prot · GP09122 · 2002-06-11 00:00:00 — Arbetade timmar utlöseren generell rätt till en subventionerad utbildning. Men i detta fall är det faktiskt beroende avmina egna ekonomiska möjligheter att spara, att sättaav eventuella överskottspengar. Det kan bli fråga omen social rättighet som ges till den som har råd. Det ärinte så sociala rättigheter ska se ut. Därför måstesystemet begränsas, och därför måste det ges en för-delningsprofil som stimulerar lågavlönade, deltidsar-betande och lågutbildade att verkligen delta. Om allatjänade bra och huvudsakligen lika mycket, t.ex. somledamöterna här i , vore det väl inga pro-blem alls. Då handlade det ju bara om att med enstatlig subvention stimulera en önskvärd och samhäll-snyttig konsumtion, nämligen utbildning. Men i detklassamhälle som vi lever i måste vi gå försiktigtfram. En frihetsreform - ja, men med en förnuftigrättvisegrund. Överdriv inte reformen. Jag håller medLaila att det är jätteinsatser som måste görasi det reguljära utbildningssystemet, finansiering föratt förbättra studieledighetslagarna, inte minst förmänniskor . Det är stora kostnadskrävandereformer. Men kom ihåg att på detta område är Sveri-ge först. Vi är pionjärer.Jag ska ta upp några ingredienser och effekter påde offentliga finanserna. Ja, detta finansieras faktisktgenom skatteväxling, , med höjdaenergiskatter. Har varit med om det?Nej, han åkte gratis och tycker att man väl då kangöra av med pengarna. Hur mycket pengar då? Ja,vad kostar förslag? Jag har räknat pådet. Det bygger på att man balanserar efter ett antalår, på 1,15 miljarder som vi har avsatt. Niföreslår ett basbelopp. Jag skulle vilja höra era beräk-ningar. Jag ska tala om för er ungefär var det landarefter en tioårsperiod när jag har börjat både spara ochta ut. Det ska bli skojigt att höra vad ni svarar. Är det2 miljarder, är det 4 miljarder, är det 6 miljarder ellerär det 8 miljarder? Tippa så ska vi se vad det blir.Varför ska ni låta det övergå i pensionssparande?Vad är det för kompetensutveckling i det? Är inte detbara ett missbruk? Är inte det bara en stimulans fördem som kan spara pengar och spara till någontingannat? Sedan kallar man det för kompetensutveck-lingssystem och individuellt kompetensutvecklings-sparande. Det är ju att missbruka orden.Jag ska säga något om fördelningseffekter. Dettahar fokus på dem som tjänar . Dettrappas av vid . Det är lika högt vid 15 000kr som vid och trappas sedan drastiskt av.Och det är väl riktigt? Vi gör huvudinsatsen för låg-inkomsttagare och medelinkomsttagare. Det är välriktigt när vi inte har hur mycket pengar som helst?Hur kan ni ha så mycket mer pengar? Har ni andrasätt att redovisa offentliga finanser? Jag kan i alla fallinte ta ansvar för detta med min erfarenhet av debudgetproblem som ni borde vara bekanta med efterer session i Regeringskansliet.När det gäller subventionens effektivitet, träffsä-kerhet, fördelningseffekter och effekter på offentligtsparande kan jag inte se att ni över huvud taget hartänkt. Men däremot har ni gått på IKS-utredningensförslag. Ja, jag har följt den också. Jag kan den, jagförstår den, men jag förstår inte hur ni får plats medden. Och jag tycker inte att den med de pengar som vihar till förfogande är fördelningspolitiskt rimlig.Däremot tycker jag att systemet kan utvecklas ochförstärkas både volymmässigt och fördelningsmäs-sigt. Och jag skulle gärna höra om ärberedd att diskutera det med oss som faktiskt kan taansvar för en budget i framtiden.Facken vill ha mer - ja visst. Det vill de när detgäller a-kassan, det vill de när det gäller varendafråga som ni inte lyssnar på. Självklart vill de ha mer.Och jag har haft en dialog med samtliga dessa fackli-ga organisationer. Men man kan inte lämna denstörsta centralorganisationen utanför som organiserardem som har sämst utbildning och lägst inkomsteroch som skulle råka illa ut mest av alla i en SACO-lösning. Det må väl också ni förstå.Slutligen vill jag säga att detta är min sista debatt ikammaren, och jag vill