prot · GQ0939 · 2002-12-18 00:00:00 — Jag tycker mig faktiskt ha fått svar på de frågorna i näringsministernsanförande, så det gläder mig.Min första fråga var om näringsministern tycker att det är rimligt att el-skatten har höjts och att av elpriset är skatt. När-ingsministern redogjorde för att det var en del av politiken att ha hög skatt påel.Min andra fråga gällde om det behövs mer eller om det behövs mindre el iframtiden. Ministern sade att det kommer att behövas mer el . Därmåste jag få ställa en följdfråga. har ju gjort bedöm-ningen - jag antar att det är bland annat på denna som regeringens politikvilar - att elförbrukningen framöver kommer att öka med si och så mycket.Men ökningen sker snabbare. Jag undrar därför om energiuppgörelsen varbaserad på de prognoser som fanns tidigare och på vilket sätt det i så fallkommer att påverka energiuppgörelsen att vi förmodligen kommer att för-bruka mer el än som är prognostiserat.Slutligen, fru talman, vill jag säga att jag är väldigt spänd på att höra vil-ken motfråga jag får från näringsministern.Anf. 55 Näringsminister () replik:Fru talman! Min motfråga är: Hur kan det komma sig att le-damöter är så förvånade över att detta är en debatt och inte en frågestund?Riksdagens ledamöter verkar tycka att man ska stå här i talarstolen och svarapå frågor ungefär som i Fråga eller något sådant. Jag uppfattar dettasom en debatt där skillnader och likheter mellan partierna i en för folket vik-tig fråga ska klarläggas. Då tycker jag att det är rimligt att man diskuterarfram och tillbaka, inte bara enkelriktat. Jag tycker dock att en och annan harmisslyckats i den ambitionen.Jag gör mitt bästa när det gäller att svara på de frågor som jag får. De ärdock extremt många, så jag klarar inte att få tid för alla. Jag gör dock, somsagt, mitt bästa. Men jag kräver också rätten att få ställa en och annan mot-fråga.En sak som jag redan har nämnt men som inte blev berörd här var ärligtmenad och ingen retorisk fråga. Jag skulle nämligen gärna vilja ha klarlagtom liksom vill bygga ut kärnkraften. Jag har intekunnat läsa mig till någon syn på detta och efterlyser därför ett klarläggande.Jag är genuint nyfiken på att få veta detta.Vi har redan konstaterat att vi på samma sätt ser sambandet mellan till-växt å ena sidan och elförbrukning och energiförbrukning i övrigt. När till-växten är bra går det åt mer energi. Men vi måste ha en politik för att se tillatt detta samband blir så svagt som möjligt. En ökad och hög tillväxt ochsamtidigt minskad energiförbrukning, elförbrukning, har jag väldigt svårt attse.Vi vet ju att en regering i modern tid i har lyckats med bedriftenatt minska elförbrukningen genom en hel mandatperiod. Det var den borger-liga regeringen , och det berodde inte på att de varfanatiska elmotståndare, det berodde på att ekonomin havererade. När indu-strin står still och människor inte har råd att köpa saker som drar ström för-brukar de mindre el. Det är min tydliga utredande svar på den fråga som jagfått. Så här ser jag på sambandet. Det är ett uppfordrande synsätt. Vi måstejobba hårt för att försvaga sambandet, men det finns där.Anf. 56 () replik:Fru talman! Det sambandet är klart, frågan är bara om man ser det härsambandet och hoppas på tillväxt i samhället. Jag är inte säker på att reger-ingen för en politik som ger tillväxt, men jag tror ändå att det är regeringensförhoppning att man gör det. Då ser man också att elförbrukningen kommeratt öka. Det var därför jag frågade om energiuppgörelsen på något vis måsterevideras med anledning av att man kan se att elförbrukningen ökar mer änvad man hade trott.Sedan ska jag svara på ministerns fråga angående ochFolkpartiets syn på kärnkraften genom att citera ur vår gemensamma reser-vation där det står, sista meningen i andra stycket: "Därtill vill vi intehellerutesluta en eventuell framtida utbyggnad av kärnkraften i Sverige."Anf. 57 Näringsminister () replik:Fru talman! Jag beklagar, jag blev inte riktigt klar över vad detta betyder.Ni har