prot · GP0972 · 2002-02-20 00:00:00 — Jag tror att en insiktsfull medborgare gördet bättre än den som bara kommenderar.Men det som oroar mig är huvudsakligen ökning-en av illegal verksamhet, kriminell verksamhet därdet inte finns tider och där det inte är fråga om attkontrollera ålder utan bara om att försälja.Göran gör ett lite egendomligt utta-lande. Det är riktigt att om man räknar in all alkohol,dvs. också folköl, är illegal och legal.Men det är faktiskt inte det som är det väsentliga,utan det väsentliga problemet är starkspriten, och avden är illegal och i stigande mängd. Detär alltså det stora problemet. Räknar vi in alla folkölsom säljs får vi det förhållande som talar om, men det är tämligen ointressant tyckerjag.Det är i och för sig oroande att konsumtionen harstigit . Men bestod avkonsumtionen av starksprit. Det måste vara sämre änatt det dricks starksprit. Resten äröl och vin. Man har alltså gått över till svagare alko-hol. Totalmängden är lika stor. Men jag är fullstän-digt övertygad om att det är bättre för folkhälsan dricker samma mängd i form av svagare drycker,vilket ju blir utdraget på ett helt annat sätt, än berusningsdricker starksprit och så stor andelsom . Det är en fördel att man har lagt om alko-holvanorna på det sättet. Men visst tycker jag att detskulle vara bra om fick ned alkoholkonsumtionen.Det är därför som jag har sagt: Se på ,som trots liberaliseringen fick ned alkoholkonsumtio-nen . Se på andra länder som har fått nedden genom att välja information för att ge människorinsikt i stället för att försöka trycka på dem någontingsom de då reagerar emot.Vi har inga olika uppfattningar om detta. Det ärbara det att vi har olika vägar. kvar i ett gammalt förmyndarsamhälle, ett patri-arkaliskt samhälle där man talar om för medborgarenvad som gäller och sedan är det bra med det.Anf. 194 () re-plik:Herr talman! Om nu är oroad överden 13-procentiga konsumtionsökningen, skulle jaggärna vilja veta vilka förslag i reserva-tioner som skulle leda till konsumtionsminskningar.Sedan, , är det inte så att ökningen avtotalkonsumtionen utgörs av hembränd och smugg-lad alkohol. Det sade jag redan i mitt inledningsanfö-rande, men jag ska bruka min tid till att upprepa det.Enligt SORAD vid varmängden smugglad starksprit från 1996 till 2001oförändrad, och andelen hembränd starksprit mins-kade från till . Den utgör alltså en mycketliten andel även av starkspriten. Det är samma siffroräven när det gäller andra dryckesslag. Det är ju inteså att folkölet spelar någon roll för alkoholkonsum-tionen. Den utgör av den totala konsum-tionen. Det är ju vin- och starkölsökningen som stora effekten.Jag är i och för sig gärna med på att få ned det s.k.berusningsdrickandet och den nordliga eller skandi-naviska synen på hur man ska använda alkohol. Fasten intressant fråga till en läkare är väl hur kroppengör skillnad på starköl och brännvin.Anf. 195 () replik:Herr talman! Om ägnar sig åtatt dricka ett par glas vin , omräknat till enliter starksprit, eller ochsedan dricker en liten starksprit på direkten, kommerGöran alldeles klart att märka att kroppengör skillnad. Det är faktiskt en tidsfaktor.Sedan är det, , så att alla storaundersökningar visar att starksprit kommerin i landet. Det kom vissa siffror som visadeatt andelen smugglad och hembränd alkohol var såstor som . Det är inte mycket attdiskutera. De största undersökningar vi har gjortpåvisar detta stora mörkertal.Egentligen kunde läsa våra för-slag. Jag sade att man måste satsa mer pengar påtull- och polisinsatserna - vi har avsatt mer i vår bud-get - för att hindra den kriminella verksamheten. Visatsar mer pengar på information om alkohol än vadni gör från ert håll därför att vi tror att det är viktigt.Vi föreslår sådana åtgärder - det gäller hjälp tillmissbrukare - som är effektiva. Vi föreslår nya sys-tem för bl.a. skolorna, t.ex. prime for life-systemet.Det finns mängder med förslag som vi har tagitupp som just påverkar missbruket, men som byggerpå att