prot · GQ099 · 2002-10-24 00:00:00 — sade att vi har satsat pårättsväsendet och polisen . Jag har enhelt annan uppfattning.Polisväsendet har sparkat civilanställda i stor om-fattning. Man har förtidspensionerat polispersonalfrån . Man har till och med bjudit övervarandra från polismyndigheternas sida för att bli avmed polismän från och med . Dessa åt-gärder har inneburit att en stor kompetens, inte minstpå kriminalpolisområdet, har försvunnit ur polisvä-sendet.Vi hade under tre terminer en stängd polishög-skola med de följder som det fått. De märks fortfa-rande.Jag är övertygad om att resursknappheten frånmitten av och framåt är en starkt bidragan-de orsak till den problematik som vi debatterar här i kammaren. Specialistfunktioner som polisdi-striktens ungdomsrotlar har avvecklats. Därmed haren stor samlad kompetens spritts ut och luckrats upp.Som exempel kan jag nämna som fram till1995 hade en ungdomsrotel. Efter att roteln varitnedlagd har man nu satt i gång verk-samheten igen. Vi får se om den får bärkraft ochekonomiska möjligheter att fortsätta efter den gläd-jande starten.Metodutveckling och rationaliseringar är en viktigdel av rättsväsendets utveckling, men resurserna ärockså oerhört viktiga. har det svenskarättsväsendet monterats ned i rask takt av den social-demokratiska regeringen. Effekterna ser vi överallt.En av effekterna debatterar vi här . Hur långt skadet få gå, ?Anf. 23 ():Fru talman! Detta är en viktig diskussion. Jag vetatt justitieministern tar allvarligt på problemet. Menman kanske behöver koncentrera sig på det allra vik-tigaste. Det är bra med brottsförebyggande råd - vihar i och för sig inte fått någon utvärdering av derasarbeten eftersom de inte har hållit på så . Jagvidhåller ändå att den viktigaste brottsförebyggandeinsatsen är att snabbt gripa och lagföra den som begårbrott. Vi måste - med justitieministerns egna ord -vara tydliga och skarpa. Där behöver vi vässa till det,anser vi. Vi är med hela vägen ut om justitieministernvill göra detta för att man snabbt ska kunna uppnåden brottsförebyggande verkan.Jag vet inte om jag missuppfattade justitieminis-tern. Jag ber honom att utveckla en sak. Jag uppfatta-de det som att justitieministern sade att det finnsungdomsbrottslingar som oroar sig mer för en läns-rättsförhandling än för en tingsrättsförhandling. Minerfarenhet, och det har också många andra vittnat om,är att om man går till - länsrätten är jusocialtjänstens förlängda arm - upplevs det inte somsärskilt allvarligt. Att kallas till förhör av polisen ellergå till tingsrätten uppfattas emellertid som en skarpsignal. Att ungdomarna skulle oroa sig mer för läns-rätten och tror jag inte är rätt. Jag hop-pas att justitieministern har tid att utveckla detta.Jag tycker att justitieministern borde komma medstörre paket kring ungdomsbrottsligheten. Det kräverfaktiskt samverkan över departementsgränserna ochförändring av hur vi arbetar i . Jag skullevilja fråga justitieministern om han skulle kunnatänka sig att skärpa innehållet i gymnasie- och skol-förordningen med en åtgärdstrappa eller att åläggavarje kommun att upprätta en lokal handlingsplan förungdomskriminalitet. Hur ser justitieministern påsådana åtgärder?Anf. 24 Justitieminister ():Fru talman! Låt mig korrigera. Jag delar uppfatt-ningen att det finns attityder hos ungdomarna som äroroväckande. Jag vill dock understryka att det handlarom ett fåtal ungdomar. En övervägande majoritet tarbestämt avstånd från narkotika.Jag vet inte om vi under denna interpellationsde-batt ska tala om vad som hände i mitten på 90-talet.Vi har olika uppfattningar om vad som hände och omorsakerna till besparingarna. Låt mig bara säga attunder den senaste mandatperioden har antalet civilan-ställda poliser ökat med tusen stycken. Jag och Ceci-lia har haft åtskilliga debatter under degångna åren om vad som hände 1994-1995 och omorsakerna. Jag vet inte om det är värt att fortsätta. Vilever ändå nu därefter. Låt oss vara överensom att det är viktigt att vi