prot · GP09111 · 2002-05-23 00:00:00 — Jag har en fråga till statsministernmed anledning av den upprörda diskussio-nen om dansk flyktingpolitik.Låt mig först säga att jag delar den kritik och denoro som såväl statsministern som statsrådet gett uttryck för. har både rättenoch skyldigheten att ta till orda om den slutenhet ochden främlingsskepsis som präglar dansk politik.För mig som ledamot från , beläget15 minuter från , är debatten naturligtvis avsärskilt intresse. Vi befinner oss i en situation där vijobbar mycket intensivt och aktivt för en starkareÖresundsintegration.Med anledning av det vill jag fråga statsministern:Vilka konsekvenser bedömer statsministern att dettakommer att få för relationerna och arbetet med Öre-sundsintegrationen när dansk politik verkar ta enintrovert riktning?Anf. 42 Statsminister ():Fru talman! Jag hoppas att det inte ska få någrakonsekvenser alls. Den debatt vi nu har kanske ocksåska ses som ett uttryck för nordisk integration, nämli-gen att man inte längre för en debatt i ett EU-land heltnationellt utan att i den debatten deltar också politikerfrån andra länder. Det känns naturligt och riktigt.Vi har haft, tycker vi, god grund att kritisera dendanska förändringen på flyktingpolitikens område,och det har gjorts. Sedan innebär inte det att vi förden sakens skull inte kan gå vidare i samarbete påandra områden. Det vore ju fruktansvärt om ett de-mokratiskt meningsutbyte i en sakfråga skulle resulte-ra i att man därmed blåste av annat samarbete. Dettror jag inte kommer att hända.Jag vill vara väldigt noga med att säga att en ge-nerös flyktingpolitik och en generös asylpolitik är, förvår del, ett naturligt inslag i politiken. Sedan har vi enannan debatt, som förs , och det är om enmassiv arbetskraftsinvandring. Där har vi en mycketavvisande hållning.Anf. 43 ():Fru talman! Jag tog naturligtvis till orda med an-ledning av att man diskuterade klaffar på . Jag har förstått att det inte är aktuellt.I har vi en alldeles speciell situation. I 16av våra 33 kommuner i har vi främlings-skeptiska och främlingsfientliga partier. Många avdem känner nu morgonluft från våra danska ochnorska grannländer, där främlingsfientliga partier nårframgång.Jag vill fråga statsministern om regeringen tänkerta några initiativ framöver för att motverka att de härströmningarna når till oss och för att vi framgent intekommer att se främlingsfientliga partier i Sverigesriksdag.Anf. 44 Statsminister ():Fru talman! Jag tror inte att det finns någon na-turlag som säger att vi i är befriade från denhär typen av politisk utveckling. Det handlar omvilken politik vi för och vilket vi förmårutveckla tillsammans.Jag tror att det finns en sak som är mer viktig ännågonting annat i det här sammanhanget, och det äratt människor får uppleva trygghet. Människor som ärotrygga blir rädda. Människor som är rädda är integenerösa. De hittar genast syndabockar, vänder sigmot någon annan och pekar ut honom eller henne:Det var hans fel! Det var hennes fel! De är annorlun-da än vi!Lyckas vi hålla ihop våra samhällen, lyckas vi fö-ra en politik för full sysselsättning och rättvis fördel-ning, där alla känner att de har rätt att vara med ochtror , motar vi bäst dessa främlingsfient-liga partier. Misslyckas vi i det avseendet öppnar sigockså för det vi har sett i i övrigt.Ominriktning av försvaretAnf. 45 ():Fru talman! Jag vill fråga försvarsministern omominriktningen av försvaret enligt försvarsbeslutet år2000.Vi har i beslutat att vårt försvar ska för-nyas så att försvaret i form av insatsstyrkor och na-tionella skyddsstyrkor ska fungera . är detoroande att vi är mycket långt från detta.I Försvarsmaktens budgetunderlag för nästa årfinns fyra prioriteringar: internationella insatser, pro-totyper för nätverksförsvar, exportstöd och ett be-gränsat antal förband grupp 1. Dessa prioriteringarinnebär kraftiga begränsningar i inriktningen av för-svarets förändring i förhållande till beslut.Min fråga till försvarsministern är då: Avser