prot · GP09123 · 2002-06-12 00:00:00 — Jag tror också att vi ska lämna Motalabakom oss. Utvecklingen har säkert haft sin gång där.Jag tror att man kan lära av gjorda erfarenheter.Socialdemokraterna vill gärna diskutera enskildaborgerliga kommuner. Det gör vi gärna. Vi tar gärnaen diskussion om , , eller nå-gon annan kommun. Men varför kan inte SoniaKarlsson namnge en enda socialdemokratisk möns-terkommun? Det tycker jag är ett fattigdomsbevis.Den frågan bör förfölja de socialdemokratiska kam-panjarbetarna under den kommande valrörelsen, så attvi får någonting att jämföra med.Anf. 79 ():Fru talman! Varför nöja sig med bara en mönster-kommun, ? Jag erbjuder ju allasocialdemokratiska kommuner att jämföra med.Anf. 80 ()replik:Fru talman! Då handlar det om alla socialdemo-kratiska kommuner, alla kommuner där socialdemo-kraterna har haft egen majoritet. Vi har ju gjort enstudie av dem. Då har vi bl.a. sett hur förhållandenaär i . Men jag förstår att man inte vill att vi skajämföra med och andra kommuner, ellervilka man nu vill dra fram, som man inte tycker ärsärskilt bra. Man är inte nöjd med och stolt över dem.Men jag vill att ni ska nämna någon socialdemokra-tisk mönsterkommun, eller ett par, som ni tycker ärsärskilt bra.Anf. 81 () replik:Fru talman! tog upp Motalakommun, och jag jämförde med en borgerlig kom-mun, . Det visade sig att hade både högrearbetslöshet och högre skatt än . Detta visar attModeraternas jämförelser i motionen är fel. Det är ettfelaktigt och dåligt underbyggt underlag.Anf. 82 ()replik:Fru talman! Falu kommun har under en lång tidinte haft en entydig majoritet, utan man har haft skif-tande majoriteter och oklart styre. Jag har ju erbjuditSocialdemokraterna att namnge någon kommun därman har haft makten väldigt länge i obruten följd, ochdet finns ju ett stort antal sådana. Där har ni rimligenkunnat förverkliga er lokala politik. Namnge då nå-gon av dessa kommuner som mönsterkommun!Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §. )9 § Tilläggsbudget 1 för budgetåret 2002Föredrogsfinansutskottets betänkande 2001/02:FiU21Tilläggsbudget 1 för (prop.2001/02:100 delvis).Anf. 83 ():Fru talman! Vi kan konstatera att tilläggsbudgetenär ovanligt omfattande, och ändå saknas viktiga initi-ativ. Regeringen har inte tidigare tagit till sig de var-ningssignaler som alltfler, nu senast ESV, kommermed. Det gäller framför allt den ofattbart höga sjuk-frånvaron och utslussningen från arbetsmarknadengenom förtidspensioneringar. Det är något i grundenfel när människor på detta sätt försvinner urförvärvslivet och även tryggheten. Det är inte bra fördem, och det är inte bra för landet. "Förödande" ärinte ett för starkt ord i det sammanhanget - ekono-miskt och socialt.Det som till att börja med var ett smygande hotsyns nu i ekonomiska termer. Den budgeteringsmar-ginal som för lite var 33,7 miljar-der minskar nu till 0,9. Det om något är ett tecken påatt regeringen inte har lyckats kontrollera kostnadsut-vecklingen. Genom detta dragspel har regeringenskaffat sig utrymme för att smygexpandera. Redanbeslutade utgifter har tillåtits att öka, och nya hartillkommit. Det är ett reptrick i valtider, men somalltid kommer det surt efteråt. Kortsiktigt uppnår mankanske sina syften, men svenska folket får stå förfiolerna nu eller senare.Delvis har detta kunnat passera tack vare ökadeskatteintäkter, som en försenad efterbörd av den pas-serade högkonjunkturen, men det var då det. Som allahar kunnat notera har tiderna förändrats. Företag har varslat, och krisen inom vårastora svenska flaggskepp har varit en daglig mätarepå den obalans som vi befinner oss i. Arbetsmark-nadsläget är skakigt. Just i detta läge och efter det attvårpropositionen har lämnats till , mitt un-der motionsperioden, kommer spenderbyxorna påigen, och regeringen lovar en höjning av nivån i a-kassan till den nätta summan perår. Visst är det valrörelse! Det är alltså ytterligare enpermanent budgetpåfrestning. Hade det inte varitklokare, om man nu ändå ska flirta, att