prot · GP0982 · 2002-03-14 00:00:00 — I varje fall har vi bevis på att den hindrar enutbyggnad av svensk skogsindustri. Det svenskaskogsbruket har kostnadsnackdelar jämfört medskogsbruket i andra länder. Det finns exempel påmoderna industrier som byggts i andra delar av Euro-pa med subventioner från det landets budget.Jag gjorde i mitt anförande en jämförelse mellanFinland och . Ett svenskt skogsskördarlagbetalar i dieselskatt, medan detfinska motsvarande laget betalar idieselskatt. Tycker att detta är rimligt?Anf. 27 () replik:Fru talman! Jag var också på den konferens somvar i går och som var mycket givande och informativ.Carl G kommer in på frågor som egentli-gen inte behandlas i det här betänkandet och talar omenergipolitik. Jag kan bara konstatera att svenskskogsindustri har, kanske med något undantag - detskulle i så fall vara - den lägsta elkostnaden iEuropa. Men den här frågan är inte ny. Den har tagitsupp under , men än har intehotet inträffat som det talas om, att man skulle habekymmer med sin elförsörjning.Den andra delen är kanske något mer oroande, attdet, som det sägs, sker en del subventioner i vissaländer inom EU. Jag tror inte att vi i första hand skabörja gå in och subventionera vår skogsnäring. Det ären betydligt större fråga som inte gäller bara skogsnä-ringen utan också konkurrensförhållandena inomunionen. Här är det viktigt att det finns en kontroll iunionen som gör att man inte kan bedriva illojal kon-kurrens med hjälp av statsbidrag.Anf. 28 () replik:Fru talman! Det handlar om att utvärdera och ut-reda gamla reservatsavsättningar. sägermycket riktigt att trots allt tyckeratt det är viktigt att avsätta värdefull skog, och det ärhelt klart. När man utvärderar och tittar bakåt kanman se att det finns en del avsättningar som visar siginte ha samma värde som nya inventeringar av nyck-elbiotoper pekar på.Dessutom har vi väldigt mycket avsättningar inorra delarna av landet. I mitt eget hemlän, ,har vi den ena avsättningen efter den andra. Det visarsig att en del av de äldre avsättningarna inte fick detvärde som man trodde att de skulle få när de gjordes.Framför allt får avsättningar i norr en väldig övervikt.Jag undrar: Vad vill göra för att vi ocksåska klara det här i den södra delen av landet? Det ärju där det finns ett behov av avsättningar. Ochhur är det med utbytesmarksmöjligheter? Man måsteju lösa det här i ett paket på något sätt. Det är därförvi menar att vi bör se över hur vi också i den södradelen av landet kan avsätta viktiga nyckelbiotoper,som det faktiskt finns ett behov av.Anf. 29 () replik:Fru talman! Först och främst har jag svårt att tän-ka mig att avsättningar som redan har gjorts skulle hatappat i värde.Det gäller naturligtvis inte generellt, men vid väl-digt många av de avsättningar som har gjorts har manförsökt att återskapa det biologiska värde som områ-det hade . Jag tror inte att det finns såmycket att hämta här. Det skulle stöka till det väsent-ligt om vi skulle börja ta i bruk avsatta områden ochsedan skydda andra i stället, utan vi behöver nog -och det har vi ju beslutat om - fortsätta att skyddaområden som har höga biologiska värden.Jag kan dela uppfattningen att det behövs mer av-sättningar, framför allt i . Vi har en vissförhoppning om att kommeratt ge en fingervisning om hur vi ska hantera fråganom utbytesmark för att på ett smidigare sätt kunnaerbjuda annan mark till en markägare som går med påatt skydda sin värdefulla skog.Anf. 30 () replik:Fru talman! Vad vi har velat peka på här är att vifrån statsmaktens sida naturligtvis måste använda destatliga medlen till att prioritera de som verkligen ärde mest skyddsvärda biotoperna. Trots allt görs detmånga gånger avvägningar som innebär att manmåste prioritera. Det är därför vi pekar på här att detär så vi bör använda de statliga medlen.Men det är ett bekymmer när det gäller de södradelarna av landet. Det går an att hänvisa till utred-ningar och tankar som finns på departementet, mendet är viktigt att man då hittar lösningar när