prot · GP09123 · 2002-06-12 00:00:00 — 17.00 då voteringen skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.16 § Beslut om ärenden som slutdebatterats viddagens sammanträdeUFöU3 Fortsatt svenskt deltagande i en interna-tionell säkerhetsstyrka i AfghanistanKammaren biföll utskottets förslag.FiU12 Offentlig upphandlingPunkt 1 (Den framtida tillsynen m.m.)1. utskottet2. 1 (kd, m, c, fp)Votering:170 för utskottet138 för res. 141 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 36 v, 1 c, 16 mpFör res. 1: 71 m, 40 kd, 12 c, 14 fp, 1 -Frånvarande: 14 s, 10 m, 7 v, 2 kd, 5 c, 2 fp, 1 -Punkt 3 (Borttagande av begreppet affärsmässighet)1. utskottet2. 3 (v)Votering:272 för utskottet37 för res. 340 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 71 m, 40 kd, 13 c, 16 mp,14 fp, 1 -För res. 3: 37 vFrånvarande: 14 s, 10 m, 6 v, 2 kd, 5 c, 2 fp, 1 -Punkt 4 (Kriterier för miljömärken)1. utskottet2. 6 (c)Votering:170 för utskottet13 för res. 6126 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 37 v, 16 mpFör res. 6: 13 cAvstod: 71 m, 40 kd, 14 fp, 1 -Frånvarande: 14 s, 10 m, 6 v, 2 kd, 5 c, 2 fp, 1 -Punkt 7 (Direktupphandling)1. utskottet2. 11 (kd, m)3. res. 13 (fp)Förberedande votering:113 för res. 1113 för res. 13183 avstod40 frånvarandeKammaren biträdde res. 11.Huvudvotering:170 för utskottet112 för res. 1127 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 37 v, 16 mpFör res. 11: 71 m, 40 kd, 1 -Avstod: 13 c, 14 fpFrånvarande: 14 s, 10 m, 6 v, 2 kd, 5 c, 2 fp, 1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.FiU19 Utvecklingen inom den kommunala sektornPunkt 2 (Förändringar av utjämningssystemet )1. utskottet2. 1 (m)Votering:226 för utskottet73 för res. 111 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 37 v, 29 kd, 13 c, 16 mp, 14 fpFör res. 1: 72 m, 1 -Avstod: 11 kdFrånvarande: 14 s, 9 m, 6 v, 2 kd, 5 c, 2 fp, 1 -Punkt 6 (behandlade motionsyrkanden vadavser skolan)1. utskottet2. 5 (fp)Votering:249 för utskottet19 för res. 541 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 25 m, 37 v, 40 kd, 13 c, 16 mp,1 -För res. 5: 5 m, 14 fpAvstod: 41 mFrånvarande: 14 s, 10 m, 6 v, 2 kd, 5 c, 2 fp, 1 -Punkt 7 (behandlade motionsyrkanden iövrigt)1. utskottet2. 7 (kd)3. res. 8 (c)Förberedande votering:41 för res. 714 för res. 8255 avstod39 frånvarandeKammaren biträdde res. 7.Huvudvotering:171 för utskottet40 för res. 799 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 1 m, 37 v, 16 mpFör res. 7: 40 kdAvstod: 71 m, 13 c, 14 fp, 1 -Frånvarande: 14 s, 9 m, 6 v, 2 kd, 5 c, 2 fp, 1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.FiU21 Tilläggsbudget 1 för budgetåret 2002Punkt 1 (Beräkningsunderlag)1. utskottet2. 1 (kd, m)Votering:196 för utskottet113 för res. 11 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 37 v, 13 c, 16 mp, 13 fpFör res. 1: 72 m, 40 kd, 1 -Avstod: 1 fpFrånvarande: 14 s, 9 m, 6 v, 2 kd, 5 c, 2 fp, 1 -Punkt 3 (Vidgat uppdrag för )1. utskottet2. 3 (kd, m, fp)3. res. 4 (c)Förberedande votering:126 för res. 314 för res. 4169 avstod40 frånvarandeKammaren bitrdädde res. 3.Huvudvotering:170 för utskottet127 för res. 313 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 37 v, 16 mpFör res. 3: 72 m, 40 kd, 14 fp, 1 -Avstod: 13 cFrånvarande: 14 s, 9 m, 6 v, 2 kd, 5 c, 2 fp, 1 -Punkt 25 (Ändrade ramar för utgiftsområden samtändrade och nya anslag)1. utskottet2. 