prot · GQ097 · 2002-10-17 00:00:00 — Den rör - ett utmärktstycke text som har haft den goda smaken attbåde underteckna och implementera i sin lagstiftning.T.ex. slår vi fast i utlänningslagen att barns bästa ochbarns möjlighet till hälsa och utveckling ska sättas ifrämsta rummet.I står det vidare att konven-tionsstaterna erkänner att barn med fysiskt eller psy-kiskt funktionshinder ska få ett fullvärdigt och an-ständigt liv. I artikel 24 står: "Konventionsstaternaerkänner barnets rätt att åtnjuta bästa uppnåeligahälsa och rätt till sjukvård och rehabilitering. "Det här gäller tydligen inte alla barn. På läktarensitter , ett barn med en svår synska-da som kan få hjälp i men inte i Bosnien. Jagtänker inte fråga ministern om det enskilda fallet -det vet jag att han inte får svara på. Jag tänker där-emot fråga om . Inte om Sverigeföljer den, för det verkar uppenbart att vi inte hargjort det hitintills, men däremot vill jag fråga hurministern avser att verka för att vi skafölja FN:s barnkonvention.Anf. 18 Statsrådet ():Herr talman! Jag hälsar välkom-men till kammaren och till våra frågestunder.Jag konstaterar att inte bara har ratificeratbarnkonventionen och inarbetat barnkonventionengenom en portalparagraf i vår utlänningslagstiftning.Sverige har spelat en oerhört stor roll för att överhuvud taget skapa opinion för och driva igenom antog en barnkonvention. Jag tror att det är fåländer, om ens något, som har spelat en så viktig rollför som just vårt land, och jag serdet som en viktig uppgift att utveckla utlänningspoli-tiken, flyktingpolitiken, migrationspolitiken osv. ivårt land så att vi kan följa FN:s barnkonvention.Därför har vi inarbetat i vår lag-stiftning.Anf. 19 ():Herr talman! Det stämmer att vi har varit drivandeför att man ska skriva en barnkonvention och att denska komma till stånd. Däremot tvivlar jag på att vi ärdrivande i att också se till att efterfölja den.Låt mig återupprepa artikel 24:"Konventionsstaterna erkänner barnets rätt att åtnjutabästa uppnåeliga hälsa och rätt till sjukvård och reha-bilitering. Konventionsstaterna skall sträva efter attsäkerställa att inget barn är berövat sin rätt att hatillgång till sådan hälso- och sjukvård. "Det står: inget barn. känneringa gränser, vare sig geografiska eller etniska. Mendet gör svensk utlänningslagstiftning vad gäller barn,t.ex. i fallet svaret på frågan kan jag fortfarande inte förståhur våra historiska meriter kan beskriva vad ministernavser att göra för att se till att vi inte ham-nar i situationen att inte följs,t.ex. i sådant som gäller flyktingpolitiken.Anf. 20 Statsrådet ():Herr talman! Som i sin uppläs-ning konstaterade ska vi sträva efter detta. Och detgör vi. Vi strävar efter detta genom att vi har arbetatin i vår utlänningslagstiftning.Därigenom strävar vi efter att varje barn ska få denbehandling som det ska ha. Denna strävan kommer vialltså att fortsätta.Jag tror att vi här i kammaren och i svensk flyk-tingpolitik har en oerhörd värdegemenskap om detta.Jag är fullständigt övertygad om att även om den härverksamheten får en annan ansvarig minister än jagkommer denna strävan att fortsätta. Dessutom tror jagatt vi kommer att utveckla den så att vi bättre ochbättre kan uppfylla dessa strävanden. Men det haraldrig rått någon som helst tvekan om att vi ska efter-sträva att varje barn ska behandlas på allra bästa sätt ivårt land - det gäller flyktingbarn och alla andra barn.ILO-konventionenAnf. 