kraftsamla närdet gäller rehabilitering och återvändande till arbeteän att förstärka utanförskap?Fru talman! I stället för att använda den frist somhögkonjunkturen faktiskt innebar till att göra de of-fentliga finanserna mindre konjunkturkänsliga genomsänkta utgifter och tillväxtbefrämjande skattesänk-ningar har uppladdningen inför valåret varit viktigareän det långsiktiga perspektivet. Det kan bli bekym-mer. Det blir bekymmer om man ska tro ESV. Dekommande åren är osäkra.Den bild som regeringen presenterar i vårproposi-tionen är med andra ord långt ifrån fullständig, ochhoten är flera. Kostnaderna för sjukskrivningarna ärett. Flyktingmottagningen och läkemedelsanvänd-ningen är andra. Detta leder till ackumulerade under-skott som förr eller senare måste betalas.Jag ska bara ta upp några ytterligare exempel. Förpolisen kommer det med nuvarande verksamhet ochanslag att fattas ca 1 miljard, för kriminalvården un-gefär lika mycket. För flyktingmottagningen, som jaghar nämnt, riskerar detta med samma förutsättningaratt uppgå till närmare 7 miljarder. Det ingående un-derskottet för läkemedelssubventionen är 1,6 miljar-der, och det ska delas mellan staten och landstingen -landstingen som redan är hårt drabbade. Det sam-manlagda underskottet när det gäller sjukpeng ochförtidspensioneringar kommer enligt RFV:s progno-ser att uppgå till ca 28 miljarder. När det gäller för-äldrapengen och underhållsbidragen beräknas det blimer än en halv miljard i underskott. Det nya löftet omen höjd ersättning i a-kassan innebär, som sagt, 3miljarder. betyder den nya nivån ökadeutgifter på 7 ½ miljard kronor. Det skulle jag viljakalla en jobspost. Hur går detta ihop? Vad är det somregeringen vet men inte vi andra, inte ESV heller?Till detta kommer hattandet med tidpunkter förutbetalningar exempelvis av EU:s jordbruksstöd. Dithör omvandlingen av bidrag till riktade skattesänk-ningar, t.ex. den tillfälliga nedsättningen av arbetsgi-varavgifter till kommunsektorn, som Kommunför-bundet för övrigt ser som en björntjänst. Och dit hörinte minst lånefinansieringen av infrastruktursats-ningarna. Listan kan göras längre.Vad är det som regeringen vet men inte vi andra?Fru talman! Det är inte roligt att vara den som sä-ger stopp och belägg, och någon av oss på den bor-gerliga sidan kommer säkert att kallas för gnällspik,men sammantaget innebär vår kritik att underlaget,som ligger till grund för bedömningen i vårproposi-tionen, är missvisande. Och i konsekvens med dettaär det missvisande även för tilläggsbudgeten.I betänkandet har vi moderater ett antal reserva-tioner, noga räknat åtta, och ett särskilt yttrande. I denförsta redogör vi, som sagt, för det pressade läget ochdet missvisande beräkningsunderlag som ligger tillgrund för regeringens antaganden. Och det kan intenog betonas, eftersom statens underliggande under-skott nu ökar mycket snabbt. Enligt kommer det underliggande underskottet istatens finanser att uppgå till 60 miljarder kronornästa år. Den stora sprängkraften ligger i de fortfa-rande stigande kostnaderna för ohälsan. Denna trendmåste brytas.ESV:s syn på saken är lakonisk: Det är så här detser ut när utgifterna börjar skena. Det är en obehagligbild, en bild som vi känner igen.I de följande reservationerna ifrågasätter vi Sta-tens fastighetsverks förvärv av ochdet vidgade uppdraget för . Förslagetinnebär att bolaget även ska kunna för-värva kommunala bostadshus för omvandling tillföretagslokaler.Vi anser att det är olämpligt att staten blir en alltstörre fastighetsägare när privata intressenter medstörsta säkerhet har lika stor eller större kompetensoch kännedom om de regionala förutsättningarna.Reservationerna 5 och 6 handlar om investerings-bidrag för anordnande av studentbostäder och ny-byggnad av hyresbostäder. Vi är av den bestämdauppfattningen att bostadsmarknaden skulle må bra aven renovering utan snedvridande statliga subventio-ner. Vi har i andra sammanhang lagt fram en radförslag som syftar till total omläggning av bostadspo-litiken. Utgångspunkten