prot · GP0951 · 2002-01-15 00:00:00 — har inventerat,inspekterat och kostnadsberäknat den upprustningsom de tycker med nödvändighet måste ske inom denärmaste fem åren till 1,4 miljarder. Det är alltsåutöver den vanliga driften.Den låga nivån i regeringens budgetpropositionsom gäller fortsatt, med runt 600 miljoner kronorårligen till drift och underhåll täcker knappt ens in-flationen. Det är ingen uppräkning att tala om. Detinnebär att det inte finns någon förbättring att väntade närmaste tre åren. Det kan inte kallas någon högambitionsnivå och förändrar inte läget ett enda dugg.I infrastrukturpropositionen hänvisar regeringentill , som till största del är kas-tad i papperskorgen. Eftersom näringsministern harsågat merparten av förslagen borde rimligen en nyprövning ske av anslagstilldelningen för de närmasteåren vad avser just underhåll och drift.Avser ministern ändra något i medelstilldelningennär det gäller drift och underhåll till det enskildavägnätet, nu när är skrinlagd? Omden ambition som ministern anger i svaret ska vararelevant måste det också sättas till ekonomiska medel.Anf. 92 ():Fru talman! Näringsministern säger att han intekommer att lägga fram något förslag. Det låter be-tryggande. är det inte tvärsäkert att är näringsminister efter valet , vare sig detblir en socialdemokratisk regering eller en annanregering. Ändå är de besked som ges i interpellations-svaret mångtydiga. Därför finns det anledning attuppmana alla de grupper och människor som är enga-gerade i frågan att hålla revolvern osäkrad och se tillatt opinionsbildningen fortgår. Det är inga säkra be-sked, trots allt. Jag skulle gärna se att det vore somMaria säger och som försö-ker ge intryck av, att man inte ska genomföra försla-gen i utredningen. Han säger att det inte blir någonproposition under innevarande år och att han somminister inte kommer att lägga fram förslag. Men detfinns ändå öppningar för att någon annan kan göradet, dessvärre.En av de få poängerna med BREV-utredningenvar, precis som vi har påpekat i tidigare inlägg, attden visade att de enskilda vägarna oftast är kostnad-seffektivare när det gäller skötsel och underhåll. Detvar det som försökte utnyttja ochföreslog att man skulle lägga över mer av det allmän-na vägnätet på enskilda. Därför har jag sagtatt det vore en poäng, ur alla aspekter, att faktisktutnyttja denna kostnadseffektivitet och upphandlamer skötselansvar från entreprenörer som redan är igång på de enskilda vägarna. lanseradedet också här . ville ministern inte ge någotbesked på den punkten. Jag tycker att han ska ta medsig det uppslaget i den fortsatta beredningen av ären-det.När det gäller ambitionen för drift och underhållav vägarna vältrar vi 13 ½ miljarder kronor framföross. har sagt att det inte blir någon förbätt-ring . Det är att beklaga.Det är tyvärr så, även om det fanns 364 miljarder iinfrastrukturpropositionen.Anf. 93 Näringsminister ():Fru talman! Jag har konstaterat att jag intekommer att lägga fram någon proposition. Jag harockså sagt att det inte heller efter valet kommer attläggas fram något förslag. Det är inte bara med ut-gångspunkt från vad jag tycker eller om jag är kvar.Det är med utgångspunkt från vad vi socialdemokra-ter tycker. Det har vi också uttryckt i trafikutskottetoch på annat sätt. Den allmänna försåtligheten ochmisstänksamheten om att det kanske skulle kommaändå blir då lite besynnerlig.För 2002 höjs anslaget för enskilda vägar till 584miljoner kronor, dvs. fjolårets nivå med extra tillskottför översvämningarna behålls och räknas upp mednettoprisindex. Också 2002 går tillbidrag till omförrättningar. Det är det svar jag har.Jag har heller ingen anledning att göra någon föränd-ring i det.Anf. 94 ():Fru talman! Då är beskedet ganska tydligt. Dethandlar inte om någon uppräkning att tala om, fördrift och underhåll av enskilda vägar. Det är knappten inflationsuppräkning. Jag beklagar det djupt. Jagkan bara rekommendera ett sätt att frigöra pengar tillmera drift och underhåll som vi kristdemokrater haranvänt