prot · GP09110 · 2002-05-22 00:00:00 — Jag ser framför migen risk att vi importerar ägg utifrån, och det var intedet vi var överens om. Om den situationen uppstår,går det inte att rucka på dispensen? Jag delar annarsuppfattningen att omställningen bör fullföljas.När det gäller pälsdjursnäringen är det fråga omfarmade djur. Jag har svårt att förstå att de djuren farså illa som säger med tankepå kvaliteten på produktionen och försäljningen avprodukterna.Här är det fråga om att äventyra eller omintetgöraen näring i . Det är fundamentalt oroande är beredd att göra så. Jag utgår från att tar reda på mer om detta och dri-ver frågan så att inte sysselsättningen i även-tyras. Det är lätt hänt att gå vidare på andra områden.Det vi behöver mer än något annat i är ar-betstillfällen, utkomstmöjligheter, exportmöjligheterosv. Socialdemokraterna går tydligen in i detta attförbjuda en hel näring med öppna ögonen. Det går atttänka sig in i vad följden kan bli av detta. Det är defi-nitivt inte bra för Sverige.Anf. 69 ()replik:Fru talman! Jag tar frågan om hönsnäringen igen.Dispenserna löper. Problemet är att få fram de nyasystemen. För den som har tecknat sig för ett nyttsystem som ska levereras eller framåti tiden fortsätter dispensen att löpa under denna tid.Men vi ska inte ge allmänna dispenser efter den 1januari 2004. Det datumet ligger fast.Vi är alla överens om att vi vill ha svenska ägg ivåra butiker. Vi ska där kunna välja att köpa ägg frånhöns i inredda burar, ägg från frigående höns ellerKravägg. Det ska vara en tydlig märkning för konsu-menterna. Jag tror att vi är överens om - och detligger fortfarande fast - att vi ska ha en svensk ägg-näring i Sverige.Än en gång är det minkarna. Vi måste ta en dis-kussion framöver om etiken. Utredningen ska titta påkonsekvenserna av ett förbud med utgångspunkt iandra aspekter än just djurskyddsaspekter. Hur vägsetik in? Ska man säga att någon får eller inte får gå ipäls? De frågorna måste vi grundligt diskutera fram-över.För mig är grunden § 4 djurskyddslagen, dvs. attdjur ska kunna bete sig naturligt. hari sin rapport lagt fram förslag till förändringar i upp-följningen av § 4. Jag vill avvakta utredningen, ochjag vill avvakta förslaget. Jag förutsätter att det läggsfram under nästa riksmöte.Anf. 70 () replik:Fru talman! För det första vill jag till en större delinstämma i den kritik som har framförts från CarolineHagström och vad gäller regeringensagerande i pälsdjursfrågan.För det andra konstaterar jag att det är skönt att vii stort är överens i många av de frågor vi diskuterar . Det finns en samsyn, bl.a. en tydlig skrivning ominjektioner. Det finns en samsyn vad gäller hur erfa-renheterna från ska användasoch värderingen av den insats som näringen gör påområdet, t.ex. LRF:s miljöhusesyn och andra pro-gram.Ge mig ett svar på min fråga, . Kan ge några kon-kreta exempel på insatser som har gjort pådet europeiska planet som har blivit handling, verk-lighet, efter det myckna talandet - den tidvi har varit medlemmar i unionen? Detskulle vara intressant för många att få reda på någotkonkret som regeringen har fått igenom på det euro-peiska planet.Anf. 71 ()replik:Fru talman! Det är roligt att höra att anser att vi är överens om mycket. Det stärker djurskyddet att vi i stort över allapartier kan vara överens.Eskil kritiserar att regeringen barapratar och pratar och att ingenting händer. Samtidigtsade jag i mitt anförande att vi har genomfört ett antalkonferenser. Men där anser man att det är mycketprat.Vi har lyft upp frågorna om djurskydd, etik, inomEU. Synen på djur håller på att förändras. Det hållerpå att bli ett större konsumenttryck från människorinom EU där man inte accepterar djurmarknadernaoch transporterna. Transportdirektivet håller på attgenomföras. Vi måste se till att det genomförs i varjeland. ska vara mycket pådrivande i den frå-gan.Vi vet alla att det tar tid att förändra, särskilt inomEU där så många ska vara överens. Det tar tid. Menjag känner att är starkt pådrivande i frågan.Anf. 