prot · GP09120 · 2002-06-05 00:00:00 — Kanske kandet i sig vara en varning för att vi ännu inte är färdigamed den här frågan. Några är tvärsäkra och säger ja.Andra är tvärsäkra och säger nej. Andra åter tvekaroch kommer att avstå från att rösta.Min åsikt är att borde avvakta. Det på-går på nytt en utredning om internationella adoptio-ner. Regeringen har ju tillsatt en ny utredning somska se över vissa frågor med anknytning till just in-ternationella adoptioner. Utgångspunkten är FN:skonvention om barnens rättigheter samt Haagkon-ventionen om skydd av barn och samarbete vid inter-nationella adoptioner.Utredningen ska studera vilka erfarenheter somfinns i andra länder och också samråda med berördamyndigheter.Vidare är det min åsikt att även i dettaärende ordentligt borde ha tagit till sig vad andraremissinstanser och vad experter har fört fram.Ibland känns det som att det inte finns någon logiknär har att fatta beslut i skilda frågor. Ivissa ärenden är det otroligt viktigt att lyssna in vadbåde experter och lagråd säger. Trots noggranna ut-redningar skickas frågor ut på ytterligare en bredremissrunda. I andra ärenden däremot går man ganskasnabbt fram.Erfarenhet kan aldrig negligeras. Genom mittuppdrag i adoptioner harjag haft möjlighet att så att säga komma i direktkon-takt med adoptionsfrågorna på den nivån. Det är medden erfarenheten i bagaget som jag här kommeratt rösta nej till förslaget om en lagstiftning om attinföra prövning för homosexuella när det gäller inter-nationella adoptioner.Det kan låta trovärdigt när man säger att det härbeslutet handlar bara om att låta homosexuella fårätten att prövas. Javisst, men det måste väl ändåockså innebära att det ska vara en praktisk möjlighetför dessa personer, att det ska ges en verklig möjlig-het att få bli adoptivföräldrar. kan jag inte seden möjligheten eftersom de flesta givarländer sägernej till detta.Världen är på något vis inte riktigt mogen fördetta beslut, men den kanske blir det. Kanske kan vialla här i en gång enas om det-ta, men just nu är oenigheten stor.Debatten här tycker jag har gett mig kunska-per och synpunkter som jag menar att det är värt att tafasta på - både från dem som är negativa och fråndem som är positiva.Jag skulle önska att jag kunde få sätta mig ned, lä-sa igenom protokollet - kanske tillsammans medmänniskor från andra partier - och noga penetrerafrågorna, för att sedan på nytt återkomma. är jaginte mogen att säga ja.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 18 §. )11 § Mål och inriktning för det svenska arbetetmed konsumentfrågor i betänkande 2001/02:LU28Mål och inriktning för det svenska arbetet med kon-sumentfrågor i EU (skr. 2001/02:148).Anf. 129 ():Fru talman! Jag hade gärna önskat att vi hade haftmöjlighet att votera om det förra ärendet , men dethar vi inte. Många står i kö och vill komma upp italarstolen i flera andra ärenden, och jag ska göra vadjag kan för att försöka förkorta mitt inlägg.Under en tidsrymd av drygt har lag-utskottet haft förmånen att få diskutera något som röross alla, och det är konsumentpolitik. Jag kan barakonstatera att konsumentministern inte har deltagit ien enda debatt som vi har haft. Det tycker jag är högstanmärkningsvärt, ja, t.o.m. häpnadsväckande. Jagtycker att det är nonchalant mot oss folkvalda ochSveriges riksdag, särskilt med tanke på att konsu-mentministern också är demokratiminister.Nu har vi här, och hon får somalltid vara ställföreträdande konsumentminister. Dettycker jag inte är dåligt. Tvärtom tycker jag att det äralldeles utmärkt, för besitter nämligenen oerhört stor kompetens på detta område. Hon ärdessutom engagerad och påläst. är också de-battglad.När vi nu går skilda vägar för att göraannat i livet vill jag från mitt innersta tacka dig, Ka-rin, för ett oerhört stimulerande samarbete. Jag önskardig allt gott i ditt nya liv. Jag ser framemot att litelängre fram kunna utbyta odlingstips via nätet meddig.Jag vill naturligtvis också tacka ,, och alla roliga