prot · GP0996 · 2002-04-16 00:00:00 — Vilken nivå är detta? Hur högöverföringskapacitet är det - två eller tio megabiteller något annat? Och är det både till och från an-vändaren?Anf. 60 ():Fru talman! Jag hade också tänkt interpelleranäringsministern i bredbandsfrågan, men passar nu påtillfället här att vara med i debatten.Det finns valundersökningar som visar att just IT-frågor inte är särskilt intressanta i förhållande tillandra politiska ämnen. Då skulle man kunna tro attpolitiska partier resonerar så här: Vi lägger IT-politiken på hyllan, för vi vinner inte valet på den.Utan att vara oförskämd, fru talman, så undrar jagibland om regeringen har tänkt i de banorna. Vi krist-demokrater tycker att det saknas ett ledarskap ävenför IT-frågorna. Det är viktigt att regeringen engage-rar sig mer för att vi ska få utbyggt bredband i helaSverige. Detta har nämligen betydelse för näringslivetoch för vår välfärd på sikt.För ett par år sedan var det många som ville byg-ga bredband i . Marknaden var på topp. Menman väntade på en pusselbit, nämligen vad statenskulle göra. Vad tänker regeringen komma med förförslag? Finns det bidrag? Ska staten bygga någon-ting själv? Man fick vänta, man fick vänta och manfick vänta till dess att regeringen efter långa utred-ningar lade fram sin proposition.Vi menar att man gick misteom ganska mycket bredband. Om staten och reger-ingen från början hade lagt fast att man t.ex. baraskulle ge bidrag till glesbygden så hade man vetat detoch då hade marknaden rättat sig därefter. Men nufick man vänta.Hur ser det ut i ? Jag kan-ske missförstod ministern när han sade att ungefär tvåtredjedelar skulle kunna få bredband . Dettror jag inte är sant. Svenska Kraftnäts uppdrag harstannat av. Konkurrensen på infrastruktursidan är fördålig. På landsbygden är det nästan hopplöst att fåbredband till ett rimligt pris.En annan sak som saknas är samordning av denstatliga infrastrukturen. Jag ska återkomma till detta,fru talman.Från sida skulle jag vilja getre råd till näringsministern.För det första: Skapa bättre konkurrens på IT-infrastrukturområdet! Vi vet att accessnätet ska varaöppet för alla operatörer. Men är det väl-digt dyrt att köpa in sig på det.För det andra: Den statliga infrastrukturen börsamordnas bättre. Det finns exempel på att ope-ratörer kommer till exempelvis och frågarom de kan få hyra tomrör och lägga ned fiberkabeleller om de kan få använda banvallar. Dåsäger man kanske nej på , men i sammaandetag kan man säga ja till ett annat bolag. Det finnsingen policy och ingen samordning. Samma problemkan man stöta på hos . Här måste regering-en ta ett ansvar och lägga fram en policy så att allaoperatörer kan få samma tillgång till den befintligainfrastrukturen.För det tredje: Visa tydligt ledarskap! Inrätta enIT-general som man har gjort i ! Man kallardet för e-envoy. Man skulle också kunna säga att detär en nationell IT-samordnare. Det är en person ochett kontor som har fått ett starkt mandat direkt frånregeringen att få myndigheterna att börja öppna sinasystem för nya tjänster. På det viset skulle man ökaefterfrågan, och marknaden skulle kunna växa.Anf. 61 Näringsminister ():Fru talman! Den bild som ni redovisar är intesann. Man säger att kommunerna inte skulle varaintresserade. Tvärtom ser vi en oerhört positiv ut-veckling vad gäller kommunernas engagemang i IT-infrastrukturutbyggnaden. Alla kommuner kan ansö-ka om stöd till att ta fram IT-infrastrukturprogram.Totalt finns det avsatt i stöd för attta fram dessa program.Som alla vet är det inte någon enkel process att tafram IT-infrastrukturprogram. Tvärtom har man attgöra svåra avvägningar om prioriteringar och vägval.Man har att hantera det samhällsintresse som vägs inför frågorna i kommunen. Frågan har i många fallkommit att lyftas från kommunstyrelsen till fullmäk-tigenivå.Som jag nämnde har en fjärdedel av lan-dets kommuner kommit långt med att ta fram pro-grammen.Vidgar jag perspektivet kan jag säga att uppgifterfrån ger vid handen att