fortsätter att satsa på poliseroch att det behövs flera poliser.Låt mig också förklara detta med länsrätt ochtingsrätt som delvis bygger på egna erfarenheter frånnär jag var ombud för ungdomar. Så länge som dethandlar om påföljder som böter, en siffra på ett pap-per och ett belopp som man ytterst sällan kan betala,är inte detta någon reaktion. I stället borde man till-lämpa påföljder som till exempel ungdomstjänst ibetydligt större utsträckning. finns det bara i 50 %av landets kommuner. Det är ett exempel på att detkrävs ytterligare samarbete mellan departementen ochandra myndigheter så att vi får en påföljd där ungdo-mar till exempel kan arbeta av sitt straff oavlönat utanatt de får välja. Det blir en tydlig reaktion.Anledningen till att de känner en oro inför läns-rätten är helt enkelt att en länsrättsdom innebär att deblir inlåsta . Det är därför manmånga gånger kunde konstatera en betydligt störreoro för att gå till länsrätten än till tingsrätten. Det ärlite märkligt eftersom ju tingsrätten ändå handlar omatt göra en person ansvarig för de brott han begåttmedan länsrätten handlar om eventuell vård.Detta visar att vi måste gå vidare i arbetet. Därverkar vi också vara överens. Jag undrar vad vi skadebattera här . Skämt åsido tyckerjag det är viktigt att vi går vidare i arbetet med atthitta nya påföljder utifrån den linje som jag beskrev.Jag vill också säga att det är bra med ett fortsattsamarbete. Jag är dock inte beredd att nu ge mig in iskol- och gymnasiereformen. Men skolan har enutomordentligt viktig roll. Det är ingen tvekan omdet.I den aktuella utredningen talar vi också om hurviktigt det är att ingripa mot ungdomar som hamnar ibrottslighet redan . Vi arbetar med enmodell som vi kallar för ryggsäcksmodellen och därdet ska finnas en person som har huvudansvaret förkontakten mellan olika berörda myndigheter och medföräldrarna som i sådana situationer kan ha svagakontakter med olika myndigheter. Detta finns delvis , men det gäller att förstärka det och lägga ansva-ret på en person.När det gäller en handlingsplan är jaginte beredd att ge mig in i en diskussion. Jagkan bara spontant säga att sådana saker låter utmärk-ta. Det gäller att det som beslutas här i ochde riktlinjer vi ger från riksdag och regering ocksåtillämpas ute i kommunerna. Annars har de ingenbetydelse i praktiken.Anf. 25 ():Fru talman! Vi har olika uppfattningar om hur sto-ra satsningar som har gjorts på rättsväsendets område.Det är ganska väl känt. Debatten visar att det är enmångfasetterad fråga som rör de flesta samhällssekto-rer.Resurser till rättsväsendet är en hörnpelare. Enannan är, enligt mitt sätt att se det, just ungdomarsegna attityder till kriminalitet och droger. Det sist-nämnda har vi inte tillräcklig kunskap om. Det är ettområde där man faktiskt kan göra insatser.Ett annat viktigt område är samverkan över for-mella myndighetsgränser, vilket jag var inne på i mittinledande anförande. Det finns oerhört stora skillna-der i fråga om hur detta tillämpas runtom i Sve-rige. Det är också ett område där det kan göras insat-ser.Båda dessa områden kräver initiativ och aktion,inte minst politiskt, . Jag vill tackaför svaret och diskussionen.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.11 § FrågestundAnf. 26 statsråd kommer att delta. Näringsmi-nister , statsrådet , stats-rådet , justitieminister och miljöminister . 27 ():Fru talman! Jag har haft några fantastiska morgnarden här veckan där jag har kunnat susa fram - ja, intemer än den tillåtna hastigheten- på , där man äntligen har fått fyra fileråt varje håll. Men trängseln i övrigt runt denna stad ärrätt så beklämmande.Nu har man kommit med det starka initiativet ska införa trängselavgifter. Redan har det bildatsopinion för att människor ska få folkomrösta om deska införas.Jag skulle vilja fråga den nya kommunikationsmi-nistern: Tycker inte ministern att det vore lämpligt attalla kommuner i hela skulle få folk-omrösta om denna trängselavgifts införande i ? Det är ju främst de som kommer attbli drabbade av den extra skatten.Anf. 28 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker precis som frågeställarenatt det är ett bekymmer med trafiken i Stockholm.