prot · GP09102 · 2002-04-25 00:00:00 — Tyvärr har vi sett att rege-ringen lägger fram olika förslag där experterna inombarnområdet tycker en sak men regeringen föreslårnågot annat. Det ansvaret får regeringen ta.Anf. 34 () replik:Fru talman! Det ansvaret tror jag att vi kommer attklara av att ta.De kvinnor och män som vill bli mamma ochpappa är själva kapabla att bedöma om de har möjlig-het att ge ett barn goda uppväxtvillkor.Barn som blir till genom donation är efterlängta-de.Chatrine menade på att jag inte svaradepå frågorna. Jag försökte i min förra replik att ge enbild av hur vi har satt upp staket för att noggrant sesaker ur barns perspektiv. Det sker en rigorös kontrollav donator och en rigorös kontroll av förälder, ochdenna kontroll ska godkännas och sedan innebära engaranti för barnets uppväxtmöjligheter. Det bästa äratt i mångt och mycket vill dessa kvinnor och mäninte bli något annat än mamma och pappa.Anf. 35 ():Fru talman! Vi debatterar betänkande SoU16om behandling av ofrivillig barnlöshet. Det är ettbetänkande som bygger på en proposition som harutformats i samarbete mellan regeringen, Vänsterpar-tiet och Miljöpartiet.Ofrivillig barnlöshet är och har varit ett mycketstort socialt och medicinskt problem för många män-niskor. Det är dock ett glädjande faktum attbetydande medicinska framsteg har gjorts på områdetunder senare årtionden och att många människor harfått en behandling som har möjliggjort för dem att bliföräldrar. Dessa medicinska framsteg, t.ex. in vitro-fertilisering, dvs. s.k. provrörsbefruktning, har betyttmycket positivt för många av de människor som harbehandlats. Den medicinska utvecklingen på områdetställer dock också krav på noggranna etiska övervä-ganden. Det gäller inte minst det blivande barnetsintressen som måste beaktas. Dessa barn ska inteutsättas för större risker eller påfrestningar än andrabarn. Som ett led i denna strävan finns bestämmelser i§ 5 i nuvarande lagstiftning om att befruktning utan-för kroppen med donerade könsceller alltid ska före-gås av en särskild prövning. Läkaren ska därvid göraen allsidig lämplighetsprövning.Den lag som jag hänvisar till och som reglerar invitro-fertilisering antogs 1988. Huvudförslaget i detnu föreliggande betänkandet innebär alltså att lagenutvidgas till att gälla befruktning utanför kroppen, såatt även prövrörsbefruktning med ägg eller spermiersom kommer från andra än paret som genomgår be-handling blir tillåten. ,som avgav rapport i ärendet , var positivtill sådan behandling med befruktning utanför kvin-nans kropp där antingen spermier eller ägg kommerfrån utomstående. Det utgör grunden för förslaget ibetänkandet. Det är tydligt i förslaget att det inte fårvara både ägg och spermier från utomstående. Detska alltså fortfarande finnas ett genetiskt samband.Det är ett av de bärande förslagen i propositionen ochbetänkandet. En förutsättning för var barnets rätt att få kännedom om sittursprung. Det är också en grundförutsättning i före-liggande betänkande.Som en viktig övergripande hållning på områdetär förslagen och skrivningarna i betänkandet att Soci-alstyrelsen noga följer utvecklingen på området, inteminst utifrån barnperspektivet, och redovisar resulta-ten. Här finns viktiga etiska aspekter att följa och tahänsyn till. Dessutom är det naturligtvis viktigt attnoggrant följa forskning och utveckling på området.Vi har möjlighet att fortsätta att diskutera och åter-komma till frågan.Eftersom det förutsätts att den föreslagna verk-samheten med äggdonation eller donation av spermierska följas upp synnerligen noggrant anser Vänster-partiet att det är relevant att behandlingen sker viduniversitetssjukhus. Medicinsk kompetens och forsk-ning inom andra specialiteter än gynekologi ochobstetrik kan vara mycket aktuellt. Man öppnar ibetänkandet för möjligheten att närerforderliga erfarenheter vunnits vidga möjligheternatill att ge behandling också vid andra sjukhus.Fru talman! Jag yrkar med detta bifall till försla-get i betänkande