prot · GP09111 · 2002-05-23 00:00:00 — Allt detta sam-mantaget gör att situationen blir alltmer besvärligmed tanke på rekrytering och när det gäller att arbetaför att utveckla hemvärnet.Detta har vi påtalat i vår reservation, och vi tyckeratt det är mycket besvärligt. Jag förstår att också OlaRask delar vår uppfattning om det besvärliga i situa-tionen.Anf. 24 () replik:Herr talman! Eftersom vi är organisationsmän-niskor vet vi att frivilligorganisationerna har en be-svärlig sits . Det är inte så lätt att rekrytera tillolika uppdrag, vilket nu hemvärnet har upplevt. Detfanns ju en målsättning, att man skulle gå ned från125 000 till 90 000 som vi trodde var realistisk. Nuligger man på 64 000.Rekryteringen är alltså en kärnfråga. Sedan måsteman också ha en verksamhet som är attraktiv. Så fortvi kan ska vi naturligtvis placera in det moderna nyahemvärnet i försvarsorganisationen så att det kan bliattraktivt att söka sig till hemvärnet för de unga män-niskor, tjejer och killar, som kommer att behövassåväl inom de nationella styrkorna och också i övrigtnär det krishantering i samhället.Efter att följt den interna diskussionen i hemvär-net och även inom en del av frivilligorganisationernaupplever jag att det pågår ett oerhört intensivt arbetedär man bryter idéer mot varandra. Det gör att jagkänner att det har inte inneburit att detta att man inteexakt har kunnat placera in hemvärnet i dess roll harförtagit kraften från frivilligorganisationerna. Tvärt-om sjuder det av kraft, och bara under de senaste årenhar jag blivit mycket mer positivt inställd till att hem-värnet ska kunna klara sin nyrekrytering och sin roll.Anf. 25 ():Herr talman! har avstått från attmotionera till den här propositionen. Ett av skälen ärdet som var inne på, nämligen respekten försjälvständiga frivilliga organisationer. Jag tycker inteatt är rätt forum för att tala om hur frivilli-gorganisationerna ska bedriva sin verksamhet. Viskulle ju t.ex. bli uppbragta om någon från talarstolenskulle tala om vilken politik som Kristdemokraternaskulle driva eller hur många språkrör som Miljöparti-et borde ha osv. Det är den principiella bakgrunden.Vi tycker att frivilligorganisationerna i god svensktraditionell anda själva ska definiera sin verksamhet.Det ska inte statsmakterna göra, om organisationernaska vara frivilliga.Skälet till att vi har kunnat ställa oss bakom ut-skottets förslag är tre nyckelmeningar i betänkandet.Den första lyder: "Utskottet anser det vara av storvikt att den frivilliga försvarsverksamheten förnyas itakt med ominriktningen av totalförsvaret." Det ärungefär den diskussion som vi har haft tidigare omden gamla strukturen.Men händer det någonting? Ja, det gör det fak-tiskt. Vi har träffat frivilligorganisationerna och dehar själva påtalat sin strävan att förnya sig mot eninternationell inriktning, nya arbetsuppgifter osv.När vi också tittar på fördelningen av pengarnaser vi att det har hänt en hel del. Bilkårernas riksför-bund, som man givetvis kan ifrågasätta ,får nu per medlem, vilket är en avsevärdminskning. Vi kan t.ex. se på med 40 000 medlemmar, som inte får ettöre längre. Det är helt logiskt, för Pistolskytteförbun-det kanske inte är det viktigaste organet för försvarmot den nya tidens hot. Svenska Sportskytteförbundetmed 90 000 medlemmar får heller inget bidrag. Dethar alltså skett en förändring här. Svenska Röda kor-set får bara per medlem, men har å andra sidanandra finansiärer. Sedan kan man undra varförSvenska får endast permedlem. Den kanske borde ha mer egentligen. Det ären stor organisation med en viktig verksamhet.Men, som sagt var, jag anser inte att det är riksda-gens uppgift att gå in och peta i hur anslagen skafördelas. Det gör vi t.ex. inte med Allmänna arvsfon-dens medel, som är flera hundra miljoner och som gårtill flera tusen organisationer. Det kan inte vara riks-dagens uppgift att gå in på den nivån.Den andra nyckelmeningen är att stöd till de fri-villiga försvarsorganisationerna