14 (kd)Votering:170 för utskottet40 för res. 14100 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 37 v, 16 mpFör res. 14: 40 kdAvstod: 72 m, 13 c, 14 fp, 1 -Frånvarande: 14 s, 9 m, 6 v, 2 kd, 5 c, 2 fp, 1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.FiU27 Vissa motioner inom finansutskottets be-redningsområdePunkt 1 (Jämställdhetsaspekter på den statliga arbets-givarpolitiken)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (kd)4. res. 3 (c)5. res. 4 (fp)Förberedande votering 1:14 för res. 314 för res. 4281 avstod40 frånvarandeTalmannen konstaterade att lika röstetal uppkommit.Utgången skulle avgöras genom lottning.Talmannen anmodade () ochSusanne () att fungera som kontrollantervid lottningen samt () att förrättalottningen.Den upptagna lottsedeln visade ett nej och kammarenhade således antagit res. 4.Förberedande votering 2:39 för res. 214 för res. 4257 avstod39 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 3:71 för res. 140 för res. 2198 avstod40 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:170 för utskottet73 för res. 166 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 37 v, 16 mpFör res. 1: 72 m, 1 -Avstod: 40 kd, 13 c, 13 fpFrånvarande: 14 s, 9 m, 6 v, 2 kd, 5 c, 3 fp, 1 -Punkt 2 (Jämställdhet i arbetslivet)1. utskottet2. 5 (mp)Votering:294 för utskottet16 för res. 539 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 72 m, 37 v, 40 kd, 13 c, 14 fp,1 -För res. 5: 16 mpFrånvarande: 14 s, 9 m, 6 v, 2 kd, 5 c, 2 fp, 1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.KU25 - ändringar i regeringsfor-menKammaren biföll utskottets förslag.KU32 Myndigheten RegeringskanslietKammaren biföll utskottets förslag.KU38 Några sekretessfrågor m.m.Punkt 4 ()1. utskottet2. 1 (mp)Votering:295 för utskottet15 för res. 139 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 72 m, 37 v, 40 kd, 13 c, 1 mp,14 fp, 1 -För res. 1: 15 mpFrånvarande: 14 s, 9 m, 6 v, 2 kd, 5 c, 2 fp, 1 -Punkt 5 ()1. utskottet2. 2 (v)Votering:268 för utskottet42 för res. 239 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 71 m, 40 kd, 13 c, 12 mp,14 fp, 1 -För res. 2: 1 m, 37 v, 4 mpFrånvarande: 14 s, 9 m, 6 v, 2 kd, 5 c, 2 fp, 1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.SkU26 Sänkt skatt på alkylatbensin, m.m.Punkt 1 (Sänkt energiskatt på alkylatbensin)1. utskottet2. (m)Votering:237 för utskottet73 för res.39 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 37 v, 40 kd, 13 c, 16 mp, 14 fpFör res. : 72 m, 1 -Frånvarande: 14 s, 9 m, 6 v, 2 kd, 5 c, 2 fp, 1 -Punkt 2Kammaren biföll utskottets förslag.SkU28 ROT-avdragets effekter1. (s, c)Votering:181 för utskottet129 för res.39 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 1 s, 72 m, 37 v, 40 kd, 16 mp, 14 fp,1 -För res. : 116 s, 13 cFrånvarande: 14 s, 9 m, 6 v, 2 kd, 5 c, 2 fp, 1 -17 § Krisplan mot ohälsaFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande2001/02:SfU18Krisplan mot ohälsa.Anf. 170 Statsrådet ():Fru talman! skriver i ett brev till mig: Detär så frustrerande att bara gå hemma, men det är ännujobbigare att gå ut. Jag skäms för att vara en sådandär samhällsparasit som bara går hemma. Tänker jagpå hur det är på min arbetsplats så blir min sjukskriv-ning problematisk för mina arbetskamrater och senareför mig då jag kommer tillbaka.På ett familjecenter i berättar en långtids-sjukskriven lärare om hur oerhört svårt det var förhenne att komma igenom de mest vardagliga rutinerför att försöka pröva att komma tillbaka till arbets-marknaden igen.En undersköterska beskriver hur hon arbetade merän dubbelt under de tuffaste åren i . Hontog ansvaret när bemanningen minskade och arbets-passen blev fler och hon hjälpte till extra timmar näringa vikarier fanns att tillgå. kan hon i bästa fallomskolas till ett lättare arbete och i värsta fall förtids-pensioneras.Fru talman! Det är de här kvinnorna, deras livssi-tuation och andras som är det stora problemet. Det ärdem vi måste lyssna på. De vet vilka förändringarsom krävs för att öka hälsan i arbetslivet. De blir intefriskare av fler karensdagar eller lägre skatt. Somsocialdemokrat kan jag aldrig acceptera att människortvingas gå sjuka till arbetet för att de inte har råd attvara hemma. Den debatt om minskade nivåer i sjuk-försäkringen som lyfts upp handlar inte om attminska ohälsan. Den är i själva verket en attack motvälfärden.Jag känner en stor oro