prot · GQ0931 · 2002-12-06 00:00:00 — Minoritetsspråkensamiska, finska, meänkieli och chib skall intaen särställning. "Herr talman! Både propositionen och sändnings-tillståndet är tydliga: Finska språket har en särställ-ning, och programutbudet ska ökas. innebärden nu föreslagna ändringen en konkret minskning avsändningstimmarna på finska. Motiveringen är att detsker en ökning på ett annat minoritetsspråk. Alltsåspelar man dessa språk mot varandra, och det skeringen ökning av timmarna.Herr talman! Jag kanske låter , men är detär inte regeringens skyldighet att följa upp att avtalenföljs utan att det för den skull handlar om minister-eller detaljstyrning?Anf. 16 ():Herr talman! Jag vill understryka det , och jag ansluter mig till hennes frågor. Men detär en annan fråga som för mig verkar lite konstig.SVT satsar väldigt mycket på integrationsprogram-men och har ökat utbudet. Det är naturligtvis viktigtnär frågorna om ett mångkulturellt samhälle ochintegration är aktuella och viktiga både i samhället istort och naturligtvis också i public service-företagen.Man blir dock lite oroad när man vet attdet sker en minskning när det gäller det aktuella ma-gasinet på finska . Totalt minskar man definskspråkiga programmen . Vi vet inte hurmycket pengar det handlar om, men en tjänst harredan dragits in i SVT:s finskspråkiga redaktion.Då vill jag fråga kulturministern: kulturmi-nistern att det är riktigt av SVT att när man gör ensatsning på integrationen i sitt programutbud, som isig är viktigt och nödvändigt, så tar man resurser frånminoriteterna till integrationen i stället för att sökaresurser någon annanstans. Man delar mellan tvåsvaga grupper i programutbudet, invandrare och mi-noriteter. Anser ministern att det är rätt att man mins-kar resurserna för minoriteterna som manökar resurserna för integrationen? Båda är naturligtvisviktiga, och resurserna bör ökas för båda två.Anf. 17 Kulturminister ():Herr talman! De sändningstillstånd som börjadegälla innebär en väldigt tydlig markering frånriksdagens och regeringens sida om att insatserna förde språkliga och etniska minoriteterna ska öka. Där-emot är det inte så att vi från regeringens och riksda-gens sida kan ge oss in under en löpande tillståndspe-riod och ha synpunkter på exakt hur pengarna skafördelas eller hur det redaktionella arbetet ska organi-seras.Vad vi har att följa är vad som sker . Den löper ut i och med år 2005.De krav som ställs på sändningstillstånden ska för-verkligas . Vi vet ännuinte heller på kort sikt vad förändringarna i program-tablån när det gäller till exempel de finskspråkigasändningarna faktiskt kommer att innebära.Där finns det en möjlighet för vem som helst attvända sig till som i efterhandkan göra en bedömning på kort sikt av om föränd-ringar sker i enlighet med villkoren i sändningstill-stånden.Men, som sagt, tydligheten från regeringen ochriksdagen är betydande. Både och reger-ingen vill ju att public service-företagen ska ha en såstor frihet som möjligt i sina uppdrag, men på vissapunkter är vi detaljerade, vilket vi också har varit justnär det gäller dessa språkfrågor.Vi har dessutom avsatt resurser. Sammanlagt till-delades 3,8 miljarder kronor2002 för sin verksamhet, Radion 2,17 mil-jarder kronor och Utbildningsradion närmare 300miljoner kronor. Vi har alltså enligt min mening vid-tagit de åtgärder som kan vidtas, och får vi följautvecklingen som sändningstillstån-den löper, alltså fram till och med utgången av 2005.Anf. 18 ():Herr talman! Statsrådet säger att man kan vändasig till , och såvitt jag förstårhar den finska delegationen gjort det. Det är kanskebra att frågan prövas där.När öppnades sade stats-minister i sin regeringsförklaringbland annat: De nationella minoriteternas inflytandeska öka.Jag undrar vad statsministern egentligen menademed den meningen. SVT:s sändningar följs flitigt ochuppskattas av sverigefinnarna. De aviserade nedlägg-ningarna har väckt både ilska och oro hos den störstanationella