21 ():Herr talman! Jag har en fråga till jordbruksminis-tern.Anpassningen av lagar och förordningar pågår ju iregeringen för att kunna ratificera 169-konventionen. Exempelvis avvaktar man resultat. Jag vill fråga jord-bruksministern om regeringen har gjort eller avser attgöra någon konsekvensanalys eller konsekvensbe-skrivning innan en eventuell ratificering sker. Vadkommer detta att innebära för befintligt näringsliv iområdet, vad kommer det att innebära för relationernamellan samer och övrig ursprungsbefolkning i områ-det?Anf. 22 Jordbruksminister ():Herr talman! Frågan om anslutning till 196 ärkontroversiell men också väldigt angelägen av detskälet att alltid har varit pådrivande, i Genèveoch på andra platser, när det gäller internationellafrågor som har med människors rättigheter att göra.Vi har gjort ett antal saker: informationssatsning-en om samerna, , somjust har börjat sitt arbete, utredningen om sametingetssätt att fungera och , som justhar lämnat sitt betänkande på remiss. Vi avser ocksåatt tillsätta en jakt- och fiskeutredning för att klarläg-ga förhållanden mellan samerna, markägarna och denärboende icke-samerna.När allt detta är klart ska vi göra en sammanväg-ning och se hur det blev. I det sammanhanget kom-mer naturligtvis de frågor att besvaras som ErlingWälivaara ställde.Anf. 23 ():Herr talman! Som det är lever samerna ochövrig befolkning i stort samförstånd uppe i norr. Detvore oerhört värdefullt att man ser på detta ur demo-kratisk synvinkel innan man börjar tänka på att ratifi-cera 169. Man måste fråga sig om det är en de-mokratiskt riktig konvention, och man måste ocksågöra en klar och tydlig konsekvensbeskrivning ochanalys av vad detta får till följd, så att vi inte startarnågot inbördeskrig uppe i fjällvärlden.Anf. 24 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag noterade att att det råder stort samförstånd mellan samer ochövrig befolkning. Jag kanske inte riktigt delar denuppfattningen. Jag bor själv i området, så jag vetockså vad jag talar om. Möjligen är det större enigheti än i , fast jag tror det inte.Emellertid är det min uppfattning att vi måste sö-ka skapa samförstånd och inte konfrontation. Men detgör man inte från till en annan. Jag kan inte ståhär och säga att vi ska underteckna 169 . Det kommer att ta än så, för jagsöker samförstånd i frågan, och det samförståndetfinns inte ännu.Landstingens organisationAnf. 25 ():Herr talman! Jag har en fråga till socialministernom spridande av makt och ansvar. Låt mig allra förstsäga, eftersom det är första gången jag yttrar mig iSveriges riksdag, att det känns både ansvarsfullt ochhedersamt att få göra det och att få företräda såmånga väljare.Min fråga gäller både det ideologiska och det or-ganisatoriska. I många undersökningar, inte minstinom sjukvården och från ,noterar man alldeles uppenbart att de som arbetar påmindre arbetsplatser känner större arbetstillfredsstäl-lelse än de som arbetar på de stora arbetsplatserna.Min fråga är om socialministern har några särskil-da tankar om detta och om landstingens organisation,som uppenbarligen upplevs som väldigt opersonlig avmånga anställda när det gäller ansvarstagande.Anf. 26 Socialminister ():Herr talman! Jag ska också, precis som min kolle-ga gjorde, hälsa välkommen till riks-dagen. Jag ser fram emot många trevliga debatter ochfrågestunder där kan spela en viktigroll.Jag tror att landstingen, och då särskilt sjukvår-dens organisation, bär med sig en tradition somegentligen kommer från de gamla militära systemen.Där finns stora hierarkier, mycket över- och under-system; man är överläkare, underläkare, översköters-ka och undersköterska osv.Om vi ska få en effektiv sjukvård där personalentrivs och känner att den kan utvecklas och där vi sompatienter känner att vi blir rätt bemötta behöver viförändra organisationen inom den svenska sjukvår-den. Några tror att detta med automatik måste leda marknadsanpassning av sjukvården och till att manmåste bryta upp sjukvårdens grundläggande strukturnär det gäller finansiering och patienternas rättighe-ter. Jag tror inte det. Jag tror att vi kan skapa en mo-dernare organisation med mindre avstånd till besluts-fattarna och med större inflytande för de anställdaöver sin arbetssituation än vad som är fallet . Vikommer alltså att arbeta för en förändring av organi-sationen och en anpassning av sjuk-vårdsorganisation mot mindre enheter, mer avteamarbete, mer av att riva de gamla gränserna ochframför allt att riva de gamla hierarkierna.Anf. 27 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för detta. Närdet gäller finansieringen av