prot · GQ0913 · 2002-11-07 00:00:00 — Jag tror att jag och är överens om hur viktigt det är med lugn och ro iskolmiljön, ordning och reda och allt det som är vik-tigt att klara ut. kan vi inte ha en utvecklingav skolan där den mer och mer liknar ett slags be-straffningsmyndighet, där man skaffar sig straffskalorför olika händelseförlopp, straffskalor som ofta dis-kuteras av och stadfästs på något sätt. Detskulle ju ta bort den pedagogiska utvecklingen i sko-lan.Det är därför det är så viktigt att vi nu har enskollagsöversyn, som också ser över den rättsligagrunden för skolans verksamhet. Jag väntar på betän-kandet, som är viktigt och kommer att klargöra en heldel. Men vi ska inte ha en utveckling av skolan somgör den mer och mer till ett slags bestraffningsmyn-dighet. Däremot ska vi stötta lärarna i arbetet med attskapa studiero i skolan. Det ska vara en självklarhet.Anf. 160 ():Fru talman! Jag tror att vi är många i denna kam-mare som är helt överens om att en bra arbetsmiljöbehövs i skolan. Men då får vi inte, enligt min me-ning, genom lagstiftning öppna för något slags god-tycke, där så kallade kraftfulla åtgärder sätts in ävenmot saker som kanske inte leder till försämrad trygg-het eller studieoro.Enligt min mening finns det en tilltagande tendensatt möta olika former av arbetsmiljöproblem i skolanmed krav om så kallade hårdare tag. Ministern varsjälv inne på det. Diskussionen handlar mycket omsaker där ord som beslagta, avstänga och flytta an-vänds och blir allt vanligare.Jag ska ge ministern en chans att kommentera dentendens till krav om hårdare tag som finns i skolde-batten.Anf. 161 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är viktigt att skilja på två typer avdiskussioner. Det ena är den självklara utgångspunk-ten: lugn och ordning i skolan, så att barnen kan lärasig i en fin miljö. Det är självklart. Det är också devuxnas ansvar i skolan, att vara vuxna.Något som jag också tror är jätteviktigt är att viska respektera lärarna som yrkesgrupp. De vet, medsin utbildning och sin erfarenhet, hur man ska jobbamed vardagen i skolan. Vi ska inte föra det till enpolitisk nivå, där vi säger att om en elev gör så skaman göra si eller om det händer ska man vidta denåtgärden. Då drar vi undan mattan för en hel yrkes-kår, som måste ha vår tillit och vår respekt.En annan sak är att det ibland förekommer situa-tioner där det är klart att man måste ingripa. tog själv upp det. Det gäller om självamiljön i skolan hotas. Man måste kanske göra så attett barn får gå i en tillfällig undervisningsgrupp. Dåmåste det finnas en laglig grund för detta. Det är detsom tittar på.Men det får icke bli så att vi börjar reglera lära-rens vardag så att vi inte visar tilltro till att lärarenmed sin erfarenhet har vårt förtroende att se till atttillsammans med eleverna skapa en bra arbetsmiljö.Politiska opinionsmätningarAnf. 162 ():Fru talman! Jag har en allmänpolitisk fråga attrikta till statsministern. Det gäller inte de politisktplågsamma pensionerna just , utan jag vill gå till-baka till att statsministern i slutet av valrörelsen an-tydde ganska tydlig irritation mot opinionsundersök-ningar. Min fråga gäller: Var de för många? Var det kommentarerna? Eller var detresultaten?Jag ser opinionsundersökningar på det sättet att dekan inspirera till högt valdeltagande.Anf. 163 Statsminister ():Fru talman! Det sista tror jag är en förhastad slut-sats. Det kan kanske vara så, men säkert är det inte.Min irritation berodde på att jag tycker attnär de spelar en så stor roll som de gör ska metodernaredovisas. En del har sagt att man kanske ska förbju-da opinionsmätningar i slutet av en valrörelse. Dettror inte jag på. Det tror jag inte ens är möjligt.Med tanke på att nästan all politisk kommentaroch väldigt mycket av dagsaktuell politisk debatt imedierna förs utifrån opinionsmätningar som byggerpå vissa metoder borde man redovisa de metoderna.I den här valrörelsen handlade det om hur mananvände urvalet, viktat eller oviktat, som man sade,alltså i relation till föregående val, 1998. Den diskus-sionen var oerhört central. Vi som följde det oviktadematerialet såg tidigt i opinionsmätningarna att vi istort sett skulle hamna på den nivå som såväl Folk-partiet och som Socialdemokraternasedan hamnade. Men det var ju inte mediebilden,därför att där valde man en annan metod att utgåifrån.Det tycker jag att man skulle lysa igenom. Detverkar nu som om åtminstone något stort institut i denmeningen har ändrat sina metoder.UmgängesrättAnf. 