prot · GP0967 · 2002-02-12 00:00:00 — Då blev det återigenbekräftat att trots att man var en ganska bra bit in pådet nya året, 2002, hade inte alla jordbrukare som harrätt till pengar fått sina medel utbetalda. Det redovi-sades att administrationen kring de här bidragen tarenormt , och byråkratin har blivit ett gissel församtliga inblandade.Det finns omkring 2 700 lantbrukare i Uppsalalän, och antalet stöd som behandlas uppgår till om-kring 9 000. Och precis som jordbruksministern na-turligtvis känner till får man inte ut miljöstöden förr-än allt är klart. Har man t.ex. tio miljöstöd får maninte ut dem om det fattas en kontroll av ett. Det tyckerjag är en bit att titta på.Byråkratin har alltså blivit ett gissel för samtligainblandade, som jag har sagt förut.I går, , fanns åter en ar-tikel om detta i . Det är inte så attmassmedierna speglar någonting som inte finns, utanmassmedierna speglar någonting som verkligen finnsi det här fallet. Jag ringde upp på länssty-relsen i och undrade med honom om det somstod i tidningen var rätt och om jag kunde citera det . Kan jag hälsa till ? Ja, sade han, det var helt korrekt.I dagsläget finns ett tjugotal olika typer av miljö-stöd, och fler är på gång. lanseras exempelvis ettnytt miljöstöd för hästhållning. suckardjupt när får ytterligare ett antal miljö-stöd att hantera. Alla dessa miljöstöd är svenska på-hitt - det är ingenting som kommer från . Detfinns en enorm kreativitet när det gäller att hitta olikaformer av miljöstöd.Somliga av bönderna i län - inte alla,men alltför många - mår inte bra. Nog borde det välvara rimligt att staten ser till att samma paroll sommyndigheter har mot enskilda företagare när det gäl-ler att t.ex. svara , för i annat fall så .även gäller när det är tvärtom. Människor ska intebehöva vänta på pengar. Hur många av oss skulletolerera att vänta på sin lön på det här sättet?För i län har kostnadernaför att handlägga ärendena ökat mellan år2000 och 2001. personal mår inteheller bra. Många är sjukskrivna. Man har en mycketansträngd arbetssituation. Man jobbar extra och mantar ut av sina semesterdagar eftersom man trots alltvill utföra sin uppgift så bra som möjligt.Anf. 10 ():Fru talman! Också jag vill tacka för detta svar. Jag måste börja med att instämmai mycket av beskrivning av densituation som råder i flera län.Emellertid måste jag också säga att jag läser mel-lan raderna att har förståelse försituationen och är insatt i hur det ligger till - och intebara mellan raderna, utan vi har också några tröstensord i svaret. säger nämligen atthon är medveten om att många länsstyrelser har haftett arbetssamt år bakom sig i och med introduktionenav detta system. Det är ju ett nytt miljöersättnings-program. Hon skriver också att det självfallet är vik-tigt att komma till rätta med de problem som harfunnits kring hanteringen av EU-stöden. Det tolkarjag som att regeringen är beredd att vidta åtgärder föratt det ska bli en bättre tingens ordning.Jag väckte denna interpellation därför att jag ärorolig för de effekter som kan komma att uppstå omdet inte görs någonting kraftfullt för att komma tillrätta med detta.Jag är naturligtvis orolig för bönderna, precis somdet beskrevs i det förra anförandet. Detta betyder jumycket för deras ekonomi och för deras likviditetssi-tuation.Jag är orolig därför att om inte detta hanteras påett bättre sätt så riskerar som nation att fåkraftfulla ekonomiska sanktioner från EU.Jag är orolig därför att personalen på länsstyrel-sernas lantbruksenheter bokstavligen jobbar dag ochnatt med de här frågorna och sliter mycket hårt.Det finns anledning att peka på detta också därföratt vi , 2002, inte kan skönja några somhelst förenklingar i de system som vi nu diskuterar.Samtidigt dras de extra pengar in somlänsstyrelserna hade , 2001, och somäven då blev svåra att klara av.För , som är mitt hemlän, mot-svarar dessa neddragningar på lantbruksenheten femtill sex årsarbetare. Omräknat är det av denarbetskapacitet som finns. Det säger sig självt att detkommer att