minoritetsgruppen.SVT:s sändningar på finska har utöver det inne-hållsmässiga värdet också ett symboliskt värde. Uuti-set, EKG och Karamelli har stått som garantier förden finska språkets särställning i . Det är inteenbart vi som talar finska som tittar på dessa pro-gram. De är ju också textade på svenska och visargenom sin blotta existens att finskan är ett nationelltminoritetsspråk i Sverige.Herr talman! Jag tror inte att någon här i salen be-höver övertygas om finskans särställning. Men jagvill passa på att påminna om att det i bornärmare en halv miljon människor med rötter i Fin-land. Det är inte någon modern företeelse att det finnsfinskspråkiga i . Det påstås till exempel att såmycket som av befolkningen på 5 000stockholmare skulle ha varitfinländare. Den finska församlingen i Stockholmgrundades . Den finskspråkiga andelen av be-folkningen växte till en fjärdedel avhela befolkning.Herr talman! Äntligen beslutade riksdagi om en samlad minoritetspolitik tillskydd för de nationella minoriteterna. harockså ratificerat konvention om natio-nella minoriteter. Densvenska regeringen måste lämna redogörelser tillEuroparådet om hur man genomför den nationellaminoritetspolitiken.Herr talman! Jag vill fråga statsrådet om hon an-ser att SVT:s planer på att minska den totala sänd-ningsvolymen strider mot de beskrivningar som re-geringen har lämnat till om volymen avdet finskspråkiga programutbudet i public service.Anf. 19 ():Herr talman! Mycket kort: Jag kan förstå SVT:smotiv för att avveckla det aktuella magasinet EKG.Men det är en sak som jag inte förstår. Man ska alltsåminska resurserna för det aktuella magasinet med64 % och i stället för att sända 13 program per säsong- alltså - ska man sända någ-ra fåtal program i samband med ett annat programsom inte har någon tydlig finsk profil utan en integ-rationsprofil där man ska ha ett inslag med finsksprå-kiga reportage.Samtidigt förlorar man den kompetens och denkunskap som finns hos det nuvarande aktuella maga-sinet genom att man antingen sätter personalen påandra arbetsuppgifter eller genom att en del får sluta.Samtidigt som det i sändningstillståndet sägs detatt resurserna för minoritetsprogrammen ska öka från2001 års nivå minskar SVT radikalt dessa resurser.Kommer det en väldigt stor ökning av resurserna tillminoritetsprogrammen ? På någotannat sätt kan jag inte förstå det hela. Å andra sidanhar man tappat kompetens eftersom duktig personalhar slutat . Var hittar man de nya männi-skor som ska göra de nya programmen i slutet avperioden?Anf. 20 Kulturminister ():Herr talman! Jag är ju inte ansvarig minister förjust minoritetsfrågorna. Däremot är vi flera ministrarsom på ett eller annat sätt är involverade i dessa frå-gor. Jag kan konstatera att regeringen inte bara påmitt direkta ansvarsområde - alltså på kulturområdet- har vidtagit ett antal åtgärder för att på olika sättbetona den sverigefinska gruppens ställning i Sverige.Man kan också räkna upp ett antal insatser på ut-bildningsområdet som är av stor betydelse. Också närdet gäller vården har regeringen vidtagit olika åtgär-der för att försöka få en överblick och göra insatsernär det gäller situationen för den finska minoriteten.Som vi alla i denna sal väl känner till finns det ocksåen särskild arbetsgrupp med den svenska ministernsom är ansvarig för minoritetsfrågorna och den finskeutrikesministern.När det gäller public service-sändningarna harman som lyssnare eller tittare på kort sikt möjlighetatt vända sig till som i efter-hand kan meddela om den anser att man inte leverupp till sändningstillståndet. Att det fungerar kan manta och de finska sändningarna som ettexempel på. har tidigare fått kritik avGranskningsnämnden därför att man har lagt en allt-för stor del av den finska sändningarna som en del avde digitala sändningarna, något som ledde till atttillgängligheten minskade. Efter Granskningsnämn-dens påpekande och en markering från riks-dag har ökat tillgängligheten till definska