sjukvården är vi helteniga. Det råder inget tvivel om det. Men när statsrå-det talar sig varm för olika mindre enheter kommerman onekligen in på frågan om man från landstingetssida ska uppmuntra eller försöka motarbeta att detskapas nya mindre och ofta privata enheter.Anf. 28 Socialminister ():Herr talman! Mitt svar är att detta avgörs av vil-ken del av sjukvården som vi talar om. När det gällerstora delar av sjukvården, framför allt primärvården,arbetar vi från regeringens sida aktivt för att prövafler modeller för både organisation och driftsansvar.Vi stimulerar landstingen till att pröva möjligheten attlåta personalen i sjukvården ta ett större ansvar ge-nom att driva verksamhet i egen regi genom avtalmed landstingen.Om man ska behålla det sjukvårdssystem som vihar är det inte möjligt att överlåta vissa delar av sjuk-vården till privata vinstintressen. Vi har när det gällerakutsjukvården sagt att akutsjukhusen inte bör över-låtas till företag som drivs med privata vinstintressen.Men det utesluter inte att man också inom akutsjuk-vården faktiskt kan hitta bättre och effektivare orga-nisationsformer.Fattigdom i SverigeAnf. 29 ():Herr talman! Jag har en fråga som rör kärnan iden svenska välfärden. Jag hoppas att socialministernkan ge mig ett svar på den.I dag är det FN:s dag för att utrota världsfattigdo-men. När jag har varit ute och rest har jag alltid varitväldigt stolt över det som har gjort utomlandsför att utrota fattigdom. Jag är otroligt stolt över detsvenska välfärdssystemet, men jag har under densenaste veckan fått en kall klump i magen när jag harläst i tidningarna om de barn som kommer till skolanpå och är hungriga, om barn som avolika skäl lever i familjer där man inte kan äta sigmätt hemma, där man äter sig mätt , mendär barnen kommer hungriga till skolan . Det behöver inte bara vara fråga om ekono-misk fattigdom, utan det kan finnas andra skäl.Min fråga är: Vad är socialministerns reflexioneröver dessa rapporter om att vi i har barnsom kommer hungriga till skolan på måndagsmorgo-nen?Anf. 30 Socialminister ():Herr talman! Rädda Barnens redovisning av barn-fattigdom är intressant på två sätt. Det ena är att mandjärvt nog vågar ha en definition på fattigdom som ärnågot mer ambitiös än att bara utgå från ett mer tradi-tionellt fattigdomsbegrepp. Jag tycker att Rädda Bar-nen gör rätt i fråga om detta. Om man har höga ambi-tioner när det gäller välfärdspolitiken ska man ocksåvåga definiera fattigdom på det sätt som Rädda Bar-nen gör.Det andra är att faktiskt redovisarpåtagliga förbättringar när det gäller barnfamiljernasekonomiska och sociala situation under de senasteåren. Det ska vi glädja oss över. Det är färre barn som lever under omständigheter som definierassom fattigdom enligt Rädda Barnens definition. Dethar skett påtagliga förbättringar. Det finns två förkla-ringar till det. Det ena är att den allmänna ekonomis-ka situationen har förbättrats för barnfamiljerna. Detandra är att arbetsmarknadssituationen har förbättratsså att vi har fler som kan försörja sig genom egetarbete, vilket också har påverkat barnens situation.Jag tror att den allmänna reflexion som man skagöra när det gäller barnfamiljerna är att vi aldrig kanlösa fattigdomsproblemen med mindre än att männi-skor har arbete och kan försörja sig genom eget ar-bete och därmed skapa en grund för en trygg tillvaroför barnen.Anf. 31 ():Herr talman! Det är naturligtvis bra att regeringenarbetar med att prioritera barnfamiljerna och barnfa-miljernas ekonomiska situation. Och jag håller medsocialministern till om att det är rättentill arbete och rätten till försörjning som är kärnanbåde i den egna familjens försörjning och ur ett sam-hällsperspektiv när det gäller välfärdssystemets för-sörjning.Jag vill ändå återigen påpeka att det är helt oac-ceptabelt att barn i inte ska kunna ätasig mätta i sina egna hem. Det är fullständigt oaccep-tabelt, oavsett om det är av rena ekonomiska skäleller av socioekonomiska skäl.Jag skulle avslutningsvis vilja fråga socialminis-tern om