prot · GP0986 · 2002-03-21 00:00:00 — Om vi är moderna har vi intemiljöförstörande teknologi. Då har vi energisnål tek-nologi. Då har vi en ny teknologi. Det är en givenkoppling att göra. Jag ser miljöfrågorna som drivkraftför ekonomisk tillväxt. Jag ser det som fullt möjligtatt koppla loss energianvändning från tillväxt. Vi kanfå tillväxt i ekonomin utan att öka energianvändning-en. Vi kan ha tillväxt med minskande energianvänd-ning om vi använder ny teknik. Det är här det ligger.Det har vi drivit. Jag har drivit det.Jag försökte att vara så aktiv som möjligt undermötet. Jag noterade att miljöbyråns chef också ut-tryckte uppskattning över detta. Sedan var jag försik-tigt kritisk till kommissionen i min inledning. Vikunde ha fått mer från kommissionen i form av upp-slag och idéer. Det handlar om att spela inprojekt. Det blev inte så. Men slutsatsen på den härpunkten är ändå av det slaget att vi håller fast vid denhär ambitionen. Vi kommer att fortsätta att kämpa.För mig är detta, både utifrån en personlig övertygel-se och utifrån en objektiv bedömning av vad Sverigefaktiskt har att driva, den viktigaste och mest lockan-de frågan. Det är en fantastisk möjlighet att kombine-ra ett klassiskt samhällsbygge med en ideellt hållenattityd och ansats att lämna över någonting bättre tillvåra barn och barnbarn och att vara med iframkant i det tekniska och i det nya. Det är vårchans. Den ska vi ta. Jag är inte nöjd med resultatet.Anf. 14 ():Herr talman! Jag betvivlar inte att , stats-ministern och även har försökt attdriva de här frågorna. Däremot besannas ju minafarhågor att det inte verkar som om det finns så storinsikt kring detta i den övriga kommissionen och iövriga EU.Det som är gjort eller inte gjort är ju historia. Frå-gan är hur går vidare. Det fanns bl.a. förslagom mätbara indikatorer.I det här sammanhanget skulle jag också viljakoppla till miljöfrågornas betydelse när det gällerreformeringen av jordbrukspolitiken. Ser statsminis-tern att det finns en insikt i EU om det här sambandetmellan miljöfrågorna och jordbrukspolitiken?Sedan har jag en helt annan fråga. Det är egentli-gen bara av nyfikenhet. Inför de här mötena i förekommer det numera att ett antalstatsministrar, antingen enskilda eller i grupp, skriverbrev. Har de här breven någon betydelse? Hur be-handlas de egentligen?Anf. 15 Statsminister ():Herr talman! Jag sade på en pressträff att de åt-minstone har betydelse för postverken. De är storavinnare på detta. Det skrivs väldigt många brev. Detär svårt att säga vilken effekt de har, men det är ettsätt att ta politiska initiativ. Ett och annat kan mannog få se komma tillbaka i slutsatserna när ordföran-deskapet presenterar dem. Det är som med all politiskopinionsbildning. tillhör ju ett partisom har varit så ohyggligt framgångsrikt och satt sinafrågor på dagordningen i alla sammanhang. Det skeribland med brevskrivande och ibland med debattar-tiklar. Dem kan man skriva med än den ena än denandra, och man får upp frågorna. Så småningomsmäller det till någonstans, och så blir det ett resultat.Jag tror att det är så här också. Det är inte konstigareän så. Sedan ser de partner som vi skriver tillsam-mans med ut som de gör från tid till annan. De ärvalda utifrån olika kriterier.Jordbrukspolitiken blir naturligtvis en stor miljö-diskussion också. Den återstår att föra. Det blir enväldigt tuff förhandling. Det gäller att vi har miljöfrå-gorna med som en utgångspunkt och är starka ochaktiva. Kommissionen har fått i arbetsuppgift att gåvidare med indikatorer, målsättningar och sådant. Dehar nog underlag för att jobba. gäller det att stöttaoch stimulera kommissionen så att vi får ett underlagnästa år i som gör att detta kan följas uppmer aktivt.Anf. 16 (mp):Herr talman! tog min fråga här.Men jag fortsätter på temat världens mest konkur-renskraftiga ekonomi och ekonomisk tillväxt. Miljö-frågorna måste ju absolut in där. anserinte att dessa frågor kommer in just i den ekonomiskadiskussionen. En hållbar utveckling