72 () replik:Fru talman! Jag påpekade i min första replik att vihar varit medlemmar i unionen . Vihar under den tiden omarbetat den agenda uteftervilken jordbrukspolitiken styrs. Vi håller just nu påatt genomföra midterm review, dvs. "medelöversynen".Varför agerade inte regeringen när man hadechansen? Varför tog man inte bort exportbidragen förlevande djur? Varför såg man inte till att få in trans-portdirektivet i agendan och att det skulle följas inomalla EU-länder? Varför talar man bara om de härsakerna? Varför ställer man bara upp på manifesta-tioner och demonstrationer och handlar så lite?Anf. 73 ()replik:Fru talman! Låt mig än en gång säga att det tar tidatt få med alla länder på detta. Under ordförandehalv-året lyfte regeringen fram den här frågan och fick tillstånd väldigt stora diskussioner, inte minst diskussio-nen om exportbidraget för levande djur. Detta är ju enstörre fråga. Även frihandelsavtalet måste ses över,och det måste diskuteras hur man kan lösa de härfrågorna. Det pågår diskussioner. Jag vet att Sverigesregering är starkt pådrivande när det gäller transporteroch alla de frågor som tar upp. Detfinns ingen oenighet här. Från oppositionens sida kanman naturligtvis tycka att det bara pratas, men det tartid. Vi har drivit på frågorna. Det är på väg att händasaker. Rent konkret finns det kanske inte så mycketjust nu som man kan lyfta upp, men väldigt mycket ärpå gång.Anf. 74 ()replik:Fru talman! Jag blir lite bekymrad när jag hör attAnn-Kristine ger vissa indikationer på attdispenserna för hönsburar kan fortsätta att gälla ävenefter . Det är ju inte så att man harhaft lite tid på sig att ställa om sedan fatta-de beslut om att fasa ut burhönsen. Vi i Miljöpartietanser dessutom att de nya modifierade burarna läm-nar mycket övrigt att önska ur hönsens synvinkel närdet gäller möjligheterna till naturligt beteende. Därförblir vi naturligtvis än mer bekymrad över att det läm-nas en liten öppning för att man ska kunna få dispen-ser även efter om man väntat in iden sista sekunden med att beställa dessa system ochkan visa ett papper på att man har gjort det. Då skulleman alltså få ha kvar dessa ännu längre. Det innebärnaturligtvis minskade konkurrensmöjligheter för demsom har tagit det här beslutet på allvar och antingenskaffat nya burar eller byggt system för frigåendehöns med möjlighet för dem att gå utomhus osv. Jaganser att det inte är acceptabelt. Jag skulle gärna viljaatt kommenterade den frå-gan.Anf. 75 ()replik:Fru talman! Än en gång kommer hönsen och dis-penserna upp. Dispenserna upphör den 1 januari2004. Det ligger fast. Jag kan hålla med om att om-ställningen har tagit tid. Det är nu på slutet som om-ställningen har satt fart. De beslut som vi har fattat iSveriges riksdag har kanske inneburit att vi härifrånhar gett uppdraget att se på andra system än barasådana för frigående höns . Jag vet att Miljö-partiet inte tycker om inredda burar. Egentligen gavvi möjligheten till att göra en nyteknikprovning för sent för att det skulle hinna kom-ma fram tillräckligt många nya system . Därför tardet tid att få fram de här systemen.Jordbruksverket har ju också uppmärksammats påatt det finns äggproducenter som inte följer bestäm-melserna utan sätter in nya burar. Kommunerna harfått i uppdrag att se över hur det ser ut inom höns-näringen i respektive kommun. Finns det problemmed dispenser eller uppfylls kraven? Det blir ingenförändring när det gäller dispenserna. Det ligger fast.Anf. 76 ()replik:Fru talman! Jag är glad att höra att Ann-KristineJohansson har en viss självkritik när det gäller snabb-heten i att genomföra det här beslutet. Med tanke påhur man har velat fram och tillbaka huruvida burarska bort helt och hållet eller inte och att man gerdispenser hit och dit så fort det upplevs vara lite pro-blem med detta, är kanske inte så konstigt att detockså finns en viss tro hos hönsägarna att de skakunna komma undan med en del andra saker ochdärför bryter mot de här bestämmelserna. Jag är na-turligtvis glad att man