för-svarsministern att bejaka denna prioritering, sominnebär en sänkning av ambitionsnivån och en lägremålsättning, såsom föreslås i Försvarsmaktens bud-getunderlag?Anf. 46 Försvarsminister ():Fru talman! Överbefälhavaren hade i uppgift attgöra ett budgetunderlag som skulle kunna innebäraatt större resurser avsattes för de internationella ope-rationerna. Det har Överbefälhavaren gjort. Därvidframkommer en del konsekvenser som han avråderfrån.Vi behandlar nu den här frågeställningen. Jag an-ser för min del att det ligger mycket i vad Överbefäl-havaren har pekat på. Det är därför min förhoppningatt vi inte ska behöva ta en del negativa förändringar iden inriktning som Försvarsmakten har för att kunnagenomföra de förändringar som Försvarsmaktengenomgår.Jag vill också säga att i årsberättelsen för förraåret framkom det att alla förbandstyper har genomgåttkvalitativa förbättringar. Det betyder att förändrings-arbetet sker på ett sådant sätt att det innebär förbätt-ringar också i nuet.Anf. 47 ():Fru talman! Större delen av försvarsbeslutet gällerinsatsorganisationen. Men den finns än så länge barapå papperet. Med tanke på budgetunderlagets inrikt-ning kommer den inte att existera mer än i organisa-tionstablåerna heller. Det fordrar en heltannan satsning om vi ska ha en fungerande insatsor-ganisation. Det innebär att den ska vara utbildad ochha övat på plats inom två år.Att prioritera, fru talman, innebär att välja. Detinnebär också att välja bort. I detta fall innebär be-slutsunderlaget att vi kommer att välja bort att för-verkliga beslut.Jag vill förtydliga min fråga och upprepa den förförsvarsministern. Hur avser försvarsministern agera idetta läge? Vad väljer man? Väljer man mer pengareller sänkta ambitionsnivåer i förhållande till riksda-gens beslut?Anf. 48 Försvarsminister ():Fru talman! Det är ett felaktigt påstående som frå-geställaren gör. är naturligtvisett begrepp. Inom den finns olika delar av vår för-svarsmakt. Marinen är i praktiskt taget hela sin om-fattning tillgänglig för att avvärjaterritoriella integritetsproblem eller, om det skulle skenågot sådant, ett begränsat väpnat angrepp. Det gällerockså våra flygstridskrafter. De är tillgängliga i denomfattning som är rimlig i förhållande till det säker-hetspolitiska läget.Den stora förändringen sker inom armén. De delarsom används för de internationella insatserna är på ennivå som vi får anse vara fullt tillfredsställande.Det kanske viktigaste problemet gäller våra offi-cerares möjligheter att leda högre förband. Jag anseratt vi bör göra ytterligare under de kommande ett àtvå åren.Studiesocial utredningAnf. 49 ():Fru talman! beslutade omatt för regeringen tillkännage behovet av en studieso-cial utredning. Detta gjorde man för att man ville seöver studenternas situation både vad avser trygghetoch rättssäkerhet. Hur omfattas studenterna avskyddsnäten i samhället? Det kan handla om föränd-rad försörjningsbörda, familjeförhållanden, sjukdomosv. för studenterna under studietiden.Det har gått drygt riksdagsbe-slutet fattades. Min fråga till utbildningsministerThomas blir om utredningen är tillsatt. Närberäknar regeringen tillsätta den om det inte är gjort?Anf. 50 Statsrådet ():Fru talman! Jag är medveten om att frågan ställ-des till utbildningsministern, men eftersom den be-reds i ska jag be att få svaraErling Wälivaara.Utredningsdirektiven är i huvudsak klara. Det vinu håller på med är att söka efter en utredningspersonsom är lämplig. Det är vår avsikt att lämna beskedunder försommaren.Anf. 51 ():Fru talman! Jag tackar ministern för svaret. Rap-porter har visat att alkoholkonsumtionen är myckethög bland studenter. Enligt uppgift från Lunds uni-versitet dricker en student motsvarande 75 centiliterstarksprit . Mycket talar för att det är nå-gonting som inte står riktigt rätt till.Hur ser ministern på detta? Borde inte även denaspekten finnas med i utredningsdirektiven?Anf. 52 Statsrådet ():Fru talman! Det var länge sedan jag studerade.Det låter väldigt