prot · GP0991 · 2002-04-05 00:00:00 — Detta dråpslag komnär väl forskargruppen hade flyttat till Hässleholm.Tyvärr verkar det som om ledande forskare inomarbetsmiljöforskning får tigga och be om medel.Samhällets strategi verkar inte vara långsiktig. Ominte medel anslås är det en mycket stor risk för att denlångsiktiga kompetensen går förlorad.De resurser som samhället satsar på arbetsmiljö-forskning är mycket små i jämförelse med vad ohäl-san i arbetslivet beräknas kosta samhället.Hur har det nu gått för forskargruppen i Hässle-holm? Jo, som berättade tog rek-torsämbetet i ett beslut precis före påsken attforskargruppen ska avvecklas. Metalls förre arbets-miljöombudsman förutsätter att beslutetstoppas och säger att han i ett land med en socialde-mokratisk regering inte kan tänka sig att man tillåteren nedläggning. Om facklig-politisk samverkan skaha någon betydelse måste detta förhindras, sägernumera Nordiska Metalls rådgivare i isocyanatfrågorRolf Ählberg.Statsrådet vill bevara den hotade forsk-ningen. Hon har uttalat sig positivt omisocyanatforskningen. Jag har bl.a. haft interpella-tionsdebatter med henne och ställt frågor om detta,och hon har uttalat sig positivt . Och ettenigt arbetsmarknadsutskott har sagt att man förut-sätter att denna verksamhet fortsätter. Det är ett brasvar på motionerna.Det är många som uttalat sitt stöd för detta. Mittfackförbund Industrifacket riktar ett stöd till dettaliksom , Byggnads,m.fl. Det är en omfattande kritik, och många från denfackliga sidan talar om katastrof om isocyanatforsk-ningen läggs ned. arbetsmiljöombudsmansäger t.ex. att forskarna i har betytt oer-hört mycket för medlemmar genom att devisat vilka faror som finns med giftet. Försvinner denhär forskningen försvinner en röst som kan matchaden kemiska industrin i fråga om kunskap, och dettaär väl den egentliga anledningen till att svenskt nä-ringsliv inte vill ta sitt ansvar för att ha kvar dennaforskning.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )7 § Den ekonomiska brottslighetenFöredrogsjustitieutskottets betänkande 2001/02:JuU8Den ekonomiska brottsligheten (skr. 2001/02:40 ochförs. 2001/02:RR11).Anf. 42 ():Fru talman! ska vi behandla justitieutskottetsbetänkande om den ekonomiska brottsligheten. Jagyrkar inledningsvis bifall till reservation 1 och ställermig bakom övriga moderata reservationer.I betänkandet behandlas regeringens årliga skri-velse samt motionsyrkanden. Vidare behandlas ocksåett förslag från revisorer som syftar till atthöja kvaliteten i det arbete som Ekobrottsmyndighe-ten och skattebrottsenheterna utför samt att förbättrakompetensen hos underrättelseverksamheten inommyndigheten som arbetar med bekämpning av eko-nomisk brottslighet.Fru talman! Jag vill redan från början säga att vimoderater vid införandet av Ekobrottsmyndighetenförordade en annan lösning. Men när myndigheten nuhar kommit i gång med sin verksamhet anser vi mo-derater att dess verksamhet måste göras så effektivsom möjligt för att kunna möta den alltmer kvalifice-rade ekobrottsligheten. måste myndighetens in-körningsperiod vara över. Myndigheten har faktisktfunnits till . Vi moderater är också heltövertygade om att man ska kunna förbättra och säker-ställa hög kvalitet i myndighetens utredningsarbete.Men då krävs det både fler ekobrottsutredare ochpersonal med mer specialiserad kompetens, inte minstinom IT-området.Ett annat problem med den nuvarande organisa-tionen på ekobrottsområdet är att den är otydlig. Därvill jag framhålla att det är något som Riksdagensrevisorer klart och tydligt har påpekat.Som ett exempel kan jag nämna att både skatte-myndigheternas skattebrottsenheter ochEkobrottsmyndigheten ägnar sig åt utredande verk-samhet. Vi moderater anser att risken med en sådanorganisation medför att ansvarsfördelningen uppfattassom oklar, inte minst eftersom Ekobrottsmyndighetentill skillnad från skattebrottsenheterna inte finns i alladelar av landet. Därför borde man mycket starktöverväga om inte ansvarsfördelningen mellan