)()()()()()()socialförsäkringsutskottetKurt ()()()()()()()()()()()()()()()()()socialutskottetMartin ()()()()()()()()(s)()()()()()()()()kulturutskottetLouise ()()()()()()()()()()()()()()()()()utbildningsutskottetChrister Adelsbo (s)()()Axel Darvik (fp)()()()()()()i (s)()()()()()()trafikutskottetBörje Vestlund (s)()()()()()()()()()()()()()()()()miljö- och jordbruksutskottetRolf ()Rezene Tesfazion (s)()()()()von der Esch (kd)()()()()()()()(m)()()näringsutskottetReynoldh Furustrand (s)()()()()()()()()()Per ()()()()()()()arbetsmarknadsutskottetMatilda Ernkrans (s)()()()()()()()()()()()()()()()()bostadsutskottetLeif ()()()()()()()()()()()()()()()Sermin Özürküt (v)()4 § Val av ledamöter och suppleanter i EU-nämndenFöretogs val av 17 ledamöter och 17 suppleanter iEU-nämnden.Sedan de av avlämnade gemensammalistorna godkänts av kammaren befanns följandepersoner, vilkas namn i här angiven ordning upptagitspå respektive listor, valda för innevarandevalperiod till ledamöter respektive suppleanter i EU-nämnden.ledamöterInger ()()i (m)()()()()()()()()()()()()()()suppleanterAnders ()()()()(s)()()()()()()()()()Per ()()()5 § Val av ledamöter och personliga supplean-ter i riksdagsstyrelsenFöretogs val av tio ledamöter och tio personligasuppleanter i riksdagsstyrelsen.Sedan de av avlämnade gemensammalistorna godkänts av kammaren befanns följandepersoner, vilkas namn i här angiven ordning upptagitspå respektive listor, valda för innevarandevalperiod till ledamöter respektive personliga supp-leanter i riksdagsstyrelsen.ledamöterBritt ()()()()()()()()()()personliga suppleanterAnita ()()()()()()()()()Per ()6 § Val av ledamöter och suppleanter i Utri-kesnämndenFöretogs val av nio ledamöter och nio suppleanteri Utrikesnämnden.Sedan de av avlämnade gemensammalistorna godkänts av kammaren befanns följandepersoner, vilkas namn i här angiven ordning upptagitspå respektive listor, valda för innevarandevalperiod till ledamöter respektive suppleanter i Utri-kesnämnden.ledamöterBritt ()()()()(s)()()()()suppleanterLeif ()()()()()()()()()7 § Kallelse till konstituerande sammanträ-denTalmannen kallade samtliga utskott till konstitue-rande sammanträde denna dag i respektiveutskotts sammanträdesrum.Talmannen kallade till konstitue-rande sammanträde kl. 11.00i sammanträdesrum.8 § Justering av protokollJusterades protokollen för , samtför den 1 och 2 oktober.9 § Meddelande om frågestundTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande stats-råd närvara:Statsminister , kulturminister , statsrådet , utbildningsmi-nister och statsrådet § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionen,m.m.Talmannen anmälde att följande faktapromemori-or om förslag från den Europeiska kommissioneninkommit och överlämnats till utskott:2002/03:FPM1 Bedömning av den europeiska syssel-sättningsstrategin KOM(2002)416 till arbetsmark-nadsutskottet2002/03:FPM3 Direktiv om främjande av kraftvärmeKOM(2002)415 till näringsutskottet2002/03:FPM4 Inre marknaden för el och gasKOM(2001)125, KOM(2002)304 till näringsut-skottetAjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dådebatten med anledning av budgetpropositionenskulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 11.00.11 § Debatt med anledning av budgetproposi-tionenFinansministern överlämnade regeringens proposition2002/03:1 med förslag till statsbudget ,finansplan, skattefrågor, ändrade anslag för 2002.Anf. 2 Finansminister ():Herr talman och ärade ledamöter! Väljarna gav etttydligt besked i valet: Mindre klasser i skolan, fleranställda i sjukvården och högre kvalitet i omsorgenär viktigare än stora skattesänkningar. Kort sagt:Reformer går före sänkta skatter. Denna prioriteringhar också legat till grund för den budgetpropositionsom regeringen presenterar här . Men reformerförutsätter tillväxt. måste fortsätta att vara ettland i arbete och utveckling om välfärden ska kunnabli ännu bättre. Stora reformpaket skulle eka tämligenihåligt om de inte också följdes av förslag för att ökatillväxten.De senaste åren har vi haft en god ekonomisk ut-veckling i . Tillväxten har varit hög - högreän den genomsnittliga tillväxten i EU-området, högreän den genomsnittliga tillväxten i OECD-området,högre