sändningarna.Om det på skulle visa sig att publicservice-företagen inte lever upp till sändningstillstån-det under den pågående sändningsperioden får manväl vara tydligare i nästa sändingstillstånd. Men detvet vi ännu inte. Vi vet ännu inte exakt hur tablåernakommer att se ut under det närmaste året eller årendärefter och inte heller om public service-företagenkommer att leva upp till sändningstillstånden.Anf. 21 ():Herr talman! Som jag förstår det måste vi väntatill 2005 innan man kan göra någonting. Under tidenkommer väldigt många sverigefinnar bli väldigt be-svikna över att regeringen inte lever upp till den högtuppsatta målsättningen om att försvara sverigefinnar-nas inflytande och deras möjligheter att bevara språ-ket och kulturen.Jag frågade också, herr talman, statsrådet om detfinns några problem med rapporteringen till . Jag anser att det måste bli problem med detbeslut som SVT har fattat.Det är bra att det görs insatser inom utbildnings-området och vården. Det finns säkert anledning förbåde mig och flera andra att återkomma, därför att detär samma sak där, att många sverigefinnar känner attambitionerna är höga, att det sägs mycket men att dethänder lite. Tvärtom har det varit en tillbakagång närdet gäller möjligheten att lära sig finska i skolan tillexempel.I min interpellation ställde jag frågan: Avser mi-nistern att vidta några åtgärder för att säkerställa ochförstärka finska språkets ställning avseende utbudet ipublic service? Den frågan kvarstår, känner jag. Där-för upprepar jag frågan.Anf. 22 Kulturminister ():Herr talman! Besvikna på regeringen bör ni sveri-gefinnar vara, säger som gör partipolitikhär på sluttampen i denna interpellationsdebatt. Mendå ska de vara besvikna på , därför att det ärriksdagen som har fattat beslutet om sändningstill-stånden som är kolossalt tydliga, som också harframgått av denna debatt, i de krav som ställs påSveriges Television när det gäller de språkliga mino-riteterna och särskilt den finskspråkiga.Sedan är det så i demokratier att vi politiker intehar möjlighet att gå in och peta i detalj i TV-sändningar, vare sig det är public service-sändningareller kommersiella TV-sändningar eller i det somtidningar skriver. Vi har en väldigt sträng lagstiftning,och det tycker jag är alldeles utmärkt. Vi ska inte gåin och peta i detta. Då får vi i stället vänta på att bliännu tydligare i nästa sändningstillstånd. Det betyderinte att vi inte kan göra någonting före 2005.Just därför finns det en särskild självständig statligmyndighet som heter , som mankan vända sig till och klaga om man tycker att sänd-ningstillståndet inte efterlevs. Jag har just angett etttydligt exempel på att det hjälper. inte levde i enlighet medsändningstillståndet fick de faktiskt ändra sitt sätt attarbeta. Så den korta sikten handlar om ellertvå.Elina kan vända sig till Granskningsnämn-den om detta inte redan är gjort, och sedan får vi sevad säger. Men vi som politi-ker ska inte sätta oss i ledningsställe och börja arrangera programtablåer och be-stämma hur många och vilka personer som ska jobbamed programinnehållet.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2002/03:61 omDrottningholmsteatern och Teatermuse-umAnf. 23 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig omvilka åtgärder jag avser att vidta för att Drottning-holmsteatern och ska få enekonomi som tillåter en kontinuerlig och rik verk-samhet och en rad givande möten med publiken.Jag håller med interpellanten om Drottning-holmsteaterns och Teatermuseums storavärde som kulturinstitutioner. Stiftelsen förvaltar en unik skatt, både urett nationellt och internationellt perspektiv. Självateaterbyggnaden ingår dessutom i världsarvet Drott-ningholm.Sedan lång tid tillbaka får Stiftelsen årliga statsbidrag till såväl före-ställnings- som musei- och arkivverksamheten. Ibudgetpropositionen föreslår regeringen attSveriges Teatermuseum får i statligtbidrag, vilket är en ökning av det fasta bidraget med500 000 kr.För