även fortsättningsvisska kunna lämnas till ideella organisationer meddemokratisk struktur och som jobbar enligt försvaretsfyra huvudinriktningar. De två sista nyckelmeningar-na är väldigt viktiga, att bidra till fred och säkerhet iomvärlden och att stärka det svenska samhället vidsvåra påfrestningar i fred. Där har vi ju det internatio-nella perspektivet.Den tredje frågan är att utskottet förutsätter attriksdagen i likhet med nuvarande ordning beredstillfälle att ta ställning till statsbidragens totala om-fattning och därmed inriktningen på den frivilligaförsvarsverksamheten.Vi är alltså ett löpande kontrollorgan här som närvi tycker att det är lite fel kan påpeka att det måstehända någonting. Men jag tycker att vi ska ha respektför de frivilliga organisationerna. Därför vill jag yrkabifall till utskottets förslag till beslut.Anf. 26 ():Herr talman! I betänkande FöU12 behandlas frå-gor som rör frivilligförsvaret. Jag vill inledningsviskonstatera att delar regeringens uppfatt-ning i dessa frågor, som de kommer till uttryck i denproposition som ligger till grund för detta betänkande.Det innebär att vi också står bakom majoritetsskriv-ningen i betänkandet i alla avseenden.Jag vill dock mycket kort lyfta fram och kom-mentera ett par avsnitt i betänkandet.För det första vill jag framhålla utskottets kraft-fulla stöd för frivilligverksamheten. Utskottet skriveri betänkandet att man understryker den viktiga rollsom frivilligorganisationerna och hemvärnet har.Därvidlag lyfter man speciellt fram försvarsupplys-ningsverksamheten, bl.a. mot bakgrund av den om-fattande förändring i säkerhetspolitiskt och försvars-politiskt avseende som skett i vår omvärld under detsenaste decenniet, vilket också som bekant lett tillomstruktureringen av det svenska försvaret.Frivilligorganisationerna och hemvärnet har ocksåen geografisk spridning över hela landet, som i vissmån kompenserar den något glesare förekomsten avmilitära förband och garnisonsorter som ju blivitföljden av de senaste två försvarsbesluten.Utskottet pekar också på frivilligverksamhetensbetydelse för folkförankringen av försvaret och likasåpå de demokratiska värdena i verksamheten. Det ärinte enbart en skyldighet att försvara sitt land. Detkan också ses som en demokratisk rättighet, vilketibland förbises i debatten. Därvidlag kan det vara påsin plats att påminna om att den allmänna värnplik-tens införande kopplades samman med dendå pågående rösträttsreformen i formuleringen "enman - en röst - ett gevär".Riksdagen har också slagit fast att fri-villigutbildning och tjänstgöring inom ramen fördenna ska kunna tillgodoräknas som fullgjord repeti-tionstjänstgöring för fortsatt krigsplacering - en vik-tig markering av . Detta sammantaget visarpå tilltro till och förtroende för frivilligor-ganisationerna och hemvärnet.För det andra är det utmärkt att hemvärnets roll ide nationella skyddsstyrkorna nu tydliggörs. Hem-värnet kommer således att utgöra stommen i dessastyrkor. Till skillnad från andra talare här tyckerjag att det är väldigt positivt. Det innebär att hemvär-nets betydelse ökar. Jag och delar ihögsta grad regeringens ambition i detta samman-hang, ävenså regeringens förslag att tilldela hem-värnsförbanden nya uppgifter samt möjligheterna attdärvidlag differentiera hemvärnsförbanden personellt,materiellt och utbildningsmässigt.Jag bejakar denna förändring, inte minst mot bak-grund av min egen erfarenhet som bataljonschef ihemvärnet. Det är positivt både för förbanden och förde enskilda hemvärnssoldaterna att kunna variera sittengagemang över tiden.Här vill jag dock komma med ett litet varningensord. De nya och delvis svårare uppgifterna somstatsmakterna avser att tilldela hemvärnet får intestanna på papperet. Det är absolut nödvändigt att denya s.k. hemvärnsinsatsförbanden tilldelas adekvatutrustning och givetvis också får adekvat utbildningför de nya uppgifterna. Detta är av två skäl, dels föratt dessa förband ska