än den var under de år då Socialdemokraternainte satt i regeringsställning. Det är ett gott betyg förden nuvarande tillväxtpolitiken. Men ska den godaekonomiska utvecklingen fortsätta måste vi hållaordning och reda i svensk ekonomi. Tillväxt kräveren stabil och sund ekonomisk politik. Vi får inte göraavkall på det.Men det räcker inte med bara ordning och reda.Vi måste också föra en aktiv tillväxtpolitik. I dennabudgetproposition lyfter vi fram tre områden förtillväxtpolitiken.För det första måste konkurrensen i näringslivetöka. Bättre konkurrens ger konsumenterna tillgångtill fler och bättre varor och tjänster till ett lägre pris.Att arbeta för ökad konkurrens är ingen ny uppgift förarbetarrörelsen. bilda-des kooperationen som en motkraft mot privata mo-nopol och höga priser. föreslås i budgetproposi-tionen fortsatta satsningar på ökad konkurrens. Bl.a.får ökade resurser för att belysautvecklingen inom tandvårdssektorn och mediemark-naden.För det andra ska småföretagens villkor förbättras.Fler och växande företag är en förutsättning för ökadsysselsättning för tillväxt och välstånd. Det finns drygt 800 000 företag i , varav drygt600 000 är enmansföretag. För att vi ska få fler ochväxande företag måste vi ständigt se över och omprö-va både regelverk och skatter. I årets budgetproposi-tion aviserar regeringen en förändring av skattereg-lerna för fåmansbolagen, de s.k. 3:12-reglerna.För det tredje ska tillväxten ske i samklang medmiljön. Den framtidsinriktade miljödebattören efterlyser en, vad han kallar, synvändning. Jagvill gärna citera . "´Miljön´ är ingen debetpost. Omställningen tillhållbarhet kommer tvärtom att bli en av de starkastedrivkrafterna i ekonomin förstaårtionde. Vi behöver producera de nya materialen, desmartaste bostäderna och bilarna, de energieffekti-vaste sortimenten, kretsloppsprocesserna, energitek-niken. Stort, smått, varor, tjänster.Det bäddar för uppfinnare, kreatörer, entreprenör-er. För växande företag. Och flera jobb.Ekonomisk tillväxt, alltså, men på en sund, ekologiskbehovsgrund. ´Miljön´ som närande, inte tärande iekonomin.Svenska företag står inför en stor och växande´grön´ exportmarknad. Visionen är att gårupp i täten för en sådan miljödriven affärsverksamhet.Här öppnar sig unika möjligheter att gifta ihop indu-stri- och exportpolitik med ekologisk hållbarhet ochinternationell solidaritet. Att förena storheter somtidigare varit oförenliga som eld och vatten." Så långtStefan Edman.Herr talman! Vi har två stora utmaningar framföross; två uppgifter som ska lösas under mandatperio-den. Den första är att ta krafttag mot ohälsan i arbets-livet. Den andra är att skapa jobb till alla invandradesvenskar.På samma sätt som vi socialdemokrater undermånga års tid tog kampen mot ohälsan på den tidigaindustrialismens fabriker, för lagstiftning mot nattar-bete, tunga lyft och dåliga arbetsmiljö, måste vi taupp kampen mot ohälsan på dagens arbetsplatser. handlar det om belastningsskador, stress ochutslitning. Det handlar om ryggvärk, magont ochmusarmar. Det handlar om att många inte får varamed och bestämma, vare sig över arbetstid, arbets-uppgifter eller arbetsmiljö.Målen är densamma nu som då. Ingen ska behövaslita ut sig på jobbet. Alla som vill och kan ta ett jobbska också kunna få en chans att utvecklas. Ingen skabehöva bli klämd mellan ansvar för familj, barn ocharbete. Alla ska ha rätt till inflytande över sin arbets-situation och sin arbetsplats. Därför föreslår regering-en nu ett antal åtgärder för att öka hälsan i arbetslivet.Sjukvården tillförs mer resurser så att sjuka snabbarefår behandling. Alla långtidssjukskrivna får en egenkontaktperson på . Arbetsgivarnages starkare ekonomiska drivkrafter för att minskaohälsan. Alla sjukskrivna får bättre stöd för att kom-ma tillbaka till arbetet. Den offentliga sektorn ska blien mönsterarbetsplats.På samma sätt som regeringen har sattupp mål för de offentliga finanserna, arbetslösheten,sysselsättningen och behovet av socialbidrag, föreslårregeringen nu ett nytt mål. Antalet sjukdagar skahalveras till år 2008.Låt mig också säga några ord om att skapa jobbtill invandrade svenskar. En genomförd un-dersökning i visade att totalt sett hade 