avlandets 289 kommuner nu satt i gång processen medatt ta fram IT-infrastrukturprogram och kommer attkunna presentera sådana för länsstyrelserna under2002.Man har alltså kommit olika långt, men jag villpåstå att arbetet är väldigt intensivt.Dessa processer är viktiga för att man lokalt ochregionalt ska kunna bedriva en vettig IT-infrastrukturutbyggnad. Programmen gör att kommu-nerna börjar samverka sinsemellan - något som ärhelt avgörande för att en större utbyggnad ska funge-ra. Det handlar om att bygga nät som ska vara en delav en större helhet.Det är ett arbete som måste få ta sin tid. Jag kän-ner faktiskt tillförsikt då jag hör hur bra det går ute ilandet.Låt mig nämna att kommunerna i programmenska svara på en mängd frågor. I annat fall får de intepengar till detta. Det gäller kommunens organisationvad beträffar IT-infrastrukturfrågor. Det gäller förut-sättningar för och behov av IT-infrastruktur, befintligoch planerad utbyggnad inom IT-infrastruktur ochlångsiktiga mål för nätens utformning. Det handlarom principer för de villkor som ska gälla för nätensutbredning. Det handlar om tidsperioder för utbygg-naden, prisstrukturer, hur monopolisering av nät skaundvikas och hur nätkapacitet ska tillhandahållas påskäliga och icke diskriminerande villkor. Det gällerhur samverkan med närbelägna kommuner och delta-gande i regionalt samarbete ska ske och hur Totalför-svarets krav ska beaktas, för att nämna något.Jag vill också säga att ännu intehar lyckats bygga ut till fullo. Jag erkänner det. Vadjag gjorde i ett tidigt skede var att jag tillsatte enutredare, som gör just det som man frågade efter idiskussionen.De statliga näten ska nu samordnas. Det gällerframför allt och . Detfinns andra statliga myndigheter som använder dessanät. Uppgiften för utredaren är att samordna för att viska få en snabbare koppling.Det är viktigt att säga att jag självklart ska tillseatt man i varje kommun kommer till en punkt därkoppling kan ske. Det är vi överens om.Jag har också haft ett sammanträde med alla aktö-rer på detta område - , SvenskaKraftnät och alla andra aktörer som finns.Det finns en skiljelinje mellan po-litik och den politik som vi förelade. Den politik somvi förelade byggde på att marknaden skulle styradetta. Där marknaden inte lyckades skulle vi ha storastatliga subventioner. Det är precis vad vi har.Anf. 62 ():Fru talman! Jag blir lite upprörd när näringsmi-nistern säger att den bild vi ger inte är sann. Vadkonkret är det i vår bild som inte är sant?Vad jag gjorde i min interpellation var att jaghänvisade till den konferens med Svenska Kraftnätsom hölls . Det var ju på den konferensenman konstaterade att det är stor risk att de kommunersom står utanför hamnar på efterkälken. Därmedförstärks ytterligare den regionala klyvning av Sveri-ge som blivit allt tydligare undernäringsministerns kommando.En medverkande på konferensen konstateradet.o.m. att vi får en geografisk uppdelning i låg- ochhöghastighetsområden. Det var precis det vi varnadeför . Företag kommer att undvika attetablera sig i områden med låg hastighet, och det ärmycket oroande.Jag noterade att näringsministern sorgfälligt und-vek att svara på min fråga. Vad är bredband för när-ingsministern? Är det eller ?Hur snabbt går utvecklingen?Jag är själv kommunfullmäktigeledamot i och vet hur kommunen brottas med de frågorsom den har fått i knäet därför att regering och riks-dag inte tar det nationella ansvar man borde göra.Kommunen satsar miljonbelopp på att försöka hängamed i konkurrensen.Det är lite märkligt att jämföra. Ansvaret för IT-infrastrukturen lägger regeringen i knäet på kommu-nerna. När vi byggde vägnät och telenät och skapadekraftförsörjning kände man ett nationellt ansvar. Vadär det för skillnad mellan detta och IT-infrastrukturen? Ansvaret för den lägger man i knäetpå kommunerna.Det är fattiga kommuner. 