prot · GP0977 · 2002-03-06 00:00:00 — som det är den rikadelen av världen som står för det mesta av utsläppenär det den fattiga världen som drabbas hårdast aveffekterna. Det är de som inte får den mat debehöver som drabbas hårdast när deras odlingsförut-sättningar försämras till följd av klimatförändringar-na. Det är små fattiga öländer som Tuvalo och låg-länta fattiga deltaländer som som hotasav stigande havsnivåer, medan rika länder med sam-ma problem har råd att skydda sig.Även i finns det en stark rättviseaspekt påklimatfrågan. Vi släpper i genomsnitt ut ungefär sexton koldioxid per person och år, men de utsläppen ärotroligt ojämnt fördelade. arbetar justnu med en rapport om rättvist miljöutrymme där vibl.a. visar hur ojämnt vårt resursutnyttjande är förde-lat.Genom att jämföra olika typfamiljers miljöpåver-kan blir detta mycket tydligt. Vi beräknar t.ex. kol-dioxidutsläppen per person från en familj som bestårav ett par där båda är höginkomsttagare, deras barnhar flyttat hemifrån, men de bor ändå kvar i en storvilla, de har var sin bil som de använder för resor tilloch från jobbet, de åker på semester med flyg ett pargånger , m.m. Och vi jämför deras utsläppmed utsläppen från en familj som består av en ensam-stående mor som är låginkomsttagare med två barnoch bor i en trea, som inte har bil, som inte har råd attåka på semester, osv. Skillnaden i fråga om utsläppmellan dessa familjer är enorm. Höginkomsttagarnasläpper ut ungefär sju gånger mer koldioxid än lågin-komsttagarna när det gäller det som vi har räknat på.Skillnaden mellan en svensk höginkomsttagares ochen svensk låginkomsttagares utsläpp är, om våraberäkningar stämmer, större än skillnaden mellanSveriges och utsläpp. Det är viktigt att kom-ma ihåg att det är så här det är fördelat i närvi formulerar en strategi för att minska utsläppen.I samma rapport visar vi också på betydelsen aven god samhällsplanering. Vi jämför koldioxidut-släppen från en familj med rätt vanliga förutsättningarmed utsläppen från en familj som bor i ett samhällemed en genomtänkt infrastruktur och där man har valtatt använda modern men befintlig teknik. om att det finns en lokal affär och inte bara ettexternt köpcenter dit man måste ta bilen, att det finnsgod tillgång till kollektivtrafik och en lokal bilpool såatt man inte blir beroende av att ha egen bil, att husenbyggs med senaste teknik för att minimera energiåt-gången, osv. Jämförelsen i fråga om koldioxidutsläppmellan de två typfamiljer som vi jämför visar på enskillnad på två till . Det är alltså en hoppfullbild som denna jämförelse visar på. Genom en klokoch framsynt samhällsplanering och genom främjan-de av ny energisnål teknik kan koldioxidutsläppenminskas avsevärt utan att vi behöver välja bort denvälfärd vi vill ha. Tvärtom kan det på många sätt geen ökad välfärd.Med detta vill jag komma in på de väsentliga de-larna av den proposition som vi nu debatterar. Detfinns en stor mängd områden som tas upp, stort ochsmått. Jag tänkte nämna fyra punkter som tillhör demest väsentliga delarna i klimatstrategin.Samhällsplaneringen ska ses över genom en över-syn av hur bättre kan bidra tillatt miljömålen nås. Bl.a. ska man se på problemenkring externa köpcenter. Samhällsplaneringen ärcentral för att skapa ett samhälle där energiförbruk-ning och koldioxidutsläpp kan minska väsentligt.Genom att bygga och planera smartare kan mycketåstadkommas.Vi satsar ett antal hundra miljoner åren framöverpå kommunala klimatinvesteringsprogram. Vi behö-ver en fortsatt ombyggnad av samhället till hållbarhet.Genom klimatinvesteringsprogrammen kommer om-fattande investeringar att styras mot åtgärder somdirekt eller skapar förutsättningar för minska-de utsläpp.Vi redovisar också i propositionen den omfattandeskatteväxling som är planerad och som har påbörjatsunder . De ekonomiska styrmed-len är centrala för att driva på utvecklingen i en håll-bar riktning. De höjningar som vi har gjortriktar sig i första hand mot uppvärmning av fastighe-ter, ett område där det