164 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet , och det gäller ett exempel från verkligheten.En 21-årig kvinna misshandlas och förnedras un-der av sin sambo, så illa att sambon dömstill fängelse. Den treårige sonenhar bevittnat mycket av misshandeln och är rädd försin pappa. Sambon överklagar domen, och i väntan påatt överklagandet ska behandlas sitter han häktad.Trots att mamman och sonen utsatts för förnedringoch misshandel tvingas mamman av lagen att regel-bundet gå med sonen till häktet för att pappan skakunna utöva umgängesrätt.Vad tänker statsrådet göra åt den nuvarande lag-stiftningen?Anf. 165 Statsrådet ():Fru talman! Den fråga som tarupp rör frågan om vårdnad och umgänge. Det är ettområde som egentligen ligger under justitieministern.Trots detta kan jag upplysa om att detpågår en uppföljning av hur denna reform har funge-rat i praktiken.Det exempel som tar upp kan na-turligtvis tyckas vara stötande, i den beskrivning somgörs. Men det är också viktigt att se till helheten ochse vad syftet bakom den nya lagstiftningen var. Detvar att sätta barnens rätt i centrum och ge barnet rätttill båda sina föräldrar.Nu följer vi upp lagstiftningen, och vi ska titta påalla de rader av exempel som finns på att den nyalagstiftningen kanske inte har fungerat på avsett sätt.Jag tycker att ska rikta denna frå-ga till justitieministern.Anf. 166 TREDJE VICE TALMANNEN:Frågestunden är därmed avslutad. Vi tackar stats-ministern och övriga statsråd för deras närvaro.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna i fem minuter.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 15.07.7 § Information från regeringen om EU:stoppmöte i den 24 och 25 oktober 2002Anf. 167 TALMANNEN:Den 24 och 25 oktober var det europeiska topp-mötet. Statsministern hade varit på och redovisat förutsättningarna, och i daghar statsministern tillfälle att redovisa för kammaren.Anledningen till att vi inte kunde ha denna informa-tion var att det var en sessionsfrivecka.Reglerna är att statsministerns information bör tahögst . Efter informationen får ledamöter-na tillfälle att göra inlägg om högst , ställakompletterande frågor eller göra kommentarer tillstatsministerns information. Jag kan också ge ordetför ytterligare inlägg om högst en minut.Anf. 168 Statsminister ():Herr talman! Mötet med det iBryssel hade som främsta syfte attbereda väg för att kunna välkomna tio länder som nyamedlemmar i den europeiska unionen vid toppmötet iKöpenhamn senare i år.Jag är glad att nu kunna konstatera att detta syfteuppfylldes. Unionen kan nu slutförhandla med Est-land, , , , , ,, , och , så att vi vidLuciatid i kan fatta ett historiskt utvidg-ningsbeslut. Den tidtabell vi etablerade vid toppmöteti har visatsig hålla. Det är både med glädje och ödmjukhet somjag konstaterar att vi från svensk sida varit pådrivandegenom hela denna process ända sedan toppmötet iLuxemburg då medlemskapspers-pektivet blev tydligt för dessa länder.Diskussionerna i var svåra. I det skede vinu är inne i är det i stor utsträckning en fråga ompengar. För många av de nuvarande medlemsländernahandlar det om att vara beredda att avstå en del av destödpengar man vant sig vid att få.