deolika myndigheterna kunde göras tydligare.Mot den brakgrunden har vi moderater lagt framett förslag att en översyn bör genomföras av såvälEkobrottsmyndighetens verksamhet som ansvarsför-delningen mellan och skatte-brottsenheterna i syfte att effektivisera arbetet justmot den ekonomiska brottsligheten.Fru talman! Från moderat håll inser vi att denekonomiska brottsligheten i många fall är svår attutreda och ställer oerhört stora krav på kvalificeradekunskaper inom olika områden. Vi anser att berördamyndigheter saknar denna kompetens . Vi tyckerinte att det är rimligt att begära att åklagare och poli-ser själva ska besitta den kompetensen. Även här, frutalman, ha vi moderater ett förslag, nämligen att åkla-gare både ska ges rätt och ha en skyldighet att i de fallså krävs anlita experter med särskild kompetens ochsärskilda kunskaper i t.ex. skatterätt, miljörätt ochassociationsrätt.Jag har lite svårt att förstå varför ni socialdemo-krater inte ens här är villiga att gå med på att möjlig-göra att sådan extern kompetens som skulle kunnahyras in och vara en förstärkning och öka resursernaför åklagarna. Men vi kanske får höra vad GöranNorlander har att säga om den saken i sitt anförande.Även polisorganisationen måste ges tillräckligaresurser för att garantera tillgången till specialistkom-petens. Detta har jag framfört i en tidigare debatt här ikammaren då vi diskuterade polisfrågor. Där menadejag att man måste öppna för andra yrkeskategorierinom polisen. Det handlar om ekonomer, analytiker,beteendevetare, talman! Vad gör man för att förebygga ochminska den ekonomiska brottsligheten? Det är väldigtintressant att kunna förebygga och minska den. Ochhär anser vi moderater att man måste genomföra såvälgenerella skattesänkningar som sänkningar av skattenpå enskilda områden. För höga skatter kan i vissa fallfå till följd att personer begår brott. Känt är väl att etthögt skattetryck främjar uppkomsten och utveckling-en av en ökande svart arbets- och tjänstesektor. Mendet har tydligen inte Socialdemokraterna förstått, ellerkanske ni inte vill förstå att det finns en så utbreddsvart arbetsmarknad.Till sist, fru talman, vill jag ta upp en reservationsom vi också står bakom, och den handlar om att vianser att det vore rimligt att nuvarande ordning änd-ras på så sätt att de s.k. miljösanktionsavgifterna inteska verkställas innan ett eventuellt överklagande avtillsynsmyndighetens beslut slutgiltigt har blivit prö-vat. Det är en skam att inte åtminstone detta, somskulle underlätta just för den enskilde, kunde få enmajoritet här i riksdagen.Anf. 43 ():Fru talman! Jag har just varit uppe i talarstolenoch talat om ohälsa, som är ett stort problem. Denekonomiska brottsligheten är också ett stort samhälls-problem. Värdet av den rent ekonomiska brottslighe-ten i beräknas uppgå till 100-150 miljarderkronor . Av detta beräknas varaskatter och andra avgifter som undanhålls staten ochdet allmänna. Återstående hänför sig till borgenärs-brott av olika slag.En utbredd ekonomisk brottslighet rubbar tilltrontill välfärdssystemet och därmed den generella väl-färdspolitiken. Att få till stånd en effektiv bekämp-ning av den ekonomiska brottsligheten är en mycketviktig kriminalpolitisk uppgift. Det är också en viktigrättvisefråga och fördelningspolitisk fråga. Seriösanäringsidkare drabbas och kan tvingas i konkurs pågrund av den illojala konkurrens som den ekonomis-ka brottsligheten leder till.Ekobrottsligheten har ut-vecklats mot olika former av svårutredd och farligkriminalitet riktad såväl mot staten som mot enskilda.Det brottsutredande arbetet har successivt blivit allt-mer komplext. Genom vårt medlemskap i harkapitalflödet och kapitalets rörlighet ökat. Detta ska-par också möjligheter till ekobrott.Riksdagens revisorer har på eget initiativ granskatmyndigheternas samverkan för att bekämpa ekono-misk brottslighet. Revisorerna pekar på ett antal om-råden där problem finns, t.ex:- svårigheter att styra och prioritera utredningsre-surser med fyra