mycket, men jag utgår ifrån att rap-porterna ändå är riktiga.Den studiesociala utredningen har något annan in-riktning och ska inte titta just på alkoholkonsumtioneller andra ovanor, om jag får använda det uttrycket.Den tittar mera på sambandet mellan de studiesocialaekonomiska förutsättningarna och möjligheterna ochsamverkan mellan olika trygghetssystem som stu-denterna är berörda av. Men det är ingenting somhindrar att man innan man bestämmer sig för hurutredningen ska se ut också prövar den fråga somErling Wälivaara tar upp, även om det inte var avsik-ten från början.Krigsmateriel till IndienAnf. 53 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.Det är med förfäran som vi i dagens morgontidningarser hur konflikten mellan de två kärnvapenstaternaIndien och trappas upp. Över en miljonsoldater har mobiliserats kring gränsen. Den indiskapremiärministern sade i går att tiden nu har kommitför en avgörande strid. Var beredda på uppoffringar,men vårt mål är seger, sade han.Detta oroar statsledare runtom i världen som för-söker gå in och medla. Det mest konkreta bidragetfrån svenska sida tycks vara att vara en av de vikti-gaste leverantörerna av krigsmateriel och ammunitiontill - krigsmateriel och ammunition som är enförutsättning för att ska kunna fortsätta atttrappa upp konflikten.Miljöpartiet delar fredsrörelsens krav på att Sveri-ge med omgående verkan ska stoppa dessa leveran-ser. Min fråga till statsministern är denna: Kommerstatsministern att agera för att stoppa leveranserna avkrigsmateriel och ammunition till från Sveri-ge?Anf. 54 Statsminister ():Fru talman! Vi har en omfattande försvarsindustrii . Det är en konsekvens av den säkerhetspoli-tiska linje vi har valt. För att den ska överleva har viockså accepterat att den får exportera. Exporten äromgärdad av mycket stränga restriktioner.Det är inte aktuellt med några nya åtaganden motIndien. Däremot har vi ett åtagandesom vi fullföljer. Det åtagandet kan vi gå ur, om viföljer vårt eget regelverk, om FN exempelvis fattarbeslut om ett vapenembargo.Jag tror att det är viktigt att också i sådana här kri-slägen hålla fast vid det regelverk vi har. Om vi integör det blir det fullständigt omöjligt att ha tilltro tilldet också i andra sammanhang.Anf. 55 ():Fru talman! Vi vet hur regeringen har kringgåttriksdagens riktlinjer just när det gäller export tillIndien. Avtalen har hemligstämplats. Till dem som ärintresserade kan jag säga att de ligger på min hemsidawww.larsangstrom.nu.Statsministern hänvisar vidare till att det är svenskförsvarsindustri, men faktum är att det är en industrisom har amerikansk ägare - US Defense. Det är ame-rikanska aktieägare som tjänar på denna export.Frågan är om statsministern är beredd att bidra tillatt försöka stoppa flödet av vapen till konflikten ellerom han hellre värnar de amerikanska aktieägarna. Detförsta svaret antyder att statsministern inte är bereddatt agera. Då blir fråga nr 2 om statsministern är be-redd att i FN verka för ett vapenexportembargo gäl-lande och i den mycket farliga situa-tion som råder.Anf. 56 Statsminister ():Fru talman! Först vill jag ta upp det som sades omde amerikanska aktieägarna. Det är en onödig till-spetsning av frågan. Produktionen sker i Karlskoga.Vi känner till bakgrunden. Det är en industri som harbyggts upp därför att vi ville och fortfarande vill ståutanför militärallianser. Det måste vi erkänna om viska vara trovärdiga i vår säkerhetspolitik.Jag utesluter inte att vi kan komma att driva på endiskussion om ett vapenembargo i FN. Det sker i såfall först då vi tror att vi kommer att fåframgång, att uppslutningen blir total och att stor-makterna inte lägger in veto.Det är sakläget. Vi har alla all anledning att varadjupt bekymrade över utvecklingen i denna del avvärlden. Det finns en potentiell risk när det gäller destater som här har nämnts. Det känner vi till. Vi harett åtagande . Det känner viockså till. Vi ska fullgöra det inom ramen för detregelverk som finns. Jag tror att det är oerhört viktigtatt vi är noggranna med att följa de regler och förord-ningar vi själva har satt upp. Här finns ingen somhelst önskan om att missleda . Tvärtom skavi tala klarspråk och också våga stå för besluten närdet är obehagligt.Kvinnors kompetensAnf. 