och miljöpoliti-ken har fått en egen punkt. Det ägnades inte så storuppmärksamhet åt detta över huvud taget på mötet.Hur går diskussionerna när det gäller den ekono-miska tillväxten? Tar man hänsyn till utsläpp till luftoch vatten, sopor som produceras, förbrukning avnaturtillgångar och koldioxidutsläppen i tillväxtbe-greppet? Jag har inte hört att man har pratat omskatteväxling. Jag vet att diskussioner om dessa frå-gor pågår i parlamentet, och man har kommit ganskalångt. Hur går det i rådet med den ekonomiska politi-ken, konkurrenskraften och tillväxten?Anf. 17 Statsminister ():Herr talman! Det går väl så där, kan man säga.Det är inte helt stumt, men det är inte lätt. Jag har inteheller låtsas som om det är lätt här från talarstolen.Särskilt svårt är det naturligtvis när konjunkturen inteär bra. Mycket av det vi talar om är ju sådant somman nog skulle kunna kalla för djupgående struktur-förändringar i ekonomin. Sådant som är gammalt skaöverges till förmån för sådant som är nytt.När man talar om sådant betyder det att en delmänniskor kommer i kläm. Någon blir arbetslös nå-gonstans. Någon kanske tvingas flytta. Den typen avkonsekvenser vägs också in. Det gör att sådant häralltid är lättare att hantera i goda konjunkturer. Därbrukar jag luta mig mot en tidigare svensk statsmi-nister som heter . Han fick fråganom vart miljöfrågorna tog vägen under hans första tidsom statsminister. Han sade att de försvann i lågkon-junkturen. Så är det nog också . Miljöfrågornasitter trångt i en lågkonjunktur också i . Jagbeklagar det synsättet. Jag tror att det är felaktigt. Jagtror att miljöfrågorna är en drivkraft för ekonomisktillväxt.Skattefrågorna finns med i slutsatserna, men, somjag har sagt så förut, jag vill inte haskattebeslut i EU med hjälp av majoritetsbeslut. Dåbyter unionen karaktär. Däremot har vi ett stort behovav att samordna våra skatter, t.ex. miniminivåer förkoldioxidutsläpp och sådan saker. Vi skickar en starksignal om att vi vill ha detta. Sedan får vi se hurframgångsrikt det blir. Men vi ska icke förtröttas. Viska, som alla andra små grupperingar i världshistori-en, slita för vår sak och be och ibland också skrika.Vi ska inte ge upp. Det här kommer att gå därför attvi har rätt, och jag.Anf. 18 (mp):Herr talman! Det låter som om vi är på sammabas. Jag uppskattar statsministerns tal om att verkli-gen kämpa och skrika och höras. Det här är ju enöverlevnadsfråga.Tillståndet i världen och känner väl de öv-riga ministrarna också till. Vi har en stor uppgift där.En annan fråga gäller världstoppmötet i Johan-nesburg för hållbar utveckling. EU-dokumentet an-togs inte inför , utan det ska skevid junimötet i . Det är ju väldigt sent. Finnsdet tid för en riktig diskussion inför det viktiga möteti ?Anf. 19 Statsminister ():Herr talman! Ja, det gör det, även om jag inte ha-de haft något emot att vi hade antagit det i Barcelona.Det är ordförandeskapets planering, och vi kommeratt ha toppmötet . Vi träffas i Johan-nesburg till mitten av septem-ber. Det bör räcka.Tid är alltid dyrbar. Jag hade gärna sett att vi hadehaft mer tid, men det här är deras planering. Det äringenting som man tar en jättestrid omkring. Mansäger inte: Ni har tänkt fel i er planering. Ni ska göradet här en månad tidigare. Det är inte så det fungerar.De gör bedömningen. Jag har ingen anledning atttro att de inte skulle vilja åstadkomma det bästa.Anf. 20 ():Herr talman! Jag välkomnar att det skickas enEU-delegation till södra för att tala med ledar-na där med anledning av händelserna i Zimbabwe.Det är oerhört viktigt att EU gör fullständigt klart attrespekten för mänskliga rättigheter gäller precis likamycket i nord och syd, och att det inte får vara någonskillnad när det gäller respekten för yttrandefrihet etc.Det gemensamma uttalandet om ärbra. Vi är många som skulle önska att EU agerademed större kraft när det gäller . Jag villgärna ha en kommentar till det.När det gäller och ratificeringen av hörde vi att den irländske premiärministernskisserade