oss av. Det handlar om PPP-lösningar när detgäller nyinvesteringar och ombyggnationer. Då lösgörman ett antal kronor som kan användas till drift ochunderhåll som är ytterst angeläget.Jag beklagar djupt att näringsministern och rege-ringen har sagt nej och gjort en eftergift åt Vänsternför PPP-lösningar. Det är pengar som hade behövtsför drift och underhåll i den nära framtiden.Ambitionsnivån är uppenbarligen inte så hög. Jagvill ändå testa ytterligare en sak på ministern somockså handlar om ambitionsnivån. utgår 60 %ersättning till kommunerna för att hantera de enskildavägarna. var kostnadstäckningsgraden70 %. När den sedan sänktes till 1996 saderegeringen att den skulle återgå till det ursprungliga.Men den gick . är inte sammasak som 70 %.Detta innebär i praktiken en övervältring av kost-naderna på kommunerna. De sköter ibland vägarnasjälva. lyckas de få entreprenörer vilkas kost-nader de täcker upp ibland till . Det är kommu-nerna som får lägga pengarna emellan. När kommu-nernas ekonomi svajar sänker de ersättningsnivåernatill vägföreningarna. Det blir i stället de boende igles- och landsbygd som ur egen ficka med skattadepengar får skjuta till för att få en farbar väg.Sträcker sig ministerns ambition till att ta sig till-baka till den utlovade nivån , eller finns detingen täckning bakom orden om en ambitionshöj-ning?Anf. 95 Näringsminister ():Fru talman! Statsbidragen går till den enskildaväghållaren. I vissa fall, som nämns här av MariaLarsson, har kommunerna tagit över detta ansvar. Iförordningen står "dock högst ". Jag skulle tippaatt det varierar. är det , och ibland är detmer. Jag har inte för avsikt att i varje fall nu göranågon förändring i detta.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Svar på interpellation 2001/02:105 omLjungskileAnf. 96 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vadjag avser att göra för att förtydliga för Ljungskilebor-na hur regeringen kommer att arbeta vidare med nykommundelningsutredning och om jag avser att följariksdagens uppmaning att på nytt låta genomföra enutredning om möjlighet att bilda en egenkommun. Hon har också frågat mig vad jag avser attgöra för att stärka människors engagemang och viljaatt bli mer delaktiga och ta mer ansvar i det demokra-tiska arbetet på det sätt som det ger sig till uttryck hosdem som önskar bilda nya kommuner.Som interpellanten redan vet beslutade regeringeni att avslå framställan att utredaförutsättningarna för att bilda en egenkommun.Den 6 april 2001 biföll vad bostadsut-skottet hemställt i sitt betänkande Förnyad behand-ling av vissa indelnings- och länsstyrelsefrågor. Ibetänkandet föreslogs bl.a. att skulle till-kännage för regeringen att det finns anledning att isärskild ordning utreda frågan om bildandet avLjungskile kommun.I betänkandet hänvisades också till uppdrag att göra en översyn avprocedurerna för ändringar av den kommunala indel-ningen. Enligt betänkandet syftade uppdraget till attunderlätta kommundelningar och lyfta fram just delokala inflytandefrågorna.Kommundemokratikommittén avlämnade i juni2001 sitt huvudbetänkande Att vara med på riktigt -demokratiutveckling i kommuner och landsting. var någon förändring av själva proce-duren från ansökan till eventuellt beslut om indel-ningsändring inte påkallad. Däremot ansåg kommit-tén att det vore önskvärt att det skulle tillskapas enmöjlighet till extraval så att en beslutad indelning-sändring kan genomföras än vad somnu är möjligt. De författningsändringar som kommit-tén ansåg behövliga för möjliggöra ett sådant extravalansågs inrymma alltför stor komplexitet och bordedärför utredas i annat sammanhang.Den 27 september 2001 beslutade regeringen attge ett tilläggsuppdrag.Direktivet innebär att kommittén bl.a. ska se överförutsättningarna för och förfarandet vid ändringar ilandstings- och kommunindelningen. Enligt direktivetska kommittén även överväga om regeringen, ellerden myndighet som regeringen bestämmer, ska kunnaföranstalta om folkomröstning i sådana områden somberörs av en