för utvecklingen främst avtvå skäl. Det främsta är och alla de andra ochdet lidande och utanförskap de utsätts för. Det kaninte få fortsätta. Det andra är naturligtvis också dekonsekvenser detta för med sig för samhället i stort.Fru talman! Regeringen har tagit ett helhetsgreppom arbetet för att öka hälsan och förebygga utslag-ningen från arbetslivet. Tillsammans med Vänster-partiet och har vi socialdemokrater här iriksdagen ställt oss bakom det första steget i hand-lingsplanen genom att godkänna det elvapunktspro-gram som redovisades i budgetpropositionen för2002.Om vi socialdemokrater får förtroendet efter hös-tens val kommer vi att fortsätta genom att i nästa årsbudget lägga fram förslag om ytterligare insatser föratt vrida utvecklingen åt rätt håll. Det gäller t.ex.förslag om den samverkan som diskuteras i socialför-säkringsutskottets betänkande om en folkhälso-strategi och om förändringar inom rehabiliteringensområde.Inom ramen för regeringens handlingsplan pågårjust nu trepartssamtal om nationella mål för att mins-ka ohälsan. Det pågår ett arbete med att ta fram eko-nomiska drivkrafter och en utveckling av arbetsmiljö-arbetet genom extra för att stärkametodutvecklingen inom företagshälsovården. Detblir för utbildning av skyddsom-bud och regionala skyddsombud.Arbetsmarknadsverket arbetar med att lägga framförslag om arbetsmiljöcertifiering av företag. Enmodell för hälsobokslut ska tas fram för att införasvid . Det pågår också en rad konkretaverksamheter på försök i offentlig sektor med hjälpav och 20 miljoner i årsom påverkar människors vardag i arbetslivet.Förnyelsen av rehabiliteringen, inte minst arbets-livsrehabiliteringen, pågår. Med hjälp av 70 miljonergenomförs nu en pilotverksamhet på försäkringskassaefter försäkringskassa. Vi kommer att avsätta ytterli-gare medel kommande år. Vi ser positivaeffekter av utvecklingsarbetet.Formerna för sjukskrivningsprocessen ses över avRiksförsäkringsverket och . Vi harockså genomfört en hearing med berörda utbild-ningsinstitutioner när det gäller försäkringsmedicin.Det är också avsatt extra för attöka tillgänglighet till vården.Elvapunktsprogrammet är ett dynamiskt arbete.Det fylls på allteftersom nya åtgärder behövs. Men -och det är minst lika viktigt - det krävs också endebatt om attityder och betydelsen av förändringsar-bete på andra plan. Därför genomförs också ett annatutåtriktad arbete. Vi har genomfört ett antal konferen-ser där vi lyfter fram och sprider de goda exempelsom redan finns, där man har genomfört förändringarpå arbetsplatserna. Regeringen har inrättat en hemsi-da som stöd för de enskilt intresserade och de företagoch organisationer som vill vara med och påverka iden verkliga vardagen.Fru talman! Det är många unga människor somvittnar om att de inte får sitt livspussel att gå ihop.Det kan bero på flera saker, t.ex. hur situationen är påarbetsplatsen. Går ansvar och befogenheter ihop? Ombemanningen är för liten så vet vi att ohälsan ökar.De rapporter som har redovisats pekar också på attalldeles för många helt saknar inflytande över inne-hållet i sitt eget arbete. Men det är säkert också enfråga om stora ambitioner för egen del. Man ska göraallting tidigt i livet, och allting ska ske på en gång.Jag får också en bild från dem som inte får vara iarbete. Också de säger att de inte får sitt liv att gåihop, men kanske av helt andra skäl än den förstagruppen. Mot denna bakgrund krävs det att vi ser tillhelheten.I samarbete med och Miljöpartiethar vi socialdemokrater beslutat om en rad insatsersom ska underlätta för människor att vara i arbete ochsamtidigt ha barn och familj. De här besluten till-sammans med handlingsplanen för att öka hälsan iarbetslivet är ett långsiktigt arbete, men ett arbetesom syftar till att ge människor makt över sina egnaliv. Det är därför som vi har förlängt föräldraförsäk-ringen med en månad, infört kontaktdagar, minskatdet