Även om de flesta inser att det är rimligt att en sådanomfördelning sker kan de kortsiktiga effekterna i detegna landet vara svåra att hantera politiskt.Men har EU gemensamma positioner på dekapitel som återstår i förhandlingarna - jordbruk,regionalstöd och budgetkompensation.Huvudpunkterna i är följande:1. På jordbruksområdet accepterades kommissionensförslag om en infasning för kandidatländerna av det så kallade direktstödet mot att ett ut-giftstak införs för större delen av jordbruksutgif-terna från år 2007.2. Det totala regionalstödet för kandidatländernaunder minskades med 2,5 miljar-der euro till 23 miljarder euro.3. Inget av de nya medlemsländerna ska under deförsta tre åren få en sämre budgetsituation än dehade året före medlemskapet, det vill säga år2003.4. En allmän skyddsklausul som gäller fråninträdet införs för den inre marknaden. Dessutominförs särskilda skyddsklausuler för rätts- och in-rikesområdet. Varje medlemsland kan hos kom-missionen begära att skyddande åtgärder vidtasom den inre marknaden störs.Inte oväntat var jordbruksfrågorna svårast att nåenighet om. Jag anser att uppgörelsen i inne-bär något av ett trendbrott. Vi har lyckats läggaband på de skenande utgifterna för EU:s jordbruks-politik. Genom att lägga ett tak nivå somsedan bara får räknas upp för inflationtvingar vi fram en sänkning av direktstöden. Flerländer ska dela på samma kaka. Jag taxerar att densvenska vinsten på denna systemförändring kan räk-nas i miljarder kronor i lägre avgift för perioden2007-2013 jämfört med vad som skulle ha utgått meddagens system.Jag konstaterar också att reformer på jordbruks-området även är möjliga fram till år2006. Kommissionen kommer att fortsätta att arbetamed den så kallade halvtidsöversynen av den gemen-samma jordbrukspolitiken, vilket kan leda till sub-ventionsminskningar för enskilda produkter. Vidareunderstryks att WTO-anpassningen av EU:s jord-brukspolitik ska fortsätta inom ramen för de åtagan-den som gjorts i den så kallade Doharundan. Dettaborde kunna leda till ytterligare reformbeslut underde närmaste åren.En del farhågor uttrycktes över den treårigaskyddsklausulperioden. Vi menar dock att utform-ningen är sådan att systemet svårligen låter sig miss-brukas. Det är också viktigt att visa de nya medlems-länderna vilka åtgärder som kan bli aktuella om maninte lever upp till den inre marknadens regler.Nu är slutförhandlingarna i full gång under led-ning av det danska ordförandeskapet. Det finns an-ledning att känna optimism om utgången av dessaförhandlingar.Toppmötet ägnade också utrymme åt de två kan-didatländer som inte är redo att slutförhandla i år.Bulgariens och ambitioner att vara klaraår fick stöd. Till toppmötet i be-ställdes en detaljerad arbetsplan för att göra dettamöjligt.Turkiets ansträngningar för att uppfylla de så kal-lade Köpenhamnskriterierna välkomnades. Reform-processen går framåt, och toppmötet i besluta om nästa steg för den turkiska kandidatu-ren.Hur långt vi kan gå beror till en del påvad den nya turkiska regeringen förmår att åstad-komma under den korta tid som står till buds fram tilldess.Min uppfattning är att det är för tidigt att er-bjuda ett datum för förhandlingsstart. Landetlever ännu inte upp till de politiska krav som ställs påett blivande medlemsland. Det är givetvis min för-hoppning att reformarbetet i ska fortsätta påett sådant sätt att ytterligare steg kan tas så snart sommöjligt.Av övriga diskussionsämnen på toppmötet var vifrån svensk sida särskilt angelägna om att frågan ompersontransporter mellan och andra delarav skulle få en bra lösning. Den förhand-lingsposition som toppmötet kunde enas om har somgrundelement respekten för suveränitet. Ettslags förenklade multipelviseringar kan införas nästaår för ryska resenärer. Det är min förhoppning att enuppgörelse om detta kan nås vid toppmötet mellanEU och den 11 november.Valéry d Estaing lämnade en redovisningför arbetet i framtidskonventet. Någon egentlig sub-stansdiskussion i dessa viktiga frågor ägde dock interum.Sammanfattningsvis: Ett viktigt steg togs i Brys-sel mot att fullborda steget från en union med 15medlemmar till en verklig alleuropeisk sammanslut-ning med 25 länder som förhoppningsvis blirännu fler.Anf. 169 ():Herr talman! Jag vill först tacka för den