vill försöka göra någonting åtdet.Jag vill också ställa frågan: När kan vi vänta ossatt det kommer ett förslag om avveckling av pälsfar-mar?Anf. 77 ()replik:Fru talman! När det gäller dispenserna vill jag änen gång säga att detta ligger fast. Det handlar ocksåmycket om hur vi konsumenter styr vårt köpbeteendenär vi går och handlar i affärerna. Därför är det vik-tigt med märkningen.Vi får se vad som händer med pälsdjuren fram-över. Utredningen jobbar vidare med de här två kon-sekvensanalyserna, som jag sade. Sedan får vi sevilka förslag som den lägger fram. Vi får återkommatill den diskussionen här i riksdag när det ärpå gång.Anf. 78 ():Fru talman! Det är mycket glädjande att nu kunnavara med om att lägga fram den här propositionen omändringar i djurskyddslagen. Den och den väntandepropositionen, som inte kommer att kunna hanterasunder våren men ändå kommer att läggas fram underdetta , om en ny djurskyddsmyndighet visaratt kamp för att få en bättre djurhållningi börjar ge frukt.I den här propositionen finns mycket av det somvi har drivit , t.ex. att alla djur ska om-fattas av 4 § djurskyddslagen. Det är ganska intres-sant att lyssna på den här debatten. Alla tycker att detär bra att det står där, men så fort det börjar märkas iverkligheten, dvs. så fort man ska kunna införa ettförbud mot viss djurhållning som inte följer § 4, dar-rar man på manschetten. Det är precis så det brukarvara. Intresset finns i ord, men när det ska omsättas ihandling vill man inte vara med längre.Vi i tycker att det är mycket bra attdet står här. Viss djurhållning som finns följerinte § 4. Den säger att djur ska hållas och skötas i engod djurmiljö på ett sådant sätt att det främjar derashälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt.Det är bra att detta nu omfattar alla djur. Vi har endel rättsfall som visar att man har tolkat dettasnävt till att bara omfatta tävlingsdjur, lantbruketsdjur och försöksdjur. Det finns många djur som harfarit mycket illa just därför att § 4 tidigare inte ansettsgälla alla djur.Det är också mycket viktigt att den förändringsom föreslås i § 16 går igenom. Där vidgar man kra-vet på tillstånd för verksamhet. Det är viktigt att Sve-rige agerar snabbt för att få EU att acceptera detta.Det bedrivs mycket djurhållning som bordebehöva ha tillstånd. Jag tänker t.ex. på hästhandel.Där dyker det upp alltfler aktörer, och där finns detalltmer att göra.Jag har många motioner som behandlats i dettabetänkande, t.ex. om eldressyr på hund, vilket hante-ras i propositionen. Där säger regeringen att eldressyrinte är acceptabelt, vilket tycker är braoch har drivit på. Det har tagit . Det kom enutredning om det , tror jag. Jag fick engång ett svar från förra jordbruksministern att den som väntar på något gott väntaraldrig för . Som tur är tycks det vara slut på denhär väntan i alla fall.Jag har också en motion om att kalvar ska dia,vilket borde vara naturligt nu om även de ska infattasi § 4. Att kalvarna dessutom mår bättre gör ju intesaken sämre.I det sammanhanget, och även när det gällermycket annat, är det intressant att höra att Centerpar-tiet tycker att det är bra med ett djurskydd men häv-dar att det ger högre kostnader. Jag vet inte hurmånga gånger man måste visa i att ett gottdjurskydd möjligen ger högre kostnader initialt, mendet ger bättre förtjänster. När djur är friska producerarde bättre, håller längre, lever och kostar i läng-den mindre. Ett gott djurskydd är lönsamt. Det ärmycket svårt att avliva den myten, men man får välförsöka.Jag har också motioner om chinchilla och minkoch om förbud mot vissa slakthönsraser. Jag tror attuppfödning av slaktkycklingar kommer att diskuterasmycket , för den är förskräcklig. Där fardjur illa.Vi måste också diskutera strutsfarmning mycketnoggrant. Ska vi verkligen ha struts i ? Dethar inte bara visat sig svårt att hålla dem, det harockså visat sig hemskt svårt att ha en human slakt avdem, om man kan säga så.Vi i är mycket angelägna om att till-synen ska ligga kvar på kommunerna. Den