ekonomiska trycket på stressade barnfamiljergenom en höjning av barnbidraget och infört maxtaxai förskolan. Vi inför ett särskilt statsbidrag på mer än5 miljarder kronor för att höja kvaliteten i förskolaoch skola, dvs. fler vuxna för barnens skull. På försökhar vi infört möjlighet till ett friår för anställda motatt en arbetslös får jobb i stället. Det är också därförvi har tillfört miljarder till hälso- och sjukvård för attkorta köer till vård och behandling.Vi är också överens om att vi ska lägga fram för-slag om förkortad arbetstid och om ett individuelltkompetenssparande.Det finns också en annan viktig insikt att lyftafram i det här sammanhanget, fru talman. Det kanskeär angeläget att stryka under det extra: Den verkligaförändringen kan bara genomföras direkt på självaarbetsplatsen. Här kan alla samverka. Men arbetsgi-varna måste bli bättre på att förebygga sjukfrånvaronoch löntagarorganisationerna och deras skyddsombudmåste få en möjlighet att delta reellt i det arbetsmiljö-förebyggande arbetet. Läkarna måste bli mer medvet-na om att sjukskrivningen som instrument är en väl-digt hårdhänt medicin och om vilka konsekvenser denfår för enskilda individer. Men individerna måsteockså ta sitt ansvar för att minska de risker de självakan påverka.Vi ska självfallet ständigt utveckla sjukförsäk-ringsadministrationen så att den blir ett effektivt ochbra stöd för verksamheten. I det här sammanhangetbetyder de trepartssamtal som pågår oerhört mycket. kan man komma fram till en gemensam pro-blembild. Därmed kan man också komma fram tillgemensamma lösningar för att nå positiva resultat påarbetsplatserna.Tillsammans med övriga kommer regeringen attgöra vad vi kan för att påverka hur förändringar iregler och ramverk ska underlätta för inblandadeparter, men vi förfogar inte ensamma över lösningar-na.Fru talman! skriver i sin bok Och så duktig! : Jag känner mig ofta fångad imig själv. Ofta får jag kämpa mot det som jag alltidhar trott vara min sanna natur, mitt sätt att vara, rättsätt att vara. Jag vill så mycket. Jag tror mig viljaännu mer, men med tiden har jag börjat förstå vilketpris jag får betala för att vilja, hur lite i livet som ärgratis, hur jag alltid måste betala i konsekvenser.Det är en bok som beskriver de krav unga männi-skor ställer på sig själva och sin omgivning och hurdessa krav till slut gör att de helt enkelt går in i vägg-en.En socialdemokratisk regeringen kommer aldrigatt acceptera att unga människor med höga förvänt-ningar och ambitioner slås ut ur arbetslivet i förtid.De har också rätt att vara hela människor efter ettlångt yrkesliv. Arbetslivets villkor ska vara sådana attde skapar det goda arbetet.Anf. 171 BO ():Fru talman! , läraren från och under-sköterskan är tre människor som drabbats hårt avregeringens underlåtenhet och passivitet. När manlyssnar på låter det som om någonannan makt sköter vad som händer i samhället i dendel politiken har med det att göra. Men regeringen harju regerat . Det som påverkas av poli-tiken är det den socialdemokratiska regeringen somhar ansvaret för.I fyra år har sjukskrivningarna formligen explode-rat. har regeringen och riksdagsmajoritetenvarit passiva. Under den tiden, från 1997-2001, harantalet sjukdagar och antalet sjukskrivna fördubblats.Ökningen av långtidssjukskrivningarna är än merdramatisk. Det är i det närmaste en tredubbling undersamma period. Antalet förtidspensionerade uppgicknär jag skrev mitt manus till 453 000 men ligger nuupp mot lite drygt 460 000, och det blir fler och flerför och varje månad.För många innebär den här utvecklingen en långväntan på vård och rehabilitering eller på bättre förut-sättningar på jobbet, oftast ett offentligt jobb. Kom-munerna ligger ju högt i den negativa utveckling viser.Men vi måste också inse att fler och fler harkommit att utnyttja systemet. Man låter andra betalaatt man själv är frånvarande