informa-tiva redogörelsen. Från sida är det medstor tillfredsställelse som vi nu också kan konstateraatt den här utvidgningen kan bli verklighet. Jag villgärna ge statsministern en eloge för ett skickligt för-handlingsarbete som medverkat till att detta gick i lås.Det är uppenbart att strukturstöd och jordbruks-stöd är svåra stötestenar för framför allt de stora län-derna. Jag vill ställa tre frågor utifrån statsministernsbedömning:1. Ska den här uppgörelsen nu ändå kunna tydas somett tecken på att det finns en vilja till utvidgningoch att det kan få kosta även för destora länderna?2. Vad innebär uppgörelsen om jordbruket och frys-ningen inför nästa finansiella period - är en re-formering möjlig eller inte?3. Innebär uppgörelsen att de nya länder som nukommer in inte blir nettobetalare till EU efter an-slutningen, och vad innebär det för somnettobetalare?Anf. 170 Statsminister ():Herr talman! För det första: Det finns en bestämdvilja att utvidga unionen. Jag har varit med på samtli-ga europeiska råd sedan beslutet i . Vi varinte så många som drev att vi skulle ha,som vi sade, en förhandlingsstart för alla. Ett tag vardet tre som skulle få ansluta sig. Sedan var det fem.Därefter blev det en förhandlingsmöjlighet för alla.Nu visar det sig att detta har varit den starkaste kraf-ten för att förändra dessa länder i Öst- och Centraleu-ropa som vi kunde ha gett dem; de har tagit vara påden.När de väl har gått in i den processen finns detingen väg tillbaka, i alla fall inte för oss som harbjudit in. Om folken i dessa länder inte vill ha ettmedlemskap utan röstar nej i en folkomröstning, då ärdet deras beslut. Men för oss som har bjudit in ochbett om anpassningar av samhällssystemen finns detingen väg tillbaka. Den uppfattningen delas av alla.För det andra: Den frysning av nivån på medelsom går ut innebär inte att vi inte kommer att gå in ien jordbruksreform under nästa period. Kanskekommer en del jordbruksreformer redan under dennaperiod, men då främst framdrivna av åtaganden frånEU:s sida i Doharundan - att vi ska upphöra medorimliga subventioner som stänger ute framför allt från marknadstillträde till Europa.Däremot finns det starka lobbykrafter och starkapolitiska krafter som håller emot så länge som möj-ligt. Men just detta att vi fryser beloppet och dess-utom skyddar det bara måttligt för inflation gör att detöver en sjuårsperiod drivs fram en ny, tror jag, ganskaradikal euroepisk jordbrukspolitk.För det tredje: Inget land börjar som nettobetalare- det är också en av principerna. Sedan blir säkert endel av de nya kandidatländerna nettobe-talare, framför allt därför att de har ett litet jordbruk.Alltfler av dagens medlemmar blir nettobetalare, ochden klump som har bestått av , ,och kommer snart attutökas med fler länder. Det tycker vi känns bra.Anf. 171 i (m):Herr talman! Jag har haft förmånen att på närahåll följa utvidgningsprocessen och kandidatländer-nas ansträngningar och reformer bort från kommu-nistiskt förtryck och planekonomisk rovdrift på män-niskor och miljö till en EU-standard med demokrati,mänskliga fri- och rättigheter och marknadsekonomi.Det är en imponerande och för alla mycket bra ut-veckling. äntligen är det möjligt att återförenaEuropa.Men tyvärr har reformviljan inom nuvarande EUvarit svagare. Fem i tolv, och utan att åstadkommagrundläggande förändringar i jordbruks- och regio-nalpolitiken, hastas en överenskommelse fram mellanstats- och regeringscheferna.Statsministern har uttryckt sitt gillande av idén omen president i ministerrådet för den europeiska unio-nen. Men avskräcker inte erfarenheterna? Enskildastats- och regeringschefer kan kidnappa frågor ochibland driva igenom oöverblickbara beslut, ofta undertidspress och alltid i slutna rum. Spelet kring jord-brukspolitiken regeringschefer emellan i Brysselimponerar inte.Jag säger detta därför att utvecklingen mot minist-rarnas och regeringschefernas EU oroar mig. Jag serhur stora länder kan spela ut mot det gemensammasintresse. Därför kan jag inte förstå varför statsminis-tern så tydligt tar ställning för en maktförskjutning tillvad jag vill kalla särintressenas ministerråd bort frånkommissionens gemensamma ansvar.