100 kommuner står nuutanför det nationella stomnät som näringsministerntalar om. Då får vi den digitala klyfta som vi harvarnat för och som är så väldigt olyckligoch förstärker den regionala klyvningen.En trovärdig politik för att förverkliga ett framtidainformationssamhälle värt namnet bör utgå från någraenkla och tydliga principer som vi från Centerpartiethar fört fram . Jag gör det gärna igen.Punkt 1 är att det måste finnas en fungerandekonkurrens. Vi vill trygga konkurrensen på tjänste-och operatörssidan genom ett öppet nät på lika villkorför alla operatörer. riskerar vi att få en rad olikalokala och regionala monopol. Hur främjar det kon-kurrensen?Punkt 2 är att lika villkor ska gälla i hela landet.Ingen ska lämnas utanför eller drabbas av orimligakostnader på grund av att de inte har ett attraktivttätbebyggt område att bygga bredband i. Vi vill säkralikvärdiga förbindelser i hela landet.Inte minst näringsministern har från talarstolengång på gång sagt att hela landet ska ha möjlighet attleva och utvecklas. Vad betyder det i praktiken förSocialdemokraterna i detta sammanhang?Punkt 3 är att ge förutsättningar för en långsiktigplanering och långsiktigt hållbara lösningar. Detinnebär att nät som byggs måste vara skalbart. Infra-struktur måste hänga med också . ris-kerar vi att få provisoriska lösningar - ISDN ochADSL - som inte alls når ut till många av landetsmera perifera delar.I detta sammanhang är det prat om teknikneutralpolitik som man hör ibland just bara prat. Vi vet såpass mycket om olika överföringsmedier att vi fak-tiskt kan slå fast att ingenting kommer att bli bättre änoptisk fiber på detta område på väldigt . Det står sig lika bra , till skillnad från näringsministerns bedömningar.Jag vill gärna upprepa frågan vad i förutsättning-arna för som gick snett.Vad är det som har förändrats? Om jag har förstått deträtt är verkets förutsättningar inte annorlunda äntidigare.Slutligen har jag en grundfråga som näringsmi-nistern måste ge besked om. Vad görs om stödet tillkommunerna inte fungerar? Är beredd attacceptera att , eller blir utan IT-infrastruktur i detta land? var det 98 %.Anf. 63 ():Fru talman! Det är regeringenlade fram sin proposition om IT-infrastruktur. Nusäger ministern att han känner tillförsikt då han hörhur bra det går ute i landet. Han känner tillförsikt dåhan hör att kommunerna jobbar med planer nästan tvåår efter propositionen. Jag delar inte dentillförsikten.Jag vill upprepa de råd som jag gav ministern. Fördet första: Skapa en bättre konkurrens. Ge Post- ochtelestyrelsen mera muskler för att även arbeta före-byggande och inte bara ingripa efter det att det harskett en anmälan om dålig konkurrens.För det andra: Samordna den statliga infrastruktu-ren. Utarbeta en policy för statliga verk, så att de vethur de ska förhålla sig till andra operatörer som villanvända deras infrastruktur.För det tredje: Visa ledarskap och inrätta en IT-general i , som man har gjort i . Var-för ska vi göra det? Behöver vi fler generaler? Vi harett antal myndigheter i , och alla myndigheterhar datasystem. Medborgarna behöver och kommerförmodligen att få ökad tillgång till dessasystem. Det skapar nya tjänster. Det skapar en efter-frågan.Det finns någonting som heter 24-timmarsmyndigheten. Jag vet att det inte är närings-ministerns bord. Det ligger på justitieministerns bord.Bara det är konstigt. Det handlar just om att få IT-systemen att samverka och att öppna dem för med-borgarna.Det är kännetecknande för regeringen att man intekan få fart på verksamheten, och därför behövs detnågon form av nationell IT-samordnare och inte barautredningar.Anf. 64 Näringsminister ():Fru talman! Än en gång säger jag: Den bild ni gerär inte min bild. Den stämmer inte. Vi har en oerhördsnabbhet när det gäller utvecklingen av IT-infrastrukturen. är ett av de snabbaste euro-peiska länderna och har infrastrukturen mest utbyggd.Jag måste faktiskt utgå från detta. Därför blir den härbeskrivningen lite konstig.Centerpartiet drev ensamt ett förslag i riksdagensom handlade om investeringar på över 60 miljarder.Det skulle då läggas kablar så att man i accessenskulle ha . Man skulle alltså