finns en mycket stor potentialatt minska energiåtgången och att gå över till förny-bara energislag.Vi gör också en satsning på förnybara drivmedelgenom skatterabatter - bättre villkor för miljöanpas-sade förmånsbilar - och vi ska gå vidare och se påmöjligheten att tillämpa gröna certifikat för förnybaradrivmedel. Detta är ett område där vi ska se till attden nya hållbara teknik som redan finns ska börjatillämpas i större omfattning som vi stimu-lerar utvecklingen av nya alternativ.Vi tar i propositionen upp en hel mängd andra åt-gärder - ekonomiska styrmedel för transporter, grönacertifikat för förnybar elproduktion, offentlig upp-handling, investeringar i järnväg, koldioxidkopplingtill start- och landningsavgifter för flyget, osv. Alltdetta är åtgärder som kan minska utsläppen av koldi-oxid på kort eller på längre sikt.Sannolikt går det att nå betydligt längre till år2010 än det mål som vi sätter upp i propositionen.Om den positiva trenden som vi nu ser håller i sigfinns det starka skäl att skärpa målet vid de översynersom ska göras.Vi har enats om förslaget om att nu fastslå måletom att minska utsläppen till 2010. Vi skulleha velat ha ett högre mål men anser att de framstegsom vi gjort ändå gör att vi bör ställa oss bakom denkompromiss som vi nu har enats kring.Personligen tror jag att det är Naturskyddsföre-ningen, utmanarkommunerna eller Fältbiologernasom är de verkliga realisterna när de säger att utsläp-pen skulle kunna minska betydligt mer till 2010. Mendet viktiga är att vi sätter målet tillräckligt högt för attvisa på en tydlig inriktning mot minskade utsläpp, attvi bibehåller den positiva trend som vi för närvarandehar och att vi bibehåller ett politiskt tryck för att ut-släppen ska minska.Framför allt är det viktigt att vi nu vidtar alla deåtgärder som krävs för att vi ska minska vårautsläpp till en hållbar nivå. ska vi inte luta osstillbaka och nöja oss med att minska utsläppen med4 % , utan vi ska envist fortsätta arbetetmed att vidta alla de åtgärder som nämns i proposi-tionen. Vi ska också envist söka alla möjligheter attytterligare höja ambitionerna i klimatpolitiken.Jag hoppas att vi, ganska många i denna kamma-re, är överens inte bara om målet 2010 utan också omatt inte vara nöjda förrän vi har åstadkommit ett eko-logiskt hållbart energisystem utan en omfattandemänsklig påverkan på klimatet.Jag vill tacka Socialdemokraterna för ett gottsamarbete kring den här propositionen.Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag ibetänkandet och avslag på reservationerna.Anf. 149 ()replik:Fru talman! pratar väldigt mycketom behovet av att bibehålla ett starkt tryck för att denpositiva utvecklingstrend som vi har ska fort-sätta. Dessutom försöker han ge sken av att den härpropositionen bibehåller ett sådant starkt tryck. Hanpratar också om den potential som finns när det gällerutvecklingen på energiområdet, miljöteknik osv. Menfrågan är om sådana potentialer infrias av den propo-sition som lagts fram.De åtgärder som räknade upp isitt anförande är framför allt saker som vi redan enatsom i budgetöverenskommelsen mellan Socialdemo-kraterna, och Miljöpartiet.Den gröna skatteväxlingen t.ex. är vi ju redanöverens om. Det är mycket få nya saker som kommerin i den här klimatpropositionen.De gröna elcertifikaten behandlas egentligen påett annat ställe. Det finns en mängd saker som behö-ver göras. Den här propositionen innebär inte, som vii ser det, att man bibehåller ett starkttryck och att de här potentialerna därmed skulle infri-as. Jag skulle gärna vilja ha en kommentar frånVänsterpartiet om detta.Anf. 150 () replik:Fru talman! tar upp en ganskaväsentlig sak, nämligen att många av de åtgärder somföreslås i propositionen är sådant som ,och i andra sam-manhang har varit överens om.Det är ganska intressant att se att för-söker ställa sig vid frontlinjen och säga att vi måsteminska utsläppen ännu mer, . Men man stårför samma åtgärdspaket som vi och Socialdemokra-terna.Maria Wetterstrand talade förut här i talarstolenom