prot · GQ0941 · 2002-12-20 00:00:00 — Ja, visst kan vi tjata om den där pe-rioden fram och tillbaka. Men när man trycker på densenare delen kan vi ändå inte låta bli att peka på attvar det som var grunden till de problem vi har . Detvar alltså en gigantisk statsskuldsuppbyggnad underen väldigt kort period.Jag kan replikera och säga att detkanske var tur att den borgerliga regeringen inte fickfortsätta efter 1994. Hade man fortsatt med denskulduppbyggnaden hade vi väl diskuterat andra tal.Betraktat i ett tioårsperspektiv kanske det var en stridom påvens skägg.Det viktiga är att man kan få ned statsskulden ochminska räntekostnaderna och därmed frigöra resurser.Sedan kan man alltid föra en diskussion om vadsom är en lämplig skuldkvot, sett till vad man måsteta av det utrymme man har, en förmögenhet som manmåste växla över i kontanta medel för att minskastatsskulden. Den diskussionen förs också i hushål-len: hur mycket av den privata likviditeten som kananvändas för att amortera på huset, vad som är enrimlig skuldkvot, vad som är en rimlig kostnad för attha en bra balans i ekonomin. Precis så förs diskussio-nen också på nationell nivå i staten: Vad är en lagombalans för att kunna ha ett hyggligt utrymme för deutgifter som fordras men också ha kontroll över ut-gifterna? ser jag att det här kan fungera ganskahyggligt.Med den balans som vi har just , som ständigtmåste bearbetas sett mot framtiden, tycker jag att viligger ganska hyggligt till.Anf. 56 () replik:Herr talman! Jag noterar till min stora besvikelseatt åter ägnar sig åt socialdemo-kratisk historieförfalskning. Det borde inte råda nå-gon som helst tveksamhet inför de fakta som lågbakom den kris som utvecklades under början av1990-talet. Regeringen har till och med erkänt, i enbilaga till budgetpropositionen , att det vardevalveringspolitiken, den höga inflationen , extrema marginalskatter och annat i den social-demokratiska politiken som byggde upp den kris somexploderade . Den borgerligaregeringen fick ta över en ekonomi i fritt fall ochvände den sedan.Arbetslösheten ökade kraftigt med 1 000personer när ni lämnade ifrån er reger-ingsmakten, för att sedan vända och det skapades nyaarbetstillfällen i slutet av den borgerliga mandatperi-oden.Jag tycker inte riktigt att det är värdigt er social-demokrater att fortsätta med denna historieförfalsk-ning. Ni måste i alla fall vara medvetna om vad detvar som låg bakom den kris som ni skapade.Nu är ju risken att vi återigen är på väg in i någotliknande. har man via snat-teriet från och de överföringar från AP-fonderna som man har genomfört kommit till vägsände vad gäller möjligheten att amortera statsskulden.Nu kommer den att växa på nytt.Jag undrar: Är inte bekym-rad över att statsskulden ökar ?Vilka åtgärder är Socialdemokraterna beredda attvidta för att sätta stopp för de skenande underskotteni statsbudgeten?Anf. 57 ()replik:Herr talman! Jag skulle vilja inleda med att sägasom sade, att jag inte vet vad regering-en kommer att göra . Allting är enbedömning utifrån vad vi vet . Jag kan tröstaGunnar med att regeringen verkligen behandlarden här frågan seriöst och ständigt ser på den ekono-miska utvecklingen när det gäller budgeten i sig menockså statsskuldsutvecklingen.Allting i kommande budget kommer att behandlasoch beaktas med avsikten att vi ska hålla ordning påvåra statsfinanser på ett sådant sätt att ärstarkt också . Jag kan lugna den fronten med att jag och mina partikamrater iutskottet kommer att ägna oss åt det. Jag vet att ocksåregeringen kommer att ägna sig åt att se till att vi skahålla det här under kontroll.Jag ska återvända till det inleddemed. När ett land drabbas av lågkonjunktur beror detockså väldigt mycket på internationell lågkonjunktur.Det vet vi. Sedan kan man stärka eller förminska deeffekterna med den nationella politiken. Det som ärintressant att se är att det var eninternationell lågkonjunktur och