är att göra det billigare ochenklare att bygga och förvalta bostäder.Man bör satsa på mer direkta åtgärder för att t.ex.få fler studentbostäder, inte lappa och laga i ett sjuktsystem. Det skulle kunna vara möjligt att skattefritthyra ut en del av den egna bostaden till studenter. Detskulle utan tvekan lösa många problem.Statens fastighetsverk bör också inventera detegna fastighetsbeståndet för att se om det finns möj-lighet att ta fram ett billigt boende. Problemet äratt där det byggs är bostäderna så dyra att de ungainte har råd att bo i husen. Studiepengarna ska juräcka till så mycket mer, bl.a. kurslitteratur.Skatterna på byggande och boende måste sänkas,konkurrensen inom byggsektorn förbättras, planpro-cesserna göras snabbare, effektivare och billigare. Detär de grundläggande problemen.Det är en paradox att staten har betalatut inte till kommunermed bostadsöverskott. Det är hus som ligger fel ochsom ingen efterfrågar men som ändå har producerats.Så snett kan det gå.Utöver de redan utbetalda miljarderna gör reger-ingen nu bedömningen att ytterligare 3 måste satsas,alltså sammantaget 7 miljarder för . De missriktade kommunala bostadsföretagenhar byggts upp med hjälp av skattebetalarnas pengar.Nu ska samma skattebetalare betala för rivning och av-veckling.Den föreslagna nya myndigheten tror vi inte hellerpå. Vi tror inte att mer byråkrati löser problemen.Däremot bör en tillfällig delegation fortsätta i Bo-stadsdelegationens spår. Men den ska vara just tillfäl-lig och ges klara och tydliga spelregler. Ytterligaresnedvridning av konkurrensen på bostads- och lokal-marknaden måste undvikas. Stödet ska bara gå till dekommuner som uttömt sina egna möjligheter mensom fortfarande har stora problem. Syftet från vårsida är naturligtvis att skydda den kommunala kärn-verksamheten.Fru talman! I den sista reservationen framgår våraförslag till ramar i förhållande till regeringens förslag.Den utan tvekan viktigaste skillnaden är att vi inte gårmed på nedskärningar inom områden där människor-na är som mest utsatta. Det gäller 704 miljoner tillarbetshandikappade och besparingarna på hälso- ochsjukvårdens besvärs- och tillsynsmyndigheter. Re-geringen gör ingen analys av neddragningarnas kon-sekvenser för patientsäkerheten.Enligt den information vi har fått kommer bespa-ringarna att innebära allvarliga problem för Socialsty-relsen, ochSmittskyddsinstitutet. Det gäller också försäkrings-kassans möjligheter att på ett mer konstruktivt sättägna sig åt rehabiliteringsproblematiken. Vi som harvarit ute och besökt försäkringskassorna vet att mandär knappt hinner betala ut pengarna. De som skullebehöva snabb planerad rehabilitering för att kunnaåtergå till arbete får vänta i månader på sin tur. Någotmer destruktivt är svårt att tänka sig i en välfärdsstat.Fru talman! Det finns ljusglimtar. Denna dag harvåra duktiga grabbar på andra sidan jordklotet gjorten fantastisk insats. Vi kan väl alla enas om att vikommer att följa dem med uppmärksamhet och storaförväntningar. Det står visserligen inte i detta betän-kande.Den lilla ljusglimt som finns här är att finansut-skottets majoritet även ställer sig bakom en motion avCarl G om ersättning för viltskador. Som viser det är detta ett steg i riktning mot den självklaraprincipen att i den mån staten fattar beslut som inne-bär intrång eller skada, i detta fall genom sin rov-djurspolitik, ska detta kompenseras fullt ut.Fru talman! Detta är sista gången som jag står idenna talarstol. Jag ska helt kort framföra ett storttack till all personal runtomkring i huset som undermina år här i alltid på ett mycket tjänstvil-ligt och vänligt sätt hjälpt mig till rätta i stort och ismått. Det är få arbetsplatser där man möts av en såstor tjänstvillighet och vänlighet. Jag tackar för detta.Jag tackar naturligtvis också kolleger i utskott ochruntomkring i huset men framför allt personalen.