betydelsen av skatteväxling. Det gör vi också. Vihar i princip samma skatteväxlingsstrategi.Samhällsplaneringen är en väsentlig del. Där är viöverens.Förnybara drivmedel är också en väsentlig del.Där är vi överens.Vidare är detta med klimatinvesteringsprogram enväsentlig del. Där är vi överens.Den som läser betänkandet noga kan hitta ett an-tal, skulle jag vilja säga, mindre punkter där Miljö-partiet väljer att nu säga att vi borde fatta beslut här iriksdagen. Men oftast gäller det då punkter där vi idenna strategi - det är en klimatstrategi som vi slårfast - säger att det är saker som vi ska återkomma till.När jag läser betänkandet är det lite svårt för migatt se vad den verkliga skillnaden är mellan Vänster-partiet, Socialdemokraterna och . Detvore intressant om kunde ut-veckla det resonemanget.Anf. 151 ()replik:Fru talman! Det finns en mängd frågor där vi fak-tiskt inte är överens och där vill att manska gå längre.När det gäller skatteväxlingen är den överens-kommelse som vi har just nu en överenskommelsesom framöver kan utformas på olika sätt - sett till vadman låter ingå i denna skatteväxling. Där har vi enuppfattning som vi har redovisat i vår motion.Vidare finns det flera frågor där vi faktiskt inteställer oss bakom samma politik som Vänsterpartietoch regeringen.Vänsterpartiet är t.ex. med på att man ska göramycket stora satsningar på att bygga nya motorvägar,vilket väl knappast kommer att vara gynnsamt när detgäller att uppnå klimatmålet.Vänsterpartiet och regeringen har också fattat be-slut om att försvåra införandet av trängselavgifter itätorter genom krav på en betydande majoritet ikommunfullmäktige.Vänsterpartiet och regeringen motsätter sig vårtförslag om att man ska förbjuda direktverkande el-värme.Det finns en massa sådana saker som vi faktisktinte är överens om.Naturligtvis kan jag inte i ett replikskifte i detaljgå in på den exakta konkreta politiken.I vår motion har vi krav när det gäller åtgärdermot flyget, men och regeringen av-styrker de yrkandena. Ni avstyrker ju alla våra yrkan-den om konkreta åtgärder. Vi har alltså inte exaktsamma uppfattning om vad som behöver göras.Faktum är att det mål som här sätts upp är otill-räckligt i ett långsiktigt perspektiv. Det innebär lämnar över ansvaret till kommande generatio-ner. Dessutom driver det inte på teknikutvecklingen.Mycket tyder t.o.m. på att målet är nått.Anf. 152 () replik:Fru talman! och jag har liteolika syn på själva målet. För mig handlar det natur-ligtvis i första hand om en kompromiss som vi hargjort med Socialdemokraterna. Det hade varit väldigtintressant att se var smärtgräns gick föratt ingå i den här uppgörelsen. Vi som var med i för-handlingarna kan ha en aning om den saken, men detär väl något som vi aldrig riktigt kommer att få veta.En av de åtgärder som nämn-de och där hon sade att vill gå före gällerkoldioxidskatten. I skatteväxlingsstrategin säger vi attkoldioxidskatten ska ges ökad tyngd. vill nu säga att den ska öka med si och såmånga ören vissa år. Men vi är överens om att koldi-oxidskattens betydelse ska öka.När det gäller direktverkande el har regeringennyligen gett i uppdrag att ta fram hur ettförbud ska utformas. Det är alltså en sak som är pågång.När det gäller trängselavgifter var vi, Socialde-mokraterna och överens om att ge Stock-holmsberedningen i uppdrag att ta fram uppgifter omsjälva tillämpningen. Där var vi alltså överens, menlite grann sjabblade vi kanske med en mindre detalj.När det gäller infrastrukturpropositionen delar jagMaria Wetterstrands oro. Jag sätter dock stort hopptill den genomförandestrategi som efter dagens riks-dagsbeslut ska genomföras för infrastrukturinveste-ringarnas koppling till miljöfrågan. Det är en viktiggenomförandestrategi, och det är viktigt att vi följerupp den och ser till att den är bra.När det gäller flyget ska vi ge iuppdrag att ta fram en koldioxidkoppling till start-och landningsavgifterna - alltså ungefär vad MariaWetterstrand föreslår att vi ska fatta beslut om.I princip har vi samma