att den nationellapolitiken i allt väsentligt förstärkte den. Konsekven-serna för var betydligt större än vad de varför vår omvärld. Det är någonting vi kan beaktaDet är precis det vi ser ske just . Det är en in-ternationell lågkonjunktur, och vi driver en nationellpolitik. Vi ser ändå att vi så här långt kan klara ossriktigt hyggligt i . Jag vill ge en viss credit åtden nationella politiken, som har bidragit till det.Anf. 58 () replik:Herr talman! Visst hade vi en internationell låg-konjunktur som smittade av sig påSverige, men det verkar som om och hållet har förträngt det faktum att vi hade enbankkris förorsakad av en kraftig spekulation inomfastighetssektorn, som i sin tur berodde på devalve-ringspolitik, hög inflation och extrema marginalskat-ter. Den förorsakades ju av den socialdemokratiskapolitiken . Det handlar om det somutlöste fastighetskrisen, som i sin tur utlöste bankkri-sen. Det var ju detta som gjorde att drogs sådjupt ned i lågkonjunkturen, och den borgerliga re-geringen fick kämpa med att städa upp efter Social-demokraternas 80-tal.Jag måste tyvärr säga, herr talman, att jag inte blirett dugg lugnad av att säger attregeringen har läget under kontroll. Det är bara atttitta på hur man har agerat så här långt. Sedan förravåren har regeringen känt till att prognoserna pekadepå underskott i statsbudgeten. Trots detta har maninte återkommit med några förslag till åtgärder. Nuser vi att de nya prognoserna pekar på än större un-derskott i statsbudgeten. Jag känner mig föga lugnadav besked.Anf. 59 ()replik:Herr talman! Jag har aldrig, , utgåttifrån att du skulle bli speciellt lugn. Det ingår inte iden politiska retoriken, så ditt svar är inte på någotsätt förvånande när det gäller det här.Jag kan inte låta bli att säga någonting om speku-lationspolitiken; den kan man nog diskutera länge.Men man kan ju fundera över om det var regeringensfel eller om det var någon allmän yra som drabbadehela landet när banker och utbildat bankfolk satte isystem att låna ut pengar i vissa fall då travbongarutgjorde säkerhet. Vi vet att man har dragit lärdomoch att det faktiskt har varit en ganska djup saneringnär det gäller detta efter den perioden. Man har rann-sakat sig i många led och frågat sig vad det egentligenvar som hände.Jag tror att vi tack vare detta har en annan säker-het i stabilitetssystemet när det gäller att fånga uppsådana här saker. Vi har sett det och också konstateratdet i olika utfrågningar i utskottet. Det är väl någon-ting från den här spekulationsekonomin som på siktändå har haft någonting gott med sig.När det gäller det andra säger jag: Vi har tagit enbudget . Vi kan se att ekonomin i fråga om stats-skulden och utvecklingen ändå ser ganska hygglig ut iden rådande situationen. Vi kommer att ha somsäkert är jobbigt på många sätt. Vi ser att den inter-nationella konjunkturen inte vill återhämta sig, ochdet kommer naturligtvis också och den natio-nella ekonomin känna.Men, som sagt var, jag lugnar väl inte GunnarAxén. Men jag kan säga att vi alla, inte minst frånSocialdemokraternas och regeringens sida, naturligt-vis kommer att följa det här fortlöpande och se till attvi kan göra de rätta insatserna för att ocksåska ha en stark ekonomi . Och när vi möternästa konjunktur kan vi göra det från en väldigt starknivå. Som det ser ut nu ligger vi faktiskt på en betyd-ligt starkare nivå än de flesta länder i vår omgivninginom EU-länderna.Visst kan man gnälla på den ekonomi som vi har,men vi står ändå starka i en jämförelse. Lite rättvisatycker jag faktiskt att det kan vara. Det kan ges litecredit för det i debatten.Anf. 60 () replik:Herr talman! Med tanke på att våra kolleger sitterpå sina rum och väntar på att det här ska ta slut ochatt vi ska kunna börja fira jul tänker jag inte lockas ini den historiska sagohörnan.Jag har bara två korta reflexioner.Sven-Erik nämnde mitt bidrag till peri-oden . Det är rätt. Regeringen