SoU16 Behandling av ofrivilligbarnlöshet.Anf. 36 ():Fru talman! I betänkandet Behandling av ofrivilligbarnlöshet tar man upp mycket viktiga frågor sominnehåller många dimensioner. Jag vill mycket kortdeklarera att ställer sig fullt ut bakombetänkandet. Det gäller en utvidgning av lagen så attäven provrörsbefruktning med ägg eller spermier somkommer från andra än paret som genomgår behand-ling blir tillåten, med reservationen att inte både äggoch spermier kommer från utomstående.Vi står även bakom att behandlingen ska få utfö-ras enbart vid universitetssjukhus efter särskild pröv-ning och bakom förslagen om barns rätt att få känne-dom om sitt genetiska ursprung. Likaså står vi bakomföreslagna definitioner som införs i föräldrabalken.Jag tycker att frågan har beretts väl, inte minst idet grundarbete och förslag som kommer från Statensmedicinsk-etiska råd.Flera motionärer, bl.a. från , har ak-tualiserat frågor kring IVF-behandlingar. Det gällersynpunkter på antalet behandlingar som par har möj-lighet till. Det gäller väntetider och avgifter. Jag kanha förståelse för dessa synpunkter och även andramotionärers synpunkter på dessa frågor. Dock är det,som utskottet också anför, i första hand en fråga försjukvårdshuvudmännen. Regioner och landsting,gärna i samverkan, har att lösa frågan. Det är min ochCenterpartiets uppfattning.Jag yrkar bifall till utskottets förslag i dess helhet.Anf. 37 ():Fru talman! liberalerna står bakomdetta betänkande.Det är många par som är ofrivilligt barnlösa i Sve-rige, och de mår ofta väldigt dåligt. Man provarmånga olika metoder för att försöka få ett barn. I dagmåste man söka sig utomlands för att få en äggdona-tion.Vi tycker att det är bra att vi nu har detta betän-kande, som öppnar dessa möjligheter. Jag tyckerockså att det är bra att det i betänkandet och proposi-tionen finns en massa olika regler som tar till varabåda föräldrarnas problem - det är säkert inte lätt attfatta beslutet att ta en utomstående givare för att få etteget barn. Här finns mycket som kommer att hjälpaföräldrarna att ta detta beslut. Det kanske i vissa fallhjälper dem att inte ta beslutet - det kan också bliföljden av en sådan här rådgivning.Det är bra att vi får ett klargörande när det gällervem som är mor och far till barnet. Därför välkomnarvi den ändring i som finns med. Dethär är naturligtvis någonting som är oerhört viktigtför barnet, och att vi inte ska ha någon diskussion omdet här . Vi har redan haft en diskussionoch en rättegång, där vi såg att det fanns brister i dentidigare . Det är också viktigt att bar-nen har rätt att få reda på vem som är givare.Det som jag fortfarande tycker är något av ett litetproblem är de olika regler som gäller ute i landsting-en när det gäller finansiering av behandlingen avofrivilligt barnlösa. Man kanske är på samma klinikmen kommer från olika landsting och har olika förut-sättningar. Det är en sak som vi i inte skabesluta om, utan det ska sjukvårdshuvudmännen göra.Men jag tror att det är angeläget att det uppmärk-sammas att det står skrivet i betänkandet och också ipropositionen.Vi vädjar inte, men vi uppmanar landstingen att tasig en funderare på detta för att riktlinjerna ska blilika. Det är olyckligt att det ska vara beroende av varman bor i landet vilka möjligheter man har att få hjälpmot en ofrivillig barnlöshet.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag.(forts. 13 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.12 § FrågestundAnf. 38 till veckans frågestund. I denna fråge-stund kommer följande statsråd att delta: vice stats-minister , jordbruksminister , försvarsminister ,socialminister och statsrådet . Vice statsministern besvarar såväl allmän-politiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsom-råde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra derasansvarsområde inom regeringen.Då tar vi första frågan.Resurser till LivsmedelsverketAnf. 