prot · GP0992 · 2002-04-09 00:00:00 — De vill inte med sam-ma tydlighet som regeringen har förstärka resursernatill skolan. Det är det första vägvalet.Det andra vägvalet är - vilket jag tycker är väldigtviktigt - att när vi gör denna kraftsamling på 5 mil-jarder i nivåhöjning på permanenta statliga bidrag tillkommunerna är det väldigt viktigt att det för med sigatt vi får den önskvärda utvecklingen i kommunernamed mer personal och fler lärare så att måluppfyllel-sen för de enskilda eleverna ökar. Den elev som be-höver särskilt stöd ska få det. Därför har vi valt dennakonstruktion.Av landets drygt 280 kommuner är det bara tvåkommuner som inte får del av dessa resurser. Kom-munerna har väsensskilda ekonomiska förutsättning-ar, men det är två av över 280 kommuner som inte fårdel av detta. Jag är alldeles övertygad om att de tvåkommuner - och - som inte fick delav det första steget arbetar hårt för att få vara med ifortsättningen.Jag tror att detta spelar en roll också när det gällerdynamiken framöver. I varje kommun måste de stat-liga resurser som tillförs direkt till skolan komplette-ras med att man själv prioriterar skolan i budgetarbe-tet. Därmed får vi också en utveckling för skolan somär önskvärd.Jag ser att detta är ett bra system som i grundengör det bättre för skolan eftersom det tillför mer re-surser. väljer att inte prioriteraskolan. Det beklagar jag. Jag tror nog att det blandväljarna finns en stark uppslutning kring att man görpå detta vis.Anf. 54 ():Fru talman! anser att det ärväldigt viktigt med mer resurser till skolan. Därförhar vi också satsat mer pengar till kommunsektornutöver regeringens förslag. Vi vill satsa på skola,barnomsorg samt omsorg och omvårdnad av äldre.Eftersom skolministern berörde den delen vill jagfråga: Varför denna styrning? Varför inte anförtrokommunerna att själva bestämma på vilket sätt re-sursförstärkningen ska användas?Regeringen valde att öronmärka pengarna. Det in-nebär att de kommuner och de skolor som harsatsat på personal kanske har behov av nya lärome-del. Jag tror att vi alla har tagit del av en annonskam-panj där vi med viss förskräckelse har kunnat se huren del läromedel ser ut. Vi har också kunnat tadel av dessa läromedel hos våra egna barn - jag har ialla fall gjort det. Böckerna är fyllda av understryk-ningar och andra anteckningar, och dessa böcker skabarnen använda än en gång för att ta till sig kunskap.Det finns andra satsningar som kan behövas, t.ex.på lokaler. Men regeringens väg innebär att denkommun som har gjort satsningar på personal ochsom behöver satsa på andra områden får inte möjlig-het att göra det. Den styrningen ställer Kristdemo-kraterna inte upp på.Vi ställer oss alltså positiva till pengar till densvenska skolan. Men vi anser att det är fel att rege-ringen styr hur dessa pengar ska användas.Jag fick inte något svar på frågan varför en kom-mun som har arbetat med att få sin budget i balansgenom att tvingas att säga upp personal - detta be-skriver också skolministern mycket tydligt i sitt svar- bestraffas. Den bestraffas genom att den får beskedfrån om att det inte blir några pengar. Defår inte de pengar som skolministern beskriver är såviktiga för landets skolor och ytterst för de enskildaeleverna. Är det inte viktigt för dessa kommunerselever? Är det så som jag ska tolka ministerns svar?Jag har inte fått något svar på frågan varför detfinns två kommuner som har fått nej. Jag får åter-komma i mitt nästa inlägg med ett konstaterande omvad det kan handla om. Jag avvaktar svaret.Anf. 55 Utbildningsminister ():Fru talman! senaste inlägg äravslöjande där hon ställer frågan: Varför öronmärk-ning av pengar till skolorna? Ja, det är därför att detbehövs. Varför mer personal? Ja, därför att det be-hövs.Vår bedömning är att det behövs mer lärare ochandra specialister i skolan i samtliga landets kommu-ner. Skolan har gått igenom ett mycket svårt 90-talmed besparingar som har drabbat inte minst de eleversom har särskilda behov. Då behövs det fler special-pedagoger, fler sjuksköterskor, fler kuratorer, fler avandra viktiga yrkesgrupper i skolan för att barn ochungdomar ska få den hjälp som de behöver. Att Gu-nilla Tjernberg behövde ställa