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationnr 1 men står givetvis bakom de övriga moderatareservationerna.Anf. 84 PER ():Fru talman! Det är alltid tråkigt att peta in lagdbudget som gäller, när man anser att det skulle varaen annan budget som skulle gälla för det här landetför att det i fler avseenden skulle vara bättre. Flera avde punkter som vi kritiserar och tar upp kommer attdebatteras och även . AnnaÅkerhielm har också tagit upp några av våra gemen-samma reservationer.Jag inskränker mig i detta anförande till att yrkabifall till reservation 14. Jag vill också tacka Annaoch för en god gemenskap mellan rallarsving-arna, inte minst från Bengt.Anf. 85 ():Fru talman! Vi behandlar nu Tilläggsbudget 1 . De flesta förslag som finns är na-turliga kompletteringar till en budget som inte tillfullo har varit komplett innan. Det finns inte mycketatt invända mot förändringarna.Men i ett fall lappar och lagar regeringen på ettområde utan att det leder någon vart. Flera har varitinne på det tidigare. Det är inom bostadspolitiken.Bostadspolitiken har lett till en återvändsgränd.Många kommunala bostadsbolag har en krisartadsituation. Det råder stor obalans regionalt med bristpå bostäder i vissa områden och överskott i andra.Detta har skapats genom inlåsningseffekter i förstahand i hyressättningen och i stelbenta regler i övrigt.Regeringens recept är att ge bidrag till kommu-nerna för att riva bostäder, likaså att ge bidrag för attbygga nya bostäder.Vi tycker att detta inte går ihop. Vi menar att bo-stadsmarknaden måste fås i balans genom att inlås-ningseffekterna tas bort. Det är framför allt hyresrät-ten som utgör en propp i systemet. är det intenågon som bygger hyreshus, eftersom det är en renförlust att göra det.Ta bort fastighetsskatten på hyreshus! Hyreshusenär ju dubbelbeskattade . Ta bort utgiftsskatten påbostadsförvaltning! Då blir det lönsammare att byggahyreslägenheter. Gör hyressättningen mer flexibel!Då kommer detta att fungera alldeles utmärkt. Dåförsvinner bruksvärdessystemets delar där man hålleruppe hyrorna i vissa områden. Det kommer i ställetatt ges utrymme i systemet för att sänka dem där detbehövs. Det är en mycket bättre metod än att subven-tionera rivning av bra bostäder och ge bidrag till attbygga. Då får vi en marknad i balans.Detta är den annorlunda åtgärdskatalog vi vill seför att lösa dessa problem på naturlig väg. Därför harvi tidigare avvisat förslag om anslag till rivning avkommunala hyresfastigheter, och därför avvisar viockså i detta betänkande regeringens förslag om attöka anslagen till 600 miljoner för att bygga nya hy-resfastigheter.I propositionen föreslås det också att en kommu-nal bostadsakut ska inrättas, en statens bostadsnämndsom man kallar det, som ska ta över och rekonstruerakommunala fastigheter och bolag med krisartad eko-nomi. Av samma skäl avvisar vi denna del i den härpassiva avvecklingspolitiken. Vi vill ha en utveck-lingspolitik. Vi vill utveckla fastighetsmarknadenmed att ge förutsättningar för en sund bostadsmark-nad att fungera på de boendes villkor. I det här falletförordar vi att det bolag, , som har iuppdrag att utveckla försvarsfastigheter även ska fåmöjlighet att förvärva och utveckla kommunala bo-stadsfastigheter. Vi behöver inte ha ett särskilt organför det, utan det kan ske där.Med det anförda ber jag att få yrka bifall till re-servation 4. I övriga punkter där inte reservation frånCenterpartiet står emot yrkar jag bifall till utskottetsförslag.Anf. 86 ():Fru talman! Vi har ett underliggande underskott istatsfinanserna. Det är bara pengarna från Riksbankensom räddar saldot. Budgeteringsmarginalen, dvs.reserven för oförutsedda utgifter, är för länge sedanborta. Redan långt innan denna tilläggsbudget ladesfram hade i sin prognospekat på att utgiftstaket skulle överskridas omingenting gjordes.Då hade man ju kunnat tro att den här tilläggs-budgeten kanske skulle försöka ta tag i de sakerna,särskilt som även budgeteringsmarginalen för nästa årredan är förbrukad. Det vanliga knepet att flytta sakermellan åren går alltså inte att tillgripa. Ohälsotaletoch därmed kostnaderna för långtidssjukskrivningaroch