proposi-tion som kommer om djurskyddsmyndigheten kom-mer klart att ta ställning i den frågan, dvs. att tillsynenska ligga kvar på kommunen. Vi tycker att det är detenda rimliga. Tanken när vi gjorde var,precis som anförs här, att det ska finnas en möjlighetatt koppla ihop djurskyddslagen, gamla miljölagenoch den lag som handlar gödselanläggningar somtidigare låg på , för att kunna ha ensamlad tillsyn över lantbruket. Allt ska ligga undersamma tillsynsmyndighet. Många kommuner jobbarså, vilket är mycket bra.Jag tar också upp en hel del andra frågor i minamotioner. Det gäller t.ex. modifierade burar. Tysk-land har fattat beslut om att inte acceptera det somfelaktigt kallas trivselburar. En cell kan naturligtviskallas för en trivselcell, men det är likt förbaskat encell. En bur är en bur. anser att modifieradeburar inte fungerar, och därför har man sagt nej tillsådana.Man räknar med att och kommeratt följa det exemplet. kommer att vara ennation som tyvärr gick in i en återvändsgränd.Man har från svensk sida försökt att få till stånden förändring, så att äggen inte skulle behöva kallasburägg när märkning blir obligatoriskt.Men de äggen kommer att stämplas som burägg. Jagmåste säga att jag beklagar de äggproducenter somgick i denna fälla, för det kan bara ses som en fälla.Tyvärr tror jag att de kommer att ha svårt att få av-sättning för sina ägg . Framför allt kom-mer det inte att finnas någon exportmarknad. En stortysk exportmarknad är intressant för svenska äggpro-ducenter.Jag tänkte säga någonting om det jag håller påmed förutom riksdagsarbetet. Jag utreder nämligenlångväga djurtransporter inom EU. Jag är förvånadöver att regeringens företrädare inte har framhållit attdet är det vi gör just nu.När jag började med utredningen, som ska varafärdig , trodde jag att man visste ganskamycket om djurtransporterna i andra länder i EU,men det vet man inte. Ingen har ens sammanställtstatistiken. Det finns ett enormt intresse i mångaländer för vad vi gör i utredningen. Vi har lovat attöversätta den till i alla fall engelska, men det finnstryck på att vi ska översätta den till flera språk. Manvet ganska lite.Många länder har inte implementerat transportdi-rektivet. Det förs också en diskussion inom WTO omvi ska få tillämpa transportdirektiv på djur som kom-mer från , t.ex. Vad gäller för djur frånländer som inte är medlemmar i ? Får manräkna den tid som djuren transporteras i t.ex. Rumä-nien eller , innan de kommer in i EU-länder?Det finns många som har synpunkter på det.Sverige har ett bättre djurskydd, men vi är för denskull inte helt förskonade från hemska transporter.EU:s transportdirektiv gäller både slaktdjur och livd-jur. När det gäller slaktdjur har vi fått ett undantag. Vihar en bestämmelse i som säger att slaktdjurfår transporteras i max . När det gällerlivdjur är det EU:s tider som gäller, och reglernatillåter hemskt långa transporter. Det sker en dellånga livdjurstransporter i Sverige.Det som kanske är mest allvarligt är att det i en mängd hästhandlare i som bidrar tillatt hästar transporteras ända ned till . Vi harförstått att transporten oftast går till så att man förstsäljer till hästhandlare i . Det finns doku-menterat på film hur transporterna går till. Det hargått ett danskt TV-program om det. Hästarna får varken mateller foder under den tiden. Precis som vi kunnat sepå bilder av hästar som kommer österifrån - frånBaltikum och - kollapsar hästar på vägen.Det är en fruktansvärd hantering. Jag vill påstå attmånga svenska hästar lämnar landet den vägen. Detgår många svenska hästar till slakterier i i dag.Tittar vi på statistiken kan vi se att det kan röra sigom så mycket som över 5 000 hästar om året.Jag är förfärad över att så många människor ned-låter sig till denna typ av djurhantering. De säljer pådetta sätt för att de tjänar en krona extra. Jag är ocksåförvånad över att människor som anser sig vara seriö-sa när det gäller hästar säger att de måste tjäna enkrona extra och med öppna ögon säljer till hästhand-lare som de vet