frågan tyder på attskolan inte är prioriterad hos , ochdärför väljer man heller inte att öronmärka en sats-ning på skolan.Poängen med det här stödet är att vi i första om-gången ska få den här ändringen i landets samtligakommuner utom två. Jag är ganska säker på att innanden här resan är över har vi samtliga kommuner medoss, för det är en fråga som alla kommuner naturligt-vis prioriterar. Samtliga kommuner utom två är medpå detta första steg med ytterligare resurser för attanställa fler lärare. Det tyder också på att kommuner-na ser att det är här som man vill prioritera för attkunna anställa fler lärare och kunna ge barn och ung-domar den hjälp som de behöver.Jag tycker att de frågor som visar att det inte är riktigt prioriterat.Själva idén om riktade statsbidrag tror jag ocksåär en väldigt viktig signal. Vi har en decentrali-serad skola som kommunerna har huvudansvaret för.Det tycker jag i grund och botten är mycket bra. Menstat, regering och riksdag har också ett viktigt ansvarför skolpolitiken. Stat, regering och riksdag har inteabdikerat i takt med decentraliseringen, utan vi hardels det viktiga utvärderingsuppdraget, dels möjlig-heten att gå in och särskilt stötta när vi vill få envändning i kvaliteten i skolan.Jag menar att de resultat vi ser i skolan ger vidhanden att det måste till en resursförstärkning, och dåhar vi konstruerat statsbidraget så att det blir mycketstarka driftkrafter för samtliga kommuner i landet attvärna skolan och i takt med att ekonomin förstärksprioritera skolan. Det tycker jag är en sund politik,och den står jag för fullt ut.Anf. 56 ():Fru talman! Tack för svaret på den delen av mininterpellation, skolministern. Jag kan konstatera attskolministerns partikamrater gör en annan bedömningute i kommuner. gick man på sina egna partikam-rater på en annan nivå för att åtgärda problemet ochfick nej från den nivån också.Jag har inte fått något svar på vad det var somgjorde att en kommun fick ett nej. Man hade ju valtatt göra en sanering, och det var det som var ambitio-nen, efter vad jag nu hörde av skolministern. Manskulle komma åt de hål som hade skapats . Det var det kommunen hade gjort, och då blirman bestraffad. Jag fick alltså ingen kommentar tilldetta. Om det finns andra delar när det gäller hur manska kunna tillämpa det öronmärkta bidraget, måstedet ju framgå på något sätt, och det har det inte gjort iskolministerns svar till mig.Jag undrar: Vad avser skolministern att göra föratt dessa två kommuner - jag fokuserar på dessa tvåkommuner - ska få del av de specialdestinerade bi-dragen när de nu återkommer med sina ansökningar?Jag tror att det svar som skolministern nu ger i sittsista inlägg är väldigt viktigt. Jag har alltså ännu intefått något svar. Om skolministern inte vill svara mig,kan skolministern svara alla de elever och framför alltden personal som undrar och som ställer de här frå-gorna.Jag kan också konstatera att det måste ha skett nå-gon överlappning av kommunikationerna interntmellan skolan i den lokala kommunen eller kommu-nen som sådan och departementet. Jag kan bara görakonstaterandet att där har det brustit, och det är sam-ma partitillhörighet i kommunen som i regeringen.Anf. 57 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag har tidigare i en interpellationsde-batt diskuterat högskola och forskning, och där är detmycket tydligt att tillhör de partiersom vill dra ned på satsningarna. Det gäller tyvärrockså på skolområdet, där man inte är beredd attöronmärka pengar för en satsning på skolan. Detbeklagar jag, men jag undrar verkligen om Kristde-mokraternas egna väljare tycker att det är en rimligavvägning.Från vår sida är det viktigt att dessa resurser, 5miljarder kronor, ska gå till skolan. Det ska ocksåinnebära en vändning i personaltätheten ute i skolor-na, dvs. att det ska anställas fler lärare och andraspecialister. Då är det naturligt att resurserna inte kananvändas till att finansiera den befintliga verksamhe-ten, utan det måste ske en utökning. Samtliga landetsdrygt 280 kommuner är med förutom två. Och jag äralldeles övertygad och vet att i arbetar manhårt för att kunna vara med i de ytterligare stegen.Det ser vi verkligen fram emot.Vad vi vill se med dessa resurser är en kvalitets-förbättring av svensk skola. Där får vi inte stöd avKristdemokraterna, det är alldeles tydligt. Men det ären väldigt väsentlig inriktning på politiken framövermot fler lärare och andra specialister i den svenskagrundskolan.