Även om jag som Gävlebo kommer till Stockholmmed tåg är det viktigt för mig att kommunikationernafungerar i huvudstad.Ett sätt att minska trycket under vissa tider är attinföra trängselavgifter. Det har man gjort i andrastora städer. Erfarenheterna av det har varit oerhörtpositiva, eftersom man slipper en del stora pucklar.Nu är vi beredda att tillsammans med Vänsterpar-tiet och göra den förändring som krävs ilagen för att politiker i självaska få bestämma om de tror att det också kan vara ettsätt att minska pucklarna i Stockholm.Jag lägger mig inte i hur lokalpolitiker förankrardet beslutet. Men jag är angelägen om att lagen inteska försvåra sådana initiativ. Det är jag beredd attmedverka till.Anf. 29 ():Fru talman! Den nya ministern säger att hon intelägger sig i hur man gör med den förankringen i andrakommuner. Det är rätt häpnadsväckande med tankepå den uppgörelse som man träffade strax före valet i121-punktsprogrammet. Där vill man rakt över huvu-det på egna politiker, mot vad deegentligen tycker, införa trängselavgifter.Ministern säger också att man är beredd att införaen lag, fastän man givit ett direktiv till Stockholmsbe-redningen att utreda om trängselavgifter, och då ock-så ta fram ett underlag för en eventuell lagändring.Hur ska det gå med demokratin över huvud taget?Först och främst kommer de i övriga kommuner bo-ende människorna att bli de som drabbas av trängsel-avgiften, eller skatten som det faktiskt är. Dessutomkommer man fullkomligt att strunta i Stockholmsbe-redningen, som redan har den uppgift som den har idag.Fru talman! Vad är ambitionen hos den nya kom-munikationsministern i klartext när det gäller infö-rande av trängselavgifter?Anf. 30 Statsrådet ():Fru talman! Jag var ganska klar i mitt tidigaresvar, men jag kan repetera det.Vi har tre olika beslutsnivåer i . Den innebär att du och jag och allaandra får välja våra företrädare. är jag beredd attmedverka till att lagen inte ska försvåra att en av debeslutsnivåerna inför trängselavgifter om man tror attdet kan vara ett sätt att minska trafikpucklarna och fåen jämnare ström i biltrafiken i Stockholm.Överenskommelsen som vi har träffat handlar omatt inte försvåra eller till och med förbjuda en sådanlösning om man på lokal nivå kommer överens omdet. Det fina med att välja sina politiska ombud ärjust att vi har tre beslutsnivåer. Här har jag fullt för-troende för att våra kolleger på den kommunala nivånsjälva är suveräna att bestämma om hur och i sådanafall när man ska förankra ett sådant beslut.Europeisk åklagarmyndighetAnf. 31 ():Fru talman! Jag har en fråga till näringsministerLeif Pagrotsky.Varför gör regeringen motstånd mot inrättandet aven europeisk åklagarmyndighet för att bättre kommaåt problemet med mångmiljardbelopp som försvinneri misshushållning inom EU? I värsta fall är det frågaom rent bedrägeri och fusk med EU:s gemensammamedel, som ytterst är skattemedel.EU-parlamentet, och ,den gemensamma bedrägerimyndigheten, anser att enåklagarmyndighet måste inrättas. Många politiker iSverige är också av den meningen. Bland annat vikristdemokrater har stött en sådan tankeoch idé.För den folkliga förankringen är det väldigt viktigtatt svinnet effektivt bekämpas. Oavsett om man ärsärskilt positiv eller mindre positiv till hela EU-tanken borde en gemensam nämnare för oss alla varaatt en sådan kamp mot det ekonomiska fusket bordekunna få en mycket bred politisk uppslutning.Den svenska socialdemokratiska regeringen fram-härdar i ett motstånd mot en europeisk åklagarmyn-dighet. 