han tar med sig dessa rapporter och använderRädda Barnens rapport och det som har kommit uppom hungriga barn i det fortsatta arbetet när välfärds-systemen utformas.Anf. 32 Socialminister ():Herr talman! Jag skulle kunna svara ett enkelt japå den frågan. Men jag skulle kunna komplettera denmed att regeringen på mitt initiativ för ett antal årsedan tillsatte en omfattande välfärdsutredning underledning av som i ett antal rapporterbeskrev precis samma situation och som ansåg att denstora utmaningen i välfärdspolitiken är att se till attbarn i utsatta miljöer och barn i familjer som leverunder små ekonomiska omständigheter får en trygg-het i sin tillvaro och faktiskt inte ska behöva gå tillskolan och känna hunger på måndagsmorgonen.Rädda Barnens rapport kompletterar alltså JoakimPalmes välfärdsrapporter och bildar en bra grund förframtidens välfärdspolitik.Postens serviceAnf. 33 ():Herr talman! Jag har en fråga till gäller Postens nya serviceställen. Det har ju visatsig att det är förenat med hinder för människor somhar funktionshinder att ta sig fram till de nya servi-ceställena. Det handlar t.ex. om att dörrar är för smalaeller att det är för höga nivåskillnader och mycketannat. Detta är faktiskt en ganska stor grupp i sam-hället. Jag skulle därför vilja fråga vadhon tänker göra för att öka tillgängligheten?Anf. 34 Näringsminister ():Herr talman! Jag känner inte till just dessa upp-gifter som lämnade . Jag ska ge-nast ta reda på hur det ser ut med Postens planeringför tillgängligheten som är oerhört viktig när detgäller alla offentliga lokaler.Dessutom kan jag berätta för kammaren och Ma-rie att vi har en stor utredning som job-bar med att se över diskrimineringslagarna och somså småningom också ska se över fråganom tillgänglighet också ur detta perspektiv och i såfall om och hur lagstiftningen ska förstärkas på dettaområde.Anf. 35 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret. Men upp-gifterna bygger på en kartläggning som DHR hargjort. Det visar sig att de här bristerna kan hänförastill ungefär vart tredje av Postens serviceställen, sådetta är ett omfattande problem. Sedan måste manfråga sig om de funktionshindrade glömdes bort närden nya organisationen gjordes.Jag får i alla fall tacka för svaret. Vi får väl åter-komma och titta närmare på vad översynen ger vidhanden.TorskfiskestoppetAnf. 36 ():Herr talman! Jag har en fråga till jordbruksminis-ter . Som ett resultat av förhand-lingarna om regeringsmakten mellan ochSocialdemokraterna har vi, såvitt jag förstår, ettsvenskt torskfiskestopp att vänta - ett stoppsom kanske får större effekter för fiskarna och fiske-näringen än det gör nytta för torskbestånden. Säkerli-gen hade den internationella förvaltningsplanen varitatt föredra.Vi är nog överens om att situationen för torskbe-stånden är oerhört bekymmersam och om att verk-ningsfulla åtgärder måste vidtas. Situationen är, tyck-er jag, så bekymmersam att vi behöver diskutera den idenna kammare, inte i slutna rum där man förhandlarom ministerposter.Min fråga är därför: När kommer att haett beslutsunderlag när det gäller torskfiskestoppet?Anf. 37 Jordbruksminister ():Herr talman! Vi sitter inte i slutna rum och för-handlar om ministerposter, utan vi förhandlar omtorskar. Det är en viss skillnad, hoppas jag.Det är alldeles riktigt att vi har en uppgörelse somsäger att vi nu ska pröva om det är möjligt att stoppadet svenska torskfisket. Vad vi just nu gör i de slutnarummen är att vi försöker - detta är ingen störrehemlighet, utan jag kan säga det här - definiera vilkaområden, vilka vatten, det gäller och vilka grupper avfiskare det gäller. Kan vi titta lite på lång sikt? Dethär är ju en temporär lösning. Kan vi på lång sikt hittanågon annan metod som är mer effektiv än de meto-der som vi har använt oss av och som är EU-gemensamma? Förvaltningsplanen, som mycket rik-tigt nämndes, spelar en alldeles utomordentligt viktigtroll enligt mitt synsätt.Vi diskuterar också med kommissionen om dethär är möjligt att göra och i så fall på