det gällerutbytesmark och verkligen aktivt arbetar för att södradelen av landet ska ta sin del av de avsättningar somdet faktiskt finns ett behov av.Anf. 31 () replik:Fru talman! Det är inte speciellt bra om riksdagenfattar beslut i en fråga som är under utredning. Dåförsvinner möjligheten för det instrumentet att förseoss med goda underlag.Naturvårdsverket har en samordnande roll i fråganom att de mest skyddsvärda områdena ska sättas av.Verket ska utöva tillsyn och föra dialog, framför alltmed länsstyrelserna, när det gäller att prioritera blandobjekten.Anf. 32 ():Fru talman! är en liten by med ca 30 in-vånare, där byborna vill ha kvar sin skog som liggernågra kilometer från byn. Skogen på i ligger på f.d. vid . Toppen av berget är täckt av riktiggammelskog. Det är skogen på sluttningen, som om-fattar ca , som nu till varje prisvill hugga ned. Skogen ingår i bybornas markanvänd-ningsplan som utarbetats enligt EU:s rekommenda-tioner för ekoturism i området.Samtliga invånare i byn och många omkringlig-gande byar har vädjat och skriftligt krävt att AssiDomän ska spara skogen på Sörfligget. De stöder sigpå en FSC-regel. skogssameby har tallsko-gen på Sörfligget som ett viktigt vinterbetesområdeför sina renar och kräver med stöd av en annan FSC-regel att sparar skogen.Assi Domän verkar under hela den tid företagetvarit certifierat ha begått löftesbrott och brott motFSC och kravet om hänsyn till samisk renskötsel.Omfattningen av dessa brott i sig, andra överträdelserej medtagna, gör ovärdigt sitt FSC-certifikat.Ekoturismen kräver att skogen på Sörfligget spa-ras. Det är en av få kvarvarande marker i området ditman kan ta ekoturister som vill se skog och inte barakalhyggen. Stiftelsen , som satsat 35-40miljoner på , stöder Valvträskbornas sak ochframhåller att det handlar om inlandsbyarnas möjlig-het att överleva.Men för företrädarna för förändrasinte saken. De tänker hugga ned skogen med produk-tionskravet som enda argument.Så agerar ett FSC-certifierat skogsbolag i Sverigesom i återkommande helsidesannonser i miljötid-skrifter framhåller miljöcertifieringens förpliktelseroch hur mån man är om att leva upp till sina åtagan-den. Bolaget leder överlägset i antalet brott mot FSC-reglerna men försöker tiga ihjäl detta. Det har t.o.m.kommit signaler om att man försöker påverka medi-erna att inte skriva om överträdelserna.Valvträsk är bara toppen av ett . Dartselbor-na är i samma situation som Valvträskborna. Hittillshar byborna vädjat förgäves till ochSveaskog. Men det ska ju bli bättre, eftersom Sveas-kog köpt . Det är vad vi hoppas.Men kunde man i VästerbottensFolkblad läsa ett citat från , statligaSveaskogs styrelseordförande: "Här i norr finns enhysteri i att allt fler marker ska avsättas till naturre-servat, vilket betyder att inget får röras, inte avverkas,inte återplanteras. Vi är beredda att sälja upp till tioprocent av företagets totalareal. Men vi har ingenambition att avsätta ytterligare mark i reservat." Manhar alltså ingen ambition att avsätta mer mark i reser-vat.Uttalandet av tyder på att staten intekommer att bli något föredöme på naturvårdens om-råde, tvärtom. Dessa uttalanden stämmer heller intealls med de motiveringar som näringsutskottet hadenär vi sade ja till uppköp av var det möjligheten till god och rationell naturvårdsom var huvudsaken tillsammans med arronderings-frågorna och utbytesmarken. Bytet av fokus och än-damål för affären gör mig bestört!Observera att en halv procent av skogen i Norr-land utanför fjällnära områden är avsatt till reservat.Observera även att i en rapport från Naturvårdsverket1997, som rör "guckuskoparadis", var sjutusendelar av skogen avsatt till reservat.