myndigheter inblandade,- samordningsproblem med polisinsatser,- risk för skillnader i kompetensutveckling mellanåklagare och poliser på de olika myndigheterna,- att flera myndigheter bedriver underrättelseverk-samhet eller har behov att få tillgång till under-rättelseverksamhet som en annan myndighet be-driver.När det gäller styrning och prioriteringar av ut-redningsresurser anser vi i att Justitie-departementet mer aktivt bör verka för att samverkanmellan myndigheterna blir effektivare och att resur-serna på området används på ett optimalt sätt. Viutvecklar det mer i vår partimotion samt i reserva-tion 2.Att inte ha direkt tillgång till det centrala skattere-gistret försenar handläggningen. Skattechefer ochskattebrottsutredare menar att de tappar kompetensengenom att de inte själva har direkt tillgång till regist-ret. Ett annat hinder är att utredarna inte har rätt attanvända tvångsmedel, och framför allt är skatteutre-darna kritiska till att de inte kan ta handlingar i be-slag.Vi i anser att det är viktigt att kam-pen mot den ekonomiska brottsligheten är effektivoch anser att regeringen bör återkomma med förslagsom kan garantera skattebrottsutredarna sådan effek-tivitet när det gäller användandet av tvångsmedel.Avslutningsvis ska jag säga något om underrättel-severksamhet. Redan när Ekobrottsmyndighetenbildades diskuterades om underrättelseverksamhetenavseende ekonomisk brottslighet skulle bedrivasinom eller Rikspolisstyrelsen.Enligt nuvarande bestämmelser är det polisen som ihuvudsak svarar för kriminalunderrättelsetjänsten påekobrottsområdet. har intenågon direkt tillgång till de register som polisen upp-rättar i detta syfte. Och menaratt man får svårare att bekämpa ekonomisk brottslig-het bl.a. genom att den inte kan upptäcka ny ekono-misk brottslighet och tidigt utarbeta en strategi för attbekämpa den. De menar också att myndigheten harsvårigheter att uppfylla sitt uppdrag att följa ochanalysera den pågående brottsligheten utan en egenunderrättelseverksamhet. I anser vi attdet är hög tid att regeringen ser till att Ekobrottsmyn-digheten får direkt tillgång till de nödvändiga under-rättelseregistren och yrkar bifall till reservation 8 ibetänkandet.Det finns många fler verktyg som kan användasför att vi mer effektivt kan bekämpa den ekonomiskabrottsligheten, och jag vill därför rekommenderaintresserade att läsa partimotion omekonomisk brottslighet. Jag står givetvis bakomsamtliga reservationer men för tids vinnande yrkarjag bifall bara till reservation 8.Anf. 44 ():Fru talman! Den ekonomiska brottsligheten har jublivit en följetong. Vi har tyvärr inte riktigt kommit imål med frågan. Det har inte satt sig ute på fältet hurman ska jobba.Det råder inget tvivel om att det har blivit betyd-ligt bättre med den nuvarande organisationen än vaddet var tidigare. Den saken är helt klar. Men det äroerhört långt kvar till ett rimligt resultat inom områ-det.Vad är ekonomisk brottslighet? Det här får inteuppfattas som enbart en kamp mot skattebrott. Det ärvinningsbrottslighet i näringsverksamhet. Man bör haen ganska vid definition av vad som menas med eko-nomisk brottslighet så att det går att fånga in de all-varliga fenomenen på ett adekvat sätt. Tanken när viresonerade om att över huvud taget inrätta en sådanorganisation var att det måste finnas någonting för attfånga upp den kvalificerade organiserade ekonomiskabrottsligheten. Traditionell brottslighet, vare sig det ärskattebrott eller förmögenhetsbrott, kan hanterasinom det traditionella rättsväsendet.Tidigare talare har sagt att detta är ett allvarligtsamhällsproblem. Vi är helt överens om det ikammaren. Jag läste för någon vecka sedan i DagensIndustri att låg på femte plats inom OECDvad avser den största svarta ekonomin. Det kan juvara lite si och så med sådana utredningar, men vihåller på att bli lite grann av världsmästare när detgäller det tudelade samhället. Det är inte bra.För något halvår sedan genomförde vi kristdemo-krater tillsammans med ett seminari-um där vi