sin regerings strategi för hur man ska kun-na åstadkomma en ratificering och att europeiskarådet sade sig vilja stödja den strategin och hjälpa till.Hur ska detta gå till? Man kan ju inte gärna lägga sigi inre angelägenheter.Irland har ju svårt med sina folkomröstningar.Vad händer om det blir ett nej igen?Anf. 21 Statsminister ():Herr talman! Det var tre frågor. Jag börjar medden sista: Vad händer om irländarna röstar nej engång till, och vad ska EU göra för att stötta ?Jag tror att det bästa vi kan göra för att stötta Ir-land i dess folkomröstningsansträngningar är att hållaoss därifrån, inte lägga oss i, inte visa oss. Detta ärdet irländska folkets sak att avgöra.Jag tror att vore utomordentligt provocerande omdet uppfattades som om - trots briljans som ryms i den församlingen - engagerade sig.Låt irländarna sköta detta. Irländarna är varmaanhängare av en utvidgning av unionen. Nicefördra-get syftade till att möjliggöra utvidgningen. Det är detcentrala.Jag har ingen anledning att nu spekulera kring vadsom skulle hända om det blir ett nej, annat än att sägaatt vi löser den situationen då. Hur, vet jag inte. Låtoss vänta med den diskussionen tills det är ett sådantläge.Så till frågan om . Det är ett skarptuttalande som strävar efter att vara balanserat. Det ärsolklart om det som är den folkrättsliga grunden.Israels ockupation av de områden som sedan ocksåbosättare har tagit över är inte förenligt med folkrät-ten. Det gäller också relevanta FN-resolutioner.Det övervåld som pågår från israelisk sida, inteminst mot sjuktransporter, påpekas självklart också.Samtidigt pekar vi på den palestinska sidan och derasoförmåga att hantera och kontrollera den terrorismsom finns.Det är ett sätt för EU:s del att uttrycka både enga-gemang och oro utan att för den skull hamna i ett lägedå vi skapar en konflikt med den ena eller andra si-dan. Vi vill, och kan troligen, spela en roll, men inteförrän parterna själva kommer till ett förhandlings-bord. Kanske ser vi just nu detta hända. Säker är jaginte, men man kan alltid hoppas.Det är ett solklart avståndstagande i frågan omZimbabwe och en solklar kritik av och hansregim och ett djupt beklagande av hur valet gick till.Det är ett bakslag för alla demokrater. De flesta nuverksamma demokrater världen över var djupt enga-gerade i frigörelse, och så har vi fåttuppleva detta. Det är förstämning och ilska.Anf. 22 ():Herr talman! Vi undrar hur andra afrikanska leda-re kunde gratulera till segern. Det är för ossganska obegripligt. På något sätt kanske det handlarom någon sorts missriktad vördnad för den äldsteledaren. Det är viktigt att EU är mycket tydliga motde andra.Jag hoppas naturligtvis också att det är någontingpå gång i Mellanöstern.En fråga som jag tycker är en av de värre är för-störandet av all infrastruktur som ju utgör basen fören palestinsk stat. Jag hoppas att EU är mycket tuff isina uttalanden på den punkten och också gör någon-ting gentemot när det gäller den delen.Jag håller helt med statsministern om att vi inteska lägga oss i den irländska folkomröstningen. Jagvet att man uttalat sitt stöd för processen och varvillig att stödja den på något sätt. Jag ställde fråganför att få veta om EU tänker göra något konkret närdet gäller processen inför den irländska folkomröst-ningen.Anf. 23 Statsminister ():Herr talman! Nej, ingenting konkret. Min bedöm-ning är att om vi gör något konkret blir det bara ettelände. Låt dem folkomrösta och folkomrösta i frid såblir det säkert också fred med Nicefördraget.Det är ett bra fördrag. Jag tror att ligger i linjemed vad irländarna vill, men det ska de själva taställning till. Det ska inte andra upplysa dem om.Jag skulle bli vansinnigt upprörd om något sådanthände i ; om det plötsligt kom folk tillresandefrån och talade om för oss hur vi skulle rösta.Det är fortfarande så i . Vi är här tydligt ur-skiljbara nationalstater med en nationell politisk kul-tur som försöker samarbeta med varandra. Vi måsterespektera det.Jag har ingen anledning