dra kabelöverallt på det sättet. Det skulle innebära en kostnadpå minst 60 miljarder. Det skulle antagligen också ta15-20 år innan man hade dragit dessa kablar. Dettavar en skiljelinje mellan oss när det gäller den propo-sition som vi lade fram och de övriga borgerliga par-tierna. På vår sida fanns också ochMiljöpartiet. var absolut ensamt. Detvar en omöjlig vision man lade upp, och det tror jagatt alla är överens med mig om. Det handlar om 60miljarder, kanske 70 miljarder. Då måste man vägadetta mot själva effektiviteten.När det sedan gäller frågan om kapacitet vill jagsäga att vad vi har diskuterat - det framgår också iinfrastrukturpropositionen - är ungefär hosslutanvändaren. Vi har aldrig talat om 10 megabit.Alla vet att för mig som sitter i mitt hushålleller jobbar lite grann på distans är en hög kapacitet.Jag klarar mig oftast på mycket mindre. Det är möj-ligt att större företag behöver när det ärmycket data som ska föras över. Man kan tänka sigatt det är så på några ställen i en mindre kommun,men jag har aldrig haft visionen att alla skulle hadetta. Det har inte heller någon annan här i riksdagenhaft förutom Centerpartiet.Sedan till . skamed hjälp av andra operatörer - det kan vara Banver-ket eller liknande - tillse att vi får en knutpunkt isamtliga kommuner. Det kan jag garantera.Enligt den information som jag har fått från utre-daren är det ungefär 85 kommu-ner som står utanför, inte 100. Jag har då fört en dis-kussion om att vi måste klara ut detta. Det som harförändrat situationen är faktiskt det som framgår iproposition när det gäller . Man hartvå uppdrag. Man ska bygga ut det här till varjekommun, men det ska ske inom företagsekonomiskaramar. Det har att göra med att vi inte kan korssub-ventionera den här verksamheten inom ramen förSvenska Kraftnät. Låt oss säga att Svenska Kraftnätexempelvis skulle ta pengar från sin elproduktion ochde vinster som ligger där och lägga dem på att byggaut nätet. Om det då skulle korssubventioneras skullevi få problem i EG. Det är därför som vi har fått enmindre utbyggnad.Nu håller jag på att gå igenom detta. Det är möj-ligt att jag kan finna vägar, så att Svenska Kraftnätkan göra det här snabbare. Men en sak kan jag kon-statera: Det ska bli en knutpunkt i varje kommun,även i de här 85 kommunerna. Jag beklagar att dethar tagit lite tid, men det finns en förklaring till detta.Därmed är målet självklart att det ska gälla alla eller,om man så vill, 98 %.Anf. 65 ():Fru talman! Jag noterar att näringsministern nyan-serar sig något. Han anklagar oss inte längre förosanningar, utan han säger: Detta är inte min bild. Dåhar vi lite olika bilder, men dessbättre är vi från Cen-terpartiets sida absolut inte ensamma.Om näringsministern läser branschens tidningaroch andra tidningar kan han se att det är fler somkonstaterar att det här är ett pyramidabelt fiasko jäm-fört med den bild som gavs i dennakammare, att av svenska folket inom ett par årskulle vara uppkopplade. Det är med den bilden da-gens verklighet ska jämföras, näringsministern. Dåblir det naturligtvis ett väldigt fiasko som dessutomriskerar att bli större, eftersom väldigt många männi-skor hamnar utanför. Näringsministern svarar inte påmin fråga: Är ambitionen fortfarande att skavara uppkopplade, i så fall när? Hur skaman få på sig?Näringsministern talade nu om . Det ärden ambitionsnivå som man ska ha. Då vill jag av-slutningsvis fråga näringsministern - han har ju yt-terligare en replik - hur han bedömer utvecklingenunder av kapacitetsbehovet? Om 2megabit är tillräckligt undrar jag hur det ser utom och . Vissa bedömare säger attbehoven kommer att fördubblas de när-maste åren. Jag tror t.o.m. att den somstod näringsministern nära gjorde just den bedöm-ningen. Hur bedömer näringsministern utvecklingenunder ?Sammanfattningsvis kan jag säga att den bild vi har av bredbandsutbyggnaden i det här landet äratt man vältrar över orimligt stora kostnader på storafattiga kommuner. Jag vet att näringsministern i mor-gon ska träffa