utan att vara sjuk.De sammanlagda kostnaderna för allt detta är his-nande enorma, . Det är hushålleni , människorna, som får betala de här kostna-derna. Det innebär för varje svenskt hushåll igenomsnitt - . Denackumulerade skulden för dem som är förtids-pensionerade, och det blir fler, är 500 ,dvs. Tala om att bygga upp enskuld för de unga!En av de viktigaste uppgifterna för en ny regeringkommer därför att vara att bryta den passivitet sompräglar och hela den socialdemokratis-ka regeringen och de samarbetspartier man har i riks-dagen. Vi ska se till att utvecklingen mot att färreförsörjer fler byts mot att fler försörjer färre. Detfinns ett program som avstyrks av Socialdemokrater-na, och i det betänkandesom har att behandla.Det program vi lägger fram handlar om ett antalkonkreta åtgärder. Det handlar inte bara om fyrautredningar, offentliga trepartssamtal om nationellamål och allt annat som regeringen talar om som ärlika fluffigt som berömda uttalandeom målsättningar för . Vi vill i ställetgenomföra konkreta åtgärder. Dessa åtgärder kommeratt innebära att vi får en tredubbel vinst. Fler kommeratt må bättre. Den produktion som är grunden förmänniskors välstånd och för att vi ska kunna finansie-ra våra offentliga åtaganden kommer att öka. Kostna-derna för hushållen kan minska.De förslag vi lägger fram bygger på en analys avde olika orsaker som finns som var och en egentligenkan göra. En del kan man vara ganska säker på ochannat kanske mindre säker på, men det är viktigt attgå igenom dem. Regeringen har ju en grund och rättensidig analys och försöker skapa en bild av att detta irealiteten är någonting som löses genom man förbätt-rar arbetsmiljön. Det är en viktig del av det hela, inteminst i den offentliga sektorn som uppenbarligenfungerar sämre än vad man måste kunna ställa kravpå.Vi kan titta på orsakerna och vad som måste gö-ras. Det är för det första fråga om människor som harråkat ut för fysiska skador, belastningsskador ellerannat. Det är människor som har en fysisk sjukdom.Då handlar det om att ge vård och att rehabilite-ra, och att göra det snabbt. Om jag inte tar alldeles felhar regeringen elva gånger sagt nej till den vårdga-ranti som vi borgerliga partier införde under 90-taletsbörjan. Den tog ni bort. Vi vill införa den, men nisäger nej, nej och åter nej. Retoriken har ändrats. Nihar insett det här är ett viktigt krav som människortror på och tycker är väsentligt. Då säger ni: Ja, vi skaockså ha en vårdgaranti.Men det är inte en rättighet att få vård , som vitycker. Er vårdgaranti är en garanti för att ni tror attdet kommer att lyckas att ge vård inom tre månader.Men en sådan garanti är ingen garanti. Rehabiliteringmåste sättas in snabbt. Utöver vårdgarantin krävs juockså möjligheter att använda resurser som annarsfinns inom sjukpenningsystemet för att få vård så attsjukpenningen blir lägre.Den andra orsaken är en dålig arbetssituationen ibred mening. Det kan handla om dåligt ledarskapeller om relationer på arbetsplatsen. Det kan finnasmånga olika orsaker till detta.En sak gäller de skolor som visar sämre och sämreresultat . Det blir fler och fler elever somlämnar skolan utan att ha godkända betyg. Det är ettresultat av en miljö på skolan som är dålig för elever-na och lärarna. Det är kanske därför som en läraresjukskriver sig. Det är därför en lärare inte mår bra.Det är därför vi har för få lärare som kan ge bra kun-skaper till våra barn i skolorna i dag.Det måste vi lösa genom att se till att vi tar ett an-svar för att arbetsplatserna inom den offentliga sek-torn blir bättre. Bäst sker det genom en stimulerandekonkurrens. Släpp loss alternativen! Se till att manhar en chans att söka sig till den som erbjuder brautbildning, bra vård och en bra miljö för dem som äranställda! Dra lärdom av den rapport från Kommunalsom försökte stoppa! Den visade att desom jobbar inom de privata alternativen