resonerade om olika problem. Vi kom rättsnart fram att ett av de allvarligaste problemen i bran-schen var brottslighet. Då var det framför allt attchaufförer från öststater flygs in illegalt till Sverige.De kör här i , och sedan åker de hem.Det är fullkomligt häpnadsväckande att hela denverksamheten kan pågå och att ingen ingriper. Det ärockså ett fenomen som Transportarbetareförbundethar pekat på . Detta föranledde mig att gåtill generaldirektören på EBM, , ochfråga hur han såg på detta. var han inte riktigt påhumör den dagen eftersom de har en del problem,men han insåg att detta var någonting de egentligenborde ta tag i.Vi kunde läsa om spritflödet in iSkåne. Det är något som vi är medvetnaom. Det ökar och ökar. Man talar nu om en etableradhandel med svartsprit. Den spanare som åberopades iartikeln kände till 356 fasta försäljningsställen.Bakom dessa fenomen byggs starka ekonomiskaorganisationer upp med internationell anknytning. Deär för övrigt ofta styrda utifrån. Det var precis somvad skedde i . Det var dåden riktigt organiserade maffiabrottsligheten bet i USA.Vi kan hålla på och rada upp olika ting, och vi kannotera att rättsväsendet kommer till korta här.Då kommer vi in på frågan om myndighetsstruk-turen. Jag vidhåller att felet med EBM är att den inteär en myndighet. Den ser till dels egentligen ut somunder den borgerliga tiden då man hade samsittning-ar. är det strukturellt lite bättre, men fortfarande ärdet fråga om olika myndigheter och är detproblem i myndigheternas möjligheter att samarbeta.Det har blivit bättre, men man kommer aldrig riktigt imål förrän man får en enhetlig myndighetsstruktur.Man får helt enkelt slå ihop polis och åklagare till enmyndighet. Det är lagstiftningsmässigt jobbigt, mendet måste göras om problemet ska få en lös-ning.Detta är motiverat bara om de absolut mest be-svärliga och mest kvalificerade fallen ska hanteras.Då ska det vara en myndighet här i somska vara rikstäckande. Det ska vara ett litet skarptgäng som dessutom ska ha möjlighet att köpa in spe-cialistkompetens. Precis som sadetidigare är det fullständigt nödvändigt. Det finns intemöjlighet att sitta med fasta staber som kan hantera såknepiga ting. Det är inget förklenande om personalensom jobbar här. Överallt i samhället i övrigt måsteman skaffa sig specialistkompetens i varje kon-kret enskilt fall. Därför går det inte att ha en jätte-myndighet med 400 personer. Definitionsmässigt gårdet inte att vara särskilt skarp med så många anställ-da. Så många snillen har vi inte i landet på området!Man ska sträva gentemot en liten väldigt vassmyndighet. Som det är nu håller det på att bli någotslags skattebrottsmyndighet för hela som istort sett arbetar med bokföringsbrott.Sedan är det frågan om resurser. Det kostar alltidpengar att få resultat. Så mycket mer behöver egentli-gen inte sägas. Det har gjorts analyser av kvalificera-de insatser i . Man har konstaterat att dettaär dyrt men att det blir bra resultat. Satsas inga pengarblir det ingenting.Ute på myndigheterna kämpar de med att få ihopsina anslag. Det är inte bra om en myndighet liggerpå en anslagsnivå på och manhanterar i undanhållna värden.Det finns inga proportioner där.Sedan är det metoderna. haryttrat sig till revisorer med anledning avrevisorernas genomgång: "anserinte att ska bedriva underrät-telseverksamhet. Styrelsen framhåller vikten av atthålla isär olika myndigheters roller i ett rättssystem.Rikspolisstyrelsen konstaterar att det inte är en åkla-garuppgift att leda det förarbete till en brottsutredningsom spaning och underrättelseverksamhet innebär.Att ge en åklagarmyndighet denna uppgift riskerardärför att skapa lätt förvirring om rollfördelningen. "Här har man sammanfattat hela tokeriet i ett endastycke. Här sitter och säger attdetta är något som styrelsen ska göra. Sedan försökervi att skapa en skarp myndighet som ska lösa de svå-raste kriminalpolitiska problemen i , och sty-relsen anser att den myndigheten inte ska få bedrivaunderrättelseverksamhet. Myndigheten