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )5 § Vissa energimarknadsfrågorFöredrogsnäringsutskottets betänkande 2001/02:NU9Vissa energimarknadsfrågor (prop. 2001/02:56).Anf. 33 ():Fru talman! I näringsutskottets betänkande nr 9behandlas några energimarknadsfrågor. Jag ska i mittanförande beröra några av de viktigaste.Ett problem med elmarknaden är att den består avdels en konkurrensutsatt del, dels en monopolistiskdel. Det totala elpriset för en konsument betår av fyradelar, nämligen nätavgiften, priset på elenergi, elskattoch mervärdesskatt. Enligt Elkonkurrensutredningensslutbetänkande består hushållskundernas totala elprisefter 1996 grovt sett av en tredjedel vardera av nätav-gift, elpris och skatter. Det är således endast en tred-jedel av det totala priset för en konsument som ärutsatt för konkurrens, medan den tredjedel som avsernätavgiften bestäms av en monopolist.En skärpt tillsyn av priser på monopolområdenbehövs och måste syfta till att skydda konsumenternafrån att drabbas av oskäliga priser och till att upp-muntra till rationaliseringar, varvid det är rimligt atten skälig andel av rationaliseringsvinsterna kommerkonsumenterna till godo genom lägre priser.Tillsynen måste göra att konkurrensen inom el-handeln upprätthålls och att snedvridning genomkorssubventionering förhindras. Tillsynen av nättarif-fer har varit svag och dålig. Nätbolag har i vissa falltagit ut oskäliga priser, vilket inte kunnat förhindrasav den slappa tillsynen. Regeringens förslagom en nätnyttomodell är ett steg på vägen, men vimenar att den engelska modellen i stället borde prö-vas.I tillämpas en benchmarking-modell för att öka kraven på effektivisering av nätfö-retagen. Modellen går ut på att ett index som mäterbefolkningstäthet, geografi m.m. och som kan förkla-ra kostnadsbilden för distributionsområdet tas fram.Den används för att mäta effektiviteten hos företagen.De företag som enligt detta index är effektivareoch har lägre konsumenttaxor än genomsnittet får geägarna en avkastning på insatt kapital. Bolag som haren högre konsumenttaxa än genomsnittet förvägras attge ägarna en avkastning.När det sedan gäller tariffutjämning mellan stadoch land måste utgångspunkten i första hand vara ensträvan efter effektivisering, så att någorlunda likaavgifter vid lika förhållanden kan uppnås. För närva-rande varierar avgifterna starkt mellan likvärdigatätorter liksom mellan likvärdiga glesbygdsområden.När dessa skillnader har minskat kan åtgärderna in-riktas på en utjämning mellan tätort, landsbygd ochglesbygd.Jag tycker att det är bra att regeringen får i upp-drag att utreda frågan vidare vad det gäller åtskillnadmellan monopol och konkurrensutsatt verksamhet.Det är inte rimligt att elkonsumenter som råkar bo iområden där det finns eller planeras många vind-kraftverk ska drabbas av högre nätkostnader än deskulle ha gjort om vindkraftverken inte hade funnits iberörda områden.Eftersom vindkraftverken i stor utsträckningbyggs i glesbygdsområden blir det nätkunderna idessa områden som får stå för en del av stödet tillvindkraften.När det sedan gäller reglerna för leverantörsbytehar regeringen inte hanterat beställningen från riksda-gen på ett tillfredsställande sätt. Regeringen borde idenna proposition ha lagt fram ett förslag till sank-tionssystem. Ett väl fungerande system för leveran-törsbyte är en förutsättning för att kunderna ska kun-na vara aktiva på elmarknaden. Svårigheter att bytaleverantör minskar kundernas rörlighet, och därmedminskar såväl konkurrensen som effektiviteten påelmarknaden.Vad det gäller leveranssäkerheten visade den förravinterns och den innevarande vinterns snöoväder påstora brister i underhållet av näten. Monopolformenoch den bristande tillsynen har medverkat till att det ivissa områden är en alltför låg standard på nätverk-samheten. Vi anser att det frivilliga initiativ somelbranschen har tagit är mycket positivt, men vi kon-staterar att inte förrän samtliga nätföretagställer sig bakom överenskommelsen om nätsäkringoch åtagandet om ekonomisk ersättning kan elkun-derna vänta sig säkrare leveranser.Regelverket kring ersättningarna måste innehållaenhetliga garantier och göras känt för alla konsu-menter. Vi anser att det är mycket viktigt att myndig-heterna noga bevakar effekterna av branschens åta-ganden och att regeringen har en beredskap att