39 ():Fru talman! Vi har i under de senaste årentalat mycket om livsmedelssäkerhet. Det har ansettsvara en högt prioriterad fråga och ska väl så vara.Trots detta har vi fått en mängd larmom att denna säkerhet inte är så hög som vi förväntaross att den ska vara. En del substanser som inte bordefinnas i våra livsmedel har funnits där. senast komdet larm om akrylamid.I är det som har ansvarför att förmedla kunskap såväl till konsumenter somtill producenter. Man har uppmärksammat flera avdessa saker och säger sig lida brist på medel för attkunna förmedla den kunskap och ge den informationsom vi konsumenter och producenterna behöver föratt kunna göra rätt val när det gäller det vi äter. Senasti februari anhöll man om 20 miljoner extra.Hur avser jordbruksministern att hantera dennafråga?Anf. 40 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är alldeles riktigt att det harkommit många larm både i - senast i veckan- och i många andra EU-länder. är detviktigt att konstatera - det är inte jag som politikersom konstaterar det, utan jag förmedlar bara vadforskarna säger - att vi aldrig har haft så säker matvare sig i eller inom EU i övrigt som vi har . Jag tycker att det är viktigt att säga det i dendiskussion om just nu förs.Ingenting är så bra att det inte kan bli bättre. Där-för arbetar vi både inom EU och i med attförbättra säkerheten när det gäller vår mat. Vi arbetari EU med en särskild gemensam sammanhållen livs-medelslag. Vi arbetar med att få ett livsmedelsverk påEU-nivå. Det är för övrigt ett svenskt initiativ. Viarbetar med att utveckla i Sverigeoch dess olika grenar.Anf. 41 ():Fru talman! Det är bara att hålla med jordbruks-ministern om att vi förmodligen aldrig har haft såsäker mat som vi har just . Trots detta kan det sä-kert bli bättre, som jordbruksministern säger.Men faktum kvarstår. Ansvarig myndighet behö-ver ökade resurser för att kunna förmedla informatio-nen till oss konsumenter och självfallet också tillproducenterna av maten. anhöll om 20 miljoner extra för att kunna för-medla kunskap. Hur hanterar regeringen denna hem-ställan? Dessa 20 miljoner behöver man . Jag kan inte finna någonting om det itilläggsbudgeten.Anf. 42 Jordbruksminister ():Fru talman! Två saker skulle jag vilja säga somsvar på frågan.För det första kommer att fåmera pengar för en alldeles speciell sak, nämligen enkostvaneundersökning som riktar sig till barn ochungdomar. Vi vet för lite om vad barn och unga äter.När vi inte vet kan vi heller inte utforma bra råd.För det andra avser några ministrar - socialmi-nistern, båda miljöministrarna och jag själv - att kallatill oss , forskarna, branschen, in-dustrin och handeln för att diskutera denna fråga.Vilken ytterligare forskning behövs? Hur kan handelnoch framför allt industrin agera? Kan vi få ned akry-lamidnivån genom annorlunda alternativa processer iindustrin? Kan vi råda människor i hemmen att lagamaten på ett annat sätt? Det kommer vi att göra inomde närmaste två veckorna.För del handlar det just nu ompengar till kostvaneundersökningen.CancerplanAnf. 43 ():Fru talman! Jag ska be att få rikta en fråga till so-cialministern. i följd har jag tillsammans medkolleger motionerat om en utredning av en ny cancer-plan. Våra frågeställningar har bl.a. varit följande.Hur ska den högspecialserade vården organiseras?Hur ska utbildningen av onkologer förbättras? Hurska effektiv cancerprevention kunna ske?Både 2001 och 2002 har majoriteten i utskottetavstyrkt våra förslag. Senast - den 18april - justerades betänkandet, och man avstyrkte vårmotion igen.Sedan dess har såväl statsministern som socialmi-nistern i medierna hävdat behovet av en cancerplan.Socialministern har också träffat representanter förStockholms landsting.Flera andra länder - , och Eng-land - har redan på gång utredningar om cancerpla-ner.Mina två frågor är således följande. Kan vi lita påatt en utredning om cancerplan kommer till ståndefter det att man så sent som sade nej häri , på samma sätt som man gjorde ?Kommer det att gå på samma sätt som med vårdga-rantin, som Socialdemokraterna