man informerar människor och för en dialogmed myndiga personer om vad som kan vara farligtoch vad man kan klara.Människorna ska ställa upp på denna politik ochförstå dess inriktning. Vi ska inte komma med dekretdärför att människor inte begriper sitt eget bästa. Viska inte säga att vi begriper människors bästa och attdärför talar om hur folk ska bete sig.Vi har inte den inställningen. Vi tror att det funge-rar med folkbildning. Man ska kunna se både det somär positivt och det som är negativt, och vi ska satsavåra resurser på att hjälpa dem som har svårt att klaradetta.Anf. 196 () re-plik:Herr talman! Beträffande tidsfaktorn vill jag sägaatt jag tror att det skulle få stora effekter om jagskulle dricka. Det är mera hypotetiskt. Också jagbegriper att det får större effekter om man stjälper isig en halva brännvin än om man dricker ett par glasvin. Det var inte riktigt det diskussionen gällde.Svårigheten är att tro på det som sägs om tidsfak-torn. Det är viktigaste tes.Den franska befolkningen tillhör väl de befolk-ningar som har anpassat sig väl till tidsfaktorn. Frå-gan är om det finns mindre alkoholskador i Frankrikeän vad det finns i . Tidsfaktorn talar för att detskulle vara på det sättet. De dricker och och har inte samma berus-ningsdrickande.Det är rätt meningslöst för och migatt diskutera konsumtionssiffrorna. hål-ler sig till alkoholkapitalets uppgifter pådenna punkt, medan jag håller mig till de vetenskap-liga undersökningar som universitetsvarar för. Så länge från förser medfakta i alkoholfrågan är varje försök till diskussionom siffrorna meningslöst.Vore det inte klokt att titta på den undersökningsom SORAD har gjort och som man nu redovisar?När min talartid är slut, vilket den är om några se-kunder, ska jag överlämna undersökningen till LeifCarlson, så att han åtminstone kan försöka jämföra desiffrorna med lobbyistsiffror från alko-holkapitalet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § betänkande 2001/02:SoU7Handikappolitik.Anf. 197 ():Herr talman! Den svenska politiken på handi-kappområdet har genomgått en förändring eller enförskjutning . I huvudsak tror jag att vikan säga att vi är ganska överens om att det är enriktig förskjutning från mer riktade insatser för att ökaden enskilde funktionshindrades möjligheter att ta delav samhällets utbud till mer generella åtgärder, sominnebär att alla miljöer och alla verksamheter ska varatillgängliga också för människor med funktionshin-der.Det är en positiv förändring som man skulle kun-na tro har skett på grund av att vi under de senareåren har konstaterat att de riktade insatserna inte harvarit tillräckligt effektiva. Vi har förebilder i dennaförändring i andra länder.Det har visat sig att enbart riktade insatser inte harvarit en framkomlig väg för att göra det möjligt förmänniskor att ta del av det utbud som finns i samhäl-let. Vi måste också anpassa den fysiska och psykiskamiljön till människorna.Herr talman! Det finns risker med att alltför ensi-digt luta sig mot generella insatser för att öka till-gängligheten och för att göra alla miljöer öppna ocksåför människor med funktionshinder.Detta betänkande behandlar ett femtiotal motionerpå handikappområdet. Samtliga yrkanden har av-styrkts - de flesta med hänvisning till att den natio-nella planen för handikappområdet har inneburit enförskjutning av tyngdpunkten från riktade insatser föratt stärka enskilda funktionshindrade till generellainsatser.Det innebär, som jag uppfattar det, att man riske-rar att tappa bort de specifika behov som enskildafunktionshindrade kan ha och som inte kan tillgodo-ses med generella och allmänna metoder.I synnerhet på grund av att den enskildes ställningär betydligt starkare i de lagar som reglerar de funk-tionshindrades rättigheter - hälso- och sjukvårdsla-gen, socialtjänstlagen och LSS - och som ger denenskilde möjligheter att få sin sak rättsligt prövadinnebär en sådan förskjutning också en risk för attden enskildes egen rättssäkerhet minskas.Om jag inte