att ytterligare kommente-ra frågan om och . Vi har väli huvudsak samma värderingar. Det finns en solidari-tet bland olika ledare att själv ska lösa sinaproblem. En sådan solidaritet kan ibland uppenbarli-gen bli litet missriktad.Anf. 24 ():Herr talman! Först vill jag tacka för en informativoch klar redogörelse från Barcelona.Det är viktiga mål som är uppsatta. Tillåt migkonstatera att det är långt kvar innan vi har nått må-len, men de är inte desto mindre viktiga.Jag vill instämma i vad statsministern sade när detgäller den miljödrivna tillväxten och att den inte harfått det genomslag som vi hoppades och önskade. Skavi nå en verklig tillväxt och nå de här jobben är detnaturligtvis viktigt att tillväxten blir hållbar.Vi har hört ambitionen från statsministern.Finns det någonting mer konkret att göra för att gestarkare tyngd åt miljöfrågorna och den uthålligatillväxten?Jag vill anknyta till den brevskrivning som WillySöderdahl var inne på. Där har statsministern till-sammans med tagit upp snabbheten i attstarta företag i och att bygga ut bredbandentill . Togs frågan att ta bort byråkratin för småfö-retagen upp i , och small det till och gavresultat? Om jag förstod det rätt av redogörelsensmall det till och gav resultat för målsättningen attbygga ut bredbanden i . Jag skulle kunna frågaom ingår in den planen, men det förstår jagatt vi gör. Min fråga är hur statsministern serpå vad som i nationellt perspektiv krävs för att ökatrovärdigheten från för kravet att nå målet ombredband till alla hushåll i ?Anf. 25 Statsminister ():Herr talman! Det var många frågor, och jag skaförsöka besvara dem.På miljöområdet är det viktigt med indikatorer,alltså tydligt uppsatta signaler som talar om i vilkenriktning EU går miljömässigt. Kommissionen har ettsådant uppdrag.Vad gäller förebilder behöver vi inte vänta på EUför att göra det själva. Exempelvis är den energipoli-tiska proposition som vi lägger fram tillsammans -, och Socialdemokraterna- ett uttryck för en ny teknologisk ansats för dennaviktiga del av vårt ekonomiska liv.I fråga om de små och medelstora företagen är detkanske för mycket sagt att det small till. Det gjordedet inte. Däremot var vi helt överens om att ge gre-kerna i uppgift att till kommande år, nästa toppmötesom hålls i , göra till en av de stora frågornahur vi hanterar startandet av nya företag i medså lite byråkrati som möjligt. Där är bättre än vi,det vet vi. har vi i ett och annat attbidra med omkring våra erfarenheter, både negativaoch positiva, och det ska vi göra.Anf. 26 ():Herr talman! Jag välkomnar självklart och stårbakom detta att man nu lägger större tyngd på småfö-retagarfrågorna vid de kommande mötena för att nåresultat också där.Min fråga om bredbanden, de nationella konsek-venserna och förebilderna blir: Vilken ljus förebildser statsministern framför sig vad gäller bredbandsut-byggnaden i ?Anf. 27 Statsminister ():Herr talman! Jag glömde den frågan, förlåt, jagskulle ha besvarat det vid första inlägget. Jag är gans-ka optimistisk därför att bredband är en ny form avinfrastruktur, som ju så påtagligt kopplas till IT-boomen. Det är så att säga kusin med den teknologi-revolutionen. Vi vet att det med all ny teknik kommeren fruktansvärt snabb uppgång och väldiga förvänt-ningar. Sedan kommer konkurserna, sedan den eko-nomiska baksmällan och sedan faller det. Vi har justfallit, vi är där nere, men sedan kommer tillväxten.Jag är helt säker på att vi just nu står i det läge då detbörjar att röra sig i hushåll och hos andra som är deegentliga efterfrågarna av bredbandstjänsterna. Nubörjar det gå åt rätt håll. Då har vi en stadig tillväxtframför oss.Vi kan se på systemleveranser för dennya generationens telefoner. Där är det precis sammateknologikurva. Det går jättesnabbt uppåt, sedandyker det, sedan kommer det i gång och växer. Jagtror att kommer att vara en förebild i Europaför användningen av bredband. Jag tror att LennartDaléus stridsrop, digital allemansrätt, kommer attvara någonting som sprids