få svåra effekter.Nu säger i svaret att det inteär några problem när det gäller arealstöd och djurbi-drag - de s.k. direktstöden. Angående det som sadesnyss så kan man ju diskutera vad som är relativt ellerinte relativt. Jag tycker att 900 lantbrukare som intehar fått sina stöd är tillräckligt många för att slålarm.Den stora problematiken är utbetalningen ochhanteringen av miljöstödsprogrammet. Där liggerekostödet och betesmarksstödet. Vi kan ju tycka vadvi vill om de här stödens utformning och om att unge-fär av en köttbondes inkomster är beroende avstöd - men om de stöden inte fungerar och bondeninte får ut sina pengar finns det förstås en oer-hörd risk för att förtroendet för hela stödsystemetbrister. Det kan innebära att produktionen minskareller rentav försvinner, och det skulle få förödandeeffekter på det som vi brukar kalla för vårt öppnalandskap.Min fråga just nu gäller de miljöstöd som jag me-nar att vi inte klarar av. Vilken risk finns för att vi fårsanktioner eller straffåtgärder från EU på den punk-ten?Anf. 11 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag delar naturligtvis den kritik somni båda framför mot ett system som är så oerhörtbyråkratiskt och komplicerat som detta. Det har jaggjort ända sedan gick in i EU, och det harockså varit regeringens målsättning att förändra jord-brukspolitiken så att den ska bli enklare och ävenstötta andra saker än det som stöds i dag.Jag säger "relativt väl". Vad är då det? Man måstekomma ihåg att det finns ett regelverk också för hurmycket man ska ha betalt ut inom . När detgäller arealersättningar ska man habetalat ut . Och det klarar vi! Sett med tanke påregelverkets system och risken för sanktioner så be-höver vi alltså inte vara bekymrade, till skillnad frånnästan alla andra EU-länder. Detta är inte någotsvenskt problem, utan det är ett problem för alla län-der.När det gäller de gamla miljöstöden - öppet od-lingslandskap och ekologisk odling - så har vi utbe-talat i stort sett . När det gäller vallstödet har viutbetalat - och där är det inte samma regler. Detska inte vara , utan det går på budget-år.I det nya LBU-programmet har vi betalat kom-pensationsbidrag till i stort sett . För de andradelarna är det mindre, beroende på att det är ettkomplicerat stöd och att det krävs stora resurser föratt upprätta åtgärdsplaner. Men för t.ex. natur- ochkulturmiljöer får vi ett bättre resultat än förra gången.År 1996 hade vi ungefär samma stöd.För öppet och varierat odlingslanskap har vi be-talat ut ungefär 100 %.Sådan är situationen.Rigmor säger att man måste ha genom-fört alla de olika delarna för att få miljöstödet utbeta-lat. Ja, så är det - och det är ingenting som vi harhittat på i , utan det är EU-styrt. tycker att detta är en intressant tanke och ska kunna dela upp det. Men jag vill säga att detinte blir mindre byråkratiskt från myndighetens syn-punkt om man delar upp det hela, utan snarare tvärt-om. Likväl tittar nu på detta. Menman måste då sedan gå till och prata om sa-ken.Det var intressant att häststödet togs upp. Detfinns inget beslut om det , utan vi undersöker möj-ligheten. Det gör vi därför att hästen numera är ettväldigt viktigt djur - kanske väl så viktigt som kor,får och getter. Därför undersöker jag möjligheten att inågon mån likställa hästarna med de andra djuren.Jag önskar ju inte att komplicera byråkratin, men detblir tyvärr en följd om detta ska in i systemet. Mendet kan ju få andra fördelar för människorna i framförallt gles- och landsbygden som man får tro uppvägerde negativa saker som byråkratin innebär.De extra pengarna skulle användas för att hanteraåterkraven. Det är intressant att tarupp sitt eget län. Vid slutet av hade man däravgjort av återkraven. Därmed liggerman absolut i botten av alla länsstyrelser. Mångalänsstyrelser har klarat detta ganska bra med de extrapengar de fick just för detta ändamål. Men eget län har inte lyckats med det.Anf. 12 ():Fru talman! Det är bra att vi får vissa saker klar-lagda. sade att sett ur regelverketssynvinkel