lyckats enas om att inte utesluta. Men vill aktivt bygga ut.Jag kan inte tolka det på annat sätt än att inte vill gå lika långtisin skrivning om man har enats om en svagare formulering. Jag kanske harfel, jag är lite ödmjuk i den tolkningen. Men det är den enda rimliga tolkningsom går att göra.Eva Flyborg skäms inte för sin uppfattning och säger: Vi ska bygga ut, viska planera för fler kärnkraftverk. Man väntar bara på att få sätta spaden ijorden. Men från sida har man en mesigare formulering"utesluter inte".Jag kan ändå konstatera att och tillsammans ärisolerade i den här frågan. Jag har inte riktigt klart för mig Kristdemokrater-nas syn, men omställningen av energisystemet och en gradvis och långsiktigutfasning av kärnkraften bekänner de sig till. Det är milsvitt ifrån m och fp,men de har å andra sidan mycket annat som sammanfaller.Jag tackar för det beskedet. Eftersom inte har några fler re-pliker till sitt förfogande ska jag avstå från att ställa ytterligare frågor.Anf. 58 ():Fru talman! Det vore klädsamt om näringsministern lät talaför och , hon gör det bättre dessutom.Lår mig först kommentera den aktuella debatt som begärde.De senaste veckorna har illustrerat svagheterna i den energipolitiska uppgö-relse som har ingåtts. Jag får säga att det mot den bakgrunden är lite mag-starkt att begära en aktuell debatt. Det är nog första gången i hi-storia som ett politiskt parti begär en särskild debatt om sina egna tillkorta-kommanden.Men näringsminister var inte mindre fräck, får jag säga.Näringsministern rubricerade och politik somutkantspolitik. Vi borde i stället samlas hos på gungbrädansmitt. Sanningen är den att regeringens energipolitik och framåt juhar präglats mer av politik än av energi. energipolitiska beslut var ihög grad en uppvisning i maktpolitik där helt andra övervägande styrde re-geringen än rent energipolitiska överväganden.Sanningen är också den att den energipolitiska uppgörelse som man såsmåningom ingick med och var en uppgörelse idirekt konfrontation mot flera partier i , mot en majoritet i densvenska folkopinionen, mot hela det svenska näringslivet, mot en samladfackföreningsrörelse med LO, industrifacken men också offentligfacken medpå vagnen. är över huvud taget inte i närheten av gungbrädan.Är det någon som förespråkar en energipolitik som har en förankring i detsvenska folkdjupet är det och , låt vara att vi inte harriktigt lika många mandat i kammaren som vi förtjänar, men det är en heltannan sak som vi får rätta till framöver.Låt mig också säga att den här energipolitiken är ytterligt besynnerlig ochdestruktiv av det enkla skälet att elavregleringen har gett oss möjligheten attlägga ansvaret för utveckling och miljöanpassning av den svenska elproduk-tionsapparaten där det ansvaret rätteligen hör hemma, nämligen kraftindu-strin, i kraftbranschen själv. Just när man skapat de förutsättningarna fallerman tillbaka i gammalt plantänkande och börjar fatta riksdagsbeslut om hurel ska produceras i enskilda produktionsanläggningar ute i landet. Och manfattar stängningsbeslut i den mest bisarra tron att man kan stimulera morgon-dagens teknik genom att förbjuda dagens.Nej, samling vid gungbrädans mitt kräver en ganska radikal omläggningav den destruktiva energipolitik som regeringen, och Vänster-partiet står bakom. Jag kallar den destruktiv just därför att den bygger på detbisarra förhållningssättet att man kan stimulera ny energiteknik genom attförbjuda dagens. Men jag kallar den destruktiv också därför att den bygger påen medveten kapitalförstöring. Man behöver inte vara någon stor ideolog föratt säga det. Står man bara fast på marken inser man att det ligger en vissklokskap i att nyttja de produktionsresurser som man har byggt upp och somstår till folkhushållets förfogande. Dit hör också kärnkraftsreaktorerna i Bar-sebäck.Anf. 59 Näringsminister () replik:Fru talman! Låt mig säga att det alltid är lika rörande att höra ett parti somjust har tappat vad tredje väljare säga att man är det parti som