lade på mittförslag fram en proposition som handlade om eninfrastrukturplan - över stats-budgeten för de tio åren. Den socialdemokratiskamotionen, herr talman, med anledning av den propo-sitionen handlade om en infrastrukturplan på 155miljarder.Sedan vore det intressant om på det faktum att fram till hös-ten 1994 var en av de kraftfullaste tillväxtperioderna isvensk ekonomi på mycket . Den bröts i bör-jan av 1995 mot bakgrund av de socialdemokratiskaåterställarna, de företagsfientliga återställare som dåkom.Det där är inte så intressant, utan det intressanta äregentligen följande: Vi har , ,ett trendmässigt underskott i statens finanser framföross, även om vi har ett överskott i den offentligasektorns finanser på . Hur ser på detta? Kan vi fortsätta att, allt annat lika, ökastatens upplåning? Ska vi ha det så under de kom-mande decennierna, eller vill Socialdemokraterna taupp det som vi har föreslagit i vår motion, att vimåste se över överskottsmålen utifrån den här allvar-liga situationen?Anf. 61 ()replik:Herr talman! Jag har bara en liten reflexion, MatsOdell, när det gäller infrastrukturpropositionen - 100miljarder kontra 155 miljarder. Med tanke på attbland annat du och den allmänna borgerligheten harpekat på hur uselt skick vägarna har varit i kanske det behövdes 155 miljarder vid det till-fället. Men det kan vi lägga åt sidan.Däremot ska jag bemöta den andra delen. Vi vetatt AP-fondssystemet växlas ut på ett sätt. Det görnaturligtvis att det i de andra delarna av de offentligafinanserna kommer att bli en större tyngdpunkt på hurstatens balans mellan utgifter kommer att harmonise-ras . Jag vill inte förlänga den diskussionen,men jag tycker faktiskt att det är någonting som vi fårhantera framöver. För jag tror att det gemensammasyftet, som vi ändå har, är att vi ska ha en balans i densvenska ekonomin i de här delarna totalt sett. I ochmed att AP-fonderna kommer att få en annan betydel-se kommer också trycket att öka på att staten självkan hålla balansen. Det tillhör ju lite grann av san-ningen. Detta ska åtminstone jag vara beredd att bidratill i den framtida debatten.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §. )12 § Avgiften till Europeiska gemenskapenFöredrogsfinansutskottets betänkande 2002/03:FiU5Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemen-skapen (prop. 2002/03:1 delvis).Anf. 62 ():Herr talman! I det här betänkandet behandlas av-giften till den europeiska gemenskapen. Moderatasamlingspartiet har tillsammans med enreservation under punkt 3 som jag yrkar bifall till.I reservationen framhåller vi att EU:s budgettakska ligga fast. Vi framhåller också betydelsen av kommer till rätta med fusk och bedrägerier somförekommer inom den europeiska unionen. Det är detsom jag vill ägna mitt korta inlägg åt.Man konstaterar att det förekommer sådant här,men alltför lite görs. Det här är, tror jag, en väldigtbekymmersam fråga, särskilt för de partier som varför ett EU-medlemskap. Kommer vi inte till rätta meddet här och är beredda att hårdare driva den frågan föratt få en ordning i EU:s finanser, som omöjliggör vadvi alltsomoftast får rapporter om, eroderar stödet förden europeiska unionen.EU:s revisorer redovisar att av EU:s allautgifter går att kontrollera tillfredsställande. Det är juförfärligt. säger regeringen att man driver det här.Nu säger kommissionen att man arbetar för att kom-ma till rätta med det. Men räcker det att i ett sådant här betänkande nöjer sig med detkonstaterandet. Det tycker inte vi. Den här fråganmåste prioriteras i våra kontakter med den europeiskaunionen och med kommissionen.Situationen är dessutom sådan att man kan använ-da sig av ett litet ordspråk som lyder: Det är bättre attstämma i bäcken än i ån. Det är bättre att göra någon-ting , med de medlemsstater som är invol-verade i Europeiska unionen, än att försöka kommatill rätta med ett ännu värre problem efter