tacka mina utskottskamrater.Jag vill tacka majoritetskamraterna för samarbetet.Jag vill tacka minoritetskamraterna för ert fruktlösamotstånd. Jag vill tacka statsrådet som är här i dagoch som jag ofta väntar på, inte bara personligen utanockså när det gäller alla de förslag som vi har beställtoch krävt men som inte riktigt har kommit . Ochnu får jag inte vara med om när de kommer. Jag villtacka det storartade utskottskansliet liksom kammar-kansliet som tillsammans har gjort min vistelse här iriksdagen mycket trygg. Tack också till talmännensom med fasthet ger den mentala infrastruktur sombehövs. I dessa tider med mediesoffor och folkom-röstningskrav är det värt att försvara beredningspro-cessen och ansvaret i arbete. Den oväldigetalmannen är att betrakta som en programledare i denallra högsta elitserien, om det nu skulle kunna vara etthögt betyg i dessa mediala tider. Jag tackar för detoch önskar en trevlig sommar.Anf. 171 () replik:Fru talman! Även jag vill tacka kamrat för gott samarbete i arbetsmarknadsutskottet.När nu lämnar för andrauppgifter förlorar och arbetsmarknadsut-skottet en både kunnig och engagerad ledamot. Ochjag vet att det är fler än jag som beklagar. Men lyckatill i framtiden.Jag måste också få kommentera något av det somHans Andersson sade. Jag förstod länge och väl interiktigt om är glad och nöjd med detförslag som vi diskuterar eller om han egentli-gen inte riktigt gillar det. Den vacklande attitydensom hade till detta sken igenom såatt jag knappt visste om han var för eller emot detsom han pläderade för.Hans Andersson erkände också att det tydligenhar varit oerhört segt i . T.o.m.Hans Andersson har fått vara den som har sparkat påför att det ska komma fram något regeringsförslag.Det bevisar ju vad vi har kritiserat regeringen för. Dethar varit svårigheter att komma överens internt i rege-ringen och svårigheter att komma överens mellansamarbetspartierna, och därför har vi ibland förloratmycket tid när det gäller detta förslag.Sedan kritiserade starkt TCO ochSACO för att de skulle strunta i alla låginkomsttagareoch bara tänka på höginkomsttagare. Det är en någotmärklig syn på TCO och som Hans Anderssonvisar.Vi har i vårt förslag t.ex. tydligt markerat att vivill ha ett särskilt stöd för låg- och medelinkomsttaga-re. Det finns i grunden ingen skillnad där i fråga omden fördelningspolitiska profilen. Men vad det hand-lar om är att det ska vara ett system som ger så myck-et frihet och öppenhet som möjligt för individen föratt stärka individen och inte styra individen så mycketsom möjligt som ändå verkar geuttryck för. Frågan är då: Varför avfärdar Hans An-dersson så kategoriskt och förslag blocköverskridande lösning?Anf. 172 HANS () replik:Fru talman! Jag avvisar inte alls av principskäl,utan jag avvisar av bestämda skäl. Det är inte SA-CO:s uppgift att hålla reda på statsfinanserna, utandet är en uppgift för . Det finns inte pengartill detta - det är inte anvisat någon finansiering.Jag vill återigen fråga Attefall: Vad tror ni att detkostar att genomföra ert förslag - på ett ungefär, irunda slängar i miljarder? Det svaret borde man kun-na kräva.Jag vill inte styra individen. Det här förslaget in-nebär inte det, utan det innebär en mycket stor frihet.Det kommer förslaget att tala om. Det får dockinte vara precis vad som helst, utan vi börjar med detsom är grundande för statligt studiestöd. Sedan, har visagt, går vi vidare därför att det här ska kunna inne-fatta praktik och ha en oerhörd bredd vad gäller denutbildning och den personliga utveckling som skakunna komma i fråga. Jag är för detta.