29 %av medborgarna i staden högskoleutbildning. Blandtaxichaufförerna i var dock siffran betydligthögre. av taxichaufförerna hade högskoleut-bildning. Taxibilarna kördes av dataingenjörer, civil-ingenjörer och en och annan läkare. roparindustrin och vården efter personal. Tyvärr är det enbild som inte bara gäller . Den finns i Stock-holm och i andra delar av också. Därför läg-ger regeringen fram i budgetpropositionen ett antalförslag för att stärka invandrarnas ställning på ar-betsmarknaden. AMS insatser till invandrare ökas.Tiden mellan beviljat uppehållstillstånd och arbetekortas. Undervisningen i svenska förbättras. Skyddetmot diskriminering skärps. Alla offentliga arbetsgiva-re ska utarbeta handlingsplaner för mångfald och motdiskriminering.Herr talman! Den budget som regeringen nu före-slår innehåller förslag till reformer på totalt 19 mil-jarder, eller närmare 20 miljarder kronor.Det handlar om reformer för barnen och ungdo-marna. Ska vi satsa på måstebarnen stå främst. Allmän förskola för alla fyra- ochfemåringar införs . Vi vill satsa på skolan. Etttillskott på gör att kanflera tusen fler lärare, vaktmästare, kamratstödjare,skolsköterskor, psykologer och kuratorer anställas iskolan.Det handlar om reformer för att stärka de äldrestrygghet. ska vara ett land som kännetecknasav solidaritet mellan generationerna. Pensionerna höjsvid med det nya pensionssystemet. För demsom har lägst pension handlar det om ett välbehövligttillskott om . Ett nytt äldreförsörjningsstöd införs.Det handlar om reformer för att förbättra vårdenoch omsorgen och att minska ohälsan. Alla ska fåvård efter behov. Köerna ska arbetas bort. Den sär-skilda vårdsatsning som har beslu-tat om fullföljs. Särskilda pengar avsätts för att kortaväntetiderna. Kommuner och landsting får drygt4 miljarder kronor i extra resurser nästa år.Det handlar om att skapa ett för alla. Fort-farande spelar kön, social bakgrund, etnisk tillhörig-het och funktionshinder roll för människors möjlig-heter att påverka sina livsvillkor. Det kan vi aldrigacceptera. Därför satsar vi på ökad jämställdhet, in-tegration och rättvisa.Det handlar också om reformer för att ställa omSverige till ett grönt folkhem. avsätts140 för forskning om biologiskmångfald och ekologiskt hållbar utveckling. Skattensänks på alternativa drivmedel. Den gröna skatteväx-lingen fortsätter. Skatten på koldioxid, elenergi ochavfall höjs.Samtidigt sänks inkomstskatten för människormed låga och normala inkomster.Totalt handlar det alltså om ett mycket omfattandereformprogram för nästa år.Herr talman! Låt mig också ge regeringens bild avdet ekonomiska läget.Det senaste året har präglats av en kraftig interna-tionell konjunkturnedgång - en nedgång som natur-ligtvis förvärrades och fördjupades av terrordåden iUSA . Tillväxten förraåret i stannade vid låga . ser detnågot ljusare ut, både jämfört med ochjämfört med vad vi trodde . Den svenska eko-nomin tuffar på.Trots nedgången i ekonomi är ar-betslösheten fortfarande låg. Trots avmattningen öppna arbetslösheten fortsatt att sjunka och är någon tiondels procentenhet lägre än den var förett år sedan. I vårpropositionen trodde regeringen attvi skulle få en arbetslöshet . Den kom-mer nu att bli lägre än vad vi trodde , liksomtillväxten kommer att vara högre än vad vi trodde ivåras.Det är en utveckling som skiljer sig från de flestaandra länder i , där arbetslösheten i stället harökat och där tillväxtsiffrorna har reducerats kraftigtpå många håll.En förklaring är att hushållen i har fåttbättre inkomster tack vare reformer, skattesänk-ningar och löneökningar. Det har lett till en ökadprivat konsumtion, som har bidragit till att arbetslös-heten har kunnat hållas tillbaka.Regeringens prognos är att tillväxten landarpå , för att öka till ungefär 2 ½ %.Men vi ska vara uppmärksamma på att det kankomma bakslag. Utvecklingen i liksomett öppet krig mellan och kan få konsek-venser för ekonomin. Då känns det tryggt att veta attvi inte släppte lös utgiftskarusellen, att vi inte drog påoss spenderbyxorna och slösade med våra pengar. Istället sparade vi, betalade av på den offentliga skul-den och höll igen. Det har vi glädje av nu.Trots en sämre internationell