tycks detta vara okej. Men sett ur den en-skilde företagarens, den enskilde bondens och hansfamiljs, synvinkel är detta inte okej. Jag skulle vilja ha en förkla-ring.Ser inte den enskilde jordbru-karen och hans familj?Vi frågade län hur mycket det kunde rörasig om. Då fick vi redovisat för oss att det kunde gällafrån till för en familj. Det ärmycket pengar. Det är inte så svårt att förstå att närföretagarna inte får sina pengar utbetalda skapas enoerhört svår situation. De måste ju betala alla avgif-ter, och kronofogdemyndigheten väntar inte med attkräva utmätningar och bankerna lånar inte ut akutalikvida pengar till kunder som inte kan garantera närde kan återbetala lånen.All denna osäkerhet drabbar även tredjepart, dvs. de företag som ger service och tjänster tillbönderna blir lidande beroende på att uppdragsgivar-na inte kan betala för tjänsterna. Det är en negativkarusell.Jag ser att någon suckar, men man måste ta dettapå allvar. Akuta åtgärder måste sättas in. Vad tänkerjordbruksministern göra så att vi inte behöver stå härnästa år igen med samma fråga?Det krävs även långsiktiga åtgärder. Det har jagförstått att också tycker. MenMargareta har varit jordbruksminister enganska och har haft ambitionerna att förenkla- ändå har ingenting skett. Jag kan förstå att det tartid, men det har gått lite väl . Jag skulle viljase konkreta förslag från jordbruksministern i dag.Kan det vara möjligt att bönderna får akut hjälp ifortsättningen? Kommer den svenska administratio-nen, tillsammans med den jordbrukspolitik som drivsmed EU, att vara så utformad att den medverkar tillatt förenklingen verkligen sker? Jag vet att landshöv-dingar från - jag tror - sju län också har påtalat detta.Det gäller inte bara län. Jag är glad att jaghar en meddebattör . Det visar på att denna frågagäller fler än bara län; den gäller för helaSverige.Anf. 13 ():Fru talman! instämmer i vårkritik om byråkratin inom EU:s jordbrukspolitik ochstödsystem. är hon beredd att föra in nyaområden i denna politik.Vi har i jordbruksutskottet fått en föredrag-ning om den översyn av LBU-programmet som skaske . Jag har inte kunnat utläsa några för-enklingar i de förslag som finns där. Vad värre är, justinförandet av en hästpolitik - om jag är rätt underrät-tad - innebär möjligheter för 2 000 nya företag attsöka stöd, vilket förvärrar situationen ytterligare.Jag frågade också jordbruksministern i min inter-pellation om möjligheterna att utnyttja de modernasystem som finns, nämligen att via satellit underlättaarbetet för övervakning och kontroll av programmen.Jag har fått veta att och är deenda länderna - om jag är rätt underrättad - som inteanvänder de systemen. Det kan väl inte vara en slumpatt alla övriga länder tycker att det är ett bra systemsom underlättar jobbet.Nu har jag förstått att man räknar med att 5 000företag förväntas använda Internet för att skicka insina blanketter. Sammanlagt är det dock totalt 70 000som skickar in ansökningar. Det är en ringa del somförväntas göra detta. Jag är rädd för att det inte blirnågon stor lättnad.Jag återkommer till frågan om vad som händer omvi inte klarar av att betala ut och kontrollera våramiljöersättningsprogram. Vi har själva här i Sverigehittat på flera program och fått dem godkända avkommissionen - av EU. Om vi inte klarar av att be-tala ut respektive kontrollera programmen kanske detinte blir fråga om sanktioner, men vad sker i fråga omt.ex. EU:s medfinansieringsersättningar som vi harrätt att få? EU betalar i många fall och i en delfall 25 %.Riskerar vi inte någon typ, , avsanktioner, straffavgifter eller uteblivna medfinansie-ringar om vi inte klarar av de program som vi självahar konstruerat och fått godkända?Anf. 14 Jordbruksministern ():Fru talman! Det är klart att också jag, RigmorStenmark, ser på detta ur den enskilde jordbrukarenssynvinkel. Men jag försökte här svara på fråga om sanktioner, nämligen att vi håller ossinom det regelverk som är stipulerat både av EU ochav oss själva - av EU när det gäller arealstöden ochav