ut över gränseroch på så sätt upplyser hela den europeiska konti-nenten.Anf. 28 ESCH (kd):Herr talman! På i var enav huvudfrågorna, om inte huvudfrågan, utvidgning-en av EU. är det kvar tills eventuellttolv nya stater ska komma med. I statsministernsuppräkning av de punkter som behandlades nämndesinte utvidgningen. Var den frågan över huvud tagetinte med på dagordningen?Anf. 29 Statsminister ():Herr talman! Nej, det var den inte, men samtidigtja, den var närvarande, närvarande i form av attsamtliga stats- och regeringschefer från ansökarlän-derna deltog i toppmötet under den fas då vi diskute-rade Lissabonprocessen. De fick ge sin syn på den.Däremot var det här toppmötet tid inte avsatt för attdiskutera förhandlingarna om de nya medlemsländer-na, de svåra förhandlingarna om regionalfonder ochjordbruk. Vi kommer tillbaka till det i . Där-emot var de på plats, och de uttryckte tillförsikt. Detkändes naturligt att vara några fler kring bordet.Dessutom var de i allra högsta grad på plats när vidiskuterade reformerna av rådets arbetsformer iframtiden, hur vi beter oss när vi är 20, 25, 30 med-lemmar kring bordet för att komma fram till beslut.Det ska också diskuteras i Sevilla.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återKulturutskottets betänkanden /02:KrU10-KrU148 § tillträde till Stockholmskonventio-nen om långlivade organiska föroreningarFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2001/02:MJU14Sveriges tillträde till omlånglivade organiska föroreningar (prop.2001/02:75).Anf. 30 ():Herr talman! Det här betänkandet behandlar för-utom tillträde till Stockholmskonventionenett antal motioner om kemiska ämnen och produkter.Vänsterpartiet har i betänkandet reservation om av-fallsförbränning samt om produkter och avfall frånfiskenäringen. Vi har även ett särskilt yttrande omkvicksilver i amalgam.Herr talman! För tids vinnande yrkar jag bifallendast till reservation 1 men står givetvis även bakomvår andra reservation.Syftet med är att för-hindra skadlig påverkan av s.k. POP-ämnen. Ännu ärdet bara tolv ämnen eller ämnesgrupper som omfattasav konventionen, men det är inte vilka ämnen somhelst. Det är åtta bekämpningsmedel - aldrin, klor-dan, DDT, dieldrin, endrin, heptaklor, mirex ochtoxafen. Till detta kommer de två industrikemikalier-na PCB och hexaklorbenzen. Utöver dessa finns pålistan två ämnen som bildas som biprodukter vidförbränning. Det är polyklorerade dioxiner och fura-ner.Dessa långlivade organiska och bioackumulerbaraämnen är inte att leka med. När de släpps ut i miljönkan de finnas kvar i årtal, decennier eller t.o.m. iårhundraden. De sprids med luft och vatten över storaavstånd, från ekvatorn till . En del av demlagras i feta vävnader hos djur och människor, vilketgör dem till de mesta problematiska kemikalier somvi och miljön kan utsättas för. Vi har fått kostråd närdet gäller dioxin i fisk. När får vi kostråd baserade påkemikalier i andra livsmedel? Eller ska vi sluta pro-ducera dessa ämnen som produceras både avsiktligtoch oavsiktligt?En del vanlig mat innehåller så höga nivåerav dioxin att en stor del av livsmedlen skulle varaotjänliga om gränsvärdena sattes på säkra nivåer.Inom FN har över 100 länder enats om att utsläppenmåste minska för att till slut helt upphöra. EU harsagt att medlemsstaterna måste vidta åtgärder för attminimera utsläppen. har sagt och beslutatatt alla utsläpp av farliga ämnen till miljön ska upp-höra.Men i pågår ändå en av de största utbygg-naderna av en dioxinkälla i modern tid, nämligensopförbränningen som ska fördubblas inom fem år.Denna utbyggnad sker dessutom utan någon övergri-pande konsekvensbeskrivning. Det är det som vårreservation nr 1 handlar om.Vi anser att det är anmärkningsvärt att denna ut-byggnad - en av de största industriella utbyggnadernai modern tid - sker utan en nationell övergripandekonsekvensbeskrivning. Visserligen prövas varjeenskild anläggning, men ingen bedömning görs avmiljöeffekterna av den samlade utbyggnaden. Dettycker vi