utvidgning-en. Vi ska ju inte tro att det här löser sig självt. Attfler länder blir inblandade i det bidragssystem ochden ekonomi som den europeiska unionen har kom-mer de facto att leda till utökade möjligheter till bi-dragsfusk och till att man överutnyttjar och manipule-rar de system som man har.Det poängterar vi i reservationen. Det är regering-ens uppdrag att driva dessa frågor inom EU. Jagtvivlar inte på att den socialdemokratis-ka kollegan nu kommer att gå upp och redovisa de facto gör det. Men jag tror att vi i också måste poängtera betydelsen av att dettakraftfullare och tydligare lyfts fram. Vi kanske ocksåmåste ge regeringen i uppdrag att konkretisera vilkaformer översynen ska ha. Det går inte att ha den ut-veckling vi nu ser. Det är farligt för det förtroende viändå försöker skapa runt den europeiska tanken.Anf. 63 ():Herr talman! Europasamarbetet är mitt inne i enalldeles fantastisk tid. För bara någon vecka sedanfick vi beskedet att man nu har kommit överens ochhittat former för hur öst och väst ska hänga ihop. Vigår själva in i en folkomröstningskampanj för att ävenvi i ska kunna delta fullt ut i valutasamarbeteti Europa.När man ser sådana visioner framför sig känns detlite som om Europadebatten förfnuttigas av dettaeviga kattrakande om olika typer av stöd och bidrag,som om samarbetet i grunden skulle handla om vemsom kan raka åt sig mest pengar på andras bekostnad.Det är självklart oerhört viktigt - det är min förstapunkt - att om det över huvud taget ska kunna finnasett stort förtroende för verksamheten i dess helhet såmåste kontrollen skärpas skärpas och missbruk påolika sätt beivras. Jag vet att regeringen arbetar meddetta, men jag vill ändå säga att man måste lyfta uppdet till en något högre nivå.Det som i grunden är viktigast i sammanhanget äratt reformera de system som framkallar allt detta. Dethandlar framför allt om jordbruksprotektionismenmen också om regionalstöden, som är som gjorda föratt framkalla suboptimeringar och olika typer av mereller mindre oegentliga handlingar.Så här i tycker jag att det är extra viktigt attvi påminner varandra om att medan det är jul här ärdet svält på annat håll. Vi firar jul, men det finnshundratals miljoner människor runtom vår jord sominte har mycket att se fram emot . En av orsa-kerna till det är just den jordbruksprotektionism somvi faktiskt är med och upprätthåller i Europa.Jag vet att den , många svens-ka statsråd, har gjort mycket för att driva på. Menibland känns det som om man ändå går till reträtt ochägnar sig åt att bevaka svenska särintressen i ställetför att kompromisslöst driva på för en avreglering avjordbrukspolitiken. Den största akt av solidaritet somvi kan göra är att göra allt vad vi kan för att bryta uppdetta fruktansvärda system.Herr talman! Jag skulle vilja passa på att önskaoss alla en god jul. Jag tycker att vi ska ge en julklapptill de människor som lever under helt andra betingel-ser och föutsättningarna än vi gör, under svält ochförtryck. Vi ska lova varandra att kompromisslöst ochkonsekvent driva på Europasamarbetet för att få bortjordbruksprotektionismen.Herr talman! Jag lovar att vi från libe-ralernas sida kommer att göra allt för att driva Social-demokraterna framför oss i denna fråga.Anf. 64 ():Herr talman! avgift till EU kommer un-der att uppgå till närmare 24 miljarder kro-nor. Ungefär hälften av dessa 24 miljarder kommertillbaka till oss i form av jordbruksstöd och struktur-stöd, regionalpolitiken som den kallas inom EU. Detinnebär att är nettobidragsgivare till EU:sbudget. Vi betalar mer än vi får tillbaka. Det beror påatt vi räknas till ett av de rikaste länderna inom EU.Jag tycker att principen att bidra efter bärkraft ärbra. Det är en omfördelning som påminner om densom vägleder den kommunala skatteutjämningen här iSverige. Omfördelningen rättfärdigar å sin sida inteatt man använder pengar fel. Den stoppar inte helleren diskussion