bästrepresente-rar de breda folklagren och representerar någon sorts majoritetsuppfattning.Verkligheten är den att det här är en fråga som har splittrat i svensk politik ien . Vi har just nu på mycket länge en ordningdär en bred politisk överenskommelse över blockgränser ger stabilitet ochlångsiktighet, som är viktiga egenvärden i ett politikområde som känneteck-nas av så enormt långsiktigt beslutsfattande som energipolitiken. Jag tyckeratt det är tråkigt att så få partier menar allvar när de pratar om stabilitetochlångsiktighet. När de pratar om detta kombinerar de det med en smal ochkortsiktig politik som inte har förutsättningar att påverka på längre sikt.Det är förtydligandet av vad jag menar. Jag tycker att det är underligt attMikael inte tycks förstår detta.Mikael har chansen att svara på frågan om den otydlighetsom jag tyckte mig läsa i redovisning av synen på kärnkraften.Men han tog inte den chansen, så jag ska försöka en gång till. Har Modera-terna bestämt sig för att man vill bygga ut kärnkraften eller inte? Har mandörren öppen och utesluter inte, eller har man den synen att det är fritt fram,var så god och bygg ut om det finns kommersiella möjligheter och någonvill?Anf. 60 () replik:Fru talman! Den omständigheten, fru talman, att har 55mandat i stället för 82 mandat förändrat inte det faktum att den energipolitikjag står för har förankring i och den övriga svenskafackföreningsrörelsen. Den har förankring i det svenska näringslivet. Denenergipolitik som står för har inte den förankringen. Den harförankring hos och är inte heller så att den energipolitiska uppgörelsen 1997 har gett sta-bilitet och långsiktighet. Det är ju precis tvärtom. Just återfallet igammaldagsplantänkande, i denna tanke att riskdagen ska fatta beslut om vad enskildaproduktionsanläggningar ute i landet ska göra och inte göra skapar en otyd-lighet och en osäkerhet. Jag skulle vilja gå så långt som att säga att detskaparen osäkerhet om de långsiktiga förutsättningarna för att investera i industriellverksamhet i . Och det har varit vår huvudkritik vid sidan av miljö-aspekterna när det gäller den förtida kärnkraftsavvecklingen, att den justskapar en osäkerhet.Vi kan nog leva med skadestånd och sådant. Den stora kostnaden för enförtida kärnkraftsavveckling är den samhällsekonomiska kostnad som ligger iden osäkerhet som skapas kring förutsättningarna för att investera.Jag ska gärna svara på frågan om kärnkraft. Moderata samlingspartiet ärinte ett parti som sätter upp olika energislag som sol, vind, torv, kärnkraft,biobränsle och anger vilka vi är för och vilka vi är emot. Vi tycker att statenska ange spelreglerna för elmarknaden och fastställa miljökraven. Sedan ärdet kraftbranschen som i konkurrens om kundernas gunst ska utveckla denproduktionsapparaten.Ja, vi tar gärna bort det förbud som finns i svensk lagstiftning mot attbygga nya kärnkraftverk i , men jag tror inte att det finns någon somunder överskådlig tid skulle vara intresserad av att göra det. Man skulle intefatta ett sådant beslut på goda kommersiella grunder. Men, visst, kan vi ac-ceptera elva kärnkraftsreaktorer i drift, ja, då är det också rimligt att vitillåteren nybyggnad av kärnkraftverk.Anf. 61 () replik:Fru talman! har ju ett förflutet i näringsutskottet, mensedan har han varit borta därifrån . Därför är han i viss mån förlå-ten för att han höjer tonen så här i sluttampen på debatten.Det är egen tro att fackföreningsrörelsen, näringslivetoch majoriteten av svenska folket står bakom den moderata energipolitiken.