strategi. Vad är då skillna-den? Jo, skillnaden är att vi gjorde en kompromiss föratt faktiskt få en framåtsyftande politik. Miljöpartietvalde att ställa sig vid sidan om. Det är skillnaden.Anf. 153 () re-plik:Fru talman! frågade om beräk-ningsmodellerna och hur man skulle göra där och gavsedan en tolkning av det. Jag vill läsa upp vad ut-skottet säger i det avseendet:"När det gäller förslaget till delmål för perioden2008-2012 vill utskottet anföra följande. - - - Måletinnebär att utsläppen för av de sex växthus-gaserna som ett medelvärde för perioden 2008-2012skall vara lägre än utsläppen . Ut-släppen skall räknas som koldioxidekvivalenter ochomfatta de sex växthusgaserna enligt Kyotoprotokol-lets och IPCC:s definitioner. Som regeringen påpekarskall utsläppsvärdena normalårskorrigeras för attunderlätta det svenska klimatarbetet mellan åren medavseende på variationer i temperatur och nederbörd. "Jag kan inte tolka detta på annat sätt än JonasRingqvist gjorde.Anf. 154 () replik:Fru talman! Jag har inget ytterligare att säga omdet utan vill bara tacka för klargörandet från IngemarJosefsson.Anf. 155 Statsrådet ():Fru talman! Klimatfrågan är den största globalautmaning som vi står inför. Klimatpolitiken är ettviktigt test på vår vilja och förmåga att ställa om vårasamhällen till en hållbar utveckling. Att minska desvenska utsläppen av växthusgaser är därför en cen-tral komponent i omställningen till ett ekologiskthållbart samhälle.Detta är bakgrunden till att regeringen tillsam-mans med i klimatpropositionen före-slår ett ambitiöst klimatmål: att minska koldioxidut-släppen med . Vi sätter upp dethär målet därför att vi har kunskapen, möjlighetenoch viljan att gå före. Regeringens ambition är attvara föregångare när det gäller omställningen till ettekologiskt hållbart samhälle. Klimatfrågan anser vi ärav central betydelse.Det är två viktiga beslut som ska fatta:dels beslut om klimatmålet, dels beslut om att ratifi-cera . Därför är jag mycket glad när jag,efter att ha läst riksdagspartiernas klimatmotioner,kan konstatera att det finns ett stort stöd för regering-ens ambitiösa klimatmål och en enighet om beslutetatt ratificera Kyotoavtalet.Jag välkomnar också de många konstruktiva för-slag till åtgärder som framkommit i motionerna ochockså i debatten här . Det vittnar om ett djuptpolitiskt engagemang i klimatfrågorna, som jag ochregeringen sätter stort värde på.Vi kommer att ha med oss alla dessa förslag när vigår vidare med klimatarbetet det närmaste året, inteminst inför den första kontrollstationen 2004, somfinns inlagd för att följa upp klimatmålet. I det arbetesom då kommer att läggas ned för att utvärdera arbe-tet så långt och för att bedöma om det behövs fleråtgärder för att nå vårt mål kommer självfallet riksda-gen att spela en viktig roll.Vi är alla eniga om att konkreta åtgärder är detviktiga för att nå dit vi vill. Regeringens propositioninnehåller många konkreta åtgärder, som vi har hört.Det är självklart att vi har en klimatpolitik som ärnära förbunden med vår energipolitik. Det framgår avalla de åtgärder som nämns i den här propositionen.Men detta är också en del av vårt miljömålsarbete. Vitycker att det är lämpligt att lägga fram klimatpropo-sitionen som en egen proposition.Det är också självklart för oss att vi har ett närasamarbete i . Det är närmast obegripligt att detifrågasätts att detta är mycket nära integrerat med deteuropeiska arbetet. En stor del av vårt och just mittarbete ägnas åt klimatarbetet inom EU.Vårt klimatmål, minus , avser utsläppsminsk-ningar på hemmaplan. Målet ska alltså nås utan attanvända skogssänkor och de flexibla mekanismerna,dvs. handeln med utsläppsrätter och miljöinvestering-ar i andra länder. Det här betyder inte att vi säger nejtill att använda sänkor och flexibla mekanismer,tvärtom. Såväl upptag av koldioxid i sänkor somflexibla mekanismer är instrument som vi skafrämja genom en aktiv politik. Vi menar att handelnmed utsläppsrätter är en stimulans för näringslivetsom ska uppmuntras.Men det