57 ():Fru talman! Jag vill ställa min fråga till statsmi-nistern, för det är en övergripande fråga. Den rör intebara den majoritet av befolkningen som är kvinnorutan faktiskt oss alla.Vi berömmer oss ofta av att vara världens mestjämställda land. Visst har det hänt mycket. Gifta kvinnor har rätt att arbeta och i stortsett också rätt att betala sin egen skatt. Vi har en brakvinnorepresentation i riksdag och regering. Mensamtidigt består löneskillnaderna, och glastaket finnskvar. får kritik av FN:s jämställdhetsorganCEDAW för att det är svårt för kvinnor att nå toppen.Jämställdhet handlar inte bara om antal. Dethandlar om makt. Och där har staten ett mycket stortansvar, inte bara för lagstiftningen utan också för sitteget agerande. Vi har kvinnor i styrelsernaför de stora statligt ägda börsbolagen. Löneskillna-derna i ökar t.o.m., och det är fåkvinnor som leder utredningar.Jag skulle därför vilja fråga statsministern om handelar uppfattning att det särskilt pådet ekonomiska området finns få kompetenta kvinnorsom skulle kunna leda utredningar om hur politikenska utvecklas.Anf. 58 Statsminister ():Fru talman! Jag hoppas att det var ett litet felcitatpå slutet, därför att sådan är inte min bild. Jag harjobbat väldigt mycket med offentlig ekonomi ochfattat många svåra beslut och gått igenom svåra pro-cesser, och jag har nästan genomgående arbetat till-sammans med utomordentligt kompetenta kvinnor. Sådetta är inte riktigt min bild.Sedan är det här en fråga där vi successivt blirbättre från statens sida. Vi är inte bra, men vi blirbättre. Jag kunde redovisa det för KU när vigick igenom den statliga utnämningspolitiken, därockså jämställdhetsfrågan är ett viktigt inslag. Vi harockså vad gäller lönesättningen i iden sista löneförhandlingsomgången sett till att rättatill de skevheter som finns. I den meningen har viockså tagit ett kliv i rätt riktning.Men man får se upp. Det här är intesegrar som vinns en gång för alla, utan det är en stän-digt pågående kamp, och här gäller det att ha medve-tenhet och vaksamhet.Anf. 59 ():Fru talman! Det är kanske lätt att frågan uppfattassom retorisk, om det är svårt att hitta kompetentakvinnor på det ekonomiskpolitiska området, eftersomdet var som utsåg likafullt tycker jag att det här är en fråga somhar stor betydelse. Det handlar ju om kvinnors situa-tion, kvinnors ekonomiska makt och kvinnors möj-lighet att kombinera barn och arbete. De höga sjuk-skrivningstalen just för kvinnor och allt det är jueffekter, tror jag, av att vi lider brist på ett jämställd-hetssynsätt, framför allt inom det ekonomiskpolitiskaområdet. Och kvinnors och mäns olika vardagarkommer inte till sin rätt.Från politiker ropas det ofta på lagstiftning och påkvotering i näringslivet, och i näringslivet säger manatt det inte finns möjlighet till barnomsorg och städ-hjälp. Det är alltså ingen som ska göra någonting åtsaken, och mellan politiker som skyller på näringslivoch näringsliv som skyller på politiker kläms justkvinnor.Jag skulle inte vilja upprepa min fråga utan kom-ma med en uppmaning: Se till att prioritera kvinnorskompetens och värdera den kompetens som kvinnorhar! Se till att utse kvinnor att leda arbetet med eko-nomiskpolitiska frågor, för där har det sannerligenhänt väldigt lite !Anf. 60 Statsminister ():Fru talman! Jag håller inte med om detta. Jag kansäga att den huvudsakliga arbetsinsatsen - lednings-mässigt och i dagligt utredningsarbete - för att taSverige ur den statsfinansiella kris som ju Folkpartiethade ett visst medansvar för gjordes av kvinnor påFinansdepartementet. Jag hade förmånen att få jobbaihop med dem , och mot den bakgrun-den kan jag bestämt säga att det som påstås i frå-geställningen inte stämmer.Sedan har vi ingen anledning