ekonomisk utveck-ling kan vi nu genomföra de reformer som vi harutlovat och som fanns i vårpropositionen.För att ska kunna fortsätta att vara ett landi arbete och tillväxt lägger regeringen fram ett om-fattande tillväxtprogram i årets budgetproposition.Det innehåller ett initiativ till ett nytt samförståndmellan arbetsmarknadens parter och regeringen. Detinnehåller förslag för att skapa ett mänskligare ar-betsliv. Det innehåller satsningar på utbildning ochforskning samt åtgärder för att skapa ett företagsam-mare och förslag till förändringar, så attskatterna gynnar tillväxt och välfärd. Det innehållerförslag för att öka bostadsbyggandet, satsning påtillväxt i hela landet och grön tillväxt. Det innehålleråtgärder för att skapa ett aktivt och attraktivt Sverige.Regeringen ser fram mot ett konstruktivt samar-bete mellan arbetsmarknadens parter och samhälletför att stärka tillväxten. Näringslivets organisationerkan spela en viktig roll för att stimulera till start avnya företag och expansion av befintliga småföretag.Den s.k. Bennet-Johnsson-gruppens rapport öppnarför en framgångsrik samverkan.Herr talman! Kampen mot ohälsan och att skapajobb till de invandrade svenskarna blir inte den endauppgiften . Det ligger också enrad andra utmaningar framför oss.1. ekonomi ska fortsätta att utvecklasstarkt. Målen för de offentliga finanserna ochutgiftstaken ska klaras.2. ska tillbaka till full sysselsättning. Sys-selsättningen ska öka och arbetslösheten mins-ka. De invandrade svenskarna måste få tillträdetill arbetsmarknaden.3. ska bli mer rättvist. Inkomstklyftornamåste minska såväl mellan dem som har högstoch lägst inkomster som mellan kvinnor ochmän. Behovet av socialbidrag ska halveras. Nyapengar ska satsas på ökad rättvisa och trygghet,inte på stora skattesänkningar.4. ska vara ett föregångsland när det gällermiljöpolitiken.5. ska bli företagsammare. Ett gott nä-ringsklimat är avgörande för framtida välståndoch rättvisa.Herr talman! I denna budget lägger regeringenfram förslag som kan ta vidare i rätt riktning.Det handlar om att fler ska få jobb, att arbetslivet skabli mänskligare och att företagsklimatet ska förbätt-ras. Det handlar om att klasserna i skolan ska blimindre, att antalet händer i vården ska bli fler och attde äldre ska få höjda pensioner. Det handlar om attsteg för steg utveckla till de många möjlig-heternas land, inte till de stora motsättningarnas sam-hälle - ett där alla, oavsett av vem man föds,var man växer upp eller vilka kontakter ens föräldrarhar, får möjlighet att pröva sina vingar och sprängasina gränser.Jag vill avsluta med att tacka för ettbra samarbete om denna budget och både Vänster-partiet och för en bra uppgörelse för heladen kommande mandatperioden.(Applåder)Anf. 3 ():Herr talman! Man brukar säga att av fyllon ochbarn får man höra sanningen. Det bör väl klargöras attjag, av uppenbara skäl, inte hänvisar till vad BosseRingholm just har sagt, utan mer till hur man brukarprata med barn i sin nära omgivning - det är oftastsådana jag stöter på. De vill prata om demokrati ochvad som har hänt i höstens val. Jag tror att ni alla harhört resonemanget: Vad är demokrati? Det är olikalag, säger barnen. Vi säger partier. Någon är blå,någon är röd och någon är mer ilsket röd osv. Sedanhandlar det om vem som kan få flest röster och vemsom har det starkaste stödet. Barnen säger då att densom får flest röster vinner. Nja, säger vi, så enkelt ärdet inte, utan man måste prata ihop sig så att man haren majoritet bakom sig och sedan får de bestämma.Jag har märkt att den där förklaringen inte stäm-mer på . Det kanske borde vara så, men förvåra barn i måste vi berätta att det finns ettparti som inte är riktigt som de andra, som heter So-cialdemokraterna, det röda laget. De ser det inte rik-tigt på det här viset.De tycker inte att man behöver lämna de här be-skeden så tydligt i valrörelsen. Eller snarare lämnarde alla besked i valrörelsen: Alla ska få mer av all-ting. Men säger de: Fast vi får se om detfinns något utrymme. Det har på fin politiksvenskakallats ett öppet mandat. Jag ser det mer som att manlämnar besked till väljarna: Vi vill ha makten, ochefter valet får ni se vad vi ska göra av den.Men