debatter vi har haft. Tillsammans medflera av er har jag också haft reservationer, så i mångastycken har vi samma uppfattning när det gäller kon-sumentpolitiken.Detta är egentligen en oerhört viktig debatt. Denkonsumentpolitik som regeringen avser att föra i EUfår konsekvenser för vårt dagliga liv, eftersom vi allaär konsumenter.Nu konstaterar jag att regeringen lägger om kur-sen när det gäller konsumentpolitiken. Det går inte attdra någon annan slutsats när man läser skrivelsen.Det gör regeringen i strid med vad en enig riksdagflera gånger har uttalat, i strid med Konsu-mentpolitiska kommitténs uttalade vilja och i stridmed konsumentorganisationerna. överges princi-pen om minimiregler, och man öppnar för en harmo-nisering.Ett centralt syfte med principen om minimireglerär ju att de enskilda medlemsländerna ska kunnaerbjuda sina konsumenter en högre skyddsnivå om deskulle vilja det. Att regeringen och utskottsmajorite-ten nu är beredd att frångå den principen är knappasten fördel för konsumenterna.En fråga som hör ihop med frågan om minimi-regler är frågan om ursprungslandsprincipen. Jag villuppehålla mig lite grann vid det. Jag vill först poäng-tera att handeln på Internet befinner sig i ett upp-byggnadsskede. Den utgör bara en begränsad del avden totala handeln. Men med Internet har det öppnatsen möjlighet för oss konsumenter att på ett enkelt ochsnabbt sätt köpa varor och tjänster på distans av bådesvenska och utländska näringsidkare. Det finnsmycket som tyder på att e-handeln har en jättestorpotential, och den kan förväntas öka de närmasteåren.Den elektroniska handeln aktualiserar frågeställ-ningar ur konsumentskyddssynpunkt. Eftersom rege-ringen inte har tagit ställning till ursprungslandsprin-cipen och heller inte problematiserat den i skrivelsenverkar det inte som om regeringen har några invänd-ningar. Jag befarar att regeringen i det fortsatta arbe-tet i EU kommer att överge effektlandsprincipen, somtill dags dato har varit förhärskande inom svenskkonsumentpolitik.Vi kan fråga oss vilka betänkligheter man har somkonsument när det gäller ursprungslandsprincipen. Jo,principen innebär att näringsidkaren kan nöja sig medatt följa konsumenträtten i det egna landet även omhan eller hon bedriver marknadsföring och försäljningi de övriga medlemsländerna, eftersom hela EUkommer att betraktas som en enda stor konsument-marknad. Om vi gör en intresseavvägning mellannäringsidkaren och konsumenten är det inte så svårtatt se att denna princip är mycket mer fördelaktig förnäringsidkaren än för konsumenten.Ponera att jag skulle vilja köpa en tröja. Jag gördet genom att koppla upp mig på nätet. Jag hittar dentröja jag vill ha. Näringsidkaren har sin verksamhet iFrankrike. Jag beställer tröjan. Det som är utmärkan-de för elektronisk handel och för postorder är attkonsumenten - i detta fall jag - inte har möjlighet attfysiskt undersöka varan före köpet. När jag inte köpervaran i en affär löper jag en risk att köpa en vara meden defekt eller att varan inte alls är som jag hade tänktmig.Hur ska jag då veta att det inte är den svenskakonsumenträtten som gäller? Jag kanske kan ana migtill att det är så. Men om jag hade köpt tröjan i enaffär i eller på postorder i och detskulle vara något fel vet jag med säkerhet att det ärden svenska konsumenträtten som gäller. Det bliralltså två parallella rättsliga institut som jag somkonsument måste hålla reda på i fortsättningen omman överger den princip jag pratade om. Det finns ettför fysisk handel och ett för handel på Internet.Detta tror jag dessutom kan komma att inverkahämmande på e-handeln, för man vågar helt enkeltinte ta risken att handla på nätet.Jag befarar också att ursprungslandsprincipen kanbli besvärlig för att hantera, efter-som verket kommer att behöva utöva tillsyn i enlighetmed ett stort antal olika konsumenträttsliga system.Vinner ursprungslandsprincipen ytterligare ter-räng kommer det inte att vara meningsfullt för Sveri-ges riksdag vare sig att