32 Justitieminister ():Fru talman! Näringsministern tyckte att det varlämpligare att jag svarar på frågan eftersom jag undervårt ordförandeskap varit med om att inrätta det pro-visoriska Eurojust. Det är det första steget mot ettutökat åklagarsamarbete i EU.Vi har Eurojust, som just är ett åklagarsamar-bete. Man arbetar för att bekämpa den gränsöverskri-dande och välorganiserade brottsligheten.Anf. 33 ():Fru talman! Det låter fruktsamt och är ett stegframåt mot en bättre ordning. Tydligen är det någonsvängning som har skett i den svenska regeringensförhållningssätt, eftersom justitieministern låter klartmer positiv än vad den tidigarehar varit.Hur ser justitieministern på utvidgningen av EU-gemenskapen som står för dörren och tidsperspek-tivet för att få en "taggad" åklagarmyndighet ?Kommer vi att ha en sådan på plats med svensk med-verkan, med tanke på den stora östutvidgningen somstår för dörren?Anf. 34 Justitieminister ():Fru talman! Vi har redan ett åklagarsamarbete iEurojust. Vi har redan svenska representanter. Fak-tum är att det var som var allra först med attskicka en åklagare till åklagarsamarbetet Eurojust.VägsaltAnf. 35 ():Fru talman! I sprids en vinter ca 13 000ton salt på närmare vägar. I landet är siffrandrygt vägsalt. Saltet innebär miljöpro-blem. Växter skadas utefter vägarna, vattentäkterpåverkas, korrosionsproblem uppstår, och vid ogynn-samma förhållanden kan saltet nå grundvattnet.Jag menar att måste ytterligare minskaanvändningen utan att försämra trafiksäkerheten, ochpå sikt måste saltet fasas ut helt. Delar miljöministerLena min bild att vägsaltet är ett miljö-problem? Kan miljöministern tänka sig att intensifierabland annat forsknings- och utvecklingsarbetet för atthitta bra och miljövänliga alternativ till vägsaltet?Anf. 36 Miljöminister ():Fru talman! Möjligtvis ska jag och kommunika-tionsministern dela på svaret.Jag delar bekymmer att väg-saltet är ett miljöproblem. frågarom jag är beredd att medverka till utökad forskningoch undersökningar om hur det kan fasas ut och vadvi kan göra i övrigt.Jag är inte tillräckligt inläst på den frågan för attkunna ge ett direkt svar om hur vi arbetar med detta.Men jag är helt enig med om attdet är ett arbete som vi bör bedriva. Jag ska gärna senärmare på det. Jag ska fråga om villkomplettera med något.Anf. 37 ():Fru talman! Jag är glad att vi är överens om att detär ett problem, för det är första utgångspunkten för attgöra någonting åt det.Det handlar om väldigt mycket. Det handlar omatt öka förarnas medvetenhet om vinterkörning, tek-niska frågor, fordonets beskaffenhet och informa-tionsinsatser. Men det finns också ett behov av attjobba mycket hårdare för att se på möjligheterna atthitta miljövänliga alternativ. Jag väntar med intresse.Jag är också glad för den inställning som miljö-ministern redovisar, och utifrån det kan vi se mångabra initiativ framför oss.Lesbiskas möjligheter till inseminationAnf. 38 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till ju-stitieminister angående insemina-tion.Vi har fått den glädjande nyheten att riksda-gens beslut om att homosexuella ska få ansökaom adoption ska genomföras den 1 februari.Det var också en annan fråga som var uppe tilldiskussion och beslut, och det var lesbiskas möjlig-heter till insemination. Då beslutade attfrågan om det rättsliga föräldraskapet skyndsamtskulle utredas, dvs. spermadonatorns roll i det hela.Då är min fråga hur det har gått med den här ut-redningen och när det första lesbiska paret kan gå tillett sjukhus för att inseminera.Anf. 39 Justitieminister ():Fru talman! Det är riktigt att det var en fråga -just den fråga som nämndes här - som vi var tvungnaatt utreda vidare därför att vi kom fram till att detfanns en bättre lösning rent rättsligt. Det arbetet harpågått sedan vi kom fram till den ståndpunkten, ochdet bereds just nu inom Regeringskansliet.Jag vågar inte utlova någon bestämd tidpunkt,men det finns ingen anledning att dröja med frågan.Vi är ju helt överens om hur den ska lösas. Det gällerbara att hitta rätt förutsättningar, för att få överens-stämmelse med andra lagar.Anf. 40 ():Fru talman! Jag hoppas att arbetet bedrivs snabbt,i och med att det var det beslut som fattade.Det finns, precis som säger, ingenanledning att dröja med det här arbetet.Det är viktigt att framhålla att frågan inte är huru-vida lesbiska ska få inseminera på sjukhus eller inte -den frågan är avgjord av - utan det gällerspermadonatorns roll i det hela. Därför ser jag frammot en snabb utredning.Det är också viktigt att nämna att kanlesbiska inseminera privat i hemmet. Men det är vik-tigt att de också får möjlighet att göra detta på sjuk-hus i framtiden.Jag ser fram mot en snabb utredning och så små-ningom ett datum när lesbiska ska få börja insemine-ra.TomträttAnf. 