sin föreställningsverksamhet får slottsteatern ett årligt statsbidrag på ca 6,6 miljoner kronor.Därutöver har teatern tilldelats ettextra stöd på , för att bland annatmöjliggöra särskilda satsningar på unga artister ochsamverkan med utländska institutioner. I praktikenhar detta extra stöd fungerat som en uppräkning avverksamhetsbidraget. I budgetpropositionen för 2003aviserade regeringen att ett engångsstöd kommer attges även nästa år.Det sammanlagda statliga stödet är alltså drygt 14miljoner kronor.Dessutom undantas stiftelsen från det generellabesparingskravet på statlig konsumtion som avisera-des i budgetpropositionen.Jag har förstått att - i lik-het med flera andra kulturinstitutioner just nu - hardrabbats av ett bortfall i sponsorintäkter som bidragittill att teatern nu begränsar sin verksamhet inför nästaår. Detta visar med all önskvärd tydlighet den bety-delse det statliga bidraget har för den långsiktigastabiliteten i verksamheten.När det gäller statsbidraget till har regeringen redan gjort sina överväganden ihöstens budgetproposition. 24 ():Herr talman! Tack för svaret. Och så ska vi fort-sätta följetongen. Det är inte första gången vi diskute-rar , och det är inte första gången vidiskuterar kulturens fattigdom - kulturens kroniskafattigdom.Man måste påpeka att det gäller två helt skildaverksamheter. Det enda som förenar dem är det fak-tum att själva teaterbyggnaden är ett fantastiskt mu-seiföremål i sig, ett kulturarv i trä och sten men fram-för allt i trä. Det är därför som musiken låter så fan-tastiskt bra i . Hela byggnadenfungerar nämligen som en stor resonanslåda.Men med de här ekonomiska resurserna måsteman på teatern betala för högkvalitativt arbete - so-lister, orkester, ensemble, tekniker, regi, scenografioch genomförande av till exempel dekor och kostym.Det är faktiskt en mycket krävande verksamhet.När det gäller museet behöver jag påminna om attdet här museet aldrig har haft den ekonomi som denbehöver. Man har legat under de absolut nödvändigakostnaderna för att verkligen ta itu med grundläggan-de museiverksamhet. Det finns också väl kända bris-ter när det gäller lagerlokaler som i efterhand harvisat sig inte hålla måttet. Det finns risk för att abso-lut unika föremål förfaller i de här lagerlokalerna. Dåär det lite svårt att förstå vad det är som regeringenavvaktar. Vi förlorar för som går därför attkulturskatterna på inte tas till vara.Vad väntar vi fortsättningsvis?Anf. 25 Kulturminister ():Herr talman! argumenterar kraft-fullt för den ordning som vi har i när detgäller kulturpolitiken. Vi tycker att man ska betalarätt ordentliga skatter för att man sedan över stats-budgeten ska kunna finansiera och trygga verksam-heter som är viktiga för oss och naturligtvis ocksåkulturarv.Samtidigt är det så - det ligger nog i sakens naturnär det gäller konstnärlig verksamhet - att man . Självfallet är det så. Stater och politiker ska intesätta några gränser för de konstnärliga ambitionernaoch de konstnärliga höjderna, dit man strä-var.Däremot är det viktigt att vi ger ett kraftfullt bas-stöd, och det anser jag att vi gör till dessa institutio-ner. Det är naturligtvis också viktigt att institutioner-na söker samarbete med andra för att kunna bedrivaverksamhet, kanske på somma-ren som det handlar om i fall,eller för att kunna ha öppet för en större allmänhet.Anf. 26 ():Herr talman! Jag tackar för det, kulturministern.Kulturministern vet mycket väl efter den valkampanjsom har ägt rum att mitt ideal för finansiering avkulturen inte enbart är subventioner. Det finns ettfärdigt förslag om att ta pengar från AMS, som kostarenormt mycket och som alltid visar enorma brister isitt sätt att hantera skattemedel i storleksordningen60-70 miljarder . Det är ungefär nio gånger såmycket som vad hela kulturen, religionen, mediernaoch idrotten får.Det är astronomiska summor som går till ett svarthål. Det är min uppfattning av samar-bete med långtidsarbetslösa. Det är också min upp-fattning