upprätthålla eller stifta lag omkonsumentskydd som är bättre än i de andra med-lemsländerna. Jag tycker också att ursprungsland-sprincipen urholkar den demokratiska beslutsgången.Konsumenterna behöver ett starkt konsument-skydd inte för att de är värnlösa, ,utan för att de har helt andra intressen än näringsidka-ren. Regeringen anför visserligen att konsumentskyd-det i EU ska ligga på samma nivå vid elektroniskhandel som vid traditionell handel, och Vänsterpartietär naturligtvis positivt till den ambitionen. Men viskulle ha önskat att regeringen i enlighet med deuttalandena klart tog ställning för effektlandsprinci-pen och principen om minimikrav på konsumenträt-tens område. har man inte gjort det. Vi har reser-verat oss. Därför yrkar jag bifall till vår reservation,som rör den delen.Ana kommer upp senare i debatten. IFolkpartiets motion, som har valt attstödja, behandlas också vilka konsekvenser som ur-sprungslandsprincipen kommer att få för den svenskatryck- och yttrandefriheten. Tänk på det. Det är sommotionärerna hävdar ytterst problematiskt att upprätt-hålla dessa friheter om ursprungslandsprincipen skavara vägledande.Avslutningsvis vill jag bara rikta ett stort ochvarmt tack till alla i det finaste bland fina utskott.Tack, , för att du alltid så generöst hardelat med dig av din outsinliga kunskapsbank. Tack,alla fantastiska tjänstemän i detta hus, som har un-derlättat tillvaron för mig. Tack, alla talmän, för att nihar behandlat oss med fast och varlig hand.Anf. 130 ():Fru talman! Jag vill också tacka ett utmärkt kvinnligt ledarskap. Hon kan vara ettföredöme både för män och kvinnor. Tack för de ordsom även gällde mig.Fru talman! Den sista debatten för inom konsumentpolitiken handlar om rege-ringens skrivelse om mål och inriktning för detsvenska arbetet med konsumentfrågor i EU.Hela idén med EU är ju att stimulera den inremarknaden. har jag sett EU-direktiv av olika slag som direkt verkar som käppar ihjulet på denna marknad. Man kanske kan misstänkaatt t.ex. e-handels- och distansköpsdirektiven mer ärtill för att stoppa marknaden för länder utanför EU.På annat sätt kan inte jag tolka det otroligt sofistike-rade sättet att bjuda med armbågen. I det avseendethar jag en diametralt annan åsikt än , men jag går inte in i polemik i den frågan.Övergripande frågor i propositionen är harmonise-ring, tillsyn och inflytande. I vissa fall är Socialde-mokraterna för en harmonisering. I andra fall skaminimiregler gälla.Nåväl, fru talman, ärendet gäller nu det svenskaarbetet med att implementera svenska lagar i EU.Detta är frågor som man fortsättningsvis får diskuterai . Vi har att ta ställning till betänkan-det LU28, där sju motioner med sammanlagt 32 mo-tionsyrkanden behandlas. Därutöver behandlas tvågamla yrkanden. Samtliga yrkanden avslås.Jag vill yrka bifall till reservation nr 1 men stårnaturligtvis bakom de andra moderata reservationer-na.Jag vill redovisa vårt ställningstagande när detgäller de mål och inriktningar som ska driva iEU. Utskottet har avvisat vårt yrkande i L29. Vi kriti-serar där konsumentpolitiken på det nationella planet,som syftar till att styra köparnas val, en strategi därkonsumentens egen kapacitet förringas och där varoroch tjänster fördyras. Vi menar att människor måsteges utrymme att själva fatta beslut om sin konsum-tion. Vi vill öka den konkurrensutsatta sektorn, vidgaområdet för privat näringsverksamhet, avveckla of-fentliga monopol och minska offentligt ägande i nä-ringslivet. Därutöver anser vi att skattesänkningarökar köparens disponibla inkomster och att avregle-ringar stimulerar marknaden. Det är den viktigasteanledningen till att EU över huvud taget har kommittill. drivs en konsumentpolitik, anser jag, sommotverkar den idén. Förhoppningsvis kommer enannan majoritet i EU att driva en sådan politik somstimulerar den inre marknaden, inte stryper den.Vi hade en liknande motion , men dågällde det nationen. gäller det hela EU. Då är detinte så konstigt att vi har samma