ansökan om indelningsändring. Vilkentyngd befolkningens inställning bör ha är något sombör övervägas i detta sammanhang. Tilläggsuppdragetska redovisas i år.Indelningslagen är alltså föremål för en översyn.Vad Kommundemokratikommittén kommer att före-slå för förändringar återstår att se. I det tidigarenämnda betänkandet hänvisades till en förväntadframtida reglering av indelningslagen. Det finns dockinte någon möjlighet för regeringen att bedöma ären-den rörande kommunindelningar utifrån eventuellaförslag som en utredning kan komma att lägga fram.Indelningslagen i dess nuvarande lydelse gäller alltsåfortfarande. Någon ny ansökan från före-ligger inte, och regeringen avser inte att på eget initi-ativ ta upp frågan om utredning av möj-lighet att bilda en egen kommun.Rent allmänt vill jag påpeka att frågan om kom-mundelningar ska ske eller inte hänger samman medvilka uppgifter som kommunerna ska ha. Storleken påkommunerna hänger till stora delar samman medfrågan vilka uppgifter de har. Regeringen har föravsikt att tillsätta en utredning för att se över upp-giftsfördelningen mellan stat, kommuner och lands-ting. Resultatet av denna utredning kan komma attpåverka diskussionen om den framtida kommun- ochlandstingsindelningen.När det gäller frågan om vad jag avser att göra föratt stärka människors engagemang och vilja att blimer delaktiga och ta mer ansvar i det demokratiskaarbetet, vill jag återigen nämna betänkande Att vara med på riktigt.I betänkandet har bl.a. förslag lämnats om med-borgerlig initiativrätt och om utökad medborgerliginsyn. Dessa förslag övervägs av rege-ringen.Anf. 97 ():Fru talman! Det hör till ordningen att inlednings-vis tacka ministern för svaret på min interpellation,vilket jag också gör. Men jag måste tydlig-göra att jag på intet sätt kan tacka för dess innehåll,eftersom demokratiministern inte svarat på frågorna.Fru talman! Besvikelsen är befogad då det inte ärförsta gången som kommundelningsfrågor diskuterasmed demokratiministern och heller inte första gångendiskussionen förs med ministern avseende frågan attmöta människors konkreta samhällsengagemang vidbildandet av nya kommuner. I denna omgång gällerdet dessutom ministern respekt för tillkän-nagivande och beslut.Ljungskileortens intresseförening är en av mångaföreningar runtom i landet som har många engagera-de medborgare som med utgångspunkt från ett lokaltengagemang är beredda att ta ansvar för en ny kom-mun. De vill ta ansvar för sin del i vårt gemensammademokratiska samhällsbygge.Så här ser vi i ,oaktat vilket politiskt parti det är, mycket allvarligt påsvårigheten att fånga människor i det demokratiskaarbetet i politiska partier och att få dem att ta politiskaförtroendeuppdrag.Mitt i detta engagemang finns en grupp människorsom är beredda att ta på sig förtroendeuppdrag och blipolitiker med ansvar för det vardagsslit det innebär attforma välfärden i den kommun anno 2002.Med kunskap om detta engagemang, intresseföre-ningens fortsatta arbete efter regeringens förslag, ochviljan att starta eget beslöt i samband be-handlingen av motion att ge ett tillkän-nagivande till regeringen om att en förnyad utredningav bildande av kommun borde ske.Tillkännagivandet innehöll inga krav på en ny an-sökan från . Förut-om att inte svara på frågan ännu väljer ministern attnonchalera tillkännagivande och uppma-ning. Därmed tas ärendet inte ens upp för prövningoch beslut. Det är så jag tolkar svaret.Det måste anses som en anmärkningsvärd och in-tressant hantering av ett riksdagsbeslut av en demo-kratiminister. Jag ställer återigen frågan hur demo-kratiministern tänker hantera det av givnatillkännagivandet och om det kommer att bli ett ären-de på regeringens bord.Vi kan i denna debatt gå in på vad som förväntasav intresseföreningen och därtill frågan om krav påny ansökan eller ej. Jag har läst i tidningarna och tagitkontakt med föreningen. Jag har då fått veta att mi-nistern har uppvaktats av intresseföreningen. Hon harhaft personliga samtal med föreningens representan-ter.I dessa