kunna lösa sina utökade upp-gifter, dels för att tilltron till organisationen ska bestå.Härvidlag är det mycket viktigt att rikshemvärn-schefen och Försvarsmakten för en dialog med var-andra för att säkerställa detta, annars vittrar förtroen-det och tilltron bort. intention i dettaavseende kan inte nog understrykas.Herr talman! Med detta sagt vill jag avslutnings-vis yrka bifall till utskottets förslag till beslut ochavslag på reservationerna.Anf. 27 Försvarsminister ():Herr talman! Vi debatterar propositionenFrivillig försvarsverksamhet inom totalförsvaret,stödet till de frivilliga försvarsorganisationerna ochhemvärnets framtida utseende. Jag har lyssnat på dentidigare debatten här, och jag kan med glädje konsta-tera att många av inläggen ligger mycket nära varand-ra.Frivilligorganisationerna bildades i med enhelt annan säkerhetspolitisk situation än den vi nuhar, och de har viktigt bidragittill vår säkerhet och vårt försvar.I den proposition som regeringen överlämnade ihöstas slog vi fast att de militära hoten mot Sverigessnarare minskar än ökar, förutsatt att vi har engrundläggande försvarsförmåga. Detta ställningsta-gande bygger på två viktiga slutsatser.Den första är att de europeiska samarbetsmönstrende inom framför allt EU och Nato göratt konventionella anfallskrig på den europeiska kon-tinenten mellan medlemmar i dessa organisationer tersig orealistiska.Den andra slutsatsen är att det enda land somskulle kunna genomföra denna typ av operationer motSverige eller mot något annat land som är medlem idessa organisationer är . Vår bedömning äratt både den politiska viljan och den fysiska förmåganatt genomföra denna typ av aggression saknas.Informationssystem kan kollapsa och elsystemslås ut, översvämningar kan drabba landet, viktigakommunikationssystem kan sluta att fungera ochepidemier kan bryta ut. Terroristangrepp är reella hot.Naturkatastrofer och väpnade konflikter avlöser var-andra i vår omvärld. Sårbarheten har ökat i takt medutvecklingen och därmed också osäkerheten.Jag anser att vi kan av-skriva hotet om anfallskrig med konventionellastridskrafter riktade mot hela vårt territorium.Våra militära resurser måste utformaspå ett sätt som gör att vi upprätthåller relevanta kom-petenser för att kunna möta hot som vi kan se framföross. Jag menar att det är precis detta som hela denstora försvarsreformen, som vi egentligen bara settbörjan på, handlar om.Genom att bygga upp ett insatsförsvar kommervår förmåga att möta de begränsade väpnade angreppsom vi fortfarande kan se som möjliga att både kunnaavskräckas och mötas.Det är i denna omvärld som reformeringen av detsvenska totalförsvaret och därmed frivilligorganisa-tionerna och hemvärnet tar sina utgångspunkter.Jag har fått ett brev från lottorna. De tycker att jagpratar för lite om frivilligrörelsen.Enligt deras uppfattning är en av de viktigasteuppgifterna för de frivilliga försvarsorganisationernanu att bistå samhället vid särskilda händelser i krisoch fred. Mitt svar till dem är att jag tror att frivil-ligrörelsen i dessa sammanhang kan vara en mycketstor resurs, men att det i det civila samhället i mångafall finns för liten kunskap om vad de frivilliga för-svarsorganisationerna kan bidra med och har förkompetens.Jag till lottorna liksom till övriga frivilliga för-svarsorganisationer säga att jag är av den uppfatt-ningen att de frivilliga försvarsorganisationerna ochhemvärnet utgör en viktig del i det medborgarenga-gemang som finns i vårt land och som är en väsentligresurs för hela det svenska samhället. Det är betydel-sefullt att även ta vara på det engagemangoch den kunskap som finns i de frivilliga försvarsor-ganisationerna. Det frivilliga och ideella engage-manget ska även fortsättningsvis uppmuntras för attkunna bidra till samhällets säkerhet och förmåga.Vårt försvar ska vara organiserat så att det är enangelägenhet för hela folket. Genom att människornai försvaret representerar skilda samhällssektorer bi-drar