kommer att sälja hästen vidare tillslakt och som kommer att utsätta hästen för en långtransport.Det är lätt att tro att vi är väldigt bra, men det är viinte. Man måste vara medveten om att detnär det finns pengar att tjäna finns en hel del männi-skor som inte drar sig för sådant här, även om djurlider på grund av detta.När det gäller kamphundsförbudet förvånar detmig att fortfarande kräver endangerous dogs act, som finns i men somman håller på att gå ifrån där på grund av att det intefungerar. Det är intressant att se vad kommunernasäger . var det mycket vanligtmed kamphundar. Det är inte så vanligt längre.Många av dem som hade kamphundar tröttnade, fördet är besvärliga hundar.I dag är problemet lika mycket hundar av storablandraser. är det inne att ha rottwei-lerkorsningar bland dessa människor. Det ska vara enhund som är större än en kamphund just . Dettavisar att en dangerous dogs act, som utgår från en ras,inte fungerar.Man måste titta på vilka det är som har hundarna.Vilka hundar det gäller varierar. Det kan vara ,rottweiler eller dobbermann. Det finns många kors-ningar och många andra stora och tunga raser. Iblandkan det vara amstaff- eller pitbullterrier, men mångagånger är det andra blandraser.I dag kostar american staffordshire bullterrierval-par och pitbullterriervalpar pengar. Man tar mellan7 000 och 8 000 för en valp. Många av de människorsom kanske inte skulle ha hund skaffar hellre enblandrasvalp som de får betala 500 eller för.Därför kommer det alltfler blandrashundar.Från sida känner vi en oerhördglädje över att denna proposition läggs fram och överatt vi nu närmar oss ett förslag om en djurskydds-myndighet. Det kommer att bli nästa diskussion. Dåär inte jag med, för jag gör nu min sista riksdagsperi-od. Men det är glädjande att höra att det finns ensamsyn.Jag är också glad för att man inte nöjer sig medord i propositionen, utan att man visar att man villnågot i handling.Anf. 79 ()replik:Fru talman! Det är på en punkt jag tycker att detåterstår en oklarhet. Det gäller § 4 i djurskyddslagen.Från de tre borgerliga partierna till höger om migfinns reservationer där man säger att man vill ha bortandra delen av paragrafen, nämligen den som handlarom tillämpningen. Man vill ha kvar första delen. Detskulle innebära att man menar att ska lag-stifta på det sätt som anges, nämligen så att djur hållspå ett riktigt sätt. Dessutom vill man att vi ska taställning i varje enskilt fall. För mig är detta ologiskt.Uppfattar jag rätt när jag tror attdet är uppfattning att man helt bör stry-ka § 4 om man tar bort den andra delen av paragrafen,som handlar om tillämpningen?Anf. 80 ()replik:Fru talman! Jag tycker att det är mycket bra attHarald tar upp detta. Har man bara kvarförsta delen av § 4 blir den ett plakat, och möjlighetenatt göra någonting försvinner. Då kan man lika gärnata bort den.Förutsättningen för att bestämmelsen ska fungeraär att det finns en fortsättning på paragrafen om vill-kor för eller förbud mot viss djurhållning. Det är detsom gör att paragrafen kan omsättas i verkligheten.Det är givet att detta inte kommer att innebära attvi helt plötsligt kommer att förbjuda stora verksam-heter.Egentligen hade regeringen möjlighet att fatta be-slut när det gäller hönsburar utan att gå till ,men man inser att man inte gör en så stor förändringutan att gå till . Man hade inte behövt ta upphönsfrågan i , men det gör man självklart.Vi tittade t.o.m. på föreskrifter. Regeringen togupp ett förslag till förändringar i föreskrifterna i riks-dagen, trots att man inte alls hade behövt det.Jag är övertygad om att man även i fortsättningenkommer att gå till om det gäller stora för-ändringar. Gäller det mindre förändringar finns möj-ligheten att agera på ett enklare sätt.Jag tycker att det är mycket bra att det står att re-geringen eller efter regeringens bemyndigande får meddela ytterligare föreskrifter omvillkor för eller förbud mot viss djurhållning. Ävendenna paragraf kommer kanske att förändras när vifår en djurskyddsmyndighet. Flera