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 2001/02:316 ominackorderingstilläggAnf. 58 Utbildningsminister ():Fru talman! har tagit upp fråganom inackorderingstillägg till elever vid friståendeskolor. frågar vilka åtgärder jag avseratt vidta för att se till att olika bestämmelser intekolliderar utan att den aktuella frågan kan få en posi-tiv lösning.Frågan om inackorderingstillägg till elever i fri-stående gymnasieskolor har regeringen berört i pro-positionen om fristående skolor (prop. 2001/02:35).Där bedömde regeringen att frågan om inackorde-ringstilläggets omfattning i såväl den kommunalaskolan som den fristående skolan bör ses över i an-slutning till beredningen av förslagen från den över-syn av riksrekryteringen som görs av Gymnasiekom-mittén 2000 (dir. 2000:35). Gymnasiekommitténsarbete ska redovisas i sin helhet senast den 16 de-cember 2002.Regeringen har dessutom beslutat om di-rektiv till en särskild utredare som ska se över studie-hjälpen (dir. 2002:47). Utredaren ska därvid ävengranska det statliga inackorderingstilläggets funktionoch grad av måluppfyllelse. Utredaren ska redovisasitt uppdrag senast den 20 december 2002.I avvaktan på det pågående utredningsarbetet av-ser jag inte att vidta några åtgärder med anledning avAnders fråga.Anf. 59 ():Fru talman! Bakgrunden till min fråga - eftersomjag inte får något vettigt svar måste jag nog ställafrågan en gång till - är en elev i en Norrlandskom-mun som har sökt sig till en fristående skola med enfloristutbildning. Då hamnar man inom hantverkspro-grammet. Den aktuella skolan ligger i en annankommun än den som eleven bor i. Eleven var intres-serad av utbildningen, och floristutbildningsskolanköpte då kärnämnena av kommunen, vilket uppen-barligen inte är korrekt enligt skolministern i förradebatten. Då inträder problemet att just hantverkspro-grammet inte har någon inriktning enligt det regel-verk som finns, och Centrala studiemedelsnämndenär förhindrad att betala inackorderingstillägg medmotiveringen att hantverksprogrammet finns i hem-kommunen. Det är alldeles riktigt att det finns i hem-kommunen i det här fallet.Problemet är bara att hantverksprogrammet äruppdelat på en mängd utbildningar. Jag tror inte attskolministern tycker att det är särskilt stor likhetmellan att bli frisör, florist, båtbyggare, optiker ellerliknande. Jag tror att vi är ganska överens om att detinte finns någon likhet. Det är alltså helt uppenbart attdetta är ett system som inte passar helt enkelt. Det ärju helt orimligt.Den här eleven kan naturligtvis inte begripa hurdet kan vara på det här sättet. Hon hänvisas nu till attgå tillbaka till sin hemkommun och där läsa hant-verksprogrammet men med frisörinriktning. Var ochen kan ju förstå vilket problem detta innebär.Skolministern säger att vi ska avvakta utredningenså småningom, och det var väl i och för sig det svarjag hade förväntat mig. Men ibland går det bra attkomma med synpunkter som skolminister. håller ju på med betygssystemet t.ex.,och då gick det plötsligt väldigt snabbt att säga: Jagtycker nog att det borde bli ämnesbetyg minsann. Detvar en åsikt, och det är bra. Jag tycker att en ministerska ha en åsikt och driva på i frågor och opinionenoch inte bara gömma sig bakom utredningar.Jag tycker därför att det är rimligt att kunna fåställa de här frågorna: Tycker skolministern att det ärbra att det finns olika inriktningar på hantverkspro-grammet? Tycker skolministern att det system somfinns är rimligt? Dessa frågor tycker jag att mankan få ställa. Jag återkommer senare till övriga frågor.Anf. 60 Utbildningsminister ():Fru talman! Ja, jag tycker också att det är rimligtatt få ställa dessa frågor.Frågan om vilka skolor som ska vara riksrekryte-rande och inte är problemkomplex. Den är inte allde-les enkel och orsakar mycket stora spänningar iSkolsverige. Det är en fråga som ses över av . Det är en väldigt central och viktigfråga.Vi har ett