snabbtpresentera lagförslag om de frivilliga åtagandenavisar sig vara otillräckliga.Konkurrensen på fjärrvärmemarknaden bör för-bättras, och det behövs en ökad uppföljning av pris-sättningen på fjärrvärme. Åtgärder behöver vidtasomgående. Distributionen av hetvatten är ett naturligtmonopol och konkurrensen från andra uppvärmnings-former är mycket begränsad. Detta medför en risk förmonopolprissättning.Vi konstaterar att de genomsnittliga avgifterna påfjärrvärme har ökat , trots attkostnadsutvecklingen talar för sänkta priser. Vi anseratt de åtgärder som förordas i den nämnda motionernaoch som rör införande av benchmarking-modell,tredjepartstillträde, åtgärder mot korssubventionering,förbättrad tillsyn m.m. bör vidtas.Fru talman! Jag yrkar därmed bifall till reserva-tion 1.Anf. 34 ():Fru talman! Ärade ledamöter och gott folk! Trotsatt det finns en mängd reservationer i näringsutskot-tets betänkande nr 9 är egentligen samstämmighetennäst intill förödande i sak, åtminstone om man skalarbort en del kraftladdade uttryck. Jag återkommer tilldet.När det gäller energimarknadsfrågor innehållerpropositionen inga revolutionerande förslag. Denviktigaste åtgärden som vi kan vidta på energimark-naden - och då tänker jag i första hand på elmarkna-den - gäller att få en fungerande effekthandel värdnamnet. Så är fortfarande inte fallet. Det spot-prissom noteras på Nordpol i innehåller inte vårtbehov av effekt. När priset drastiskt stiger undermörka och kalla januari- och februaridagar når intespot-priset ut till oss konsumenter. Den viktigasteåtgärden är alltså att åstadkomma en effekthandel,och det behövs inga riksdagsbeslut för det. Det upp-draget finns redan utlagt. Det ska finnas en effekt-handel värd namnet , är tanken.Sedan vill jag säga något om de förslag som be-handlas i det här betänkandet och i den propositionsom har lagts fram.Nättarifferna är, som helt riktigt sade,ett monopol. Det går inte att göra något åt det. Det ärett s.k. naturligt monopol. I fortsättningen kommer, ienlighet med regeringens förslag, nätprestation attvara utgångspunkten när man bedömer huruvidataxan är något så när "vetig", som vi säger hemma iSmåland. har man utgått från kostnaden, ochdet har visat sig vara mindre bra, för att uttrycka detmilt.Vi tror att nätbytesmodellen kan fungera. För denbehövs det heller inget riksdagsbeslut. Det är en mo-dell, en benchmarking, som kantillämpa i fortsättningen.Tariffutjämningen mellan stad och landsbygd ärangelägen, och här skyndas den på genom att det bliren skyldighet att åstadkomma en sådan utjämning omman har nätkoncessioner som geografiskt ligger intillvarandra. Det är mycket bra att det går åt det hållet.Vad gäller åtskillnaden mellan nätverksamhet ochkonkurrensutsatt verksamhet har utskottet enhälligtgått emot regeringens förslag. Vi i troratt det är klokt att ta ett nytt varv och fundera på sa-ken. Förslaget var ju att man skulle ha en särskild vdoch styrelse för nätbolaget om man producerade eleller handlade med el. skickas detta uppdrag till-baka till regeringen. Det kan med fördel samordnasmed den pågående utredningen om fjärrvärme, för attäven där åstadkomma mer insyn - transparens, somman säger i de finare kretsarna inom energibranschen- och en möjlighet till konsumenttryck och hänsyn tillkonsumentintressen.Man kan för resten lägga till att de kommunalafjärrvärmebolagen fortfarande, till skillnad från elbo-lagen, begränsas av den s.k. lokaliseringsprincipen.Vi i skulle med tillfredsställelse hälsaatt det kravet försvann. De kommunala fjärrvärme-bolagen skulle alltså - precis som , Vattenfalloch andra bolag som producerar mycket fjärrvärmenumera - kunna bygga även utanför den egna kom-munens gränser.Slutligen vill jag ta upp frågan om leverantörsby-te. Där har en majoritet, som inte är den vanliga,formulerat ett uttalande som blir utskottsmajoritetensförslag. Man tar i uttalandet i rejält med kraftfullauttryck och säger att regeringen skyndar för långsamt.Vänsterpartiet och Socialdemokraterna har en gemen-sam reservation.Gott folk! Ni får ursäkta, men oavsett om manskulle rösta för utskottsmajoritetens förslag eller förreservanternas förslag blir resultatet detsamma. Detfinns ett uppdrag, det pågår ett arbete och det kommeratt införas sanktionsavgifter eller någon form avsanktioner gentemot de nätbolag som inte ser till attleverantörsbytena sker tillräckligt snabbt.