får mina rättigheter enligt hälso- ochsjukvårdslagen eller LSS tillgodosedda har jag möj-lighet att besvära mig. Men om alla de instanser somenligt handikapplanen ska rätta sig efter de generellaregler vi fastställer när det gäller tillgänglighet intelever upp till detta har jag som enskild ingen möjlig-het att få upprättelse. Om jag inte kommer in på enrestaurang eller inte har möjlighet att komma in på enkonferensanläggning eller ett varuhus är min endamöjlighet att via de politiska organen se till att restau-rangen i ett senare skede lever upp till de regler ochkrav som finns. Detta tycker jag är den viktigasteinvändning man kan lyfta fram mot den föränd-ring av fokus i handikappolitiken som skett i Sverige.Generella insatser kan aldrig lösa de enskildamänniskornas individuella problem, utan de måstekompletteras med ett regelsystem som ger den en-skilde möjligheter att få sina rättigheter också när detgäller de generella insatserna prövade.Vi har en reservation - nr 4 - som just skjuter insig på den svagheten i vår handikappolitik, nämligenenskilda människors bristande möjligheter att få sinsak prövad när samhället i dess helhet inte kan levaupp till vad man lovar i nationella handlingsplaner,kommunala handlingsplaner eller andra beslut fattadeav centrala instanser.Vi har i vår reservation, och också i andra sam-manhang, hänvisat till att det finns medel. Det finnslagstiftning, men det finns också specialreglerademedel för att garantera enskilda människor möjlighe-ten att ta del av det utbud som finns i samhället.Vi hänvisar ofta till den amerikanska lagstiftning-en , men det finns också i våra grannländerNorge, och framför allt och Eng-land sådana möjligheter. Men det finns i väldigt be-gränsad utsträckning i Sverige.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 4,som lyfter fram dessa frågor.Det finns ett antal andra synpunkter som framförsi våra reservationer och som jag tycker borde väckaen del tankar hos majoriteten. Också på det områdesom vi alla är överens om ska specialreglera funk-tionshindrades möjligheter att ta del av det utbud somfinns - det som speciellt gäller människor med funk-tionshinder - är ansvaret fördelat mellan olikahuvudmän. Det gäller t.ex. behovet av särskilda insat-ser inom sjukvården, habiliteringen och rehabilite-ringen.I flera motioner har just den frågan tagits upp.Fördelningen av ansvaret mellan olika huvudmäninnebär att den enskilde bollas fram och tillbaka ochofta inte kan utnyttja det utbud som finns. I fleramotioner och en reservation tar man just upp den härfrågan: bristen på samordning inom habiliterings- ochrehabiliteringsområdet för just funktionshindrade. Jaghar lite svårt att förstå att man inte på ett tydligare sättfrån majoritetens sida har kunnat markera att detta ärett problem.På hjälpmedelsområdet tror jag att de flesta av ossär överens om att den tekniska utvecklingen ger ossstora möjligheter, som vi tidigare inte hade, att tillgo-dose människors individuella behov av hjälpmedelmen att de möjligheterna är begränsade av attutbudet hålls tillbaka av några monopol som inte enskilde möjlighet att välja ett utbud som finnsutöver detta.Jag var på en konferens här i förinte så länge sedan då en tidigare socialminister tala-de om svårigheterna med att introducera nya hjälp-medel. I det fallet handlade det om en talande termo-meter för synskadade. Den finns på marknaden ocksåi . Man behöver inte avläsa om man har feber,utan febertermometern talar om det själv. Det är etthjälpmedel som mycket väl ryms inom de regleringarsom finns för vad som är berättigat som hjälpmedel,men våra hjälpmedelscentraler kan inte förmedla dettrots att det finns för var och en av oss att köpa viaInternet.Den hjälpmedelsgaranti som vi från de borgerligapartiernas sida har reserverat oss till förmån för skulleinnebära att man som enskild får rättigheten tillhjälpmedel fastslagen av socialnämnden eller någonannan myndighet men att man själv får möjlighet attutnyttja ett utbud