att säga att vi ärnöjda. Det är vi inte. Vi tycker att det går för sakta.Vi jobbar på åt rätt håll och försöker att anstränga ossmer . Men även om vi inte är tillräckligtbra eller perfekta på den statliga sidan ska vi ju inteacceptera att den privata sidan totalt tycks strunta ifrågan. Det är en förlust för kvinnor. Det är en förlustför . Det är en förlust för företagsamheten.Det är en förlust för oss alla.Vi ska se felen hos oss själva men inte låta dettaförlama, så att vi avstår från att ställa krav på andra.Det ska vi göra, också på folkpartister.Ratificering av tilläggsprotokoll till FN-konventionAnf. 61 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till statsministernoch handlar faktiskt också om jämställdhet.Det finns en mycket tung somhandlar om avskaffande av diskriminering av kvin-nor. Till denna konvention finns ett protokoll om kan medge enskilda människor rätten att klagaom de har blivit diskriminerade. Samtliga EU-medlemsstater har ratificerat detta protokoll utomSverige, och . Det är ett mycketdåligt facit. Och om man ska kvalitetsmäta det somstatsministern sade i det förra anförandet så vill jagsäga att här finns mycket att göra.Min fråga är: När kommer regeringen att föreslåatt ska ratificera tilläggsprotokollet till FN:skvinnodiskrimineringskonvention?Anf. 62 Statsminister ():Fru talman! Där blir jag svaret skyldig. Jag tittarvädjande på mina statsrådskolleger och undrar om devet någonting om beredningsläget just nu i Rege-ringskansliet. Det vet de inte, inte jag heller. Vi fåråterkomma med svaret på den frågan, i skriftlig formeller då statsråd som ansvarar för frå-gan är närvarande i kammaren.Anf. 63 ():Fru talman! Det här är möjligen en teknisk fråga,men nog är statsministern, som chef i regeringen,ansvarig också för jämställdheten.Det gavs ett löfte 1999 om att skulle rati-ficera detta tilläggsprotokoll. har ingen-ting hänt, och det är beklagligt. Precis som KarinPilsäter tidigare sade finns det nämligen vissa frågorsom man faktiskt kan diskutera i det här samman-hanget.När den utvärderingskommitté, CEDAW, som ärkopplad till den här konventionen tittade på situatio-nen i kritiserade man lönegapet mellan kvin-nor och män, det låga antalet kvinnor på höga beslut-sposter, våldet mot kvinnor, den tilltagande handelnmed kvinnor och diskrimineringen av invandrarkvin-nor, för att ta några punkter. Det är alltså väldigtallvarliga samhällsproblem. konstaterarJämo, när JämO utvärderar just utnämningspolitiken,att 5 av 37 arbetande utredningar på Finansdeparte-mentet är ledda av en kvinna - 5 av 37! Och när fi-nansministern får frågan säger han att det är svårt atthitta kvinnor som har rätt kompetens. Pratar statsmi-nistern och finansministern om samma departement,och vad ska man göra åt den här inställningen? Vadtycker statsministern att man ska göra?Anf. 64 Statsminister ():Fru talman! Frågan var: När ska detta ratificeras?Det kan jag inte svara på, och det är ganska naturligt.När nu frågan om utredningsarbete på Finansde-partementet preciseras förstår jag bättre svar. På finansen är det väldigt ofta frågor avjuridisk karaktär som utreds, och det är i en begränsadkrets som man hittar utredare. Det var möjligen detsom vägledde honom i hans svar.Sedan ska vi naturligtvis kritisera . Vi harnaturligtvis mycket att vara stolta över, men vi är intenöjda. Det finns ständigt anledning till en samhälls-kritik. Å andra sidan ska den vara trovärdig och bitaordentligt, och det är klart att vi inte tillhör de stater ivärlden som har prioriterat detta lägst, som man kanfå intryck av när man hör frågeställaren.Vi arbetar med det här. Det är en rikedom för oss,och det är en tillgång för vårt land. Det tror jag att vialla inser, men låt inte kritiken bli av ett sådant slagatt man tror att vi inte ens har börjat, för det vet allaatt vi verkligen gjort, och det har varit bra för Sveri-ge.Atomsopor i MurmanskområdetAnf. 