Återigen vill jag framhålla att detta må vara etticke oväsentligt inslag i en bättre fungerande elmark-nad, men den verkligt viktiga åtgärden är att få tillstånd en effekthandel värd namnet.Leveranssäkerheten tas också upp i betänkandet.Det är självklart viktigt att den stärks. Vi tror att deåtgärder som redovisas i regeringens proposition ärett steg i rätt riktning.Avslutningsvis: Jag inte ska orda något om strål-ningsriskerna. , som också represen-terar och som är författare till denmotion som ligger bakom reservation 9, kommer attlägga ut texten om det. Men jag vill ändå passa påtillfället att yrka bifall till reservation 9.Jag avstår från att yrka bifall till reservation 6, förden innebär ingen skillnad för beslutet. Det kommerförslag om sanktionssystem från regeringen alldelesoavsett vilket förslag bifaller. Då verkar detmeningslöst att yrka bifall eller avslag på det ena ellerdet andra.Anf. 35 ():Fru talman! På en öppen och avreglerad elmark-nad måste det vara enkelt och smidigt för mig somkonsument och elkund när jag vill byta elleverantör.Men ännu upplever många att det är problematisktoch att det tar när man vill byta leverantör föratt sänka elkostnaden eller att få bättre service.För ett år sedan uppmanade ett enhälligt utskottregeringen att skyndsamt komma med förslag till etteffektivt sanktionssystem mot de nätbolag som inteklarar de mål som är uppställda. Men det har intekommit något förslag. Utskottet anser att ett förslagvid det här laget borde ha presenterats, och vi kom-mer med ett tillkännagivande om att regeringen utanytterligare tidsspillan ska komma med ett förslag.Regeringen och Socialdemokraterna och Vänster-partiet här i kammaren framstår ju faktiskt som kon-sumentfientliga, medan vi kristdemokrater anser attkonsumenternas ställning på elmarknaden snarastmåste stärkas.Fru talman! Den här propositionen innehåller fleraförslag till åtgärder för att skapa bättre regler ochtillsyn på energimarknaden. Jag ska nöja mig med attkommentera bara ett par av de förslag som Kristde-mokraterna avvisar eller tycker är bristfälliga.Regeringen föreslår att de gamla avtal som finnsom gratis timmätning av elförbrukning hos småkun-der och om mätning av små elproducenters produk-tion ska upplösas . Det anser vivara ett övergrepp från statens sida. Det handlar omcivilrättsligt bindande avtal mellan två parter, och vimenar att en upplösning av de avtalen är en fråga förparterna. Vi anser att det också är ett olyckligt förslagmed tanke på att utvecklingen ju går mot fler avläs-ningar . Då ska väl inte vi försvåra eller fördyradetta för dem som har tagit kostnaden för att installe-ra timmätare? Med timmätning kan ju kunden svarapå prisökningar genom minskad förbrukning. Detfinns t.o.m. modern teknik för fjärravläst timmätning.Den nyttjas av t.ex. utan att mandebiterar någon särskild avgift för detta. Därför avvi-sar vi regeringens förslag.Som vi hörde här tidigare är ungefär en tredjedelav det pris som elkunden betalar en nätavgift. Dennätavgiften bestäms av ett företag som har monopol-ställning. Vi vet också att nätavgifterna har ökat se-dan elmarknaden avreglerades. Vi menar att det ärviktigt att vi får en skärpt tillsyn av nätavgifterna, såatt konsumenterna inte drabbas av oskäliga avgifter.Det finns effektiviseringsvinster att göra i nätledet såatt nätavgifterna skulle kunna sänkas. Men frågan ärhur man ska gå till väga.Regeringen föreslår införande av en s.k. nätnyt-tomodell som vi kristdemokrater i alla fall hittillstycker verkar bli mycket komplicerad. Framför alltser vi en svaghet i att det kommer att leda till mycketlångdragna processer och prövningar i domstol. Detär någonting som kommer att drabba konsumenternasom i vissa fall kan tvingasbetala det som visar sig vara en alltför hög nätavgift.