som finns utanför hjälpmedelscent-ralens utbud, det som man är hänvisad till. Enhjälpmedelsgaranti skulle innebära en revolution närdet gäller att introducera nya effektiva och bra hjälp-medel för funktionshindrade i vårt land. Det finnserfarenhet av ett sådant system i andra länder. Jaghänvisade tidigare till när det gällde rättig-hetslagstiftningen, och jag kan hänvisa till Tysklandockså när det gäller hjälpmedelsgarantin. I principfungerar det på det sätt som vi vill att det ska fungerai vårt land.Herr talman! Det finns mycket mer att anföra medanledning av de drygt 50 yrkandena, men jag avstår idet här sammanhanget av tidsskäl, och det finns möj-lighet att återkomma i andra sammanhang. Jag villalltså nöja mig med att yrka bifall till vår reservationnr 4.Anf. 198 ():Herr talman! har under den gångnamandatperioden deltagit aktivt i arbetet med handi-kappfrågorna. Vi har medverkat i arbetet med och ibesluten kring den nationella handlingsplanen förhandikappolitiken.Vi anser att planen var ett stort steg framåt när detgäller att stärka de funktionshindrades rättigheter isamhället. Den handlar om ett tillgängligare Sverige.Den handlar om ett rättssäkrare , om tillgäng-lig samhällsinformation, om brukarstöd och om enrad andra viktiga åtgärder som alla leder i riktningmot målet full delaktighet och jämlikhet för funk-tionshindrade. Men där är vi inte , och det finnsfortfarande mycket kvar att göra.Det betänkande som vi debatterar är ett mo-tionsbetänkande, och står bakom sjureservationer och ett särskilt yttrande. Även om vi äreniga med regeringen om inriktningen på handikap-politiken har vi synpunkter på en mängd enskildafrågor. Jag ska här diskutera några av Vänsterpartietsreservationer.Den ojämställdhet som finns mellan kvinnor ochmän är i högsta grad giltig också på de funktionshind-rades område. I välfärdsbokslutet konstateras att dekönsmässiga skillnaderna är mycket tydliga blandpersoner med funktionshinder. Kvinnor har i högregrad än män ekonomiska problem. De får ocksåmindre stöd och hjälp. är kvinnor överre-presenterade när det gäller de flesta kategorier avfunktionshinder.Vi menar att det är oerhört angeläget att en kart-läggning kommer till stånd som på djupet analyserarkönsskillnader och ojämställdhet i gruppen funk-tionshindrade och att den kartläggningen följs av ettåtgärdsprogram för att minska skillnaderna mellankvinnor och män.Funktionshindrade kvinnor är en särskilt utsattgrupp, anser vi, när det gäller våld och övergrepp.Funktionshindret gör det ibland svårare för kvinnanatt såväl värna sin integritet som förmedla att ettövergrepp ägt rum. I flera fall kan förövaren varanågon närstående eller en person som den funktions-hindrade kvinnan är i beroendeställning till. Det är fåkvinnojourer, om ens någon, som har kunskapeller möjlighet att möta funktionshindrade kvinnorsom behöver hjälp. Även tillgängligheten till mångakvinnojourer är starkt begränsad.Vänsterpartiet anser att det finns ett stort mörker-tal och stora brister i kunskap när det gäller våld ochövergrepp mot funktionshindrade kvinnor. Vi menaratt det behövs en bred utredning för att man ska kun-na kartlägga våld och övergrepp mot funktionshind-rade kvinnor.De psykiskt funktionshindrade är en grupp somofta hamnar i skymundan. Psykiska symtom ochfunktionshinder är fortfarande starkt förknippade medskam och skuld. Funktionshindret i sig är ofta starkthämmande för den sociala förmågan, vilket gör det änsvårare att vara delaktig i samhället. Det ställer därförkrav på samhället att anpassa tillgängligheten fördenna målgrupp.I samband med psykiatrireformen fastställdes målom ökad integration genom stimulans för uppbygg-nad av gruppbostäder och boendestöd. Vi kan dockkonstatera att det arbetet på många håll inte har lyck-ats fullt ut och att placeringar i vissa fall har ökat påsjukhem som ligger utanför individens hemort. Det ären utveckling som måste följas noga och stävjas.