är helt oacceptabelt, för oavsett reningsut-rustning och modernisering kommer mängden dioxini aska som läggs på våra svenska soptippar att öka iproportion med den ökade förbränningen.Då kan man ställa sig frågan om vi följer konven-tionens inriktning om att minimera och slutligen helteliminera utsläppen av dioxiner, furaner, PCB samthexaklorbenzen - ämnen som bildas vid sopförbrän-ningen.Dixoin är ett människoskapat, mycket farligt mil-jögift som lagras i fettvävnaderna hos människor ochdjur. Så länge dioxin produceras kommer det att spri-das till miljön och människorna. En stor mängd finnsredan spridd i miljön, och den bryts ned sakta. Vi ochmyndigheterna måste vidta kraftfulla åtgärder. Mins-kade utsläpp räcker inte, de måste elimineras. Allakällor till dioxinutsläpp bör kartläggas och åtgärdas.Behovet av detta ser vi när kostråden kommer istället för åtgärder. Vad ska vi göra med den åter-kontaminering som sker av vatten och våra hav ge-nom produkter och avfall från fiskenäringen? Vianser att borde få i uppdrag att isamråd med och seöver problematiken och föreslå en strategi för atthantera just detta problem. Detta tar vi upp i vår re-servation 2.Slutligen, herr talman, vill jag nämna vårt särskil-da yttrande som beskriver vår syn på kvicksilverhal-tigt tandvårdsmaterial. Vår syn är att detta tand-vårdsmaterial måste fasas ut och förbjudas.Vi anser att skrivningen i delmål tre i kemikaliest-rategin för giftfri miljö om utfasning av kvicksilversenast inkluderar kvicksilverhaltigt tandvårds-material.Eftersom regeringen avser att anmäla ett förbudmot användning av kvicksilver till EU har vi häravstått från att reservera oss i denna del. Vi avvaktarnu regeringens arbete på EU-nivå och avser att åter-komma om detta arbete inte leder till några konkretaåtgärder inom en snar framtid.Anf. 31 ():Herr talman! I detta betänkande behandlas propo-sitionen tillträde till Stockholmskonventio-nen om långlivade organiska föroreningar och därtillett antal motionsyrkanden. Jag tänker uppehålla migvid ett av dem, och det rör kvicksilvret.Sverige har, som alla känner till, systematiskt un-der arbetat med att avveckla kvicksilvretoch dess användning inom olika områden. Det är barainom tandvården som amalgamanvändningen ochdärmed kvicksilvret har utgjort något slags fredadzon. Det är just därifrån som det stora utsläppet sker av kvicksilver i vårt kretslopp. kom entredjedel av utsläppen till luft t.ex. från våra kremato-rier och därmed från kvicksilvret i amalgamet i deavlidnas tänder.Sveriges riksdag beslutade att amalgametskulle avvecklas . Många som arbetatlänge för ett amalgamförbud tyckte då att detta var ettsenkommet beslut. Det fördröjdes emellertid beroen-de på vårt inträde i den europeiska unionen. Det för-bud som hade beslutat om förhindradesrentav. Men eftersom kvicksilvret klassats som enmedicinteknisk produkt kunde vi inte tillämpa nor-mala miljöregler.Detta tycker jag, herr talman, är en orimlig politik.Påverkan på naturen är givetvis densamma om kvick-silverutsläppen kommer från varor som termometraroch batterier eller från amalgamfyllningar som inne-håller kvicksilver. Jag tycker att miljöreglerna börgälla allt kvicksilver oavsett hur det används.Jag vill, herr talman, med detta korta anförandeyrka bifall till reservation nr 6.Anf. 32 ():Herr talman! Vad är då långlivade organiska för-oreningar? Jo, typiskt för dessa är att de bryts nedmycket långsamt i naturen. De sprids över stora om-råden med nedfall också långt från ursprungskällan.Natur, fåglar, andra djur liksom människor drabbas.Genom att vi nu tillträder Stockholmskonventio-nen bidrar vi till att förhindra skadlig påverkan påmänniskors hälsa och på miljön. Ett tydligt exempelpå att skador tyvärr redan skett är situationen i . Fisken är så förgiftad att unga kvinnor rekom-menderas att avstå från att äta den.Jag vill, herr talman, peka på två viktiga delar i enpolitik för att komma åt de här problemen.Den ena delen handlar om EU:s kemikalielagstift-ning.