om hur pengarna ska användas.Jag har precis samma kritiska inställning som Ka-rin . Alltför mycket pengar används till jord-brukspolitiken. Den drev ju ocksådetta så sent som för sedan i ,när EU:s länder samlades för att diskutera utvidg-ningen. Där drev den väldigtkraftfullt att jordbrukspolitiken ska reformeras. Vifick tyvärr inte gehör för detta fullt ut. Vissa steg tas,men inte tillräckligt för att komma till rätta med denstora andel som jordbruksbudgeten utgör av EU:stotala budget.Ett viktigt medel för att komma åt fusket inom EUär just att reformera jordbrukspolitiken. Den storaomfattningen av pengar och det krångliga regelverketuppmuntrar till fusk och bedrägerier. En nyckel till attkomma till rätta med fusket är att fortsätta kampenför att reformera jordbrukspolitiken.Linjen inom jordbrukspolitiken och linjen att EU-pengar inte ska användas fel har drivit underen . Det har manifesterats av regeringen ochhär i . har vid flera tillfällenbetonat att det är angeläget för att gemen-skapsmedel används på ett korrekt sätt. I målen förEU:s budgetpolitik, som har godkänt, sägsdet att ska verka för en förbättrad budgetdi-sciplin vid användningen av EU:s budgetmedel. Re-geringen påminner om målen i budgetpropositionenoch säger att de ligger fast. drev också dettasom ordförande i som krävs i motionen av äringenting nytt. Det är redan genomfört. Det är denlinje som har. Det gäller såväl kampen motbedrägerier som målet om budgettak. Motionen frånModeraterna slår på så sätt in öppna dörrar. Kraven ärredan tillgodosedda.Moderaternas företrädare varuppe i talarstolen. Debatten får ett lite väl snävt per-spektiv. Det är som om vi bara fokuserar på vad somhänder på EU-nivå och i kommissionen. Vi ska integlömma att de så kallade gemensamma EU-institutionerna bara administrerar av ge-menskapens medel. Den största delen, över 80 %administreras av nationella organ och myndigheter.Det har också visat sig att det mesta av fusket sker iden nationella administrationen av medlen. Det gällerinte minst inom jordbruksområdet.För att komma åt fusk och bedrägerier krävs där-för en effektivare kontroll på nationell nivå såväl sompå EU-nivå. Med en reformerad jordbrukspolitik ärmycket vunnet. Vi kommer ifrån de krångliga regel-verken. Vi får lägre anslag. Vi får ett mindre resurs-utnyttjande till något som inte är effektivt och inteheller rättvist. Och vi får också, precis som KarinPilsäter säger, en möjlighet att ge andra länder i tredjevärlden möjlighet att handla med oss och sälja sinajordbruksprodukter till oss här i Europa.Herr talman! Med dessa ord yrkar jag bifall tillförslaget i utskottets betänkande i dess helhet ochavslag på reservationen med anledning av motion.Anf. 65 ():Herr talman! Om mitt inlägg var snävt eller intefår protokollet utvisa. säger att detmesta av detta jordbruksstöd administreras på natio-nell nivå. Ja, det är ju sant. Men oavsett hur det ärmed det bygger vår motion på ett konstaterande attdet görs för lite och att vi ser för lite resultat när detgäller att lösa ett problem som vi anser att Europeiskaunionen har. Det är det som vi efterlyser åtgärdermot. Det är det som vi vill lyfta fram ytterligare änvad finansutskottet har gjort.Anf. 66 ():Herr talman! Dessa frågor om vad som görs ochvad man mer kan göra kommer att diskuteras underdet kommande året inom EU. En rapport kommer attpresenteras, och detta kommer att tas upp på Ekofin-mötet . liksom alla andraledamöter i finansutskottet har möjlighet att diskuteradetta tillsammans med finansministern när han kom-mer till oss inför det mötet. Det är ett sätt att aktuali-sera detta.Men precis som också sade här ti-digare i debatten är ett strukturgrepp att ta tag i käl-lan, eller i en av grunderna, till att det bedrivs fusk,och det är den här jordbrukspolitiken.Jag skulle vilja fråga : Är dumed på en reformering av jordbrukspolitiken? Ochom inte det går, kan du då tänka