65 ():Fru talman! Ett av de största miljöhoten i vår när-het är atomsoporna i . Frågan omett saneringsavtal har varit centralför samarbetet inom det s.k. - det varit under hela tid, sedan 1993.Nu när ett internationellt avtal verkade vara klartkommer en mängd ryska invändningar, så min frågasom jag riktar till statsministern blir: På vilket sättagerar regeringen för att vi nu äntligen ska få ett avtaltill stånd?Anf. 66 Statsminister ():Fru talman! Det är rätt att det här är en mycketkrånglig förhandling. Jag kan också säga att jag självkänner en djup besvikelse över att inte ryssarna hartillträtt detta avtal. Det handlar om att ta hand omatomsopor, och det handlar om att världen runtom-kring är beredd att satsa resurser för att göradetta.Här möts vi av ett väldigt långhalande från rys-sarnas sida. Man diskuterar exempelvis sådana sakersom vad som händer om utländska räddningsarbetarekommer in och förorsakar en skada eller blir skadade.Hur ska det regleras juridiskt? Här är ryssarna utom-ordentligt kallsinniga.Jag känner mig besviken, för det är precis ett årsedan, , som vi fick till stånd ett avtal medryssarna. Det var alltså under det svenska ordförande-skapet i EU. Avtalet heter MNEPR. Det är ett avtal ipraktiken. I slutsatserna från toppmötet i det in att under det svenska ordförandeskapetskulle detta avtal fullföljas. Det har inte skett. Nuträffar jag president igen , ochdå kommer jag tyvärr att få anledning att ta upp frå-gan en gång till.Anf. 67 ():Fru talman! Jag är också oroad över att det, närman nästan verkar vara framme, tyvärr inte händernågonting. Vad jag förstår ska den här frågan upp påett toppmöte mellan och i den28 maj. Jag hoppas att man från svenskt håll kraftfullttrycker på för att den här frågan ska få ett stort ut-rymme vid det mötet.Förutom agerandet via EU är nu ordfö-randeland i . Vad jag förstår har för-hoppningarna och planerna varit att man ska kunna haett internationellt avtal som undertecknas i islutet av juni. Min följdfråga blir egentligen vilkaförhoppningar statsministern har om att ett avtal, somplanerat, ska kunna undertecknas i i slutet avjuni.Anf. 68 Statsminister ():Fru talman! Vi hoppas att så ska bli fallet även omjag inte känner mig övertygad. Det är rätt som Len-nart säger, vi har först toppmötet mellanEU och . Där kommer detta att tas upp igen.Vi har sedan det vi kallar för Östersjöstaternas rådoch toppmötet som vi ska ha i i börjanav juni. Det är i det sammanhanget som jag ocksåkommer att ha en överläggning med president där kommer detta att tas upp. Så har vi . Det saknas alltså inte organ eller forum föratt diskutera frågan.Dock är det en väldig kallsinnighet, och det äroerhört tungförhandlat med ryssarna trots att svens-kar, norrmän, amerikaner och andra är beredda attskjuta till pengar för att hantera de enorma mängderatomsopor som finns i den kanske mest känsliganaturmiljön på detta jordklot, . Vitänker jobba vidare, göra vad vi kan och ansträngaoss. Jag hoppas att ryssarna kommer oss till mötes.Främlingsfientliga partierAnf. 69 ():Fru talman! Detta är en fråga till statsministern.Om man ser ut över är det tyvärr så att det haruppstått ett antal populistiska och främlingsfientligapartier. Det har också skett av socialde-mokratiskt regeringsinnehav. Jag vill fråga statsmi-nistern: Tror statsministern att detta är en tillfälligheteller finns det någon koppling i detta samband?Anf. 70 Statsminister ():Fru talman! Jag kan bara konstatera att de härpartierna ofta används som underlag av konservativaoch kristdemokratiska partier för att de ska få bildaregering. Där kanske det finns ett samband.Vad vi har sett är ju ett som har präglatsav väldiga spänningar . En del länderhar inte lyckats pressa tillbaka arbetslösheten på ettsätt som har gjort att alla människor känner sig del-aktiga i samhällsutvecklingen. Jag tror att det är enavgörande fråga.Det är också därför som jag är så oerhört rädd förde partier - jag vet inte om frågeställarens parti haranslutit sig än till den samlade borgerligheten - somkräver en massiv arbetskraftsinvandring.