vilken biologiskgrund. Vi kommer att ge i uppdrag attfinna denna biologiska grund och argumenteringeninför kommissionen.Slutligen kan jag säga att jag själv har bilateralamöten med vår kommissionär på området för att dis-kutera frågan. Jag kan inte säga när kammaren får taställning till detta men föreställer mig att det kommeren motion eller att detta på något annat vis aktualise-ras i miljö- och jordbruksutskottet så att frågan såsmåningom kommer till denna kammare för debatt.Anf. 38 ():Herr talman! Såvitt jag förstår är det tänkt attstoppet ska gälla från . Det är alltsåinte speciellt kvar. Tycker ministern att det ärrimligt med så för att kunna komma till tals ikammaren när det gäller torskfiskestoppet?Anf. 39 Jordbruksminister ():Herr talman! Ja, det tycker jag. Om man underallmänna motionstiden väcker en motion i riksdagenkommer den troligtvis upp före och dåhar man den debatt som efterlyser.Sexhandel på BalkanAnf. 40 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till ut-rikesminister dag går , FN-kommissionenschef för mänskliga rättigheter i , ut om sex-handeln med kvinnor i som ett av Balkansstörsta problem. Innan fredsövervakarna kom tillBosnien-Hercegovina fanns det, enligt MadeleineRees, ingen människohandel för sexuella ändamål.Madeleine Rees säger också att problemen är ofantli-ga och att det är viktigt att man gräver fram orsakernatill att den här marknaden har utvecklats.I de utredningar som har gjorts pekar man väldigtsällan, eller aldrig, på orsakerna till att sexhandeln harväxt fram, utan fokus ligger på hur detta ska stoppas.I har man arbetat på ett mycket positivt sättbåde när det gäller människohandel och när det gällerprostitution.Min fråga till ministern är vad ministern avser attgöra inom det internationella samfundet för att lyftaupp de här frågorna.Anf. 41 Utrikesminister ():Herr talman! tar upp ett väldigtstort problem. Man ska dock komma ihåg att detta harvarit ett problem, bl.a. i Bosnien, även innan detfanns FN-personal stationerad där. I många regionerhar detta varit ett stort problem . Sedandröjde det tyvärr innan man fick upp ögonen för det,men desto viktigare är det att vi agerar . Låt mignämna följande exempel. att se till att vi kommer till rätta med de grund-problem som gör att offren drabbas, nämligen fat-tigdomen och ibland ren svält samt arbetslöshetenbland kvinnorna i de här områdena,2. att använda alla lagliga metoder för att få slut pådetta och genomföra kriminalisering i alla led avtrafficking och försöka få alla länder att göra det-samma,3. att se till att vi ökar medvetenheten om detta - härär inte minst nya film ett utmärkt exempel, en film som sprids iEuropa och som vi försöker se till att den spridsäven i de allra fattigaste länderna -4. att se till att vi också får ett ordentligt internatio-nellt samarbete, något som jag hoppas på att fååterkomma till.Anf. 42 ():Herr talman! Svaret, som jag tackar för, lovar väl-digt gott, men jag har en följdfråga.KFOR-styrkorna har ju immunitet. Kosovoom-budspursern har påtalat svårigheten med immunitetenoch att olika länder tillämpar olika lagar.Min följdfråga är om ministern kommer att arbetaför att de mänskliga rättigheterna respekteras i deolika länderna.Anf. 43 Utrikesminister ():Herr talman! Vi har ett väldigt strängt svenskt re-gelverk på området, och det försöker vi få andra län-der att tillämpa. Vi har lyft upp hela frågan om traf-ficking - inte bara när det gäller internationell perso-nal - i EU. Vi har också fått EU att prioritera fråganom trafficking när det gäller samarbetet med Asiendär vi nu har en gemensam aktionsplan och när detgäller samarbetet med där vi håller på att tafram en gemensam aktionsplan. Vi har också priorite-rat detta inom EU i samarbetet med Balkanländernaoch bl.a. de baltiska länderna.På alla de här områdena sätter vi i gång med åt-gärder, som jag beskrev. Vi försöker dessutomse till att man undervisar all internationell personalnär det gäller mänskliga rättigheter, när det gälleruppförandekoder - hur man uppför sig - och få tillstånd ett strängt regelverk om vad som händer ifallman bryter mot de självklara reglerna. Personalen ärdär för att skydda kvinnor och barn, inte för att explo-atera dem.Energisparande åtgärders påverkan på fastigheterstaxeringsvärdenAnf. 