argument. Naturligt-vis ska det finnas lagar som styr handel, dvs. Det har vi, och det har man i EU.Det bästa som kan hända köparna är att det måluppfylls som innebär att köparna ska få informationoch utbildning så att de kan hushålla med sina pengaroch vet vilka lagar som gäller. Då faller de andrabitarna på plats - inflytandemålet, hushållningsmålet,säkerhetsmålet och miljömålet. Kan det vara så anser att svenskarna och européerna inte är ka-pabla att ta emot utbildning och information eller attde inte ska kunna hushålla med sina egna medel? Vimoderater tror, eller snarare vet, att svenska folketklarar detta eller kommer att klara det om man fårutbildning i privaträtt. I är det säkert lika braställt med förståndet. Då är det som att skjuta myggmed kanoner att driva detta mastodontkomplex i EU.Se till att lagarna är gemensamma och lätta att förstå!Då klarar européerna detta.Fru talman! Jag började med att redovisa de di-vergerande uppfattningar som regeringen har vadgäller harmonisering och minimiregler. , närdet passar, stöder man en harmonisering som beräk-nas utgå från den svenska inställningen till tingensordning. Annars ska det vara minimiregler. För dettaändamål ställer sig majoriteten bakom inriktningen påregeringens arbete, att harmoniseringsgraden skabedömas från fall till fall. Blir vi inte utskrattade dåblir vi väl aldrig det.Vad sedan gäller konsumentinflytandet kan manfråga sig: Hur ska det bildas många konsumentorga-nisationer? Är det meningen att alla blommor skablomma i konsumentinflytandet? Har fria konsu-mentorganisationer inflytande i EU? När lagutskottetvar på besök hos konsumentavdelningen i EU hademan särskilda konsumentinformatörer som reste runttill kommande medlemsstater för att stävja att rege-ringarna var inblandade i konsumentorganisationerna.Konsumentverket kan hävda regeringens mening menär ingen konsumentföreträdare, anser jag.Av vår motion L29 framgår att vi vill att konsu-mentorganisationerna ska få finansiellt stöd av staten.Detta gör dem varken bundna eller beroende. Natur-ligtvis ska alla organisationer ha lika stöd, och någotsådant är vi inte vana vid i Sverige.Fru talman! Jag väljer att ta bort lite grann i mittanförande, för att jag tycker att vi ska göra annat än att stå i talarstolen.Reservation nr 7 handlar om konkurrensens bety-delse för konsumenterna. I skrivelsen säger man attSverige ska verka för att konsumenter skaerbjudas ett brett utbud av varor och tjänster av godkvalitet till konkurrenskraftiga priser. Med tanke påvad jag har utrönt om majoritetens intentionerkan jag inte göra annat än att hålla tummarna.Vi har i vår motion visat på ett sätt att lyckas. Denbästa garantin för att konsumenter ska få så bra varoroch tjänster som möjligt till rimliga priser är - höroch häpna - konkurrens. Det har fått lära sigden hårda vägen. Vi har den sämsta konkurrensen ochde högsta priserna.Utskottets majoritet kan inte se att det skulle före-ligga någon avgörande motsättning mellan motionä-rernas uppfattning och den skrivelsen. Den lilla skill-naden gäller ord och handling. Att öka konkurrensenär inte något kännetecken när det gäller inställningenhos majoriteten. Matvarupriserna i är ettbevis så gott som något.Jag hoppar vidare över en del saker och avslutarså här:Med detta, fru talman, har jag redovisat några avvåra moderata synpunkter på regeringens skrivelseom mål och inriktning för det svenska arbetet medkonsumentfrågor i EU. Vi stöder naturligtvis alla våramoderata reservationer, men för att ransonera kam-marens tid i denna ljuva yrkar jag bifallbara till nr 1.Jag tackar för arbetet under denna mandatperiodoch önskar alla lycka till oavsett om detblir här i eller utanför.Anf. 131 ():Fru talman! Jag vill också börja med att tackaTanja Linderborg för de här fyra åren, då harhållit i klubban på ett mycket fint sätt i lagutskottet.Vi har haft en del olika åsikter, men vi har också varitöverens i en del frågor. Tack så mycket!Jag har anmält ett kort anförande, och jag tänkteförsöka göra det ännu lite kortare.Konsumentpolitiken har ju varit uppe flera gångerunder den här perioden. Det är väldigt lätt att man dåupprepar sig, och det blir väl något så nu med, menjag ska försöka fatta mig kort.Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 4under punkt 7.Kristdemokraterna har i betänkandet ett motion-syrkande som vi har haft med i flera konsumentpoli-tiska betänkanden tidigare. Det handlar om frågan omursprungsmärkning av allt kött. Vi upprepar kravetmed anledning av att denna fråga, enligt vad man kanförstå av skrivelsen, tycks röra sig mycket saktaframåt och på grund av att vi tror att det för konsu-menterna är angeläget med en sådan märkning. Iskrivelsen verkar det inte som om regeringen är sär-skilt aktiv i frågan. Vi menar att borde varamer offensivt i EU-arbetet när det gäller ursprungs-märkning av kött, men det är också viktigt att Sverigearbetar kraftfullt även generellt för att ursprungs-märkningen ska utvecklas inom EU. Kristdemokra-terna har därför tillsammans med enreservation där de här frågorna tas upp.Sedan vill jag ta upp frågan om obe-ställd e-postreklam, s.k. spam. Frågan har varit uppevid flera tidigare tillfällen, och vid det senaste tillfäl-let nöjde vi kristdemokrater oss med ett särskilt ytt-rande, eftersom det då såg ut som att det gick vår vägmed en s.k. opt in-lösning. Sedan tycker jag att dethar varit en lite vacklande hållning. Det har gått framoch tillbaka. Det senaste är väl att vägen tycks öppnasför en opt in-lösning. Det tycker vi i så fall är alldelesutmärkt. Vi har dock en reservation på den här punk-ten med anledning av den vacklande hållning som harvarit tidigare.Sedan vill jag bara kort nämna att vi också harhaft två motionsyrkanden som handlar om standardi-sering. Vi vill speciellt att man tar till vara de funk-tionshindrades synpunkter och kunnande i EU:s stan-dardiseringsarbete. Vi vill också att man verkar förglobala standarder.Anf. 132 ():Fru talman! Jag kommer att i mitt anförande berö-ra bara det som gäller märkning av livsmedel.Centerpartiet har länge arbetat för att stärka kon-sumenternas ställning. Ett led i detta arbete är attkonsumenterna ska ges en god information om vad deköper och vad de äter. En konsekvent märkning avlivsmedel avseende produktionsland och produk-tionsmetoder är första steget, men konsumenterna skaockså kunna få vetskap om förekomst av genmodifie-rade produkter, hormoner och övriga tillsatser. Förstdå kan konsumenterna göra egna val.I tider när livsmedelsmarknaden blir alltmer inter-nationell är det än viktigare att vi ställer krav på ettheltäckande märkningssystem. Vi vet redan nu att julängre bort ifrån oss som våra livsmedel producerasju mindre vet vi om produktionsteknik och innehålleti livsmedlen. Det är fel tågordning att i efterhand fåkunskap om olika tillsatser.Frågor som rör mat blir allt viktigare för männi-skors hälsa och välbefinnande, inte minst våra barns.De återkommande larmrapporterna om olika tillsatseri våra livsmedel visar också att det är befogat attgranska vad vi äter. Den debatten måste vi hålla liv i.Nya trender, där man ägnar allt mindre tid åt attlaga maten själv, ställer också ökade krav på livsme-delsmarknaden att tydligt märka både hel- och halv-fabrikat. Människor med allergier måste ges möjlig-heter att undvika de livsmedel som påverkar derashälsa negativt.Grundförutsättningen för att stärka konsument-skyddet är att människor får god information om denmat de köper. Får de inte information ligger maktenhos livsmedelsproducenterna. Konsumenternas efter-frågan ska styra livsmedelsproduktionen och inte demultinationella företagens experiment med männi-skors hälsa.Under förra året diskuterades inom en liberalisering av reglerna för gen-modifierade produkter. Man ansåg att det var hårdarestriktioner för GMO-produkter och att de därmedutgör handelshinder. Men EG:s nuvarande reglerinnebär bara ett visst krav på märkning, och det ärlångt ifrån