Är jag glad eller ledsen? Nej, jag tycker att komp-romissen är rimlig. anar inte vilkaförslag jag har sett och synat vad gäller de förslagsom legat på bordet i förhandlingsverksamheten. Jagtycker att det här är rimligt. Det har med en hel del avdet bästa i utredningen, men det har satts mycketbestämda gränser i första hand när det gäller fördel-ningsfrågor och i andra hand när det gäller att få enutbildningspolitisk träffsäkerhet. Det tycker jag ärbra.Jag kan tänka mig att man sedan kan utveckla ochutvidga detta. Där skulle jag vilja ha med parterna påett helt annat sätt. Kom ihåg att det är möjligt attkombinera det här systemet med andra system - medandra studiesystem och andra system som kan upp-komma på arbetsmarknaden.Jag tror att detta egentligen blir början till vad jagnämnde, nämligen en stor frihetsreform. Men detgäller att gå fram försiktigt och att se till att vi harmed de sämst ställda, de som verkligen mest behöverutbildning. Det gäller då stora kostnader och utbild-ningsreformer.Anf. 173 () replik:Fru talman! Diskussionen är lite märklig. Det helaär mycket försenat. Enligt vittnes-börd får vi riktlinjer efter mycket turbulens, bråk ochoenighet inom mellan samar-betspartierna. Sedan ska vi svara om alla detaljer närdet gäller hur vi ska ha det.Vi har ju också presenterat riktlinjer som motför-slag, men vi har grundat våra resonemang. Huvudde-len av våra kostnader ligger på en uppskjuten skatte-kredit som inte kostar mycket, men som kankosta mycket under enskilda år - särskilt i början. Vigrundar våra resonemang på och hari mångt och mycket dess antaganden i botten fördetta. Men självklart beror kostnaden på hur mångaman tror deltar i systemet första året, andra året ochtredje året. Sådant kan man självklart inte begära attoppositionspartier ska presentera.Ni har ju också bara presenterat riktlinjer. Själv-klart kommer vi i detalj att ta ställning till exaktagränser och summor när vi får chansen att läggafram en proposition, alternativt lägga fram ett motför-slag till det regeringsförslag som finns.När man ser det här systemet som ett sätt att stär-ka individen, att verkligen stärka löntagaren på ar-betsmarknaden, rusar , ut och omgärdar detta med såmycket regler som möjligt.Hans Andersson säger nu att det ska bli öppnaretill hösten när vi får det färdiga förslaget. Men varförkomma med en proposition nu när ni inte ens här harpreciserat vad ni egentligen tänker? Hur ska opposi-tionspartierna kunna opponera mot en politik sominte ens majoritetsföreträdarna riktigt står för - åt-minstone vet man inte ännu fullt ut vad den innebär?Det är en något märklig ordning. Dessutom är detta -som sagt - försenat, vilket jag djupt beklagar. Jagbeklagar att , som brukar vara enskärpt kille, har gått med på detta.Anf. 174 HANS () replik:Fru talman! Förseningen kan jag beklaga, och jaghar tidigare offentligt beklagat den. blir det etthalvår senare än vi sade i budgetpropositionen. Kan-ske kunde det ha kommit ett system säg tidigareom det hela hade gått jättebra alltifrån utredningenoch framåt. Men underskatta inte problemen!Det hela är förenat med stora skattemässiga pro-blem om man inte vill öppna för skatteplanering. Detfinns en mängd tekniska detaljproblem som handlarom att man har flera olika arbetsgivare och om vadman då gör med sina konton. Det vimlar av problem.Dessutom finns det EU-rättsliga problem i samman-hanget.Jag begär inte att ni ska komma med detaljer. Detär inte för detaljerna jag angriper er, utan jag angriperer i tre fundamentala frågor som gäller uppbyggnadenav ett system. Det handlar då om fördelningspoliti-ken. Exempelvis får den som tjänar med ertförslag 20 gånger mer än den som tjänar 10 000 kr.Den som tjänar 60 0000 får tio gånger mer än densom tjänar . Så är det inte med vårt förslag.Vårt förslag är uppbyggt efter måttet av hurmånga dagar jag kan studera efter en given sparperiodmed realistiska sparantaganden. Då når jag maximumpå just en genomsnittlig nivå. Sedan trap-pas det ned, och vi får med stora LO-grupper, inklu-sive deltidsarbetande. Det är en stark fördelningspo-litisk profil.Det är också viktigt att ha klart för sig den offent-ligt finansiella belastningen. Ni säger inte ett ord omden saken, utan ni är likgiltiga för detta. Då får vinaturligtvis en väldigt obalanserad diskussion.När det gäller utbildningspolitisk frihet, förvalt-ningsmässighet och framtida marknadslösningar