Är ställningstagandet gjort av mer opportunistiskaskäl eller är det grundat i goda erfarenheter, och i såfall vilka?Anf. 172 Statsminister ():Herr talman! Opportunism vore mig fjärran. Detär naturligtvis erfarenheter, och sådana börjar jag nuha ganska många eftersom jag tillhör dem som suttitlängst i Europeiska rådet.Jag har en benhård övertygelse, och den deklare-rade jag också i går i kammaren, om att ryggraden iden demokratiska legitimiteten i det europeiska byg-get är den linje som går från vianationernas regeringar över till nationernas parla-ment. Det är det som är ryggra-den.För att ska vara effektivt ochlångsiktigt krävs en mer samlad och kraftfull ledning.Hittills har vi haft ett roterande ordförandeskap, ochdet har för oss som fått chansen att utöva det varitoerhört stimulerande. Men med 25 länder kring bor-det tror jag att det blir allt svårare att ha den ordning-en. Vill man då ändå ha kvar ett starkt råd, som integer möjlighet för en grupp av stora stater att självabestämma ensidigt hur saker och ting ska drivas,krävs det att vi har en president för Europeiska rådetsom är vald på lite än bara sex månader.Det är tanken, och den tror jag på.Sedan är jag väl inte alldeles överraskad över löser saker och ting i sista stund i EU. Det tillhörden politiska logiken i denna organisation.Anf. 173 i (m):Herr talman! Jag skulle vilja fråga statsministernom svaret innebär att han därmed är beredd att ge uppden maktdelning som har funnits mellanministerråd, kommission och parlament.Man kan också fundera på hur det kommer sig attvårt broderland gör en helt annan analys. Dehävdar att inte minst små länder har mycket att vinnapå att det finns en stark och ser där-för med viss oro på ministerrådets ökade inflytande iden europeiska beslutsprocessen.Anf. 174 Statsminister ():Herr talman! Vi har ingen anledning att i alla frå-gor vara koordinerade med . De gör en annanbedömning än vi. Det är deras val; vi gör vårt val. Jagär inte alls lika övertygad om att kommissionen i allalägen är små staters bästa vän. Den erfarenhet vi harär ju att vi mycket väl kan se att stora stater har väl-digt snabbt tillträde till kommissionen i vissa frågor.Vi kan exempelvis reflektera lite över vad som harskett när vi från svensk sida har försökt att stöttasammanslagningar av svenska företag. Det där äralltså ett resonemang som jag inte delar.Därmed självklart inte sagt att vi inte ska ha enstark kommission. Och därmed inte sagt att vi inteska ha samma fördelning mellan kommission, parla-ment, råd och domstol som vi har . Jag talar omatt förstärka rådet eftersom jag tror att rådet kommeratt spela en allt viktigare roll, inte minst i den gemen-samma europeiska utrikespolitiken. Också mot denbakgrunden krävs det en närvaro som är mer perma-nent. Det finns goda skäl för den svenska ståndpunk-ten.Anf. 175 ():Herr talman! Måste man ändå inte säga att det härbeslutet är ett misslyckande ur svenskt perspektiv? Vii vill ju ha en reform av EU:s jordbruksstödsom är mycket mer omfattande.Finns det dessutom någon garanti för att detframtida kostnadstaket för jordbrukspolitiken verkli-gen inte kommer att ruckas på, till exempel höjas?Om man tar sådana politiska beslut , vadvar då det här beslutet värt? När man inför ett direkt-stöd för bönderna i kandidatländerna vänjer de sig vidatt ha detta stöd.Jag vill också koppla till en annan fråga: Det äroerhört oroväckande med de uppgifter som kommer,senast från EU:s revisionsrätt, om att det egentligengår att ifrågasätta av EU:s budget, vilketmotsvarar nästan . Vad vill rege-ringen göra för att se till att vi verkligen får en EU-budget som går att kontrollera och som också minskarframöver?Sedan har jag en fråga om . Först ochfrämst handlar det om alla övergrepp som begås iTjetjenien av den ryska militären. Hur