i äldreom-sorgen och är medlemmar i mår bättre.De som jobbar i de privata alternativen mådde bättreoch kände sig bättre när det gällde alla de tillfrågadefaktorerna. har precis kommit med enliknande undersökning. Se till att ta till vara den sti-mulerande konkurrensen! Det gör det bättre för demsom behöver vård och omsorg, för dem som behöverutbildning och för dem som jobbar. När de mår bättreklarar de ju jobbet mycket bättre.Den tredje orsaken är en dålig livssituation. IngelaThalén var lite inne på det, men hon nuddade detegentligen bara. Låt mig citera en krönikör och jour-nalist i som skrev enliten krönika om sitt eget liv. Hon slutade den kröni-kan med att säga så här: "Jag behöver inget friår frånjobbet. Ge mig ett friår från trasiga overaller ochdammråttor! Då kanske jag har någon energi kvarefter småbarnsåren och kan jobba vidare i stället föratt börja leta pensionslösningar vid 50. "Det här är ingenting som man löser genom poli-tiska insatser av socialdemokratiskt snitt, dvs. styran-de och ställande och donande för människor.Det handlar om att låta människor själva påverkasin livssituation. Det handlar om att fler ska ha råd attfå avlastning. Det handlar om att man ska kunnaanvända sig av hushållstjänster - vitt och klart. Dethandlar om att man ska ha mer kvar av sina egnainkomster och ha råd att arbeta mindre, vilket samti-digt gör det lönt att arbeta mer för den som det vill.Då blir ekonomin sammantaget bättre. Det handlaralltså om att sänka skatten, inte minst genom särskil-da insatser för barnfamiljerna, och det handlar om själv ska kunna disponera stödet till barnomsor-gen.I den moderna tid som vi ser framför oss är det juingen som vet bättre än familjen själv hur familjenska lösa sin barnomsorg. Arbetsmarknaden ser an-norlunda ut, och det behövs åtgärder som ingen annanän familjen själv kan förfoga över. Släpp loss föräld-rarna! Ge dem rätt att bestämma över barnomsorgen!På det viset skapas en möjlighet för människor attsjälva påverka sin livssituation, så att de slipper sjuk-skriva sig - det handlar inte om att jobbet var det somvar problemet, utan det handlar om hela livssituatio-nen, inte minst om det som man ägnar sig åt på dentid som man är utanför arbetet.En fjärde orsak är att sjukskrivningar ibland blirfel. Det handlar om att läkare kanske känner trycketfrån patienten, om att en läkare är ny och hellre tardet ena före det andra. kanske man tycker atta-kassans ersättning är mindre och sjukskriver för atthjälpa till lite grann. Det kan finnas ett antal olikaorsaker. Därför måste vi se till att det är klara ochentydiga regler som gäller för dem som sjukskriveroch att läkarna får en bra utbildning. Det gäller inteminst de läkare som kanske har minst rutin i sam-manhanget.För det femte gäller det naturligtvis fusk. Man hade på sin nätupplagafrågat hur många det var som tänkte sjukskriva sigunder . Det var över 11 000 personer.Mina medarbetare hade all rätt att se på . Det kunde vi acceptera.Man kan kompensera det genom att jobba på annatsätt. Men undersköterskan, som är låginkomsttagare,med tre barn ska inte vara den som betalar för attnågon känner att han eller hon har rätt att sjukskrivasig för att vara ledig. Detta måste vi komma åt, och vimåste ändra attityderna, de attityder som en under-sökning av visade på, att tyckte att detvar rimligt att sjukskriva sig också närman egentligen inte var sjuk. Detta måste ocksåkommas åt. Det handlar om attityder och värderingar.Det handlar i viss mån om kontroll, men också dettahandlar om att arbete måste löna sig bättre. Det skavara så lönsamt att arbeta att ingen ens blir frestad attvara sjukskriven om man inte är sjuk.Det här, , är ett konkret program, ettantal olika förslag som snabbt kan ge åtgärder. Dethandlar inte om att utreda, fundera och samtala ochmöjligen göra något efter valet. Vi vill göra någon-ting . Det förvägrar ni oss.