Ändå är det intressant att , till skillnad från en del andra företrädare,försöker att vara en väldigt klar marknadsvän och marknadsföreträdare. få någonting till stånd, vill man styra ett energisystem bort från kol, oljaoch uran måste man anta en klar viljeinriktning.Bara för att höra vad tycker i dessa frågor skulle jagvilja ta upp detta med elcertifikat. Är det så dåligt ur marknadssynvinkel? Ärdet dåligt att vi försöker att få till stånd en överenskommelse med svenskkraftindustri och även med den elintensiva industrin? Är inte det smart, omman nu ska genomföra förändringar av det svenska energisystemet?Anf. 62 () replik:Fru talman! Med all respekt ber jag att få återkomma till frågan om elcer-tifikat. är ju medveten om att vi när behand-lade frågan preliminärt var negativa till de principbeslut som då fattades. Nuväntar vi på den proposition som näringsminister ska läggafram. Vi får väl se vad den innehåller och sedan återkommer vi på vanligtsätt. Så den debatten får vi ta efter nyår.En felaktighet som förekommer i den energipolitiska debattenär att man inte har respekt för de enormt långa ledtider som det handlar omnär man ställer om ett energisystem. Det finns en tro att man genom käckabeslut i kan genomföra en relativt snabb omställning. Så är det inte.Ledtiderna är oändligt långa. Det behövs ett teknikgenombrott om vi medbibehållen levnadsstandard ska kunna bygga vår energiförsörjning på förny-bara energikällor. Det är klart att det måste vara målsättningen och det är ditvi ska sträva. Men, som sagt, vi måste ha respekt för de långa ledtiderna.På 50 års sikt har jag väldigt svårt att tänka bort kärnkraften ur den glo-bala energiförsörjningen. Med den teknik som står till förfogande skulledet i så fall innebära att vi i de länder som har kärnkraft skulle göra anspråkpå de fossila bränslen som i huvudsak är det enda alternativet som står tillhela utvecklingsvärldens förfogande. Om inte detta jordklot ska gå mot enformidabel koldioxidkatastrof är det mycket som talar för att vi, som ett ut-tryck för internationell solidaritet, i de länder som har de teknologiska förut-sättningar för att hantera kärnkraften bör använda den just för att ge utveck-lingsländerna som saknar dessa teknologiska förutsättningar möjlighet attanvända andra energislag.Anf. 63 () replik:Fru talman! Jag håller med om att det är fråga om väl-digt långa ledtider när det gäller energifrågor. Det finns säkert en okunskapom detta på olika håll i samhället bland dem som kräver snabba förändringar,att de ska ske mer eller mindre över en dag.Men det är inte fråga om käcka beslut i när man försöker attändra på detta axiom, att ledtiderna är långa. När nu kol, olja och uran bärupp så stor del av den svenska energiförsörjningen har vi försökt att hitta enannan väg.Om det nu är fråga om så långa ledtider som säger -och jag håller med honom - är det ju märkligt att både och andramoderater alltid har gått emot ytterligare resurser för teknikutveckling, forsk-ning och så vidare som verkligen behövs om man ska komma framåt i dessafrågor.Mikael säger att vi i och andra utvecklade länder skafortsätta att använda kärnkraft så att övriga länder i världen kan använda oljaoch kol. Är det inte lite passivt? Vore det inte bättre om vi kunde gå före ochvisa hur man med ny teknik kan använda mindre el och hur man kan produ-cera el på ett mer miljövänligt sätt?Anf. 64 () replik:Fru talman! Jag har inget emot att går före och visar vä-gen. Men vi måste också producera den förnybara energin till priser som ärrimliga. Annars kommer vi att tappa oerhört mycket i levnadsstandard och ivälstånd.Det är inte så att går emot alla satsningar på forskning ochteknikutveckling, tvärtom. Men vi är väldigt angelägna om att de anslag somges verkligen styrs till forskningsansträngningar som kan leda till teknikge-nombrott. Vi ska inte bara subventionera en gammal och befintlig teknik, omän förnybar.Vad har blivit herostratiskt ryktbar för? Jo, han medverka-de till mysplyschbidrag. Ni minns säkert kaminbidragetdär man skulle få pengar av staten för att installera en braskamin hemma i sitthus. När man hade fått dessa pengar - man fick skjuta till en del själv också -och installerat sin braskamin, ja, då kom kommunens hälsovårdsnämnd ochinförde eldningsförbud därför att dessa kaminer ledde till så mycket utsläppav sot och annat elände över småhusområdet.Den typen av statliga bidragsansträngningar, som var ett inslag i 1997 årsenergipolitiska uppgörelse, ser