oss själva när det gäller miljöstöden. Vi begåringet brott så att vi riskerar sanktioner därvidlag.Ur den enskilde jordbrukarens synvinkel vore detbra om han eller hon visste att den 10 eller den 27december - eller när det nu kan vara - kommer peng-arna. Men jag vill också betona att vi har aldrig givitnågot sådant löfte. Vi har aldrig sagt att pengarnakommer . Det har helt att göramed när allt detta är avklarat. Det kan variera från årtill år, från länsstyrelse till länsstyrelse - vilket vi harsett ske. De enskilda jordbrukarna upplever att de"drabbas" på olika sätt beroende på vilken länsstyrel-se de råkar höra till, men också beroende på om det ärfråga om arealstöd eller miljöstöd och hur hantering-en av detta har gått till.Varför blev utbetalningen senare ? Jag harförsökt att säga att det bl.a. är inkörningsproblemenmed det nya datasystemet, och det är åtgärdat. Då kanvi avskriva det för framtiden. Det är dubbla miljöpro-gram. Det gamla kommer att fasas ut och det nyakommer att finnas. Det blir alltså inte det dubbelar-betet. Det är fråga om ovanligt många felaktiga an-sökningar på grund av det nya miljö- och lands-bygdsprogrammet. Det har krävt en skriftlig kommu-nikation med brukarna, och det är klart att sådant tartid. Sedan var det arbetet med återkraven. Vissa läns-styrelser, t.ex. , har inte krävt någottillbaka. Där återstår en del som blir betungande. Menjag vill hävda att detta blir inte lika betungande dettaår då man på de flesta håll har skött detta.Jordbruksverket bedömer att fjärranalysen inte ärlika intressant. Tyvärr vet jag inte hur andra ländergör. kontrollerades programmen separat. Detvar en urdålig ordning, tycker jag. Olika folk åkte utolika dagar till samma gård och kontrollerade olikaprogram. är det ändrat så att det finns en samord-ning. Samma kontrollanter kan kontrollera flera olikaprogram när han eller hon är på gården. Det är högstrimligt. Då är det inte lika intressant med den härtypen av fjärranalys som man kanske trodde tidigareoch som uppenbarligen andra länder fortfarande an-vänder sig av. Det är möjligt att de inte samordnarkontrollerna på gårdsnivå på samma vis som vi gör.När det sedan gäller hästen och hästens roll i sam-hället må vi ha olika uppfattningar, och vi får väl sevar vi landar . Men jag tror faktiskt atthästen och hästnäringen spelar, och framför allt kanspela och måste få tillåtas att spela, en stor roll i ettmiljö- och landsbygdsprogram i vidare bemärkelse.Vi ser vilken betydelse hästnäringen har.Det är därför som jag har bett att seöver hur det skulle kunna gå till att få in den i sammasystem. Men jag är fullständigt medveten om - detsade jag också i mitt förra inlägg - att det innebär attså länge som vi har kvar systemet blir det något merkomplicerat. Det är jag väldigt medveten om.Anf. 15 ():Fru talman! Den svenska administrationen avEU:s gemensamma jordbrukspolitik måste ändå varaså utformad att den medverkar till att uppfylla EU:soch mål om ett bärkraftigt och effektivtjordbruk, biologisk mångfald, bibehållet kulturland-skap och regional utveckling. Det är av nationelltintresse att administrationen bidrar till att ett svensktjordbruk kan få det stöd som det är berättigat till.Administrationen ska inte orsaka onödiga kostnadervare sig internt eller externt för t.ex. jordbrukarna.Enkelhet måste vara målet vid utformningen avadministrationen. Alla lantbrukare missar ju ocksåmöjligheter att få del av ersättningar på grund av attblanketternas utformning är alltför krånglig. Ett så-dant förfarande är inte acceptabelt.Det finns också ett stort antal myndigheter som ärinvolverade i den här administrationen. Det är samtli-ga länsstyrelser, , finns också med, och ävenNUTEK har ett visst ansvar för de här frågorna. Detär krångliga regler och omfattande blankettsystemsom man måste hantera för att erhålla de EU-finansierade jordbruksstöden. Det medför att Sverigesjordbrukare inte heller fullt ut utnyttjar de gemen-samma medel som finns att tillgå från EU. Vi har juändå betalt en EU-medlemsavgift