system där ett antal kommunala skolorhar utnämnts till att vara riksrekryterande, dvs. att dekommuner vilkas barn och ungdomar vänder sig tilldessa skolor ska se till att finansiera utbildningenäven om skolorna inte ligger i den egna kommunen.Sedan har vi fristående skolor som alla fungerarsom riksrekryterande på gymnasienivå. Här har vi enolikhet som vi måste se över. Det bör göras i ettsammanhang, och då har vi en utredning som skagöra detta. Det tycker jag är viktigt.Den andra frågan gällde inackorderingstillägget.Hur ska det utformas ? Hur ska vi se till attdet är ett tillägg som fungerar på ett bra sätt? Det servi över i samband med Studiehjälpsutredningen.Därmed tycker jag att det finns mycket goda skäl attinvänta de månader som återstår av utredningsar-betet för att få ett bra underlag för att ta ställning tillden stora och viktiga frågan om riksrekrytering tillgymnasieskolor. Det är en fråga som måste lösas i ettsammanhang. Därför tycker jag att det är alldelesolämpligt att ryckta ut en enskild utbildning, en en-skild variant, och säga att här ska vi gripa in och göranågonting.Frågan om ämnesbetygen är en fråga som utred-des inom under förra året.Utredningsresultatet pekade på att vi bör gå över tillämnesbetyg, och det bör vi lämna över till för att ha med som underlag för arbe-tet med den framtida gymnasieskolan. Här finns detett väl utarbetat underlag , så detär inget hugskott utan en väl genomtänkt ståndpunkt.Anf. 61 ():Fru talman! Jag har respekt för att man måste tittaöver hela komplexet, visst är det väl på det sättet.Men som det har utvecklats blir det ju ett antal elever,kanske inte särskilt många, som hamnar i kläm. Manhamnar i kläm. I det här fallet får eleven själv betala1 100 till för att hemkommuneninte tyckte att den skulle betala. Så har de laglig rättatt göra. Det är en politisk fråga. I det här fallet valdeden socialdemokratiska majoriteten att säga nej tillden här eleven, men hon valde ändå att gå utbildning-en.Men jag får ingen riktig kläm på svaret ändå, frutalman, beträffande vad som menas här. Tyckerskolministern att det är bra att det finns ett antal in-riktningar och tycker skolministern då, om han tyckerdet, att också inackorderingstillägget ska följa med idet paketet?Om svaret blir att vi får titta på det en gång till ärju den här diskussionen ganska meningslös. Jag hadetrott att jag skulle kunna komma hem till mitt hemlänoch säga: Skolministern är positivt inställd när detgäller grundproblemet och kommer att försöka lösadet i den kommande utredningen. Den makten till-kommer ju faktiskt en skolminister.Anf. 62 Utbildningsminister ():Fru talman! Det här är inte något som det ska tit-tas på en gång till utan det är ett uppdrag som ligger iett komplex som måste lösas i ett sammanhang. Detär frågan om riksrekrytering, där vi har enojämlikhet mellan fristående skolor och kommunalaskolor, och kopplat till detta frågan om inackorde-ringstillägget.Det är ytterst olämpligt, och det tror jag också attAnders själv har som åsikt innerst inne, attrycka ut en enskild utbildning, ett enskilt fall, ochsäga att detta ska lösas på det här sättet. Det får juomedelbart implikationer för synen på riksrekryteringoch den koppling detta har till inackorderingstilläg-get.Det finns mycket starka skäl för att lösa detta i ettsammanhang. Jag har fullt förtroende för att utred-ningen kommer att kunna leverera en samsyn på dettasom gör att vi får ett system som håller bra över tiden.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionen,m.m.Tredje vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemorior om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och överlämnats till utskott:2001/02:FPM76 Obligatoriska backspeglar på nyafordon KOM(2001)811 till trafikutskottet2001/02:FPM77 Förslag till rådets förordning omfastställande för av fiskemöjligheter förvissa djuphavslevande arter KOM(2001)764 tillmiljö- och jordbruksutskottet2001/02:FPM78 Europeiska kommissionens förslagom anpassning av bestämmelserna om de kom-mittéer som biträder kommissionen när den utövargenomförandebefogenheter som rådet antagit en-ligt samtyckesförfarandet, medbeslutandeförfa-randet och samrådsförfarandet