systemet till att en stor kunskapsbredd och erfa-renhet finns i vårt svenska försvar. Frivilliga försvar-sorganisationer, hemvärnet och den allmänna värn-plikten är faktorer som skapar detta och bidrar tillförsvarets förankring i samhället.De frivilliga försvarsorganisationerna bör därförstimuleras att sprida kunskap och information omtotalförsvaret, medverka till fortbildning, vara rekry-teringsbas för personalen och medverka på andra sätttill totalförsvarets folkliga förankring.Herr talman! Territorialförsvaret, hemvärnet ochvissa andra delar av det militära försvaret bör organi-seras som nationella skyddsstyrkor och utgöra en delav insatsorganisationen. Vad gäller de nationellaskyddsstyrkornas uppgift ska de med varierande be-redskap ha förmåga att skydda befolkningen, in-frastrukturen och stödja våra operativa insatsförband.Hemvärnsförbanden tillhör de viktigaste förban-den inom de nationella skyddsstyrkorna och ska, sompåpekas, utvecklas. Huvuddelen av den förmåga somkommer att behövas inom de nationella skyddsstyr-korna finns i hemvärnsförbanden vilkas verksamhetoch utveckling därför bör ställas i centrum.Med den i propositionen angivna inriktningen förde frivilliga försvarsorganisationerna och hemvärns-förbanden kommer de att ha en relevant och viktigroll i det framtida totalförsvaret.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.5 § FrågestundAnf. 28 TALMANNEN:Kammarens sammanträde återupptas, nu för riks-dagens frågestund.Denna gång representeras regeringen av statsmi-nister , statsrådet , för-svarsminister , utbildningsministerThomas och statsrådet besvarar allmänpolitiska frågor.Övriga statsråd besvarar frågor som berör vars ochens ansvarsområde.Vi har ett mycket stort antal redan förhandsan-mälda frågare. Jag får därför uppmana alla att vara såkonkreta och koncentrerade som möjligt så att vihinner med så många frågor som möjligt.Ordet är fritt.FörmögenhetsbeskattningenAnf. 29 () replik:Fru talman! Det är tur att talmannen inte har upp-manat mig att vara så kort som möjligt för det brukarvara svårt, men jag ska vara så konkret jag kan.Det har upptagits som positivt av många närstatsministern vid tillfällen har talat om det nödvän-diga med en etisk grund för politiska ställningstagan-den. En av företrädarna i ämbetet - jag tänker påTage - talade om att staten aldrig fick skapaproblem för människorna.Jag hoppas att alla är av uppfattningen att lagaroch skatter ska bygga på likställighet och vara rättvi-sa. Det är en etiskt viktig princip. Vilka etiska regleranser statsministern har lett fram till att äktenskap iskattehänseende missgynnas i förhållande till andrasamlevnadsformer? Jag har uppfattat att , liksom jag själv, anser att äktenskapet är positivtoch snarare borde gynnas. Vilken etisk ledstjärna harsocialdemokratin när fastighetstaxeringen i sitt ge-nomslag för förmögenhetsskatten missgynnar detgifta paret i ena hälften av ett parhus medan sambo-paret i andra halvan av huset slipper lindrigare undanmed skatten?Anf. 30 Statsminister ():Fru talman! Först vill jag ge frågeställaren rätt.Det är viktigt att politik vilar på en etisk grund. Det ärviktigt att vi också talar om politik på så sätt.Vi har system som inte är fullkomliga. Det vet vi.De kan bli bättre. Det finns fortfarande skevheter ivårt skattesystem som vi , successivt, försö-ker att rätta till. vill man att dessa skevheterska rättas till så att skatteuppbörden minskar genomatt göra en förmån som en grupp har tillgänglig ocksåför en annan grupp. Det handlar alltid om att gå i denriktningen.Då uppstår lätt ett nytt problem. Det som de skat-terna avsåg att finansiera, som ofta var något värde-fullt för människor med små ekonomiska omständig-heter, blir då svårt att fullfölja. Så sitter man i ettannat etiskt bekymmer. Vi kallar det också i politiskasammanhang för en målkonflikt.Jag är medveten om att förmögenhetsbeskattning-en inte är korrekt och inte heller riktigt logisk när detgäller sambopar