efter ordentliga studier av alla vetenskapligarapporter och alla undersökningar från riksdagensrevisorer, . De visar alla attAMS inte fungerar.Vi har arbetslösa kulturarbetare som skickas tillarbetsförmedlingen för kultur och medier. De be-handlas mycket ofta mycket illa där. Varför inte tapengar därifrån och skapa fristående stora fonder somi krissituationer kan komma in och förstärka ekono-min för kulturen? Detta skulle lösa väldigt mångaproblem.Jag kan bara ta exemplet med teatermu-seum. När jag blir pensionär kommer jag äntligen attdoktorera i teatervetenskap. Jag känner därför mycketväl till vilken hög nivå den vetenskapen har i Sverige.Jag har träffat väldigt många duktiga kulturkunnigamänniskor och historiker som jobbar med teaterve-tenskap de är doktorander. Sedan blir dearbetslösa.Alla våra museer saknar högkvalificerad arbets-kraft. Varför inte lösa de problemen på ett rationelltsätt en gång för alla? Jag har sagt många gångar itexter, motioner, rapporter och interpellationer attkulturen är Askungen i budgetekonomi.Men stackars och stackarsSveriges teatermuseum är tiggarnas tiggare blandAskungarna som ständigt och jämt väntar på en för-bättring. Den kommer aldrig i den utsträckning somdet behövs.Jag kommer att fortsätta diskussionen på ett ellerannat sätt. Jag vill påminna om att vi i Folkpartietskulturmotion har reserverat större belopp både förDrottningholmsteatern och för teatermuse-um. Vi har i kulturmotion förslaget att tapengar från arbetsförmedlingen för kultur och medierför att förbättra kulturens ekonomi och då ocksåDrottningholmsteaterns ekonomi.Anf. 27 Kulturminister ():Herr talman! Jag tycker inte om att man sätter enofferstämpel på kultursektorn och säger att det ärbudgetens Askunge. Det är inte korrekt om man tittarpå andra utgiftsområden. Däremot är det en viktiguppgift för alla oss som är kulturpolitiker att fortsättaatt verka för att det blir mer pengar till kulturen istatens budget och inte i form av några fonder somligger och binder medel och som man sedan ska levapå avkastningen från. Precis som när det gäller för-svarspolitik eller andra väsentliga frågor för ett landska det ligga kraftfulla årliga stöd i statens budget tillkulturen.När det gäller att föra pengar från arbetsmark-nadspolitiken - flexibla AMS-medel till permanentakulturpengar - tycker vi från regeringens sida att detär en viktig väg att gå. Så har vi också gjort under desenaste åren. Det har förts över medel som har varitflexibla AMS-medel till att bli stadiga permanentakulturmedel i kulturbudgeten.Det finns i årets budgetproposition två förslagsom handlar om detta. Det är förslag i tilläggsbudge-ten där det förs över medel från AMS till filmpoliti-ken men också ett förslag i den ordinarie kulturbud-geten där det finns något som kallas för kulturarvs-ITsom också finansieras permanent fortsättningsvis viaen överföring från AMS.Vi kommer att fortsätta att jobba vidare på detsättet. Det är alldeles utmärkt om vi kan ha en breduppslutning i och i kulturutskottför en sådan uppfattning. Jag ser fram emot den de-batt vi ska ha om kulturpolitiken istort.Anf. 28 ():Herr talman! Det blir spännande att diskutera den11 december. Jag sitter inte längre i kulturutskottetdärför att jag inte vill sitta där. Jag kan inte skrivaunder de beslut som fattas eftersom jag känner myck-et väl till den mycket svåra vardag som Sverigeskulturfolk lever i. Jag tycker inte att vi här har rätt attbefästa denna ständiga ekonomiska diskriminering.Jag vet med vilka absolut katastrofala pensionerde flesta av dessa människor går och möter ålderdo-men. Jag vet med vilka svårigheter de försöker utökasina kunskaper och färdigheter under de perioder närde inte har betalt. Alla dessa fakta är kända av alla.