avstyrkt tio gånger isträck men som man själv kommer med ett nytt för-slag om?Anf. 44 Socialminister ():Fru talman! Den svenska sjukvården bygger på enmycket förnuftig princip, nämligen ett decentraliseratansvar för hela vården. Sjukvårdshuvudmännen - detär i huvudsak landstingen - svarar för att organiseravården.Då och då har det rests krav på att staten ska in-gripa med särskilda planer för särskilda diagnoser.Det är egentligen ett principiellt avsteg från den ord-ning som vi har och som har varit framgångs-rik.Emellertid har kravet rests inte bara från cancerlä-karna och Cancerfonden när det gäller cancerfrågan,utan också från fetmaforskare och fetmaläkare när detgäller fetmabehandling. Man diskuterar det också påandra områden.Vi har från regeringens sida sagt att vi är intresse-rade av att utreda frågan om behovet av särskildaplaner. Den utredning som vi nu arbetar med direktivför skulle se på hur den framtida högspecialiseradesjukvården ska se ut framöver inte minst ur ett inter-nationellt perspektiv. Vi kommer att få nya utma-ningar när det gäller den svenska sjukvårdens bidragtill en hög europeisk standard. Vi kommer också attutreda frågan om vi ska arbeta med denna typ avsärskilda planer exempelvis för cancervården.Svaret är inte alldeles givet, men vi tänker utredafrågan för att kunna ge lite mer material än det som nihittills har kunnat redovisa i diskussionen.Anf. 45 ():Fru talman! Det är väldigt bra att man utreder frå-gan, men det var inte det jag frågade om.Socialdemokraterna och andra avstyrkte förslagetden , men sedan gick statsministern och soci-alministern ut och sade att vi ska ha en cancerplan.Det rimmar illa.Socialministern kommer med beskrivningar avvad som ska ske. Jag tycker att det är bra. Det är detvi har begärt, men Socialdemokraterna med stödpar-tier har avstyrkt förslaget.Ska socialdemokraterna i utskottet ändra sig nuoch gå med på detta? De har justerat betänkandet den18 april. Hur ska man klara det här inom socialdemo-kratin?Anf. 46 Socialminister ():Fru talman! Jag behöver knappast upplysa om att man inte får någon sjukvårdutan pengar. Problemet såväl när det gäller den hög-specialiserade vården som frågan om en cancerplan äratt man måste bygga upp verksamheterna med enförsäkran om resurser för sjukvårdens utveckling.Om jag hade varit riksdagsledamot hade jag inteheller bifallit de förslag som har kommit förrän vihade fått frågan: Vilken roll kommer dessa cancer-planer att spela för den svenska sjukvården? Dettaaccepterar också cancerläkarna. Vi har diskuteratdetta med Cancerfonden som anser att vi ska göra enutredning för att se vad det betyder också när detgäller resurserna.Vi brukar ta ansvar också för den ekonomiska si-dan av sjukvårdens utveckling. Därför kan vi gottbörja ett arbete och studera vilken roll den här typenav planer ska ha. När vi har klarat finansieringenkanske kan rösta på våra förslag.Hushållsnära tjänsterAnf. 47 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till vicestatsminister såg TV-programmetAgenda som presenterade en opinionsundersökningom hur människor ser på skattereduktion för hushåll-snära tjänster. Det visade sig att var för detta.70 % var för att svart arbete blir vitt.Detta stärker mitt intryck att opinionen har vänt.Många människor i har svårigheter attförena vardagsliv och yrkesliv. Många ser ocksåproblemet med att en stor del av arbetskraften är svartoch därmed utanför trygghetssystemet.I den här frågan är vi många i många partier somhar bytt åsikt . Det har varit en process. Ibörjan var många negativa till att förbilliga hushåll-stjänster.Min fråga är hur Socialdemokraterna och vicestatsministern ser på detta. Finns det en låsning säga nej eller är ni beredda att diskuteranågon form av underlättnad för hjälp i hemmet?Anf. 48 Vice statsminister ():Fru talman! Först och främst ska man vara glad attfolk tycker att det är bättre med vitt arbete än svart.Det är förvisso inte minst de som arbetar i hemmensom kan vara väldigt