ska inte få haregister. Det är rena ! Jag trodde aldrig attjag skulle få se detta i skrift. Jag vet att dessa revir-pinkande myndigheter resonerar så, men att de vågarskriva ut detta är häpnadsväckande!Nej, här gäller det för regeringen att ta tag i frå-gorna och inte låta enskilda myndigheter skapa egnasmå områden till fromma för jag vet inte vad. Bådepolis och åklagare befinner sig på den repressivasidan. Det finns inga som helst hinder för att de skasamverka och befinna sig i en myndighetsstruktur.Fru talman! Jag ber att få yrka bifall till reserva-tion nr 3.Anf. 45 ():Fru talman! Först vill jag yrka bifall till reserva-tion 5, men jag står naturligtvis bakom alla Center-partiets reservationer.Ekobrottsmyndigheten är inne på sitt femte verk-samhetsår. Det tar tid att få "kitt" i verksamheten i enny myndighet. Eftersom jag sitter i har jag fått följa verksamheten pånära håll. Man kan säga att det har varit en rad hinderpå vägen. Jag känner nu att man har kommit in på enrakare sträcka och kan köra framåt, inte minst utifrånden sammankomst vi hade när vi fick enbra redovisning.Behovet av att komma till rätta med den ekono-miska brottsligheten är stort. Jag håller med tidigaretalare. Det gäller på en mängd områden. Det är enmängd samverkande faktorer som gör att brottslighe-ten ökar. nämnde transporter, ochdet är väldigt tuffa och tajta förhållanden för densvenska transportverksamheten. Det lockar, och det ärlätt att komma in på den kriminella banan. Det finnsforskning som visar det. Även den organiseradebrottsligheten har svällt på olika håll. Behovet av attha en myndighet som tar tag i denna brottslighet ärdärför väldigt stort.Det finns också ett stort behov av specialkompe-tens. Det får inte finnas byråkratiska hinder för ska kunna ge all personal den kompetens som debehöver. Man får inte heller vara främmande för att tatill sig ytterligare kompetens utifrån om det behövs.Det är personalen med sin kunskap som anger kvali-teten på arbete.Samverkan mellan myndigheter och nätverk ärviktigt för att man snabbt ska kunna uppmärksammaoch säkra bevis och kunna komma framåt för attstävja kriminaliteten. En sak som vi har diskuterat vidmånga tillfällen är samverkan myndigheter emellan,och det finns fortfarande många stora hinder. När detgäller möjligheter att säkra bevis och uppmärksammabrott måste man ligga steget före brottslig-heten. Jag känner ibland att vi ligger lite efter.Det har funnits svårigheter att leda verksamhetenoch att inte kunna påverka, eftersom det handlar omolika myndigheter.Dessutom förhindrar regelverken, t.ex. underrät-telseregistret, ett effektivt arbete inom myndigheten.När det gäller polisens administrativa system kommerinte administrationen på åtdetta, och då är det svårt att renodla åklagarens roll.Det finns ett antal större och mindre fyrkantersom förhindrar samverkan mellan myndigheter. Härmåste alla hjälpas åt, även vi på den politiska sidan,för att röja undan dessa hinder. Det är riksdagensmajoritet som har det största ansvaret i det här fallet.Jag kan nämna en sådan sak som gemensamma IT-system och olika datasystem, att man inte kommer åtinformation och inte kan arbeta effektivt. Det är storahinder på vägen.När det gäller revisorers arbete hardenna genomgång varit nyttig. En särskild utredninghar också tittat på verksamheten. Jag tror att det harvarit ett bra stöd för att ta sig över de hinder som harfunnits på vägen.Det har också blivit en bättre geografisk balans.