heltäckande. Därför försvarar vi att entydlig märkning av GMO-produkter ska bibehållasoch utvecklas.EU måste också enas om att prioritera kvalitetframför kvantitet inom livsmedelsproduktionen. Våruppfattning är att regeringen måste vara mer aktivinom EU och arbeta mot målet för en tydlig märkningav alla våra livsmedel.Utskottet delar den uppfattning som vi motionärerhar och hänvisar till det pågående arbetet på EU-nivåsom anses ligga i linje med våra krav. Jag hoppas attmajoriteten får rätt, men ännu har vi inte nått dit.Därför vill jag yrka bifall till reservation 4 men stårnaturligtvis även bakom reservation 10.Jag vill också i slutet på denna mandatperiodframföra ett stort tack till alla ledamöter i lagutskot-tet. Jag vill rikta ett speciellt tack till ordförandeTanja Linderborg som på ett skickligt sätt och medvärme har lotsat oss genom lagstiftningsfrågorna.Jag vill även rikta ett tack till lagutskottets perso-nal. Tack för ett gott samarbete.Anf. 133 ():Fru talman! När människor vill vara elaka motfolkpartister säger de att vi är både-och. I den me-ningen är jag en äkta folkpartist. Jag är bådemycket glad och mycket ledsen.Jag är glad över allt som jag har fått lära mig ochöver att ha haft så gott stöd från kansliet, utskottetsledamöter och ordföranden. Jag vill tacka dem engång till, fast jag redan har gjort det en gång.Jag är också glad över att en av våra reservationeri detta betänkande har fått mycket fina skrivningar.Det gäller reservation 11 under punkt 17 som jagkommer att yrka bifall till.Men jag är ledsen för att den vackra skrivningsom finns där och lyfter fram frågans betydelse ändåinte når fram till ett klart och bestämt ställningstagan-de. Frågan är viktig, men vi nöjer oss med att väntaoch se vad regeringen kommer att göra. Då är detbara en halvmesyr.Det gäller något som har en mycket kompliceradrubrik: "Tillämplig lag i utomobligatoriska tvister".Det är rent juridiskt språk, vilket betyder krånglighe-ter i språksammanhang. Men det gäller en mycketviktig situation.Det handlar om en möjlig kollision mellan skyddav tryck- och yttrandefrihet och skadeståndsregler.Det gäller den fara som kan resa sig när man tilläm-par skadeståndsregler som inte tar hänsyn till tryck-och yttrandefriheten. Vi kan hamna i en mycketkomplicerad situation eftersom yttrandefriheten ochtryckfriheten skyddas på olika sätt i olika europeiskaländer. Då uppstår faran för att länder med lite skyddför denna frihet lyckas bestämma över länder somSverige som har en mycket avancerad lagstiftning påområdet.Det gäller ett utkast som kommer från . Regeringen har tid fram till septemberför att komma med kommentarer och ställningstagan-de till utkastet. Jag tycker fortfarande att ett tillkän-nagivande från skulle ha varit mycket be-tydande i detta sammanhang.Eftersom denna dag är med alldeles förlånga debatter och alldeles för många ärenden gällerdet att försöka vara kortfattad. Jag ska bara säga någ-ra ord om vårt särskilda yttrande om livsmedelsfrå-gor. Varför är det bara ett särskilt yttrande och inte enreservation? Det är helt enkelt för att vi tar upp frågorsom inte rymdes i regeringens skrivelse.Det handlar om en omvänd situation. Vanligtvisnär vi diskuterar politik i och politik i EU ärvi övertygade om att vi har någonting att lära ut till deandra. Efter erfarenheter direkt från EU-politiken, därFolkpartiet är mycket aktivt i livsmedelsfrågor, kan vise att vi har väldigt mycket att lära från andra länderoch från EU. Det kan gälla kontroll av livsmedelproducerade i kök för stora grupper av brukare, t.ex.barn och äldre. Där visar det sig att harmycket svagare kontroll än många andra länder i EU.Det finns länder där man kontrollerar denna mat fyragånger via oanmälda kontrollbesök. Det finnsmånga kommuner i där det inte förekommerett enda sådant besök . Vi har alltså någontingatt lära av andra länder.Det är också bra att komma ihåg att man är myck-et avancerad inom EU när det gäller diskussionen omlivsmedelssäkerhet.