dig att åternationali-sera jordbrukspolitiken?Anf. 67 ():Herr talman! För att jag inte ska glömma bort detyrkar jag bifall till reservationen. Jag är inte riktigtsäker på att jag gjorde det i mitt inledningsanförande.Jag kan instämma i att vi behöver en reformeringav jordbrukspolitiken och det bidragssystem som manhar utvecklat inom Europeiska unionen. Och vi frånModeraterna är de första att instämma i betydelsen avatt åtgärder vidtas.Sedan tror jag inte att det skulle vara någon lös-ning att nationalisera jordbrukspolitiken. Jag tror merpå en utveckling där man ger branschen egna förut-sättningar att så att säga stå på egna ben. Jag tror kan se de svenska jordbruken som väl rustade attmöta en sådan situation . Men då är det braatt lämnar öppet även från Social-demokraternas sida för den diskussion som vi dåkommer att ha.Anf. 68 ():Herr talman! Jag tror inte heller att den första lös-ningen är att nationalisera. Men precis som statsmi-nistern också har sagt i kommentarer till detta såkanske det är den näst bästa lösningen.Det är intressant att höra att är be-redda att diskutera en reformering av jordbrukspoliti-ken. Men mitt intryck är att är betydligtmer intresserade av att förändra strukturpolitiken ochdra ned på den. Det kanske ligger ganska väl i linjemed er inställning till utjämningssystem både natio-nellt och inom . På så sätt var också TomasHögströms yttrande klarläggande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §. )13 § Nya administrativa rutiner m.m. för in-komstgarantierFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2002/03:KU14Nya administrativa rutiner m.m. för inkomstgarantier(förs. 2001/02:RS3).Förste vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 14 §. )14 § Beslut om ärenden som slutdebatterats viddagens sammanträdeFiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och fi-nansförvaltningPunkt 2 (Ömsesidigt försäkringsbolag för pensions-förmåner)1. utskottet2. 1 (m)Votering:249 för utskottet46 för res. 12 avstod52 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 42 fp, 28 kd, 25 v, 13 c, 16 mpFör res. 1: 46 mAvstod: 2 cFrånvarande: 19 s, 9 m, 6 fp, 5 kd, 5 v, 7 c, 1 mpNikos () anmälde att han avsett attrösta ja men markerats ha varit frånvarande.Punkt 5 (Anslagen inom utgiftsområde 2)1. utskottet2. 2 (fp)3. res. 3 (c)Förberedande votering:44 för res. 216 för res. 3239 avstod50 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:167 för utskottet42 för res. 290 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 25 v, 16 mpFör res. 2: 42 fpAvstod: 46 m, 28 kd, 16 cFrånvarande: 18 s, 9 m, 6 fp, 5 kd, 5 v, 6 c, 1 mpPunkt 13 (finansiering)1. utskottet2. 4 (kd)Votering:269 för utskottet29 för res. 41 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 45 m, 41 fp, 25 v, 16 c, 16 mpFör res. 4: 1 m, 28 kdAvstod: 1 fpFrånvarande: 18 s, 9 m, 6 fp, 5 kd, 5 v, 6 c, 1 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommunerPunkt 3 (Hivpreventivt arbete i storstadsregionerna)1. utskottet2. 1 (fp)Votering:250 för utskottet47 för res. 12 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 46 m, 28 kd, 24 v, 16 c, 10 mpFör res. 1: 42 fp, 1 v, 4 mpAvstod: 2 mpFrånvarande: 18 s, 9 m, 6 fp, 5 kd, 5 v, 6 c, 1 mpPunkt 5 (ekonomi och balanskrav)1. utskottet2. 4 (kd)3. res. 5 (c)Förberedande votering:29 för res. 416 för res. 5253 avstod51 frånvarandeKammaren biträdde res. 4.Huvudvotering:214 för utskottet28 för res. 457 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 46 m, 1 fp, 25 v, 16 mpFör res. 4: 28 kdAvstod: 41 fp, 16 cFrånvarande: 18 s, 9 m, 6 fp, 5 kd, 5 v, 6 c, 1 mpPunkt 6 (Inkomst- och kostnadsutjämningssystemet)1. utskottet2. 6 (m)3. res. 9 (c)Förberedande votering:46 för res. 616 för res. 9237 avstod50 frånvarandeKammaren biträdde res. 6.Huvudvotering:168 för utskottet46 för res. 684 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 1 fp, 25 v, 16 mpFör res.