tar tid att utforma praktiskt fungerandesystem. Det här är en komplicerad fråga. Det finns inget färdigt system för hur de flexibla mekanis-merna ska tillämpas. Därför har vi nu tillsatt en dele-gation som ska arbeta fram förslag till hur ett sådantsystem ska se ut. Vi har för avsikt att återkomma tillde flexibla mekanismerna i samband med kontroll-stationen 2004, då klimatmålsåtgärderna ska utvärde-ras.Jag kan också säga att det inom EU pågår arbetemed att utforma system för utsläppshandel. Detspanska ordförandeskapet har som målsättning att detska färdigt redan i vår. Vi är inte säkra på att mankommer att lyckas med det. I så fall fortsätter arbetetunder det danska ordförandeskapet . Här drivervi i på för att systemet med handeln medutsläppsrätter inom EU ska bli så brett som möjligt.Vi vill t.ex. gärna ha med transportsektorn också somnu ligger utanför förslaget.Det är viktigt att poängtera att det ligger ett tydligtpolitiskt budskap i att vårt klimatmål nu sätts tillminst utan kolsänkor och flexibla mekanismer.Vi talar tydligt om att det är utsläppen i somska minska, på hemmaplan. Det är ett rent klimatmål.Vi hade en diskussion här tidigare om att vi är an-gelägna om och tycker att det är bra att vi såväl inomEU som inom värnar vårt utrymme. Härska jag säga att det inte handlar om att vi i första handska utnyttja vårt utrymme framöver. Men det är ocksåviktigt att inte andra utnyttjar vårt utrymme t.ex. närdet gäller bördefördelningen inom EU. När vi gårlängre än vad vi behöver enligt bördefördelningeninnebär det inte att något annat land ska dra nytta avdet när sedan EG:s gemensamma åtagande ska utvär-deras.Vi har också talat om kostnadseffektivitet. LarsLindblad tog upp detta när det gäller omställningen.Vi värnar också kostnadseffektivitet. Det är därför vivärnar de flexibla mekanismerna. Men det är ocksåviktigt att se att kostnadseffektivitet har sina gränser.När vi på ett mer omfattande sätt ska ställa om vårtenergisystem behövs i vissa lägen större investeringarsom inte är de mest kostnadseffektiva. Detgäller t.ex. satsningar på vindkraft.Klimatpropositionen är bidrag till att taansvar för det största globala miljöhot som vi i dagstår inför. är här en del av världen. Vårt am-bitiösa klimatarbete är en del i ett stort klimatåtagan-de. Det är viktigt att poängtera att i det här internatio-nella klimatarbetet har inom ramen för EUvarit starkt pådrivande . Inte minst un-der vårt ordförandeskap i EU kunde vi starkt bidra tillatt EU tog på sig ledarrollen i det globala miljöarbetetoch såg till att kunde räddas i ett läge dådet var starkt hotat av avhopp.I måndags deltog jag i i . Vi fattade då beslut om att EGsom part i protokollet ratificerar Kyotoprotokollet. Vifattade också det legala beslutet om den bördefördel-ning för EU-länderna som innehåller.Även vid detta möte spelade en konstruktivroll. Vi måste se det som en stor framgång att detta nuhar gått i hamn. Beslutet innebär även att Danmarksluter upp bakom bördefördelningen och ratificerarKyotoavtalet. För innebär EU:s internabördefördelning att landet ska minska sina utsläpp avväxthusgaser jämfört med . Påsenare tid har velat förändra denna fördel-ning, men vi kunde alltså nå en uppgörelse så attDanmark accepterade överenskommelsen.Beslutet i innebär att ,liksom övriga nationella parlament inom EU, nu vetvar EU står och vad EU gjort som part i avtalet när vinu ska ställning till regeringens förslag om att ratifi-cera . Vi har alltså klarlagt den förutsätt-ning som vi skriver om i propositionen, att vi skagodkänna Kyotoprotokollet under förutsättning attbeslut har fattats inom EU om en legalt bindandeinbördes fördelning.Genom beslutet i kan såväl EG sommedlemsländerna underteckna avtalet, och vi kangöra det före mötet i . Det här tycker viär av mycket stor betydelse. Det har symbolisk bety-delse, men det har också viktig faktisk betydelse införde förhandlingar som föregår Johannesburgsmötet.Vi ger en tydlig signal om att det faktiskt går att träffaen heltäckande global