vi moderater inte som framtidssatsningar.Anf. 65 ():Herr talman! Jag känner mig nödgad att begära ordet igen, men jag skafatta mig hyfsat kort.Vi har sagt att vi "utesluter inte tanken på ny kärnkraft". Det är en storskillnad mot att trampa gasen i botten som påstod att vi hadegjort, vilket vi aldrig har. Vi vill ha en fri produktion av energi som följerdeavtal, lagar och regler som statsmakterna ställer upp när det gäller krav påsäkerhet, miljösäkerhet och så vidare.Och snälla näringsministern, vi är inget utkantsparti. I den här frågan somvi diskuterar , energipolitiken, företräder vi en klar majoritet av svenskafolket, inte med avseende på antalet ledamöter i kammaren - det är helt rik-tigt, i alla fall inte än så . Vad stöder jag den uppfattningen på? Vi ärinte isolerade, det är regeringen i den är frågan. Allt beror självklart på vadman själv befinner sig, i periferin eller i centrum.Vad vi däremot inte vill ha, näringsministern, är mer olja och kol. Denpolitik som näringsministern, regeringen och dess samarbetspartier företrädergår ut på att man ska starta upp för de gamla energislagen som till exempelolja.Stabil politik - ja, det som blir stabilt är ju det socialdemokratiska partietsmaktinnehav. Det blir i sanning stabilt med sådana här uppgörelser, meningenting annat. Vi tar energipolitiken på allvar i . Vi tar ansvar -för miljön, för ekonomin, för Sverige.Det var ett möte i , som näringsministern säkertkänner till väl. Där talades det i mycket positiva ordalag om just kärnkraftensom en parameter och utgångspunkt för en uthållig utveckling i världen. Ärde också ute och cyklar? som talar positivt om kärnkraf-ten ute och cyklar? Svenska folket skulle säkert vilja ha ett svar på detta.Och man skulle säkert vilja ha en ny energiuppgörelse, kanske till ochmed mellan , och Socialdemokraterna, när väl Soci-aldemokraterna har insett att det inte går att ösa ton efter ton med koldioxid,svavel, kvävedioxid med mera över och västra . Så ser san-ningen ut i i dag.Anf. 66 Näringsminister ():Herr talman! sade att hon skulle fatta sig kort. Vi har hållitpå i redan, men hon överskrider sin talartid även i sitt andra anfö-rande.Eva Flyborg vill inte kännas vid att är ett utkantsparti i synenpå kärnkraften. Då skulle jag vilja vara väldigt kort nu och haett svar som kan formuleras med ett enda ord och ingen ny tvåminutersför-längning - det är kö till talarstolen just . Vilket parti ligger längre ut änFolkpartiet i sin syn på kärnkraften? Vilket parti ligger längre bort frånmitteni ? Vilket parti ligger längre bort från den andra utkanten, nämligenMiljöpartiet? Det räcker att svara med ett enda ord, så behöver ingen härvänta på lunch eller på nästa debatt längre än nödvändigt. Vi väntar ivrigt pådetta enda ord, . 67 () replik:Herr talman! Näringsministern vet att det inte går, därför att det är som attställa frågan: Har du slutat att slå din fru? Den frågan skulle jag inte hellerställa till näringsministern. Svaret på frågan är att befinner sig imitten, hur man än vill se saken. Men det beror ju självklart på var man självstår någonstans, om man befinner sig i periferin, som den socialdemokratiskaregeringen med samarbetspartier gör.Vi i befinner oss i mitten. Vi företräder en majoritet när detgäller vad svenska folket tycker och vill. Det är det som är lite svårt för när-ingsministern att acceptera. Men han lär nog få göra det i alla fall, för sådanär verkligheten och därmed sanningen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §. )9 § betänkande 2002/03:NU1Utgiftsområde 24 Näringsliv (prop. 2002/03:1 delvis och skr. 2002/03:8).Anf. 68 ():Herr talman! Det här betänkandet från näringsutskottet handlar om när-ingspolitiken i vid mening. Jag ska inte göra några långa utsvävningar. Vihade ju inslag av den här debatten redan under allmänpolitiskadebatt. Där hade jag anledning att ta upp en del av de problem som finns medatt starta och driva företag i vårt land och med det näringsklimat i vid meningsom ger alltför dåliga