och har på det sätteten möjlighet att stödja vårt jordbruk som vi tycker ärväldigt viktig.Regeringen har tillsatt flera utredningar och pratarnu igen om utredningar och att regeringen bevakardet här. Man har uppgiften att se över organisationen.Syftet är väl att finna en så kostnadseffektiv lösningsom möjligt. Men har vi ju inte sett att utred-ningarna har lett till några förbättringar. Därför harjag med mig ett krav från på att samar-betet mellan aktuella myndigheter och jordbruksnä-ring måste förbättras. Det måste helt enkelt bli enkla-re, och det måste ske så nära lantbrukaren som möj-ligt.Anf. 16 ():Fru talman! Visst spelar hästen, hästhållningenoch hästsporten en väldigt stor roll i vårt land. Det ären oerhört viktig faktor för många ungdomar somägnar sig åt ridverksamhet. Vi har en förnämlig trav-och galoppsport i , och vi har en hästhållningsom är mycket omfattande, skulle jag vilja påstå. Menjag är inte lika säker på att vi politiker ska blanda ossi den verksamheten också, allra helst inte om detmedför en ny byråkrati och ny administration och omvi dessutom kommer att tvingas ta bort ett antal mil-joner kronor från miljöstödsverksamhet, som vi vethar en väldigt positiv effekt.Sedan tycker jag att det skulle vara bra om jord-bruksministern också från talarstolen, precis somantyds i det skriftliga svaret, håller med oss om att detär problem i verksamheten som vi har interpelleratom som måste lösas. Det kommer inte att hjälpa mednya datasystem och med de små åtgärder som här hartalats om, utan vi måste, tror jag, hjälpas åt att ta litemer radikala tag.Anf. 17 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag tar med stor tacksamhet emot allhjälp jag kan få för att göra radikala saker. Kanske vikan vara överens om det här i , möjligen. Mendessvärre är det väldigt svårt att få igenom någotradikalt inom EU på det här området, vill jag bestämthävda. Vi har, som sagt, försökt , och nubörjar det att röra på sig. Men tro inte att det skernågonting radikalt. Tro inte att den halvtidsöversynsom vi ska göra under det här året i hela EU kommeratt innebära radikala grepp mot byråkratin eller motsystemen. Det kommer att vara på marginalen.Jag är inte heller så säker på att vi 2006, när pro-gramperioden går ut, kommer att få se radikala grepp.Därtill finns alldeles för många personer i olika grup-peringar - jag behöver inte utveckla det närmare -som vill bevara det nuvarande systemet av det skäletatt det nuvarande systemet ger pengar till dessa grup-per och till vissa länder. har naturligtvis ettstort intresse av att få en förändring här, eftersom vitillsammans med är nettobetalare till sys-temet. Det är vi som betalar till , ,, osv. Det finns alltså all anledningi världen att verkligen stå på de radikalas sida här,och det är också position. Men jag vill varnaför att tro att den svenska uppfattningen ska bli EU-politik.Vi utnyttjar, , miljöpengarnafullt ut. Det är t.o.m. så att det finns fler som villanvända de här pengarna än vad som finns inomramen, så där mister vi inga pengar.Beträffande samrådet nämnde jag att och länsstyrelserna nu samlar sig i ett särskiltsamrådsorgan för att se hur man bättre kan klaraadministrationen. Där sitter ett antal personer frånJordbruksverket och från de samordningslänsstyrelsersom ska ha ett litet extra ansvar för samrådet för attunderlätta för både sig själva och de andra.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2001/02:204 om äld-reomsorgenAnf. 