Ökad tillgänglighet för psykiskt funktionshindra-de handlar i hög utsträckning om att kunna bestämmaöver sitt eget liv. I det arbetet är brukarrevisioner ochbrukarråd en viktig del. har nyligenkartlagt goda exempel på brukarrevisioner och bru-karråd i landet. Kartläggningen visar på variationer irådens och revisionernas uppgift från att det är frågaom ett direkt inflytande till att det är fråga om ettinformationsforum. konstaterar att detutifrån undersökningar som har gjorts inte kan drasnågra generella slutsatser.För att man ska kunna säkerställa de psykisktfunktionshindrades rättigheter och inflytande anser vii att det är viktigt att Socialstyrelsenfår i uppdrag att utforma en enhetlig manual för bru-karrevisioner. Det har vi också skrivit i en reserva-tion.Herr talman! Tillgänglighet handlar också i allrahögsta grad om deltagande i samhällslivet, där politi-ken är en viktig del. Genom politiken skapas delak-tighet i beslut och debatt på de flesta områden. Det ären viktig demokratisk rättighet att kunna delta i denpolitiska processen. Vi står därför bakom en reserva-tion som bygger på en motion från omlagstiftning för att säkerställa att information ochunderlag ska tas fram i anpassad form om så begärs.Tillgänglighet handlar också om hjälpmedel.Hjälpmedel kan vara allt från avancerad teknisk ut-rustning till hundar. I de flesta fall förknippar vi dessahjälpmedel med synskadade, men vi menar att hundarkan vara utmärkta hjälpmedel även vid andra funk-tionshinder. De kan t.ex. fungera som servicehundarvid rörelsehinder eller liknande. anserdärför att det bör tillsättas en utredning för att manska få likformiga regler för beviljande av hund somhjälpmedel oavsett funktionshinder.Vi menar också att föräldrar till funktionshindradebarn behöver ett utökat stöd. De ska förutom dendagliga omsorgen samordna och sköta alla kontaktermed de offentliga organ som finns runt barnen, ochdet kan vara många. Blir de sjukskrivna fungerar oftainte deras rehabilitering, eftersom orsaken till sjuk-skrivningen ofta kan vara situationen kring barnet. Vianser att det behövs en översyn av just de här föräld-rarnas villkor och av hur stödet till föräldrar medfunktionshindrade barn ska utformas.Herr talman! Vi har ett särskilt yttrande när detgäller rätten till daglig verksamhet för psykiskt funk-tionshindrade, en självklar och viktig rättighet. Likasjälvklart borde det vara att de som finns i den dagli-ga verksamheten också får någon form av ersättning.Så är inte alltid fallet, även om de flesta kommunerbetalar någon form av ersättning. Detta är en fråga fördet kommunala huvudmannaskapet, och vi har därföri år inte motionerat eller reserverat oss i utskottet,men vi menar att om några kommuner fortsätter attunderlåta att ta det här ansvaret bör åter-komma med en tvingande lagstiftning.Herr talman! står givetvis bakomsamtliga sina reservationer, men för tids vinningyrkar jag bara bifall till reservation nr 3.Anf. 199 ():Herr talman! Jaha, nu står vi här igen - med, somvi tycker, samma yrkanden, samma reservationer ochsamma motioner. Det kan verka obegåvat. Eller vadkan det bero på? Vi har stiftat massor med lagar i denhär . Men som det har sagts här fun-gerar det ju inte alltid så i verkligheten som vi skulleönska och som vi avser att effekten ska vara av delagar vi stiftar.Den första lagen om tillgänglighet i kollektivtrafi-ken för funktionshindrade kom . Meneffekten har inte varit särskilt synbar. Det som sketthar kommit till dels på grund av de funktionshindradesjälva, dels på grund av den tekniska utvecklingen.Man har vissa synpunkter på hur ett modernt fordonska se ut. Fordonstillverkarna själva har också upp-täckt att fordon kan vara bekväma för alla, och manvill ju vara kundtillvänd. Man vill ha kunder så tjänar pengar, och det är väl meningen.Precis som vi har hört här tidigare är vi egentligenganska överens. Ändå är det rätt många motionsyr-kanden. Det beror på att vi ser på verkligheten ochinte tycker att det fungerar bra. På de flesta yrkandensvarar utskottet bra, tycker