och äkta makar. Vi tittar över förmö-genhetsskatten. Jag förutsätter att också detta i detsammanhanget kommer att studeras.Anf. 31 ():Fru talman! Medan gräset grordör kon. Det här hade kunnat åtgärdas för mycketlänge sedan. Vi kan konstatera att statsministern ärduktig inte bara i etik utan också i retorik. Han försö-ker gärna att undvika vad frågan egentligen rör sigom. Det är fråga om rättvisa mellan människor. Hurkan man etiskt försvara att vi inte har rättvisa på ettområde som är lätt att åtgärda?Anf. 32 Statsminister ():Fru talman! Låt mig vara väldigt tydlig. När vi ide ekonomiskt bistra tider vi har bakom oss har gåttigenom såväl våra utgifter som våra inkomster harinte undanröjandet av skönhetsfläckar i förmögen-hetsbeskattningen varit högprioriterat. Det har intevarit det vi har tittat på först. Det är alldeles rätt. Dethar funnits annat som har varit mycket viktigare att tatag i.Nu när vi har fått ordning på ekonomi, vihar röjt upp och rett ut det hela, kanske vi också kantitta på detta. Men det var inte där vi började. Därligger kanske en etisk skillnad mellan mig och fråge-ställaren.Långa sjukskrivningarAnf. 33 BO ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet rör den kanske allvarligaste utvecklingen i vårtland under den senaste mandatperioden, nämligen detökade antalet långa sjukskrivningar. Med anledningav detta har socialförsäkringsutskottet på för-middagen haft en hearing om dessa frågor. En av defrågor som kom upp gällde den bedömning som gjorde omvad som skulle hända . Verket begärdemånga miljarder mer i tilläggsanslag medan regering-en har beviljat mindre. Frågan till generaldirektör var om verketville ändra eller hade ändrat sin bedömning. Det hadeverket inte gjort.Finns det någon som helst anledning att tro att re-geringen har bättre underlag för sin bedömning änvad ledning har?Anf. 34 Statsrådet ():Fru talman! Regeringen bygger sitt beslutsunder-lag på bedömningar från våra myndigheter i derasbudgetframställningar. Så gör vi också när det gällerRiksförsäkringsverkets underlag. Med anledning avverkets framställning har vi skjutit till ytterligarepengar.Vi anser att vi har möjlighet att överblicka insat-ser på andra områden än de som rör enbart självasocialförsäkringsområdet. Det gäller insatser på ar-betsmarknaden, på de enskilda arbetsplatserna ochinom hälso- och sjukvård. Det innebär att vi vill av-vakta utvecklingen under det kommande kvartalet.Vi kommer i anslutning till att vi behandlar bud-geten naturligtvis att både värdera prognoser och göra en avvägningmed det arbete vi själva gör inom Regeringskansliet.Då tar vi hänsyn till båda dessa när vi lägger framvåra förslag för 2003.Anf. 35 BO ():Fru talman! Bakgrunden till frågan var inte iförsta hand ekonomin utan bedömningen att det finnsett antagande om att den galopperande ökningen avsjukskrivningar kommer att fortsätta även under dettaår.Jag kan också nämna för kammaren och för stats-rådet att på genomgången visade mansiffror från verkets sida som tyder på att detta skafortsätta till. Det som regeringen har miss-lyckats med ska fortsätta . Detta varförmodligen med den otrevliga prognosen att dennuvarande regeringen ska sitta kvar.Finns det någon anledning att tro att den utveck-ling som har pågått kommer att brytasden ? Jag tycker inte att jag fick någotvidare svar på frågan.Anf. 36 Statsrådet ():Fru talman! Från min utgångspunkt får vi i denallra bästa av världar en socialdemokratisk regeringockså efter detta val. Jag kommer naturligtvis att varaen av dem som ser till att det blir så genom att över-tyga människor om riktigheten i detta.När det gäller prognosen från Riksförsäkringsver-ket hade jag - precis som många andra - möjlighet attstudera den rapport som lämnades in vid senastemånadsskifte. Det är sant att det under det gångnaåret har skett en ökning men att ökningstakten intehar fortsatt att öka. Vår bedömning är - och det äringen dålig bedömning - att de insatser som görsfrån olika områden, inklusive de effekter som riksda-gens beslut bör ge tillsammans med arbetsmarkna-dens parters insatser, ska vända utvecklingen. Denvaksamhet som finns på arbetsmarknaden och denuppmärksamhet som debatten i allmänhet bör geinnebär att lokala arbetsplatser och arbetsmarknadensparter uppmärksammas om nödvändigheten av attunderlätta för de sjukfrånvarande att komma tillbakatill sina arbeten.Kameraövervakning i taxibilarAnf. 