kommuner. Jag vet ocksåatt det finns en stark oro i de kommunerna över justden här situationen. kommer att lämnasutanför. Vill man vara med får man betala dyra peng-ar. Man riskerar att få dålig kapacitet. Man riskeraratt få lokala och regionala monopol. Detta är enolycklig situation, och jag noterar att näringsminis-tern har väldigt få svar på de frågor som är berättiga-de att ställa i dag.Anf. 66 Näringsminister ():Fru talman! Ord och ordbetydelser är viktiga. Härtalar man om en katastrof, om ett formidabelt miss-lyckande. Då vill jag bara säga att bibehållersin position som världens ledande IT-nation. rankas som världsledandeinformationsekonomi av analysföretaget , . rankas som den ab-solut ledande nationen när det gäller IT. I detta läggerman också in frågan om IT-infrastruktur. Att man dåstår här i kammaren och säger att och detta vihar gjort är katastrofalt och att det är ett formidabeltmisslyckande har jag svårt att förstå.I står det så här:"Undersökningen visar också att av 289kommuner är det bara i 35 som privatpersoner heltsaknar möjligheten till bredband. "Jag citerade nu en tidning som har gjort en under-sökning. Det står också att Ny Tekniks unika kart-läggning visar en kraftfull bredbandsutbyggnad på tvåår osv.Jag har svårt att förstå det här resonemanget. Jagerkänner att det finns brister och att vi inte riktigt harklarat det vi skulle. Men det går väldigt fort, och detär en väldigt snabb utbyggnad.När det sedan gäller vill jag säga attVästerbotten är ett av de mest framgångsrika länen pådetta område. Man har på ett formidabelt sätt, för attanvända det uttrycket, lyckats bygga ut bredband,vilket knappast något annat län har lyckats med. Detberor på de statliga stöd man får, men det beror ocksåpå att man har tagit ett eget initiativ. ärett gott föredöme.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 2001/02:343 om detsvenska företagsklimatetAnf. 67 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta i syfte att förbättra möjlighe-terna för innovationer att kommersialiseras.Sverige ligger i topp när det gäller satsningar påforskning och utveckling.Sverige har enligt en rapport från det bästa forsknings- och innovations-klimatet i . Ett flertal initiativ finns för attkommersialisera forskningsresultaten.Regeringen har i propositionen FoU och samver-kan i innovationssystemet (prop. 2001/02:2) föreslagitåtgärder som ytterligare ska stärka innovationssyste-met och förbättra möjligheterna att förädla forsk-ningsresultat och förmedla dem till näringslivet. Ipropositionen sägs att Verket för innovationssystem,, som inrättades , skaförstärka kunskapsutbytet och stimulera rörlighetenmellan universitet och högskolor, forskningsinstitutoch näringsliv. kommer under perioden2003-2005 att finansiera långsiktig kompetensut-veckling vid industriforskningsinstituten med 100miljoner kronor per år.För att utveckla som kunskapsnation ärdet viktigt att ta till vara resultaten av den forskningoch utveckling som bedrivs vid universitet och hög-skolor. Holdingbolag knutna till lärosätena har visatsig vara en framgångsrik väg för att stödja kommersi-alisering av forskningsresultat. I nämnda propositionföreslås därför också att alla universitet och högsko-lor ska ges möjlighet att bilda holdingbolag efterregeringens godkännande.Det finns också andra strukturer som ska under-lätta kommersialisering och öka samarbetet. Tekno-polerna spelar en viktig roll för unga teknikföretagsom vill växa och forskare som vill se sina idéer ut-vecklade till produkter. Entreprenörer kommer pådetta sätt i kontakt med finansiärer, andra teknikföre-tag, forskare, mentorer och utbildare. Teknopolernahar direkt eller indirekt genererat många nya teknik-företag och därigenom ett stort antal jobb. Landets sjuteknikbrostiftelser har uppgiften att öka kunskapsut-bytet och samarbetet mellan universitet, högskoloroch näringsliv. Industriella utvecklingscentra, IUC, ären annan aktör, vars syfte är att tillhandahålla idéeroch produkter med