samtal har inte angetts att demokratimi-nistern har några förväntningar eller krav på att nyansökan skulle göras från intresseföreningen innanregeringen kan hantera det av beslutadetillkännagivandet. Ministern kan kanske ge svar här ikammaren. Jag är helt säker på att det finns ett flertalengagerade medlemmar i intresseföreningen somönskar besked om detta.Utan att konkret hänvisa till anför mi-nistern i sitt svar i allmänna ordalag att frågan omkommundelningar hänger samman med storleken ochmed de uppgifter som kommunen ansvarar för.Min andra fråga blir då om ministern har under-lag, och om hon har sett detta som en orsak att inte taupp ärendet som egen kommun. Kan mi-nistern leda i bevis att små kommuner, dvs. sett uti-från invånarantalet, inte sköter sina åtaganden ellersköter de åtaganden som kan anses höra till den all-männa välfärden på ett sämre sätt än större kommu-ner?Anf. 98 ():Fru talman! Jag bor i och jag är en avmotionärerna som ligger bakom det beslut som riks-dagen fattade . Jag har alltså på närahåll kunnat följa utvecklingen i denna fråga och detengagemang som finns utifrån den intresseföreningsom bildades på 1990-talet.Det är naturligtvis viktigt i en demokrati att detsker ett förändringsarbete på alla områden, men närdet gäller förändringsarbetet i en levande demokratiså handlar det om att stärka medborgarnas möjlighe-ter till inflytande, medansvar och valfrihet. Jag tror attstatsrådet delar den synen. Demokrati är en fortlö-pande process, vars livskraft är beroende av att män-niskans värde och ansvar präglar samhällsdebattenoch det gemensamma handlandet. Skälen som intres-seföreningen anförde i sitt arbete för en kommundel-ning var bl.a. att avståndet mellan tjänstemän, förtro-endevalda och medborgare blir kortare i en mindrekommun. Det blir alltså en starkare lokal närdemo-krati.En ansökan har avslagits två gånger. Den andragången som man gjorde en ansökan skrev man bl.a.att motivet inte är en missnöjesyttring gentemot dennuvarande kommuntillhörigheten, utan ett positivtbidrag till förnyelse av delaktighet, medborgarinfly-tande och den lokala demokratins uttryckssätt ochbeslutsformer.Nu hör jag här av statsrådet att regeringen intetänker ta upp frågan om kommun. Precissom har sagt här så finns det etttillkännagivande där en utskotts-majoritet skriver att frågor som är så viktiga för denlokala demokratin som kommunindelningen enligtutskottets mening bör avgöras med ett så brett be-slutsunderlag som möjligt.Även om jag är Ljungskilebo så har jag aldrig sagtatt jag vill att det ska bli en egen kommun, utan detska naturligtvis utredas. En utredning kan ge svarbåde till mig, som gärna skulle önska en egen kom-mun, och till andra, som är skeptiska. Svaret kan bli:Ja, detta är praktiskt möjligt, eller: Tyvärr är dettainte praktiskt möjligt.Jag tycker att det är ett minimum i en demokratiatt man kan tillgodose det engagemang som finns ioch runt . Vad avser regeringen att görautifrån det engagemang som finns i Ljungskiletrak-ten?Anf. 99 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker att jag både i det interpel-lationssvar som jag har avgett men också i tidi-gare diskussioner, debatter och interpellationsdebatterhär i kammaren har gett svar påhennes frågeställningar. Departementets bedömningär att vi har tagit hand om tillkännagivan-den har. Om har någon annan upp-fattning så föreslår jag att hon i stället för att skrivainterpellation på interpellation i samma ärende tar ochKU-anmäler mig.