37 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsminis-tern.Taxiförbundet har länge begärt att få övervak-ningskameror i taxibilarna. Jag har väckt motioner ifrågan, men i har socialdemokraterna varittveksamma. aktualiseras frågan efter det tragiskamordet i . I har kammarrättengivit bifall till kameror i taxi, och det är på gång iGöteborg. Hur sedan justitieministern kommer atthantera beskedet vet vi inte , men han verkar hapåverkats av mordet i och kommer kanskeinte att överklaga. Det är tråkigt att ett mord måsteinträffa innan lyhördheten kommer.Varje område måste dock ansöka om att få rätt attinstallera kameror innan kammarrätten fattar beslut.Det skulle vara betydligt enklare om det blev en la-gändring. Övervakningskameror tillåts i banker, buti-ker och på andra offentliga platser. Det finns erfaren-het att ta del av från , och Tyskland.Hur ser statsministern på att göra en lagändring såatt taxibilar ska få förses med kameror?Anf. 38 Statsminister ():Fru talman! Det är en svår fråga. Det är lätt atthålla med om den argumentation som frågeställarenutvecklar, särskilt efter det som har hänt. Åandra sidan finns det andra argument, om den per-sonliga integriteten och hur långt vi ska driva kame-raövervakningen i samhället. Det är å ena sidan och åandra sidan.Vi har därför bett en utredare att gå igenom helaområdet. Vi ser naturligtvis motiven för att ha enövervakning i taxibilar. Vi förstår det. finnsde andra invändningarna. Därför har vi bett utredarenatt just titta på kameraövervakning i taxibilar. Hankommer att lämna sina synpunkter och sitt förslag islutet av detta år. Sedan blir det en vanlig remissbe-handling och därefter en proposition till riksdagen.Då är frågan om vi direkt i lagen ska ta in möjlighe-ten att ha kameraövervakning i taxibilar.Hela det problemkomplex som så tragiskt haraktualiserats med anledning av mordet i ärredan föremål för utredning. Vi föregriper inte utred-ningens resultat.Anf. 39 ():Fru talman! Tack för det svaret. Jag kan bara troatt utredaren kommer fram till resultatet att det måstebli övervakningskameror.Det finns också ett annat problem när det gällertaxi, och det är GPS-systemet, som inte är tillräckligtutbyggt för att vara en trygghet att lita på. I det aktu-ella fallet kunde taxicentralen inte nå föraren närbilen hade kommit utanför , somändå ligger centralt.I har LRF gjort en undersökning av hurräckvidden är, med baktanken att se hur det är förjord- och skogsbrukare om det händer en olycka iskogen, hur man ska kunna nå fram. De har kommitfram till att det är skrämmande hur dåligt GPS-systemet fungerar.Detta är också aktuellt för taxichaufförer som åkerrunt i olika områden. Det är många yrkeskårer som äri behov av detta. Det måste bli en täckning snabbt.Hur ser statsministern på det problemet, i mångaområden, inte bara i ?Anf. 40 Statsminister ():Fru talman! Det är som det alltid är med ny tek-nik. Den är efterlängtad och oerhörtanvändbar. GPS är ett system som på många sätt ärfantastiskt. Det är klart att vi önskar en snabb utbygg-nad av detta. Sedan ska det ekonomiseras, betalas ochgenomföras. Det tar också sin tid.Jag har inget löfte att ge om att det ska skyndaspå. Det kanske redan pågår ett sådant arbete - det vetjag ingenting om. Systemets kvaliteter och dess möj-ligheter till användning beskriver frågeställaren på ettkorrekt sätt. Vi önskar självfallet alla att det ska gå såfort som möjligt, men jag har inget löfte att lämna påden punkten.Dansk flyktingpolitikAnf. 41 ():Fru talman!