utvecklingspotential för att etable-ra små och medelstora företag som annars inte skulleha kommit till stånd.I propositionen En politik för tillväxt och livskrafti hela landet, som beslutade om i decemberförra året, framhöll regeringen att likvärdig tillgångtill utbildning och kompetensutveckling i landet samttillgång till arbetskraft med rätt kompetens kommeratt vara avgörande för att näringslivet såväl som of-fentlig förvaltning ska kunna utvecklas och bidra tillden regionala utvecklingen. Mot denna bakgrundföreslogs några konkreta åtgärder för att nå dit.Regeringen har givit uppdrag åt Delega-tionen för utländska investeringar i , ,och att utarbeta ett förslag till na-tionellt program för utveckling av innovationssystemoch kluster. Näringslivets medverkan i framtagandetoch genomförandet av programmet är viktig. Pro-grammet omfattar totalt 70 miljoner ochbedrivs under perioden 2002-2004.Regeringen har också inrättat en delegation meduppgift att stimulera regionalt samarbete mellan uni-versitet, högskolor och kommuner, landsting, länssty-relser eller motsvarande organ. Syftet är att skapahållbar tillväxt i regionen och främja re-kryteringen till högskolan. Delegationen förfogaröver under perioden 2002-2004.Innovationsfrågornas strategiska betydelse förSveriges tillväxt har medfört att det inom Närings-och Utbildningsdepartementen startats ett arbete isyfte att klarlägga problem och inhämta ytterligareidéer på förbättringar av förutsättningarna för enframgångsrik innovationspolitik i . Undervåren har en serie möten genomförts och kommer attgenomföras med olika aktörer kring innovations- ochutvecklingsfrågor. Syftet med denna process är attinleda en gemensam dialog om hur förnyelsekraft kanskapas i Sverige.Anf. 68 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Det är ett om-fattande svar. Jag har ingen anledning att kritisera detdirekta innehållet. Det beskriver institutioner, myn-digheter, holdingbolag, stiftelser, delegationer, forsk-ning och utveckling. Men jag saknar den lilla enskil-da människan. Var finns förståelse för den lille upp-finnaren och hans svåra situation som jag önskadebelysa i interpellationen? Jag beklagar om det inte harframgått tydligt att det var just den enskilde innovatö-ren som låg till grund för mina frågor.Svaret andas onekligen en innovativ uttrycksför-måga men saknar kanske de innovationsbefrämjandekonkreta åtgärder som visat sig vara nödvändiga. Detär riktigt att ligger i topp vad det gäller sats-ningar på forskning och utveckling och i antalet pa-tent per person. Men det är tyvärr också riktigt attresultaten mätta i nya produkter och företag är blandde sämsta. Det är dokumenterat på annan plats. Trotsdet bästa klimatet får vi de sämsta skördarna - för attanvända bildspråk. Kan detta bero på att vi numeraenbart stöder universitetsforskning som den endavägen till innovationer? Den ökande andelen forsk-ning i - andelen av BNP - är inte en följd avregeringens satsningar utan en följd av att företagensatsar alltmer på forskning och utveckling.Fru talman! Jag noterar att näringsministern inteens nämner uppfinnare, småföretagare eller patentsom resurser i detta sammanhang. Kanhända har vi iSverige gått så långt i sökandet efter självförökandeakademiska kluster och annan mer trendig spekulativnäringspolitik att produktiviteten i satsningarna blivitså låg som den är. Om så är fallet, när och hur kan vidå stämma av det verkliga utfallet av politiken ocheventuellt korrigera dess innehåll?Fru talman! Det är på mycket säker grund jag sä-ger att den största svårigheten för dagens innovatöreroch uppfinnare är att finansiera sin situation, attöverleva under den första fasen. Såddkapital är inteenkelt att skaffa. Såningsmannen svälter redan. Vä-gen fram till mönsterskydd och patent är i många fallmycket mödosam. Sedan gäller det att bevaka dessaskydd mot intrång. Tillverkningen kanske ligger enbra bit bort.Alla organisationer, myndigheter och institutio-ner är fokuserade på universitetsforskning.