18 Socialminister ():Fru talman! har frågat migvad jag avser att göra för att försäkra mig om att deextra statsbidragen till landsting och kommun främstkommer att användas till personalförstärkningar.När regeringen höjde statsbidraget till kommuneroch landsting var förväntning-arna att huvudmännen inom ramen för sitt verksam-hetsansvar och den frihet som det generella statsbi-draget ger skulle göra prioriteringar som bl.a. främjarsysselsättning och kvalitet i äldreomsorgen. Ytterliga-re förstärkningar gjordes i och med den nationellahandlingsplanen för äldrepolitiken. Handlingsplaneninnehöll bl.a. 20 initiativ och åtgärder för att förbättraoch utveckla olika aspekter av vården och omsorgen.Socialstyrelsen har följt upp utvecklingenav de bristområden som uppmärksammades i hand-lingsplanen och kan konstatera att på många områdenhar det skett en positiv utveckling. Andra områdenbehöver för utveckling. Det finns mångaexempel på god äldrevård, och en mängd utveck-lingsarbete pågår.Det finns dock kvarstående brister. Förutsättning-en för att komma till rätta med dessa är att det finnstillräckligt med personal och personal med rätt kom-petens. Behovet av att nyrekrytera personal inom vårdoch omsorg är väl känt. Som jagnämnde i ett interpellationssvar för två veckor sedanhar nyrekryteringarna ökat, men det är ändå oroandemed de svårigheter som finns att behålla och rekryte-ra personal med adekvat kompetens. Ansvaret förfrågor som berör personalförsörjningen inom vårdoch omsorg är delat, och det behövs insatser från fleraparter för att förbättra tillgången till personal. Detfortsatta arbetet med dessa frågor måste bedrivas medutgångspunkt i respektive parts ansvar. Socialstyrel-sen har genomfört en kartläggning av kom-petensförsörjningen i vård och omsorg till äldre. So-cialstyrelsens studie visar bl.a. att kommunerna arbe-tar med en mängd olika åtgärder för att bibehålla ochrekrytera personal.Regeringen har i en proposition, 2001/02:38, tillriksdagen föreslagit att det ska bildas ett familjemedi-cinskt institut med uppgift att stärka primärvården ilandsting och kommuner. Till institutets uppgift skabl.a. höra att utveckla och initiera fortbildning förprimärvårdens personal och att belysa faktorer somhar betydelse för att trygga personalförsörjningen tillprimärvården i framtiden.I den nationella handlingsplanen för utveckling avhälso- och sjukvården har rege-ringen angivit en rad utvecklingsområden. Ett ut-vecklingsområde är förbättrad läkarmedverkan ikommunal vård och omsorg och ett annat att kvalite-ten på den medicinska kompetensen bör höjas genomatt fler sjuksköterskor, arbetsterapeuter, sjukgymnas-ter, psykologer och kuratorer anställs.I samband med handlingsplanen beslutades ocksåom förlängningar av utveckling av anhörigstöd ilandets kommuner.Det nya avtalet mellan regeringen, och är ettuttryck för ambitionen att resurstillskottet för utveck-lingen av hälso- och sjukvården ska leda till konkretaeffekter inom vården och omsorgen. Resurstillskottetär inte att betrakta som en allmän förstärkning avkommunsektorns ekonomi. I avtalet har parternaenats om att med de ökade resurserna stimulera ut-vecklingsinsatser inom vården och omsorgen. I avta-let fastläggs inriktningen för satsningen medan det ärhuvudmännen som ansvarar för genomförandet.Regeringen har beslutat att varje landsting årligenska följa upp de lokala handlingsplanerna och redovi-sa hur de genomförts samt vilka resultat som upp-nåtts. ska till regeringen redo-visa en samlad bedömning av hur utvecklingen ilandsting och kommuner överensstämmer med inten-tionerna i utvecklingsavtalet. Uppföljningen ska skebåde på lokal och nationell nivå.En kontrollstation finns där en be-dömning ska göras av hur de avsatta medlen har an-vänts och av vilken effekt de har haft i verksamheten.Anf. 19 ():Fru talman! Jag vill tacka socialministern för sva-ret även om det inte gör mig så väldigt mycket lugna-re när det gäller att klara av den stora utmaning somdagens och framtidens äldreomsorg utgör för oss alla.Det nya avtalet mellan regeringen, och är enligtsocialministern ett uttryck för ambitionerna. Detresurstillskott som ska komma ska leda till kon-kreta effekter inom vården och omsorgen. Socialsty-relsen ska ju också följa utvecklingen.Just uppföljning av hur de fyramiljarder kronor som tillfördes efter beslut i riksda-gen 1998 har använts är ju anledningen till min inter-pellation till ministern. konstateras att detvisserligen har skett vissa förbättringar, men perso-nalbemanningen är i stort sett densamma som innanpengarna kom.