jag. Och faktiskt rör sigverkligheten lite här och var. Det redovisas i betän-kandet.Som här har framfört har ävenKristdemokraterna t.ex. motionerat om en manual förbrukarrevision för att kvaliteten ska kunna granskasur ett brukarperspektiv i olika delar av landet. Här ärsaker på gång; det har vi kunnat konstatera vid bered-ningen i utskottet. Vi delar alltså reservation nr 9tillsammans med Vänsterpartiet.Sedan har vi återigen motionerat om rätt till tolk-ning för funktionshindrade. Då tänker man ju mest pådöva, men också människor med andra kommunika-tionshinder kan behöva tolkning. Utskottet konstaterar i huvudsak att statsbi-draget till dövtolkning är snedfördelat. Det är nufördelat per invånare, medan de tolkningsbehövande,i alla fall de hörselskadade, av olika skäl inte är jämntfördelade i befolkningen. Detta ger man nu regering-en i uppdrag att se över, och det tycker vi är bra.Något rör det sig alltså, men detta skulle behöva skenågot mer skyndsamt, tycker vi.Man hänvisar till att sedangjorde ett tillkännagivande till regeringen om rättenatt kunna använda teckenspråk. Men det gäller somsagt inte bara teckenspråk. Det går långsamt mendock framåt. Här har vi en reservation, nr 15. Rubri-ken är Rätt till teckenspråkstolk, men egentligen harvi formulerat det som att det gäller andra funktions-hinder också. Det är dock detta som ligger längstfram. Det finns ju också en lagstiftning om att manhar rätt till detta, och därför tycker jag att det är be-svärande att det inte fungerar som det ska.Habiliteringen har berörts. Det är självklart att denska fungera, men gör den det? Vi har ju föreskrifter,och vi har landsting som ska sköta detta. Både habi-litering och rehabilitering är bitvis dåligt tillgängliga.För vissa åkommor är det svårt att få tillgång tillrehabilitering. Den är också ganska arbetsinriktad, såden som behöver rehabilitering mest för att helt en-kelt må så bra som möjligt i sin åkomma har sämremöjligheter att komma till. Detta tar vi upp i reserva-tion 16.Utskottet hänvisar till att det ska vara en samman-hållen rehabilitering, och man redogör för pågåendearbete. Men det fungerar inte bra. Vi har i dagarnafått brev från parkinsonpatienter som inte tycker attde får den rehabilitering de behöver. Många av demär i arbetsför ålder, men de flesta är inte det.Kristdemokraterna har också åter motionerat omen utredning om effekten av stöd enligt LSS ochsocialtjänstlagen. Där tycker jag att utskottet svarardåligt eller inte alls. Man tycker inte att man ser någotbehov av en sådan. Men senast var jag ikontakt med föräldrar som tyckte att detta fungeradeväldigt dåligt. De kastades mellan de här två olikasakerna, dvs. LSS och socialtjänstlagen. Det blir dyrtför dem, och de visste inte riktigt vad de kunde räknamed eller kräva. Det fungerar inte så bra som vi trornär vi läser våra papper, lagar och bestämmelser.Alltså behöver man alltså se över det. Även om dettahar vi en reservation.Särskilt kommer detta till synes när det gäller för-äldrar till funktionshindrade barn. Detta har jag tagitupp förut. De har en väldigt arbetsam situation. De -och ni får säga vad ni vill i jämställdhetsfrågor, menoftast är det mammorna - är väldigt uttröttade och haren utbredd ohälsa. Ofta möts de av oförståelse frånt.ex. för sin totala arbetssituation.Därför vill vi att de ska få mera stöd och att detta skauppmärksammas mer.Detta tar vi upp i reservation 25, som jag vill yrkabifall till. Föräldrar ska, förutom att sköta den dagligavården och tillsynen, samordna och sköta kontakternamed alla offentliga organ och andra som finns medrunt familjen till det funktionshindrade barnet. Detkan handla om sjuk- och tandvård, försäkringskassa,barnomsorg och skola, LSS-handläggare, hjälpme-delsdistributör, kontaktfamiljer, korttidshem m.m.Rehabiliteringen av sjukskrivna föräldrar fungerarinte eftersom det är situationen kring barnet som ärden egentliga orsaken, och den blir ju inte avhjälpt avatt man försöker rehabilitera föräldrarna.