KOM(2001)789 tillutrikesutskottet16 § Anmälan om uppteckningar vid sammanträdenTredje vice talmannen anmälde att uppteckningarfrån sammanträde fredagen den inkommit.17 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionermed anledning av prop. 2001/02:119 Vissa socialför-säkringsfrågor m.m.2001/02:Sf24 av m.fl. (fp)2001/02:Sf25 av m.fl. (v)2001/02:Sf26 av m.fl. (m)med anledning av prop. 2001/02:122 Åtgärder motkommunalt domstolstrots2001/02:K89 av Per m.fl. (m)2001/02:K90 av m.fl. (c)med anledning av prop. 2001/02:130 Fordonslag,m.m.2001/02:T69 av m.fl. (m)2001/02:T70 av m.fl. (kd)2001/02:T71 av och ()med anledning av prop. 2001/02:135 anta-gande av rambeslut om bekämpande av terrorism2001/02:Ju13 av m.fl. (v)2001/02:Ju14 av m.fl. (m)2001/02:Ju15 av och ()2001/02:Ju16 av m.fl. (mp)med anledning av prop. 2001/02:137 Handel medskogsfrö och skogsplantor2001/02:MJ33 av m.fl. (m)med anledning av prop. 2001/02:161 Rekryteringsbi-drag vid vuxenstudier2001/02:Ub20 av m.fl. (c)2001/02:Ub21 av m.fl. (kd)2001/02:Ub22 av m.fl. (m)2001/02:Ub23 av och ()med anledning av prop. 2001/02:163 Administratio-nen av specialistkompetenskurser under läkarnasvidareutbildning2001/02:So47 av m.fl. (v)med anledning av skr. 2001/02:129 Integrationspoli-tik för 2000-talet2001/02:Sf27 av m.fl. (c)2001/02:Sf28 av m.fl. (m)2001/02:Sf29 av ()2001/02:Sf30 av m.fl. (v)2001/02:Sf31 av m.fl. (mp)2001/02:Sf32 av m.fl. (kd)2001/02:Sf33 av och ()med anledning av förs. 2001/02:RR17 Riksdagensrevisorers förslag angående internationella freds-och hjälpinsatser2001/02:U4 av m.fl. (m)2001/02:U5 av m.fl. (mp)2001/02:U6 av m.fl. (c)med anledning av redog. 2001/02:NR1 svenska delegations berättelse angåendeverksamheten /02:U3 av m.fl. (m)18 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återSkatteutskottets betänkanden2001/02:SkU18 Allmänna motioner om mervärdes-skatt2001/02:SkU19 Allmänna motioner om taxering ochskattebetalning m.m.2001/02:SkU20 Allmänna motioner om reklamskatt2001/02:SkU21 Allmänna motioner om avdrag förs.k. sponsringSocialförsäkringsutskottets betänkande2001/02:SfU8 Migration och asylpolitikUtbildningsutskottets betänkande2001/02:UbU10 Skolan, m.m.Bostadsutskottets betänkanden2001/02:BoU8 Planfrågor2001/02:BoU9 Byggfrågor19 § BordläggningAnmäldes och bordladesFinansutskottets betänkande2001/02:FiU26 Ett tillfälligt sysselsättningsstöd tillkommuner och landsting - förnyad behandling20 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 8 april2001/02:356 av () till utbildningsmi-nister för barnen i Ekeskolanden 9 april2001/02:357 av () till statsrådetJan O KarlssonNorra IrakInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 16 april.21 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 8 april2001/02:1000 av () till utri-kesminister av ansvariga för terrordådet i /02:1001 av () till utrikesminis-ter i Irak2001/02:1002 av () till näringsmi-nister av mellan och Ulrice-hamn2001/02:1003 av () till statsmi-nister inslag av personval2001/02:1004 av () till statsrådetBritta LejonHot mot demokratin2001/02:1005 av () till utbild-ningsminister och friskolor2001/02:1006 av Skånberg (kd) till justitiemi-nister för präst eller biskop2001/02:1007 av () tilljustitieminister vapen2001/02:1008 av () till statsrådetLars-Erik LövdénÄgarlägenheterden 9 april2001/02:1009 av () till jord-bruksminister varsel2001/02:1010 av () till miljö-minister effektiv miljötillsyn2001/02:1011 av () till utbildnings-minister skolplaneringFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 16 april.22 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 8 april2001/02:956 av () till utbild-ningsminister /02:968 av () till statsrådetIngela ThalénSäkerheten för barn som vistas i samhällets vårdden 9 april2001/02:984 av () tillnäringsminister konkurrens2001/02:989 av () till statsrådet /02:999 av () till statsrådetIngela ThalénFråga om ersättningSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 16 april.23 § Kammaren åtskildes kl. 18.52.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 6 § anf. 1 (delvis),av andre vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 16.33 ochtredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.