agerar Sverigehär? Vad diskuterade man på toppmötet? Vad är EU:slinje?Det är oerhört oroväckande att man nu i Rysslandhar infört nya regler som inskränker mediernas möj-ligheter att bevaka, rapportera om och kritisera denryska regeringens antiterroristinsatser. Man ska intefå kritisera den antiterroristinsatseri framtiden. är oerhörtkritiskt mot dessa nya regler som den ryska dumanhar antagit.Samtidigt har det kommit en stor och lång rapportfrån Amnesty som inte bara kritiserar de ryska styr-kornas insatser i - det handlar om försvin-nanden och så vidare - utan också kritiserar den ryskapolisens agerande i fängelser ihela Ryssland.Anf. 176 Statsminister ():Herr talman! Det här är en information från topp-mötet i . Den enda koppling som där fanns tillTjetjenien var ett stöduttalande till det ryska folketoch de ryska myndigheterna med anledning av den dåpågående terroristattacken mot teaterbyggnaden iMoskva. Om detta solidaritetsuttalande var vi helteniga.Vad sedan gäller budgetdisciplin i EU har jag ing-en annan uppfattning än . Vi är heltöverens: Man ska ha ordning på sina papper. Detgäller i alla sammanhang, inte minst i EU.Den tredje frågan gällde om detta var ett miss-lyckande eller inte och vad det finns för garanti inte kommer tillbaka och ändrar på regelverket.Det finns naturligtvis inga sådana garantier. Kommerdet nya regeringar och nya politiska majoriteter är denaturligtvis fria att ta de beslut de vill. Jag tror dockatt detta kommer att stå sig. Det finns ett utpräglatnationellt intresse från vissa länder att få till stånddenna strukturella förändring, så skiftande majoritetertror jag inte kommer att riva upp det. Jag tror att detstår sig. Hade vi fått ett annat, radikalare beslut -vilket jag naturligtvis skulle ha önskat - kan jag inteheller om ett sådant säga annat än att det också hadestått sig, såvida det inte hade hänt någonting av poli-tiskt slag framöver. Detta hade nog varit sannolikare iett sådant fall än med det beslut vi nu tog.Anf. 177 ():Herr talman! Med andra ord finns det alltså enrisk för att uppgörelsen inte kommer att stå sig, att detframtida kostnadstaket för jordbrukspolitiken kom-mer att ruckas på. Det är det som jag tycker är väldigtallvarligt. Sedan tror jag att de allra flesta partier här iriksdagen har samma ambition när det gäller EU:sjordbrukspolitik. Där ser jag uppgörelsen som ettmisslyckande ur svenskt perspektiv.När det gäller borde frågan ha diskute-rats på toppmötet. Det borde varit den svenska linjenatt ta upp den frågan. Innan var densvenska linjen att väldigt starkt kritisera fördess agerande i . Efter den 11 septemberblev man tyst i den frågan. Men med tanke på densituation som är borde man kanske vara ännu meraktiv både från svensk sida och från EU:s sida för attmotverka de kränkningar av mänskliga rättighetersom pågår i från den ryska militären. Jagtycker att det är olyckligt att man inte gjorde mer ändet uttalande som man gjorde från EU:s toppmötessida.Anf. 178 Statsminister ():Herr talman! Lika lite som svensk debatt under dedagarna präglades av en diskussion om situationen iTjetjenien, lika lite präglades naturligtvis mötet iBryssel av denna, därför att vid det tillfället var det750 personer som satt med kpistar mot huvudet i enteaterlokal med sprängdeg apterad kring bärandekonstruktioner i byggnaden. Det var situationen. Detär klart att i det läget fördes inte en diskussion omutvecklingen i Tjetjenien.Dessutom har det danska ordförandeskapet sagt,och det kom vi överens om i , att vi ska försö-ka styra våra toppmöten till i förväg bestämda ämnen.Hittills har det varit så på toppmötena att allt möjligthar kommit upp. Punkten övrigt har tenderat att taöver dagordningen. var det här toppmötet inriktatpå två saker: utvidgningen och situationen i Kali-ningrad. Bägge dessa uppgifter löstes också underdanskt skickligt ordförandeskap.Anf. 179 ():Herr talman! Jag önskar fördjupa frågan om denpermanenta presidenten, som statsministern har utta-lat sig för.