Ärendebalanserna växte på denna sida, och harman flyttat om. Jag tycker att det känns bra, även omdet behövs mer resurser eftersom den här typen avbrottslighet ökar.Fru talman! Det är viktigt att fortsätta att följa uppdenna myndighets verksamhet. Behovet är stort vadgäller såväl kompetens som resurser och samarbete,så att vi kan ta bort de fyrkanter som finns som hin-der.Anf. 46 ():Fru talman! Det som om att rättsväsendet kommer till korta var väl ettunderstatement. Det är verkligen sant på detta områ-de. Det är få områden som kostar så mycket både iresurser och i ekonomiska förluster, inte minst iskatteuppbörd, för det svenska samhället som denekonomiska brottsligheten. Det är också svårt attfinna en fungerande struktur, för det gäller att här, omnågonstans, balansera krav om rättssäkerhet och ef-fektivitet. Rättssäkerhetskraven går att ställa uppganska tydligt, men när det gäller effektivitetskravenblir det mycket svårare, därför att då handlar detverkligen om resurser.Därför, fru talman, vill jag redan nu yrka bifall tillreservation nr 6.Det handlar om tidskrävande insatser, resurskrä-vande insatser och inte minst kompetenskrävandeinsatser. Detta tas också upp i regeringens skrivelse,och revisorer berör detta. Jag tycker i huvudsak är på rätt väg. Man berör allt detväsentliga om strategi och upplägg och hur vi ska gådessa problem till mötes. Men uppenbart kommerman till korta när man strukturellt tycker attEkobrottsmyndigheten skulle vara den lösning somfixar det här. Där hörde vi också goda skäl från tidi-gare talare, att det inte fungerar och att det inte barahandlar om tiden. Jag tror att vi kommer att stå här ikammaren vid senare tillfällen och beklaga oss översamma saker. Man kan lägga utredningar på rad somtalar om varför har problem,både från deras egna och inte minst från Riksdagensrevisorer.Jag skulle bara i denna debatt kort vilja beröra detfaktum att detta område om något har starka interna-tionella beröringspunkter. Därför är den kanske vikti-gaste kampen som vi kan föra mot ekobrott i vårt landden kamp vi för tillsammans. Då kan man börja i detstora och titta vad t.ex. gör och vilket stöd demåste få i den kamp som de driver mot olika formerav skatteparadis, alltså att bekämpa illojal skattekon-kurrens. Den ska dock skiljas från lojal skattekonkur-rens, som är något helt annat. Andra länder har lojalasystem men lägre skatteuttag än vi har i vårt land. Detär en annan sak med länder som är i stort sett friham-nar för vildavästernekonomier. Detta måste vi täppatill. Så länge de finns och verkar kommer det att drivapå ekobrott i Sverige.Också på EU-nivå pågår en hel del arbete som vibör plocka med oss vad gäller informationsutbyte,polisiära åtgärder och processuella åtgärder. Dethandlar om människor som har nätverk och som görallt vad de vill för att undkomma ekonomisk beskatt-ning. Då skyr man inga medel. Det är trots allt enkla-re att tricksa mellan länder i vår del av världen, därman lättare kan ha kontroll över sina nätverk som skaverkställa detta än vad det är att skicka pengarna tillnågot land i som har skatteparadis medillojal konkurrens.I betänkandet berörs också frågan om själva skat-tenivån ska vara avgörande. Jag tror inte det. Jaghävdar att det inte allvarligt påverkar själva brottslig-heten när det gäller ekobrott vilken skattenivå manhar. Om det gör det är det ytterst marginellt. Proble-met är snarare att det är krångliga regler. Det är rörigaregler. De är svåra att följa och kontrollera. Där har videt stora problemet. Andra länder som har betydligtlägre skatteuttag än vårt land har i princip motsvaran-de problem, så det är, vilket också tas upp i betänkan-det, nästan en sociologisk fråga och inte en fråga omvilken nivå man har på skatterna. Men oavsett om detär ekonomiskt, skattebetingat eller sociologiskt måstevi möta det här med ett internationellt samarbete.Med det, fru talman, tackar jag för mig.Anf. 47 (mp):Fru talman! Jag håller med om att den ekonomis-ka brottsligheten är ett stort problem. Rättsväsendetkommer till korta. strukturhar varit och är ett problem. Det behövs specialist-kompetens, och regeringen behöver ta tag i proble-men. Och IT-systemet behöver utvecklas. De härproblemen har vi definierat.Riksdagens revisorer har presenterat ett förslagsom syftar till att höja kvaliteten i det arbete somEkobrottsmyndigheten och skattebrottsenheternautför. Man vill också förbättra såväl kompetensensom underrättelseverksamheten inom de myndighetersom arbetar med bekämpningen av den ekonomiskabrottsligheten.