trorjag att vi kommer att finna varandra. Det kommer noginte att vara ett stort problem. Om detta går vägen kandet bli ett starkare system - om ni orkar vara med omskatteväxlingsprocesser, om höjda energiskatter ochom sänkningar på det här området och om kollekti-vavtalen från parternas sida kan komplettera litegrann. Om alltså oppositionen och parterna ställerupp, då tror jag på den frihetsreform som jag har talatom.Anf. 175 ():Fru talman! Den individuella kompetensutveck-ling som presenteras i regeringens riktlinjepropo-sition härrör, som vi tidigare hört här, från en över-enskommelse mellan s, v och mp om en grön skatte-växling.Pengar är avsatta för att införa kompetenskontonför individens egen kompetensutveckling som indivi-den själv skulle bestämma över. Det livslånga läran-det är en viktig del av att utvecklas i arbetslivet ochför möjligheterna att gå vidare, kanske t.o.m. till ettnytt yrke.Utredningen kompetenssparande, IKS- med start , som vi också var med om ochföljde, kom . har sedandess tryckt på regeringen för att denna ska kommamed en proposition.Under våren har ett arbete bedrivits för att upp-fylla det här trycket på regeringen. Vissa skillnader iutredningens förslag har där behandlats.Jag måste få lov att säga att har tycktatt utredningens förslag från början var bra. De änd-ringar som regeringen lagt fram grundas, som vitidigare hört, bl.a. på ekonomiska förutsättningar.Vid utgången av fanns det 2,5 miljarderkronor tillgängliga på kontot för IKS. Pengarna har,som sagts, avsatts från en grön miljöpartistisk skatte-växling med höjda energiskatter.Vi ser det som viktigt att systemet med individu-ellt kompetenssparande startar så snart som möjligteftersom det finns ett behov. Till en början har vi fåttbita i det sura äpplet och inse att en fjärdedels basbe-lopp som sparande är bättre än att inte allskunna sjösätta systemet.Jag tycker också, fru talman, att det är lite - vilketjag också har deklarerat - men enligt regeringensberäkningar är det detta som bör gälla inom den eko-nomiska ram som vi nu har.Att det till en början blir en statlig myndighet somförvaltar kontosparandet är kanske en övergångslös-ning där det senare kan öppnas för andra aktörer. Deproblem som här har identifierats gäller EG-rätten,och det är vad som analyseras.Utbildningsanordnare är till en början de offentli-ga institutionerna under statlig översyn. För övrigautbildningsanordnare på marknaden kommer förslagatt utarbetas inför höstens proposition med de lagför-slag som ska läggas fram vad gäller kompetensspa-randet.Jag hoppas mycket på fortsatta förhandlingar.Många förslag har redan vridits i utredningens rikt-ning, något som jag tycker är positivt. Men det gälleratt också se till förutsättningarna och till vad som gåratt genomföra, liksom till alla de problem som vi härhört om vad gäller skatter och all hänsyn som måstetas till alla lagar.Viktigt för oss i har varit individensfrihet att själv välja hur det egna sparandet och kom-petenspremien ska disponeras. Arbetsgivarnas med-verkan har också varit en viktig ingrediens för ossliksom avdrag på de sociala avgifterna för arbetsgiva-ren och även för egenföretagare.Fru talman! Härmed yrkar jag bifall till utskottetsförslag i betänkande AU10.Också jag vill avsluta med att tacka fru talmannenoch kammarpersonalen och likaledes mina kamrater iarbetsmarknadsutskottet, vår ordförande och kansli-personalen representerad här av . Det är den sista debatten för oss under dennamandatperiod. Det känns, som alltid, lite vemodigt -vi vet ju inte hur det går i höstens val.Anf. 176 ()replik:Fru talman! Skatteväxling är någonting som vi hararbetat med även i . Jag tycker att det ärett bra sätt att hantera de här frågorna. Vad jag interiktigt kan förstå är varför inte harfunderat särskilt mycket över vad som händer närmänniskor i stället för att skaffa sig en utbildningtvingas till arbetslöshet eller sjukskrivning. Jag tyckeratt det är synd att inte har stått på sigmera i förhandlingarna utan