förutsättningar för företagsamheten i . Det är isin tur ett hot mot vår långsiktiga välståndsutveckling, eftersom ett fram-gångsrikt företagande och näringsliv är en förutsättning för välfärden.Det finns ett antal internationella undersökningar som indikerar att vi iSverige har ett väldigt dåligt entreprenörsklimat. Det finns statistik från deteuropeiska patentkontoret som visar att vi ligger väldigt högt när det gällertill exempel patentansökningar, men att vi ligger väldigt lågt i jämförelse medandra länder när det gäller patentansökningar som förs vidare och blir tillfungerande och vinstdrivande företag.Jag har också hävdat att mycket av problemen med det svenska närings-klimatet bottnar i ett genuint oförstående för företagandets drivkrafter ochvillkor från den offentliga sektorn och de politiker som fattar beslut om deregelverk som styr företagandet.Jag vet att jag i en diskussion med under den allmänpoli-tiska debatten hävdade att det maktbärande parti som hon tillhör främst före-träds av ombudsmän och personer med rötterna i den offentliga sektorn. Jagdristade mig till att säga att den genomsnittlige socialdemokratiska riksdags-ledamoten har bara sett företag på bild, och de företag som man då har sett påbild är dessutom ett stort företag i tillverkningsindustrin. Det finns ingeninsikt om de drivkrafter som leder den lilla entreprenören, den lilla företaga-ren.Det här leder till att väldigt många av de regelsystem som vi bygger uppär anpassade efter de stora företagen och efter de stora företagens intressen.Det gäller också skattereglerna. Vi har ju sett hur förmögenhetsskattereglernahar utformats med hänsyn tagen till , ,och andra, men att väldigt lite har gjorts för att anpassaskatte-reglerna efter de små företagare som bedriver verksamhet och ger sysselsätt-ning runtom i vårt land.Det finns naturligtvis många aspekter på företagsklimatet, och det finnsmånga saker som försvårar företagandet. Skattereglerna hör dit, liksom deberyktade 3:12-reglerna som försvårar generationsskiften och där hela ut-gångspunkten för konstruktionen är att företagaren är en presumtiv skatte-flykting. Allt detta är regler som försvårar.Det krävs en expert för att deklarera en enskild firma i vårt land. Vi har enarbetsrättslig lagstiftning som omfattar inte bara LAS, lagen om anställnings-skydd, och MBL vilket många tycks tro, utan som sammantaget rör sig omåtminstone 300 lagar och författningar som är svåröverskådliga för en normalnäringsidkare.Vi har miljöbalksregler som framstår som godtyckliga. Vihar totalt ca 40 000 sidor myndighetsregler som styr företagandet, och vi haren regelinflation på . Vi har 75 myndigheter som på 1 150blanketter infordrar uppgifter från de arma stackare som försöker att förverk-liga sina idéer och framtidsdrömmar i företagandets form.Det har gjorts uppskattningar inom som indikerar att det i vart fallför de mindre företagen kan röra sig om kostnader för att administrera heladet här regelverket på per anställd och år. Det ger jusvindlande summor. Skulle man omsätta OECD-beräkningarna till det svens-ka näringslivet i stort, blir summan av kostnaderna för att administrera regel-verket 50 miljarder . Det är alltså svindlande summor.Vi är starkt kritiska till vad som har uträttats av de senaste socialdemo-kratiska regeringarna när det gäller att förenkla hela regelverket för att un-derlätta för företagen. Vi har haft Simplex, en arbetsgrupp som ska försöka setill att rensa bort onödig byråkrati och nya regler, men det arbetet har enligtvår mening gått på sparlåga. Vi har haft Småföretagsdelegationen, där alltförfå av förslagen har genomförts och förts till för beslut.Vi har sett en fortlöpande försämring av näringsklimatetnär det gäller byråkrati, regler och uppgiftslämning i stället för den förbätt-ring som vi hade hoppats på. Vi menar att det inte räcker att bara bromsa nybyråkrati, utan man måste börja rensa upp i det byråkratiska regelverk somunder åren har byggts upp.Det måste kort sagt börja hända någonting.