överenskommelse om en viktigoch komplicerad global miljöfråga. Den signalen kaninte underskattas när världssamfundets politiker träf-fas i efter då klimatkonven-tionen föddes. och övriga EU-länder kan åkatill och visa att de levt upp till åtaganden.Sverige kommer att fortsätta att vara pådrivande idet internationella miljöarbetet under den fortsattaperioden och även efter den åtagandeperiod som nugäller. gäller det att se till att detta internationellasystem sjösätts och bevaka de miljömässiga resultateni överenskommelsen från och , attsystemet är effektivt och kan fungera i verklighetenmen också att det är så flexibelt att det fortlöpandekan anpassas till de behov som föreligger. Sverigekommer att lägga ned mycket arbete på detta.Till slut vill jag som andra beklaga avhoppmen också rikta kritik mot den klimatplan som Geor-ge Bush har lagt fram. Jag kan också berätta att EU:smiljöministrar gemensamt har gjort en deklaration därman både uppmanar alla parter att underteckna Kyo-toprotokollet och också framför en förhoppning omett fortsatt samarbete och att ska återvända tillKyotoprotokollet.Anf. 156 () replik:Fru talman! Jag vill börja med att tacka LenaSommestad för svaret på min underliggande fråga imitt anförande. Men regeringens proposition innebäratt vi tar itu med utsläppen av växthusgaser med dyrametoder genom att enbart reducera i . Jaghade föredragit mer kostnadseffektiva och miljöef-fektiva åtgärder , inte 2004.Jag vill ställa frågan till statsrådet: åtgärderkommer som ett brev på posten efter det att riks-dagen fastställt fyraprocentsmålet, utöver det somredan är beslutat i ? Kommer det t.ex. ytter-ligare höjda koldioxidskatter framöver? Kommer detatt införas koldioxidskatter för den elintensiva indust-rin eller liknande?Anf. 157 Statsrådet ()replik:Fru talman! Jag vidhåller att för att vi ska kunnautnyttja handeln med utsläppsrätter och få en kost-nadseffektivitet måste vi ha teknik och system somgör att de är fungerande.Sedan kan det vara kostnadseffektivt attockså arbeta för en omställning. Där måste det varaländer som som ligger långt framme som gåri täten. Annars kommer alla bara att främja att vi gåröver från t.ex. kol till gas, och då har vi inte kommitså långt i teknikutvecklingen.När det gäller detta med att det kommer som ettbrev på posten kan jag inte svara på det. Sombekant pågår det en översyn av skatterna, så vi fåråterkomma i den här frågan.Precis som kommer vi att bedriva en ener-gipolitik som ska göra det möjligt för svensk industriatt behålla sin konkurrenskraft, och det kommer attgälla även i fortsättningen.Anf. 158 () replik:Fru talman! Det är just denna otydlighet inför desvenska medborgarna som jag tidigare i debatten harhävdat som ett problem. De vet alltså inte vad rege-ringen tänker komma med. Man bara hänvisar tillöverläggningarna.I mitt anförande pekade jag på det slöseri somnedläggningen av har inneburit. Depengar som den har kostat skulle kunna räcka till attminska de globala utsläppen av växthusgaser med165 miljoner ton. Dessutom har vi tagit bort en i stortsett koldioxidneutral energikälla.Kommer statsrådet som hon ärtillförordnad att medverka till att regeringens politikleder till dessa negativa, miljömässiga och ekonomis-ka konsekvenser framöver? Eller blir det en kursänd-ring av den politiken med vid rod-ret?Anf. 159 Statsrådet ()replik:Fru talman! Jag tror att vi får leva med att maninte kan lägga fram förslag förrän de är färdigbered-da.Lars och jag har olika uppfattning i frå-gan om kärnkraften. Vi anser inte att kärnkraft är enren energikälla och ett gott alternativ. Vi kommer attfortsätta på den linje som vi har fastlagt ,och jag kommer inte att ändra något i avvecklings-planen. Det är viktigt att inte dra in kärnkraften i dethär och försöka att så att säga slå den ena problema-tiska energikällan i huvudet på den andra.Vi är helt klara över att kärnkraften inte är någotalternativ, och den ska inte användas för energieffek-tiviseringsåtgärder, utan vi fortsätter med vår linje.Anf.