Åke Carnerö! Det finns ingen självklar rättighetatt kräva att ett stabsorgan till regeringen, som Kam-markollegiet faktiskt är, ska utreda frågor. Kammar-kollegiet har att självständigt göra bedömningar avhuruvida det finns några förutsättningar för utred-ningar.Det finns ingenting som hindrar att se till att man åstadkommer enutredning. Det kan göras på många olika sätt, bl.a.genom den egna kommunen. Kammarkollegiet harhaft att ta ställning till om det med det underlag somman har haft har funnits några förutsättningar för atten utredning skulle kunna komma till stånd. Då harman naturligtvis beaktat kommunens inställning ifrågan tidigare.Det har inte funnits någon anledning för regering-en att göra några andra överväganden än dem somKammarkollegiet har framfört.Anf. 100 ():Fru talman! Det var ju i och för sig ett intressantsvar. I stället för att svara, och hantera beslut ochtillkännagivanden från så hänvisar demo-kratiministern till att man ska hantera frågor via KU-anmälningar. Det är intressant att höra det från demo-kratiministern. Jag kan inte tolka detta på annat sättän att demokratiministern inte tänker ta upp fråganoch tillkännagivandet från på sitt bord. Detär också ett besked till denna församling när det gäl-ler hanteringen av frågor ur en demokra-tisk aspekt.Det skulle vara intressant att höra hur demokrati-ministern tänker förverkliga sina visioner om 10 000nya förtroendeuppdrag i kommunerna och vilka initi-ativ denna vision har resulterat i - om nu ministerninte anser att medborgarnas egna ambitioner ochviljor ska spela någon roll i kampen för att stärkademokratin genom att fler människor tar på sig för-troendeuppdrag lokalt.Jag tror att det är viktigt att förtroendeuppdragfylls med ett reellt innehåll och med direkta påver-kansmöjligheter - precis det som man t.ex. i Ljung-skile har ambitionen att genomföra.Jag tror också att det i kampen för en stärkt de-mokrati med höga ambitioner om att fler människorfinner det meningsfullt att engagera sig i politikenoch i arbetet inom kommuner, regioner och riksdag ärviktigt att förtroendeuppdrag också har ett innehållutifrån människors egna engagemang. Det ska intevara vad vi i ett internationellt perspektiv anser attfolk ska göra utifrån sitt engagemang. Om nu demo-kratiministern inte anser att just arbetet med kom-mundelningen i är intressant i syfte attskapa nya förtroendeuppdrag så kan jag bara säga attbildandet av tio nya kommuner skulle skapa 1 000nya förtroendeuppdrag.Om inte detta är intressant så vore det ändå på sinplats att demokratiministern svarar på den fråga somfanns med i interpellationen och som gällde vad de-mokratiministern konkret tänker göra för att stärkamänniskors engagemang och vilja att ta mer direktansvar i det demokratiska arbetet. Utan att här och nuange en ytterligare KU-anmälan så vore det på sinplats om ministern också kunde ge svar på den frå-gan.Anf. 101 ():Fru talman! Statsrådet säger här att det inte är nå-gon självklarhet att ett stabsorgan till regeringenutreder detta. Man har naturligtvis följt de regler somfinns, men jag tycker att det borde vara viktigt att fåtill stånd en opartisk utredning i ett sådant här fall.Givetvis kan intresseföreningen ta hand om detta, ochden har naturligtvis gjort ett grundligt arbete. Men detkan då lätt bli en partsinlaga. Jag menar att det hadevarit ett starkt underlag om Kammarkollegiet hadetillgodosett utgångspunkterna och förordat en opar-tisk utredning. Det hade varit ett underlag för intres-segruppen och naturligtvis också för befolkningen iLjungskiletrakten. Då hade man kunnat se om dethade visat sig vara möjligt eller inte möjligt ochlämpligt att bryter sig loss ur Uddevallakommun och bildar en egen kommun.Samhället bör ha en flexibel hållning vad avserkommuners storlek. Just detta har ocksåställt sig bakom när utskottet skrev att kommunindel-ningar tillåts i alltför liten utsträckning.Som jag sade förut kan det alltså finnas starka skälmot en kommundelning, men det är viktigt att detgenomförs opartiska utredningar som visar för- ochnackdelar.Sedan har tagit upp detta.Man ser med oro på att alltfler förtroendeuppdragförsvinner och att allt färre får chansen att företrädaandra genom ett hedrande medborgaruppdrag, som deskriver. var också positiv tillkommundelningar. Av detta skäl tycker jag att rege-ringen borde kunna tillsätta en utredning. Sedan kanmedborgarna få ta del av det här förslaget.Anf. 102 Statsrådet ():Fru talman! Vi har tagit hand om tillkännagivan-dena från . Jag vet att jag i något annatavseende i någon helt annan fråga ännu inte har tagithand om ett tillkännagivande, men i de här frågornahar vi faktiskt gjort det genom de utredningsdirektivsom vi har gett till Kommundemokratikommittén.Detta var ett försök att vara tydlig.