myndigheter kanfå gå in.Jag delar uppfattningen att paragrafens andra delmåste finnas med, för annars betyder bestämmelseningenting i verkligheten.Anf. 81 ()replik:Fru talman! Detta måste rimligen gälla t.ex.minkhållning. Det finns inga alternativtill nuvarande sätt att ta hand om minkar på. Frihetenär för de djuren egentligen inget alternativ, eftersomde inte kan klara sig i frihet. De är inte naturliga i vårmiljö, och därför är det inget alternativ. Det innebäratt man bör diskutera och fatta beslut om alternativentill burhållning i riksdag.Anf. 82 ()replik:Fru talman! Jag förutsätter att regeringen kommeratt hantera frågan om minkarna på samma sätt somman hanterade frågan om hönsen, dvs. att man intekommer att fatta stora beslut över huvudet på riksda-gen. Man kommer att låta vara med ochdiskutera frågan.Men det finns ett annat exempel som man nubörjar se. Det finns en del tidigare buräggsproducen-ter som stoppar in kaniner i sina gamla hönsburar.Hör och häpna - det finns folk som stoppar in kanineri hönsburar! Ni anar inte vad folk kan göra med djur iSverige. Skulle ni se många av dessa avarter skulle niskämmas över att stå här och säga att vi har en bradjurskyddslag.Det finns så fruktansvärt mycket avarter i djur-hållningen i att man blir alldeles illamående.Det finns folk som har kaniner i hönsburar. Det finnsinga föreskrifter för det, men man kan mycket vältänka sig att regeringen med användning av § 4 direktförbjuder den typen av djurhållning.Man gör detta för att föda upp kaniner som slakt-djur. Det är ett typexempel på en verksamhet som änså länge inte är av en större omfattning och där re-geringen definitivt själv borde kunna använda § 4, fördet är alldeles uppenbart att kaniner inte mår bra avatt sitta i så små burar. När det gäller en stor del avdjurhållningen finns det skäl att låta regeringen ellerden myndighet regeringen bestämmer fatta beslut närman anser att det helt strider mot § 4.Jag kan nämna ett annat exempel. Det finns häst-handlare som föder upp hästar på gammalt bröd. Detfinns hästhandlare som föder upp hästar på kasseratMalacogodis och drank från spritfabriken. Det finnshästar som aldrig ser dagens ljus. Det är faktisktganska vanligt i att det här förekommer. Detfinns hästar som knappt kan ta sig fram. Man hållerdem för att man väntar på att priset ska bli det rättaför att sälja dem till slakt. Ni anar inte vilka djurhåll-ningar man ser när man börjar titta på bakgårdarna.Det finns många skäl att använda § 4 utan att behövagå till riksdagen.Anf. 83 ():Fru talman! I en motion som inlämnades underden allmänna motionstiden har ochundertecknad pekat på pälsdjursnäringens, minkupp-födningens, stora regionala och lokala betydelse.Framför allt i min hemkommun, på Lis-terlandet, finns det goda förutsättningar för att bedri-va en seriös minkfarmning. Det finns en kopplingmellan pälsdjursuppfödningen, minkfarmningen, tilldet lokala näringslivet i form av fisket, slakterier ochbroileruppfödning. Kretsloppet kan fungera genom attslakteriavfallet, som annars kanske skulle ha blivit ettproblem, nu kan omvandlas till minkföda och till födaför pälsdjur.Det har i dessa trakter varit en tradition medfarmning av pälsdjur ända , när denförsta farmades på Listerlandet av en AugustSellberg, som förde in den. är alltså, enligtmångas och min uppfattning, ett djur som är fram-farmat och inget vilt djur i den meningen.Det som har skett på detta område i form av ut-veckling för att göra den här verksamheten ännubättre har skett på saklig och vetenskaplig grund. Dethar varit grundat på den forskning som finns och somska ligga till grund för förändringar. Det som är vik-tigt att framföra i de här sammanhangen, och som vihar framfört i vår motion, är att det ska finnas enlångsiktighet. Långsiktigheten är viktig, inte minst fördjuren men även för arbetstillfällena. Detta innebärockså stora exportinkomster till vårt land. Det börpoängteras att av det totala värdet av päls-djursuppfödningen, minkuppfödningen, handlar omexport.