Även på denna punkt menar vi att konsumenternasställning måste stärkas. Och vi anser att regeringensförslag är otillräckligt. Vi anser att regeringen bör tatill sig den modell för benchmarking-konkurrens somman har i bl.a. Storbritannien.Fru talman! När det gäller förslaget om tariffut-jämning mellan glesbygd och tätort anser vi att rege-ringen har utgått från en felaktig bild av hur nättarif-ferna faktiskt ser ut i landet. Tarifferna är inte gene-rellt högre i glesbygd än i tätort. De är inte hellerhögre i norra jämfört med . Detfinns inget tydligt samband mellan ledningslängd perabonnent och nättariffens storlek. Därför anser vi först borde inrikta sig på att minska skillnadernamellan jämförbara områden i tätort respektive gles-bygd innan man riktar in sig på att utjämna mellantätort, landsbygd och glesbygd. Således borde manförst sträva efter någorlunda lika avgifter vid likaförhållanden. Därför avstyrker vi propositionen idenna del.Kristdemokraterna anser också att det är mycketangeläget att konkurrensen på fjärrvärmemarknadenförbättras. Därför bör myndigheten åläggas tillsyns-skyldighet över prissättningen på liknande sätt somöver elnätstarifferna.Jag ska vara kortfattad, och jag vill avsluta medatt säga att naturligtvis står bakomalla de reservationer där vi finns med, men jag nöjermig med att yrka bifall till reservation 2.Anf. 36 () replik:Fru talman! beskyllde oss ochSocialdemokraterna för att vara konsumentfientliga.Jag förstår faktiskt inte riktigt skillnaden. Det gälldeinförandet av ett sanktionssystem. Ni skriver att viska tillkännage att regeringen utan ytterligare tids-spillan ska lämna förslag. Vi har i vår gemensammareservation skrivit att regeringen bör återkomma tillriksdagen under nästa så att ändrade be-stämmelser kan träda i kraft . Vadär skillnaden mellan ett tillkännagivande enligt erskrivning och den skrivning som vi och Socialdemo-kraterna står för? Jag kan inte se att det är annat än enstrid om ord och naturligtvis lite grann partiprestige.Jag förstår inte heller resonemangen kring nät-nyttomodellen och vad det skulle vara för fel på den.Vad jag begriper är det svenska för just benchmar-king. Man inför alltså en modell där man kan jämföraoch ställa krav på nätbolagens monopoliserade verk-samhet och i sista änden tvinga dem till att sänkapriserna om så är nödvändigt. Då utgår man alltsåfrån prestation och inte kostnad. Jag kan därför inte seatt det finns någon konsumentfientlighet från vår sida.Tvärtom arbetar vi träget och envist vidare för attutveckla energimarknaden till bästa möjliga nyttabåde för konsument och för leveranssäkerhet.Anf. 37 () replik:Fru talman! Nätnyttomodellen har inte presente-rats för oss i detalj. Men bedömningen från vår sidaav det vi har kunnat se är att det verkar väldigtkrångligt. Och det konsumentovänliga i detta uppläggär ju att om det uppstår tvister när det gäller bedöm-ningen av nätnyttan och priserna satta därefter ska detprövas i domstol. Och vi vet att domstolsprocesseroch överklaganden har en tendens att ta . Un-der tiden måste kunden betala det som kanske är enalldeles för hög avgift.Beträffande sanktionssystemet så vill vi förbättramöjligheterna för elkunderna att byta leverantör. Förett år sedan var också med på att ge ettuppdrag till regeringen att komma med förslag. Dethar alltså gått . Inget förslag har kommit. Nuarbetar en utredning. Och vi vet också vad Socialde-mokraterna och Vänstern nu vill ge regeringen i upp-drag, nämligen att återkomma nästa . Tidengår, år går, och det är fortfarande svårt förmånga konsumenter att byta leverantör. Vi vill skyn-da på processen. Vi tänker faktiskt på konsumenterna.Anf. 38 () replik:Fru talman! Jag tror att vi har en gemensam strä-van utifrån konsumentintresset. Men det är inte heltenkelt att införa sanktionsåtgärder eller straffavgifter.Det måste finnas en rättstrygghet.