41 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet av flera fastighetsformer som finns är tomträt-ten. Det unika för tomträtten är att nyttjanderätten upplåts av en kommun eller av staten, oftast privatperson. I gengäld betalar tomträttshavarenårlig avgäld, hyra, till ägaren av tomten.Det här kan skattemässigt få mycket märkligaföljder för den enskilde tomträttshavaren. Dennejämställs nämligen i fastighetstaxeringen med fastig-hetsägare. Tomträttshavaren blir tvungen att betalafastighetsskatt för den mark som hyrs men som honeller han inte äger. Däremot betalar den verkligeägaren, till exempel kommunen, ingen fastighetsskatt.Därtill tvingas också tomträttshavaren betala för-mögenhetsskatt för den del av tomten där huset står.Ägaren betalar givetvis ingen förmögenhetsskatt.Tomträttshavaren drabbas alltså av både fastighets-och förmögenhetsskatt för något som han eller honinte äger.Tomträtten, som traditionellt kunnat användas avmänniskor med mindre ekonomiska marginaler,drabbas alltså av en mycket märklig skatteeffekt. Dethandlar, fru talman, om vanliga människor. I daghandlar det ofta om många äldre och en del ensam-stående med knaper ekonomi.Därför vill jag fråga statsrådet om han tänkervidta någon åtgärd för att människor som användersig av tomträtt inte ska behöva drabbas av den dubblaskatteeffekten och betala både fastighets- och förmö-genhetsskatt.Anf. 42 Statsrådet ():Fru talman! Jag delar frågeställarens uppfattningatt tomträttsinstitutet är ett alldeles utomordentligt brainstitut. Det är nämligen så att många, både enskildavillaägare och boende i flerfamiljshus, genom tomt-rättsinstitutet har kunnat få boendekostnader som harvarit ganska rimliga i förhållande till den situation därman tvingas friköpa marken.Tomträttsinstitutet är ett institut som också, rättanvänt, kan medverka till att hålla tillbaka boende-kostnaderna, framför allt för nyprodukttion.Regeringen planerar inga föränd-ringar skattemässigt med hänsyn till den problematiksom frågeställaren tog upp.Anf. 43 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet för sva-ret. Det är positivt att vi är överens om det utomor-dentliga i tomträtten.Samtidigt vill jag återigen uppmärksamma på attdet här får väldigt märkliga effekter skattemässigt förden enskilde. är fastighetsskatten i sig ett märkligtsystem, enligt oss kristdemokrater, men just i falletmed tomträtten drabbar det alltså enskilda dubbelt.Jag vill därför be statsrådet ta med sig den härfrågeställningen härifrån och se om det går attpå något sätt undanta eller hitta former så att tomt-rättshavare slipper den dubbla skattebördan.Anf. 44 Statsrådet ():Fru talman! Det är väldigt bra att vi är överens omtomträttsinstitutet som ett viktigt institut - där har viju haft delade meningar mellan regeringen och andrapartier här i kammaren. Det är bra att Kristdemokra-terna ansluter sig till detta.Det sitter just nu en utredning som ser över fastig-hetsbeskattningen och förmögenhetsbeskattningensom ska vara klar i slutet . De ska titta påalternativa former av beskattning i förhållande till dennuvarande uppbyggnaden av fastighetsskatten där denär knuten till kapitalbeskattningen.Några direkta planer att göra förändringar i denriktning som frågeställaren efterlyser har inte reger-ingen för närvarande.Avgifterna på ÖresundsbronAnf. 