nära sina arbetsgivare och varautsatta på olika sätt. Det är då väldigt viktigt att manhar ett arbete som hanteras på normalt sätt - så får försäkringssystemet klarlagt osv. - och inte bara tittar på nettolönen.Om vi har pengar för att stödja någon grupp medhjälp i hemmen är det nog inte i första hand dem somUlf talar om som jag skulle vilja stödja. Dethandlar i så fall om många äldre som kan behövaolika former av hjälp och omvårdnad. Där tycker jagatt vi skulle kunna lägga mera pengar, och vi behöverlägga mera pengar där. Låt oss satsa på det i ställetför att låta redan ganska rika människor göra avdragför den typ av tjänster som brukar diskuteras.Anf. 49 ():Fru talman! Vice statsministern och jag är överensom att det är viktigt att alla arbeten finns inom trygg-hetssystemet. Men jag tycker att det är synd att Soci-aldemokraterna inte ens är öppna för en diskussion iden här frågan.Vi kan se en mängd nya problem som är relatera-de till de senaste 20-30 årens utveckling av familjoch arbete. Det gäller massökningen av sjukskriv-ningar som hänger samman med stress och utbränd-het. betraktades dessa kanske lite grann somöverklassjukdomar, men de drabbar mångamänniskor. I jämställdhetsfrågan har många gruppertyvärr fortfarande inställningen att eftersom kvinnanföder barn har hon en särskild begåvning för att ocksåstäda och bära tunga matkassar. Vi har mammor ochpappor som lider av att de inte har tillräcklig kontaktmed sina barn då båda heltidsarbetar.Jag tycker därför att det är synd att inte vicestatsministern åtminstone visar en öppning så att vikunde föra en dialog för att se hur man skulle kunnafå lite billigare hushållstjänster för många människor.Anf. 50 Vice statsminister ():Fru talman! Jag tror inte att det någonsin kommeratt handla om många människor som vill betala för attfå hushållshjälp i hemmet. Däremot måste mångamänniskor ha hushållshjälp därför att de är sjuka ellergamla. Där hjälper samhället till, och det behövs ännumer resurser, skulle jag kunna tänka mig.Jag menar inte att vi inte kan föra en diskussionom frågan. Det är uppenbart att framför allt kvinnor-na drar ett tungt lass när de i så hög grad ärförvärvsarbetande. Men vi kunde börja med att varalite mer jämställda i hemmet. Då behövde inte barakvinnorna bära hem de tunga kassarna eller jagadammtussar hemma.Investeringsbidrag till hyresrätterAnf. 51 ():Fru talman! Jag har en fråga till blir alltmer besvärande. Ett 70-talkommuner har en påtaglig bostadsbrist, och enligtuppgift finns i ett hundratal barn i bostadslösafamiljer. De är alltså hemlösa. I byggdesförra året 5 000 lägenheter, men det som efterfrågasär billiga hyresrätter. I hela Stockholmsområdetbyggdes bara 300 hyresrätter.Förra veckan talade ministern om en ökad sats-ning på det investeringsbidrag som vi tillsammans hartagit fram.Min fråga är: Hur och när får vi se ett förslag omen ökad satsning på stödet för att kunna bygga billigahyresrätter?Anf. 52 Statsrådet ():Fru talman! Det är riktigt som sä-ger att fler billiga och kvalitativt bra hyresrätter be-höver byggas. Vi har en brist på bostäder sär-skilt i tillväxtområdena och storstäderna.Jag kan notera att det investeringsbidrag somVänsterpartiet, och Socialdemokraternakommit överens om för att stimulera hyresrättspro-duktionen tycks bli en succé. Intresset för att sökainvesteringsbidraget är mycket stort. I skaman bygga 1 200 hyreslägenheter, och också i Linkö-ping, , och på andra håll runtom ilandet byggs hyreslägenheter tack vare investerings-bidraget. Även i börjar det så nättröra på sig, om än väldigt försiktigt.Jag har sagt att om efterfrågan på investeringsbi-draget skulle bli så stor att medlen inte räcker till fårvi i det kommande budgetarbetet pröva möjlighetenatt skjuta till medel. Jag ser inga sådana tendenser , men om det skulle uppstå en sådan situation fårvi naturligtvis pröva de förutsättningarna.Anf. 53 ():Fru talman! Jag tycker också att investeringsbi-draget är bra, men det fungerar tyvärr inte där detbehövs mest. I den beslutsomgång som var i marsbeviljades inga medel till projekt i ,eller . Produktionskostnaderna an-sågs för höga för att uppfylla kriterierna. Det är säkertriktigt, men man kan också vända på det hela ochsäga att investeringsstödet i dessa områden är för lågt.Stora grupper av människor utestängs från nyproduk-tion i våra tre storstäder, vilket i sin tur ökar segrega-tionen.