har fallit till föga.Kostnaderna för sjukskrivningarna och arbetslös-het är betydligt större än de tal som Hans Anderssonhar redovisat. Det är ytterligare någon nolla i de mil-jarduppgifter som kom. Varför, , harMiljöpartiet fallit till föga?Anf. 177 () re-plik:Fru talman! Först vill jag säga att var i majoritet medSocialdemokraterna och regeringen. Varför kundeinte , som då drev den här frå-gan, pressa på mycket tidigare så att vi kunde hakommit fram?Jag tycker att jag inte lagt mig, utan jag har sagtatt utredningens förslag är bra. kommer vi attstarta ett kompetenssparande - det är inte så att detinte kommer att bli någonting - men med kanskeandra förutsättningar.Jag har verkligen medverkat till att Miljöpartiethar finansierat förslaget genom den gröna skatteväx-lingen. Jag får väl upprepa det som ochHans Andersson har sagt: Hur finansierar man frånden borgerliga sidan det här förslaget? Inte tror jag attde går med på den gröna skatteväxlingen, möjligenCenterpartiet. Men att de övriga borgerliga skulle gåmed på en skatteväxling med höjda energiskatter trorjag inte.Anf. 178 Statsrådet ():Fru talman! Får jag börja med att instämma i alltdet som har sagt och det mesta av vadHans Andersson och har sagt. Jag villinledningsvis säga, som många har varit inne på, attdet i grunden finns, vilket gläder mig, en stor sam-stämmighet i synen på behovet av kompetensutveck-ling och behovet av ett system för individuellt kom-petenssparande.Det vi diskuterar skulle jag vilja beskriva,utan att överdriva eller att underskatta, som en nypusselbit till det mycket stora arbetet med att byggaut möjligheterna till det livslånga lärandet för alla,inte bara för några. Det är en mycket spännande pus-selbit och också allt viktigare, som många har varitinne på. Skälen behöver jag inte upprepa, bara kortnämna: globaliseringen som påverkar teknikutveck-ling och därmed det ständiga behovet att vara uppda-terad; möjligheten att orka och vilja jobba längreunder sitt liv; möjligheten att plugga, inte bara för attöka sin egen kompetens i det jobb man har utan fak-tiskt också för att kunna byta arbete; det fantastiska iatt få läsa något bara därför att man tycker att det ärså himla roligt.Vi vet att kunskap är någonting som vi inte barafår i ungdomsskolan. Vi vet alla här att alltfler av ossmåste lära oss allt oftare också i vuxen ålder. Vi vetatt detta gäller i arbetslivet men också i väldigt höggrad i livet för övrigt.För allt detta, fru talman, har vi ,den kommunala vuxenutbildningen, högskolan, KY,den kvalificerade yrkesutbildningen, arbetsmarknads-utbildningen. Det här har förändrats radikalt, skullejag vilja påstå, . För 20 årsedan var det av de anställda som hade treåriggymnasieutbildning. var det 39 %som hade det. är det som har det. För 20år sedan var det av de anställda som hade efter-gymnasial utbildning. var det , är det . Den allmänna utbildningen kommeralltjämt att vara den absolut viktigaste beståndsdelen idet livslånga lärandet och också i kompetensutveck-lingen.Det vi diskuterar är en ny beståndsdel, indi-viduell kompetensutveckling med individuellt kom-petenssparande, som verkligen bygger på den egnaindividens lust att förkovra sig men också statensansvar att hjälpa till att ge fler de förutsättningarna.Det handlar om individens pengar, som betonat. Man väljer själv, man tar med sig detman har sparat och man har makten över vilken ut-bildning som man vill skaffa sig och vilken möjlighetman har att lära sig något nytt och spännande somman gått och drömt om.Många har fått frågan om det här är ett systemman är glad och stolt över. Jag vill säga från början:Jag är jätteglad, jag är stolt, jag tycker att det här ären spännande form och också en modern och brareform. Men jag vill säga till att viabsolut kan se det här som en mycket viktig början,se det som ett system som man kan utveckla. Dethoppas jag att vi gemensamt kan återkomma till. Jagvet att förutsättningarna för att kombinera en indivi-duell kompetensutveckling med andra