45 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillnäringsminister mellan och har inte ut-vecklats som vi hoppades efter . Jag vetatt näringsministern har engagerat sig på ett mycketbra sätt för att ändra dåliga skatteavtal och ta bortkrångliga regler.Ett handelshinder som jag finner väldigt besvä-rande är de höga broavgifterna. finns det en in-tressant utredning av där enmassa forskare hävdar att drastiskt sänkta broavgifteroch till och med nolltaxa skulle löna sig samhällseko-nomiskt. Skattesubventionen skulle uppvägas av ökadekonomisk tillväxt i och Danmark.Jag vet att näringsministern har sagt nejtill att titta närmare på detta, och min fråga är heltenkelt: Varför kan man inte ens utreda eller på någotsätt titta närmare på den här frågan när vi ändå har enseriös utredning som argumenterar ganska starkt?Anf. 46 Näringsminister ():Fru talman! Tack för frågan. Det stämmer att jagunder har engagerat mig i frågan om trafikenöver . Det är också min åsikt att det prispå för att resa fram och tillbaka för ett tillfäl-ligt besök på andra sidan är väldigt högt. Det är san-nolikt så högt att det ger mindre inkomster till brofö-retaget än om man hade haft ett lägre pris, som hadeinbjudit till flera resor. Framför allt gäller det natur-ligtvis under lågsäsong - som det har visat sig vara påbron ganska stora delar av året.Det viktiga för mig är att vi får en flexibilitet ochen rörlighet i priserna. Det har vi också fått. Broföre-taget har sänkt olika priser och fått ett bra svar i tra-fikflödena. Nolltaxa står helt klart i strid med detavtal som vi har tecknat med om hur bronska skötas innan man beslöt sig för att bygga bron.Det viktiga är nu att vi inom ramen för det avtal vihar får i gång trafiken på kort sikt. Vi har redan börjatmed det. Vad vi ska göra på kan vi inledasamtal med danskarna om, men det är inte det ome-delbara och mest viktiga för mig.Anf. 47 ():Fru talman! Frågan är om man envist ska hållafast vid idén om att bron ska bära sina egna kostnadereller om man ska se på ungefär somman ser på eller andra vägar och vägpro-jekt inom landet. Hade vi byggt den här bron inomlandet så hade vi inte drömt om att ha den typen avavgifter på den. Frågan är då om man ska vara bun-den vid ett annat avtal eller om man, om det kommerstarka argument, helt enkelt ska börja agera för attomförhandla avtalet.Både i och har man ju tidigarevarit rätt pragmatisk. Har vi sett att det finns bättrelösningar så har man mycket väl kunnat ändra etttidigare politiskt beslut. Det gäller särskilt om maninte längre vill bortse från de låga avgifternas effektpå det omgivande samhället.Jag vill helt enkelt att man ställer frågan: Är detmöjligt att börja diskutera en omförhandling av avta-let?Vi är ganska många nu som är övertygade om attmycket låga avgifter är bra i längden, både för Sveri-ge och Danmark.Anf. 48 Näringsminister ():Fru talman! Bron tillkom efter en lång och ganskabesvärlig debatt, inte minst i den dåvarande borgerli-ga regeringen. Ett element i den enighet - eller i allafall den majoritet - som nåddes var attbron inte ska subventioneras av andra delar av Sveri-ge. Den ska inte tränga ut andra investeringar. Det togsig uttryck i detta att den ska bära sina egna kostnaderdirekt och företagsekonomiskt.Det finns ett väldigt svagt stöd för tanken att änd-ra på detta grundläggande, inte minst i . Dedanskar som jag träffar pratar ofta om broavgiftensom en sorts selektiv trängselavgift som ska begränsatrafikinflödet till på just en speciell infarttill staden. Denna infart går ju rätt in i stadens kärna.Jag tror att det helt enkelt vore en återvändsgränd attförsöka ta upp den diskussionen med danskarna.Jag tycker i stället att vi ska koncentrera oss påden närliggande uppgiften och tillsammans höjatrycket på att få större flexibilitet och även få accep-tans på dansk sida för att gå vidare på den framgångs-rikt inslagna vägen att variera priserna över året ochöver dygnets timmar. Man kan följa exemplet frånHelsingborg, där man mycket framgångsrikt jobbarpå det sättet för att stimulera den integration som vi jubåda vill främja mellan och ochmellan och Själland.VägsaltAnf.