Är det inte dags att se över konstruktionen av bi-dragsreglerna och ställa större krav på dekommuner som berörs, ministern? , och ska vara till för alla människor.Anf. 54 Statsrådet ():Fru talman! Både i och planerasen hyresrättsproduktion till rimliga kostnader, ochman är långt framme med projekt för att söka investe-ringsstödspengar. Jag är mindre orolig när det gälleratt få i gång bostadsbyggandet där, dvs. att få i gången hyresrättsproduktion för normalinkomsttagare.Däremot tycker jag att det i en del Stockholmskom-muner saknas en politisk vilja.Ett antal socialdemokratiska kommuner i Stock-holmstrakten har gått samman om en gemensam upp-handling när det gäller hyresrättsproduktion till rimli-ga kostnader inom allmännyttan. Tyvärr är intresset iandra kommuner i relativt svagt.Vi har i lagstiftningen tydlig markerat att kommu-nerna har ett bostadsförsörjningsansvar. Kommuner-na måste nu svara upp till den utmaning som rege-ringen har riktat till dem. Vi ställer upp med investe-ringsbidrag, och kommunerna måste ta ett ansvar föratt produktionen ska komma i gång.Motköpsavtal vid helikopterköpAnf. 55 (m):Fru talman! Jag har en fråga till försvarsministern.Den 13 september förra året beslutade regeringenom beställning av 18 medeltunga helikoptrar från NHIndustries. Riktlinjerna för Försvarets materielverkhar vid upphandlingen varit att man skulle göra kom-pensationsåtaganden, s.k. offset eller motköp, i varjefall för köpesummor som uppgår till över 100 miljo-ner. I helikopteraffären handlar det om ett 100-procentigt kompensationsåtagande, dvs. om en mot-köpsaffär. I den här helikopteraffären handlar det omett 100-procentigt kompensationsåtagande, dvs. enmotköpsaffär.I ett svar till mig uppgav för-svarsministern att frågan var litet för tidigt väckt. Nuåterkommer jag och frågar: Hurhar motköpsaffären landat?Anf. 56 Försvarsminister ():Fru talman! Den har landat som den skulle göra.Det finns alltså affärsavtal som svarar mot de värdendet gällde.Jag vill minnas att det föreligger kommersiell sek-retess, åtminstone delvis, kring de dokument som dethandlar om, så jag kan inte ge exempel.Jag har personligen gått igenom listan för att skaffamig en överblick, och ser ingen anledning till erinranmot det sätt som har handlatpå.Anf. 57 (m):Fru talman! Försvarsministern angav i sitt svar idecember att han utgick ifrån att skulle kunna offentliggöra åtagandenaså snart det inte fanns behov av sekretess längre.Jag utgår ifrån att försvarsministern vidhåller deninställningen så att så snartsom möjligt gör det så att man kan se hur den härmotköpsaffären ser ut.Den militära underrättelsetjänsten har i en pro-memoria låtit förstå att den här affären, möjligen tillföljd av ett spionage - det var en svensk överste somgreps av säpo - skulle ha blivit mellan 2 och 2½ mil-jarder dyrare. Det påståendet har försvarsministerninte accepterat i ett KU-förhör. Hur kan försvarsmi-nistern vara så säker på att spionageläckan inte kan hafördyrat affären?Anf. 58 Försvarsminister ():Fru talman! På den första frågan från vill jag säga att det är som gören sekretessprövning. Jag är inte alldeles säker på omMaterielverket har ställts inför frågan och prövat omdet är ett offentligt eller hemligsatt dokument.När det gäller den andra frågan pågår konstitu-tionsutskottets bedömning. Jag vill bara redovisa fördet jag har uttalat där.Till stöd för den linje som jag har redovisat gälleratt redan dagarna efter det att vi fick reda på dettadokument förklarade försvarsmaktens ledning att denbedömning som finns i dokumentet inte gäller somförsvarsmaktens.