44 ():Herr talman! Jag vänder mig till statsrådet eftersom det handlar om en övergripande fråga.Varför ska en husägare som väljer att investera ienergisparande åtgärder straffas genom att fastighe-tens taxeringsvärde höjs? Därigenom ökar fastighets-skatten trots att det handlar om ett mycket utvecklatoch tydligt mål som bl.a. regeringen har satt upp.Anf. 45 Jordbruksminister ():Herr talman! Ja, det är ganska självklart att omman gör sådana investeringar att värdet på fastighetenökar, då tar det sig också uttryck i senare led. Det äringenting nytt, utan så har det varit och så kommerdet med all sannolikhet också att förbli. Värdet påfastigheten har ju ökat i och med investeringen. Viden eventuell försäljning senare får man förhoppnings-vis ut mer pengar för fastigheten.Anf. 46 ():Herr talman! Det innebär alltså att statsrådet intehar någon som helst ambition att åtminstone försökalindra den här sällsynt kontraproduktiva skatten. Vikan ha väldigt delade uppfattningar om hur stor fas-tighetsskatten ska vara rent allmänt eftersom den förnärvarande driver människor, speciellt äldre männi-skor, från gård och grund.Anf. 47 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag menar att det skulle vore enolycklig och faktiskt helt felaktig signal om en mil-jöinvestering inte skulle göra att värdet på fastighetenökade. Signalen ska vara en annan, nämligen att detska vara bra att göra miljöinvesteringar, något somockså genererar ett högre värde på fastigheten.Det är klart att det här är en del som ligger tillgrund för värdet på fastigheten och därmed också förfastighetstaxeringen, men det finns också mångaandra grunder. Just miljödelarna är något som vi helatiden ser över eftersom vi tycker att det är angelägetatt man gör de här sakerna. Finns det då någonting attjustera tittar vi självklart på det. Men själva grundfrå-gan, att investeringar ökar värdet, tror jag att det ärlite svårt att komma runt.Stressrelaterad ohälsaAnf. 48 ():Herr talman! I min fråga vänder jag mig till soci-alminister offentliganställda nämns ofta i debatten somden mest utsatta gruppen när det gäller stressrelateradohälsa. Enligt en undersökning utförd av har de offentliganställda sämre vill-kor för arbetsmåltider än de i privat sektor. avde offentliganställda har i mål-tidspaus. Det är dubbelt så många som i den privatasektorn. Det är mycket vanligt att man kastar isig maten i farten, sitter och äter vid arbetsplatseneller hoppar över måltiden. Därmed går tre viktigaingredienser förlorade med det, nämligen en åter-hämtning med paus, måltidens näringstillskott ochden sociala samvaron. Kroppens biologi är inte för-handlingsbar. Detta får konsekvenser både för indivi-den och för arbetsmarknaden.Ur ett hälsoperspektiv är min fråga till ministern:Vad avser ministern att göra för att bromsa dennautveckling?Anf. 49 Socialminister ():Herr talman! Egentligen berör frågeställningenanställnings- och arbetsvillkor överlag. Det intres-santa med den offentliga sektorn är att den skiljer sigfrån andra delar av arbetsmarknaden genom att den istor utsträckning domineras av kvinnor. Även ål-dersmässigt ser den offentliga sektorn annorlunda utän den övriga arbetsmarknaden.Vad vi behöver göra för att klara den offentligasektorns uppdrag framöver är att se till att arbetsvill-koren överlag blir bättre, se över arbetstiderna, an-ställningsvillkoren och självklart också se över dedelar av arbetsinnehållet som handlar om hur mananvänder sin lunchpaus.Ett av målen för den här regeringen, som ocksåredovisas i regeringsdeklarationen, är just att försökafå de offentliga arbetsgivarna att bli mönsterarbetsgi-vare, dvs. att man förändrar arbetsvillkoren så passmycket att man också från den privata sektorn skakunna säga: Här klarar man det.