Ändå korrigeras inte den grundläggande obalansenmellan en hel del professioner, yrkesgrupper, ochresten av löntagare. Därför kommer debattenatt fortsätta på ett rätt så tillspetsat sätt.Jag beskriver inte kulturmänniskorna som offer.Jag tycker att vi måste se verkligheten så som den är.Anf. 29 Kulturminister ():Herr talman! Vi har från Kulturdepartementetssida prioriterat konstnärernas villkor under de gångnaåren. Vi fortsätter att jobba med den frågan. Vi hartillfört för att just stöttakonstnärerna. Finns det inga konstnärer blir det intetill kultur. Deras villkor måste förbättras.Vi har just nu en särskild utredare som arbetarmed att komma med nya förslag på detta område. Viär mycket väl medvetna om de villkor som alltförmånga kulturarbetare lever under. Det är just därförsom det har varit viktigt för oss att också under kris-åren och framåt öka kulturbudge-ten.I motsats till många andra utgiftsområden i statensbudget har kulturbudgeten realt fått öka. Vi har till-fört nya pengar i stort sett . Det kommer vi attfortsätta att kämpa för. Kulturen är så viktig och sågrundläggande för en demokrati och framför allt föross som människor.Jag tycker att det är tråkigt att inte har noterat de kraftfulla tillskott som har gjortsunder . Ta bara museisektorn somexempel. har stödet till musei-sektorn från statens budget ökat från några hundramiljoner kronor till i dag.När det gäller pensionsfrågorna omfattas numera konstnärerna av samma regler som andra. De skasjälva kunna välja om de vill gå i pension . Det kommer att få konsekvenser för institutio-nerna. Men det är en sak som vi löser i andra former.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2002/03:54 omfriskolornas ekonomiska villkorAnf. 30 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat mig om jagavser att vidta några åtgärder för att skydda de fristå-ende skolorna mot plötsliga och drastiska förändring-ar i de ekonomiska villkoren.Utgångspunkten för frågan är det förändrade bi-dragssystem för fristående gymnasieskolor som riks-dagen beslutat om enligt ett förslag om nya bidrags-regler i propositionen Fristående skolor (prop.2001/02:35).Med tanke på att propositionen överlämnades den19 och att fattade sitt beslutden , som de nya villkoren skatillämpas från så torde det inte idetta fall vara fråga om plötsliga förändringar.Hittills har grundregeln varit att elevens hem-kommun och den fristående gymnasieskolan skakomma överens om bidragets storlek. Om man intekommer överens ska kommunen betala det beloppsom regeringen föreskrivit i den så kallade prislistan,som är en bilaga till förordningen (1996:1206) omfristående skolor. Majoriteten av kommunerna harföljt prislistan, vars bidragsbelopp för olika nationellaprogram bygger på mediankostnaden för motsvarandeprogram i ett stort urval av landets offentliga gymna-sieskolor.I propositionen redovisade regeringen att dettakan innebära att en fristående gymnasieskola får ettbidrag som är högre än kostnaden för motsvarandeprogram i kommunens gymnasieskola, liksom attmotsatt förhållande kan förekomma, det vill säga attden fristående skolan får ett lägre bidrag.Utifrån det övergripande synsättet om likvärdigaekonomiska villkor oavsett huvudman föreslogs attbidraget till en fristående gymnasieskola i första handska motsvara den kostnad som elevens hemkommunhar för motsvarande nationella program. Den bakom-liggande tanken är att resursen för eleven och därmedkommunens kostnad inte ska påverkas av om en elevgår i en eller fristående gymnasieskola.Detta har den fördelen att kommunala och friståendegymnasieskolor får arbeta på lika villkor.Med den gamla prislistan kan det bli olika villkorför elever i samma kommun. Vari ligger rättvisanmed ett system som innebär att elever från sammakommun får med sig olika stora resurser för sin gym-nasieutbildning beroende på vilken skola de har valt?För de fristående grundskolorna har principen attfristående skolor får bidrag efter samma grunder somkommunala skolor fungerat sedan den 1 juli 1997.Jag tycker inte det är något fel på en resursfördel-ningsprincip där kommunerna ska lämna bidrag förelever i fristående gymnasieskolor efter samma grun-der som till de kommunala.