det är inte det enda problemet. Det är ocksåså att detta parti inte anser att de behöver ha den härmajoriteten bakom sig. De söker stöd av väljarna föratt bilda egen regering. Vilket resultat de får spelaringen roll. De bildar regering oavsett om det är på 30-eller i början av 40-procentsnivån som partiet får sittstöd.Jag tror att det betyder mer än vad vi har klart föross att vi har ett parti som på det här sättet förknipparsig självt med makten, med maktens institutioner, ochsignalerar att val spelar allt mindre roll, att man inteavgår vid val, när man går tillbaka eller när det ärförändrade mandat. Det var därför som den moderatariksdagsgruppen med stöd av borgerliga partier sade:Vi tycker faktiskt att det finns anledning att pröva omdet finns ett förtroende för denna regering, eftersomvi uppfattar att underlaget har förändrats. Det varnågonting som vi för övrigt också tyckte oss få bevi-sat i den misstroendeomröstning som var.Men detta är inte det enda sättet att se maktenssignum. Låt mig bara som en liten randanmärkning taupp hur den här debatten har anordnats. Det finnssedan gammalt en överenskommelse om att opposi-tionspartierna, under stort hemlighetsmakeri, fårhämta budgetar hos kl. 18.00kvällen före för att sedan gå tillbaka till sina riks-dagskanslier och läsa och därmed lägga grund fördagens debatt.Vi har lärt oss att substan-sen, om det finns någon, ofta har läckt ut till mediernai förväg. vaknade vi och fick höra attEkoredaktionen hade läst hela finansplanen. Detföljdes sedan av Rapport- och Aktuelltsändningar därjag såg urklipp från olika delar av finansplanen. Detär en debatt som har rasat och analytikersom har skrivit. Debatten är faktiskt nästan över närvi väl samlas här till en ny riksdag och ska ha vårstora diskussion.Det är många som är nya i den här kammaren ochsom naturligtvis nu gemensamt ska värna om riksda-gens framtid och det faktum att vi ska ha bra ochinnehållsrika diskussioner. Om vi fortsätter att på dethär sättet alltid komma till färdiga diskussioner, tilldiskussioner som har varit, förminskar vi faktisktriksdagen som demokratins högborg. Även de somofta pratar om att demokratin har problem bör jukomma ihåg att en fräsch riksdag pratar om verkligasaker innan alla andra redan har pratat klart om det.Jag tycker också att det besked som kom omstrypningen av , de här expertstudierna i offentligekonomi, egentligen är lite i samma anda. Detta skanu göras om till något regeringsunderlagsorgan somska prata om miljöfrågor. Vi fick nu besked om attdet som har varit en fri röst att hämta lite kraft ochlite idéer från och som inte har styrts under sammakollektiva hatt som allting annat ska försvinna. Sveri-ge avtecknar sig alltmer som en enpartistat, som nå-gonting som faktiskt inte känns öppet och bra.Det finns en del besked i den budget som harlagts fram, och det viktigaste beskedet kom BosseRingholm in på mot slutet, att det är ett väldigt oklartparlamentariskt läge. I stället för en budget som är entrepartiöverenskommelse om tre kommande budgetårär det en tvåpartiöverenskommelse om två kommandebudgetår. Till detta kommer någon särskild liten bi-lavgiftsbilaga från som vi får se senare.Det osäkra regeringsunderlaget, som vi prövade,framstår alltså i väldigt tydlig dager när man läserdenna proposition.Sedan finns det - var inne på endel av det - ett fullkomligt raseri av olika former avmålformuleringar. Jag tycker i grunden att det oftastär bra. Jag tycker att politiken ska styras efter synligamål, men börjar de bli så många och spreta i såmånga olika riktningar att man måste ställa sig frå-gan: Vart är det egentligen vi är på väg någonstans?Här pratas naturligtvis om prisstabilitet och sal-domål. Vi har lärt oss att det finns en särskild mål-formulering för att halvera arbetslösheten där manväljer en nivå för hur många arbetslösa man ska räk-na, och sedan får andra finna sig i andra typer avåtgärder. Det pratas om halverade sjuktal fram till2008, och vi ska få en särskild femårsplan för atthalvera socialbidragsberoendet. En lång rad målfor-muleringar avtecknar sig.Den känsla jag får är att detta egentligen är detbesked som finns. Det är en bukett av olika målfor-muleringar.