Åsa och jag har tidigare haft glädjenatt diskutera och debattera i kammaren vad man kon-kret kan göra för att ta hand om det stora engagemangsom finns hos människor . Vi kommer att lämnaen demokratiproposition till som tar handom en del av de konkreta förslagen. Vi har ett ut-vecklingsarbete som kallas Tid för demokrati. Där harvi på många olika sätt stöttat framför allt lokalt ut-vecklingsarbete. Detta känner vältill. Jag tror inte att jag nu kan ge ytterligare konkreta förslag än dem jag redantidigare har debatterat med henne.Däremot kan jag också säga vi får nyabevis på människors stora engagemang för politik ochsamhällsfrågor. Jag hoppas att alla inblandande aktö-rer tar sitt ansvar för det här arbetet. Dit hör självfal-let också till väldigt stor del våra politiska partier,också de som agerar lokalt. Här finns det mycket kvaratt göra.Åke Carnerö talar om utredningar. Man kan kännastor sympati för det föreslår, men manmåste också ha respekt för Kammarkollegiets be-dömning. En utredning kostar pengar. Om Kammar-kollegiet kommer fram till den slutsatsen att en utred-ning skulle ha väldigt få förutsättningar att sätta någotavtryck och att det underlag man har inte skulle kun-na leda till särskilt mycket, tycker jag att man måsteha respekt för den bedömningen.Avslutningsvis vill jag säga att det är möjligt attindelningslagstiftningen inte är perfekt i sin nuvaran-de utformning. Det håller vi på att titta över. Låt ossåterkomma till de frågorna när vi harförslag från utredningen i dessa avseenden.Anf. 103 ():Fru talman! Demokratiministern svarar på ett avde tillkännagivanden som har gett till rege-ringen, nämligen det som berör indelningslagen. Mininterpellation berör ett speciellt tillkännagivande somenbart berör kommundel och en ny utred-ning av möjligheter att bli en egen kom-mun. Det behöver inte göras någon sammankopplingmellan dessa tillkännagivanden och den utredningsom har med indelningslagen att göra eller tilläggsdi-rektivet till Kommundemokratikommittén.Därför anser jag att ministern snävar in sitt upp-drag väldigt mycket när det gäller tillkännagivandenfrån . Det är inte heller den information somministern har gett intresseföreningen i de direktasamtalen.Jag tror att vi i den här talarstolen är eniga om attta människors engagemang på allvar, men jag kom-mer även fortsättningsvis att ställa den frågan tilldemokratiministern eftersom ministern inte ger någotsvar eller ger oss något konkret underlag för hur vi-sionen om 10 000 nya förtroendeuppdrag faktiskt skagenomföras. Det har inte ens kommit något initiativunder de här åren i syfte att underlätta för människoratt få ett rejält inflytande - det som ministern självbejakade i sitt anförande nyligen.Överläggningen var härmed avslutad.28 § Svar på interpellation 2001/02:106 omengagemang i samhällsarbetetAnf. 104 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig påvilket sätt jag avser att lyfta fram positiva föredömennär det gäller människors engagemang i samhällsar-betet samt hur jag avser att konkret verka för att viska få fler förtroendevalda i Sverige.Låt mig inledningsvis säga att jag i mångt ochmycket delar syn på betydelsen avlokalt politiskt engagemang. Det är mycket viktigt attmänniskors engagemang i det lokala politiska arbetetfrämjas och uppmuntras. Att aktivt ta del i det om-fattande arbetet före och efter en kommundelning kanvara ett av många sätt att utöva medborgerligt infly-tande. Engagemang i föreningslivet, i brukarstyrdomsorg eller i ett byalag kan vara andra sätt.När det gäller att lyfta fram positiva föredömenvill jag peka på det nationella utvecklingsarbetet förden svenska folkstyrelsen - Tid för demokrati - sombedrivs inom . Som ett led i detta arbete fördelar regeringenbl.a. bidrag till ett stort antal lokalademokratiutvecklingsprojekt.