förtidspensioner växer. Prognosen är att de blirhögre än angiven summa i budgeten.Man hade kunnat förvänta sig att regeringenskulle ha hanterat de här sakerna på ett lite mer offen-sivt sätt.I stället kom det en tilläggsbudget med en lång radolika små förslag som vi förstod hade föranlett mångaöverläggningar: Om ni får 10 miljoner till det får vi 5miljoner till det, och så finansierar vi det med en rejälskattesänkning för kommunerna. Så uppfattar jag attdet gick till.Ett par dagar efter det att detta förslag lagts framhöjdes också a-kassan varaktigt med ca 3 ½ miljardkronor, ett förslag som över huvud taget inte finnsanalyserat och beskrivet i det här sammanhanget.Nog är det alltså lätt att hålla med den moderatareservationen, nr 1, om att underlaget i hög grad ärbristfälligt och att det kanske inte riktigt är på dennagrund som riksdag borde fatta beslut omstora, viktiga budgetfrågor som handlar om mångamiljarder och som kan få återverkning på människorsvardag. Jag gjorde dock bedömningen att det är enöverloppsgärning att tro att den här regeringen, omriksdagen skulle bestämma det, skulle komma tillba-ka med ett bättre underlag än vad man redan gjort.Jag satsade i stället på att vi återkommer frånen annan regering med ett bättre underlag och med enbättre budget.Fru talman! Jag tänkte därför i stället gå över mycket mer konkret frågeställning. Jag håller till fullo med om de in-vändningar som riktade mot den fördabostadspolitiken och om vilken typ av förändringarman egentligen behöver göra för att komma till rättamed problemen på bostadsmarknaden. Nya bostads-akuter osv. är knappast någon lösning på något pro-blem.Jag vill särskilt ta upp frågan om Vasallen. ge Vasallen ett utökat mandat att inte bara hante-ra vissa försvarsfastigheter och försvarsanläggningarutan också kunna köpa upp och sedan sälja olikaandra fastigheter.Göran lovade att detskulle byggas bostäder, och inte bara lite grann utanen helt ny stor stadsdel, i i kom-mun, som vi pratade lite om förut . Det skulle blihyresbostäder, och Vasallen skulle äga detta. Bl.a. avden orsaken, förmodar jag, flyttades Vasallen in di-rekt under Finansdepartementet.Detta var , och sedan desshar i praktiken ingenting hänt vad gäller bostadsbyg-gandet. Jag var där och tittade så sent som i onsdags.Det finns ingen som vill bygga några hyresbostäderdär - av precis de skäl som påtalade.Vad som däremot har hänt är att störstaflygklubb har blivit vräkt av Vasallen. Och det hand-lar inte bara om flygklubben i ; också poli-sen och en lång rad andra verksamheter som manunder har lagt ned stor energi och möda påatt få att etablera sig i området har vräkts. Detfinns inga bostäder. Det finns inga vägpengar, så detkommer inte att gå att dra några kommunikationer tilldet här bostadsområdet om det nu kommer till. Ingenvill bygga några bostäder då det inte går att få eko-nomi i det. Det finns ingen möjlighet för kommunenatt finansiera de olika tröskelinvesteringar som be-hövs på grund av de brister i utjämningssystemet somvi pratade om i den förra debatten.Vad man i stället har gjort från Vasallens sida,med goda minne, är att sabotera degoda möjligheter till utveckling i området som finns och som man lagt ned mycket energi på att nå.Nu vill man utöka det här mandatet. För migkänns det självklart att säga nej till det, och jag villdärför yrka bifall till reservation 3.I övrigt skulle jag vilja ta upp några specifika an-märkningar vi har mot den lilla lista som Socialde-mokraterna och deras stödpartier har gjort upp.Vi kan inte förstå varför man måste begränsa sigtill 10 miljoner i anslaget för att kunna hjälpa utsattakvinnor. Vi vill lägga på 10 miljoner där så att ut-vecklingen av stödet inte behöver begränsas, SivHolma, till storstadsregionerna. Med 10 miljoner tillkan det här nå hela landet.Vi tycker att det är oacceptabelt att man gör dennaplötsliga och stora indragning på anslaget till arbets-handikappade.Vi tycker inte att man ska minska på kvalificeradyrkesutbildning.Vi vill inte inrätta