system på t.ex.avtalssidan är stora. Det är jag övertygad om att vikommer att se. Det här är en spännande form, en brareform men också en början på ett utvecklingsbartsystem.Som inte minst och Hans Anders-son påpekade är statens resurser i dethär systemet begränsade. Vi och våra samarbetsparti-er tar ansvar för statens finanser, har alltid gjort ochkommer att fortsätta att göra. Det är viktigt att detfinns en rimlig fördelning i systemet där också desom har små inkomster får större möjligheter än i dagoch enligt utredningens förslag att vara med. Det ärhos dem som de riktigt stora behoven av kompe-tensutveckling finns.För den här förändringen av Kompetensutred-ningens förslag får vi nu kritik. Det är klart att denförändringen har fördröjt systemet. Jag tar gärna denkritiken, för jag tycker att det har varit riktiga ochviktiga förändringar. Som många har varit inne på ärdet ett svårt system. Det har varit viktigt att arbetaigenom systemet ordentligt efter remissomgången.Det är ett nytt system som har väckt ibland ganskaoväntade och komplicerade frågor som pockar på sinlösning. Det är detta och inte någon oginhet ellerallmänt bråk och slagsmål, som be-skrev det som, som har varit orsaken till det man nukallar en försening.Jag tycker att det är viktigt att betona, vilket jaginte tycker att de borgerliga kritikerna här hargjort, att detta system inte ska ersätta arbetsgivarensansvar för att ge kompetensutveckling till de anställdai deras arbete. Det ansvaret har arbetsgivarna . Jag utgår från att fler tar det ansvaret än vad somär faktum . Argumentationen från de borgerliga är att IKS i första hand ska användas för att blibättre på det jobb man har. Det är så argumentationenhar varit i talarstolen. Det är fel. Det tycker jag fak-tiskt är att kidnappa systemet för någonting som ar-betsgivarna måste ge sina anställda. Visocialdemokrater och samarbetspartierna är så månaom skattebetalarnas pengar att vi vill försäkra oss omatt det är till annat som det individuella kompetens-sparandets skattesummor går till. Arbetsgivarna i dagmåste ge sina anställda en starkare kompetensutveck-ling. För att upprätthålla sin egen kompetenskraft, föratt klara sin egen tillväxtmöjlighet ochinte minst, som var inne på, föratt klara bristen på arbetskraft måste man vårda sinaanställda även när de är och se till derasbehov av kompetensutveckling under ett långt yrkes-liv. Det ansvaret ligger på arbetsgivarna.Det vi talar om nu är någonting helt annat. Det ärdet individuella, frihetsreformen, ett nytt sätt att be-skriva och premiera kunskap i sig, förkovran i sig,som är individens både ansvar och möjlighet.Det tycker inte jag är någon vattvälling utan enspännande start som, när det har utvecklats undernågra år, kan bli en ny och spännande beståndsdel ikompetensutvecklingen. Men man måste minnas attdetta inte ersätter det allmänna utbildningssystemetskompetensförutsättningar, för det är där som de storamöjligheterna finns. Och det får absolut inte ersättaarbetsgivarnas och parternas ansvar för att bygga inen större del av kompetensutvecklingen i arbetet omSverige ska klara sina tillväxtmöjligheter.Jag vill också, fru talman, avsluta med att framfö-ra ett tack. Det har tackats väldigt mycket här, och jagvill bara instämma i tacken till utskottet som helhetoch till kammaren som helhet men kanske framförallt till och till somlämnar . har jag haft ettmycket gott samarbete med, och jag har haft mångadebatter med honom . Jag kommer attsakna dem. Det har varit interpellationsdebatter omhushållsnära tjänster m.m. Men det finns säkert någonsom tar upp den manteln från till hös-ten. Jag vill också tacka för ettmycket gott samarbete och för många debatter menockså för många förhandlingar under de senaste åren.Jag har uppskattat dem. Jag önskar er lycka till och sommar.Anf. 179 () replik:Fru talman! Jag är glad över att någon företrädareför majoriteten är odelat positiv till individuellt kom-petenssparande. Jag är glad åt att ut-tryckte det så tydligt.