en ny myndighet för hundar ochkatter utan tycker att man ska återkomma med ett nyttsystem för samlad livsmedelssäkerhet som inkluderarhela djurskyddet. De 15 miljonerna tycker vi att mandelvis borde använda till de akuta behov som finnsför livsmedelskontroll på och tillett ökat anslag på till konsumentor-ganisationerna.Fru talman! Jag står givetvis bakom alla mina re-servationer men yrkar bifall bara till reservation 3.Anf. 87 ():Fru talman! Gastkramningen är över för den härgången. har kvalificerat sig till åttondelsfinali fotbollens världsmästerskap. leder ocksåEU:s välståndsliga i ett sammanvägt index som tarupp 20 välfärdsindikatorer. Därmed kan den här de-batten förhoppningsvis ske i viss avspändhet.Tilläggsbudget 1 innehåller en rad skarpa förslag.Anslaget för sjukpenning och rehabilitering höjs med2 ½ miljard kronor. Flyktingmottagningen förstärksför att effektivisera handläggningen och minska vän-tetiderna. Investeringsbidragen för studentbostäderutökas och förlängs. Investeringsbidraget för nybygg-nad av hyresbostäder förlängs. , somexpanderat mycket snabbt och med framgång förädlatnedlagda försvarsfastigheter, får nu även förvärvakommunala fastigheter för omvandling till företags-lokaler eller andra lämpliga ändamål.Som en uppföljning av rovdjurspolitiken tillstyrksdelvis en moderatmotion angående ersättningar förviltskador - ja, alltså till de moderata rovdjuren.Propositionen har tagits fram i samarbete medVänsterpartiet och , vars konstruktivainsatser i sammanhanget förtjänar att framhållas.De borgerliga partierna har fogat 16 reservationeroch 4 särskilda yttranden till utskottets betänkande.De kan sammanfattas under den vidsynta samlingsru-briken Har ni hört dem förut? eller Intet nytt undersolen. I samtliga fall saknas bästföredatum.I reservation 1 kräver och Kristde-mokraterna ett nytt s.k. relevant beräkningsunderlagför budgeten. De talar om manipulationer, sjunkandetillväxt, m.m. har tillväxten sjunkit, klagar och . Att Kristdemokrater-na hakar på dvärgalåten är lite förvånande med tankepå att man inte har någon egen motion i frågan.Mot de förenade högerpartiernas samlade vekla-gan kan vi ställa Internationella valutafondens årligaexamination av ekonomi. beröms irapporten för att kunna kombinera tillväxt, stabilitetoch social välfärd, som vi delar med oss avvår välfärd genom ett internationellt sett högt bistånd.Det är i och för sig riktigt att tillväxten inte varittillräckligt stark . Menutvecklingen har brutits . Mellan1994 och 2001 hade en högre tillväxttakt ängenomsnittet för EU-länderna. BNP ökade underförsta kvartalet 2002 , jämfört med förstakvartalet . Den ökningen är kraftigare än väntat.Några manipulationer är det definitivt inte tal om.Beräkningarna baseras på gällande regler och konse-kvensberäkningar av fattade eller aviserade beslut.Enligt konsekvensberäkningen uppnås de budgetpoli-tiska målen. Det innebär att utgiftstaket samti-digt som det konjunkturbaserade saldot förväntasuppgå till . Det aviserade försla-get om höjda ersättningsnivåer i a-kassan beräknaskosta ca och 3 miljarderfr.o.m. Utgiftshöjningen ryms inom de av riks-dagen beslutade ramarna om anslagssparande och denflexibilitet som finns i övrigt inom budgetsystemet,dvs. anslagskrediten beaktas.Regeringen har aldrig haft för avsikt att dölja någ-ra åtgärder. Mot slutet av visade det sig attde takbegränsade utgifterna skulle bli betydligt lägreän förväntat som det makroeko-nomiska läget försämrades. I den situationen var detnaturligt att tidigarelägga vissa utgifter för att därige-nom säkerställa att utgiftstaket klarades även i ettsämre ekonomiskt läge.De borgerliga partierna reserverar sig mot försla-get att vidga uppdraget för AB Vasallen till att ocksåomfatta övertagande av bostadsfastigheter som intelängre behövs för bostadsändamål. När reservanternafrånkänner företaget kompetens på området talar demot bättre vetande. I själva verket har Vasallen varitmycket framgångsrikt i sin uppgift att förädla nedlag-da försvarsfastigheter.