prot · GQ0939 · 2002-12-18 00:00:00 — Det förutsätter enmera oberoende ställning för företagshälsovården och en kvalitetssäkring avdess verksamhet.Arbetsmiljöutbildningen är central i en strategi för bättre arbetsmiljöer.Redan beslutade satsningar på regionala skyddsombud är steg i rätt riktning,men ambitionerna måste sättas högre. Trots stödet från arbetsmiljölagstift-ningen är bristerna på området mycket stora. Även om det på många arbets-platser görs utbildningssatsningar som är värda all respekt är det dessvärreändå inte ovanligt att såväl skyddsombud som chefer saknar relevant utbild-ning. För vanliga anställda är situationen än värre.Det är en helt oacceptabel situation att grundläggande arbetsmiljöutbild-ning inte kommer alla anställda till del. För chefer och skyddsombud skaarbetsmiljöutbildning och kontinuerlig vidareutbildning självklart vara enobligatorisk del av deras uppdrag respektive befattning. Man bör också över-väga att införa körkort i arbetsmiljöfrågor för chefer.Sjuka arbetsvillkor ska inte vara lönsamma. Ekonomiska drivkrafter förarbetsgivarna att utveckla arbetsmiljön och förebygga arbetsskador och sjuk-domar är därför helt nödvändiga. Vi vill ha system som är kopplade till verk-samheternas arbetsmiljöarbete och som premierar arbetsplatser som är an-slutna till företagshälsovården, som premierar ett fungerande systematisktarbetsmiljöarbete och som premierar arbete med riktlinjer och handlingspla-ner för rymliga arbetsplatser och mångfald i arbetslivet.Vi är motståndare till drivkrafter som fokuserar på kostnaderna för denenskildes frånvaro. Sådana system riskerar att leda till en negativ inställningtill arbetstagare med reducerad arbetsförmåga. Arbetstagaren kan komma attuppfattas som problemet snarare än brister i arbetsmiljö eller rehabilitering.Riskerna ökar också för en starkare selektering i arbetslivet och än störresvårigheter för grupper som har svårt att få fotfäste på arbets-marknaden.Vi vill också slopa karensdagen. Det är ett viktigt steg i det förebyggandearbetet. En rad undersökningar har bekräftat att karensdagen i sjukförsäkring-en medför att arbetstagare inte sällan avstår från att sjukskriva sig. Antingenkvarstår man i arbete eller väljer komp- eller semesterdagar i stället för sjuk-skrivning. Särskilt drabbade är naturligtvis kvinnor med låga löner som ställsinför det hopplösa valet att antingen sjukskriva sig och därmed förlora värde-full lön eller ta ut semesterdagar och därmed i värsta fall gå miste om enlängre sammanhängande semesterledighet. Som en följd av karensdagenseffekter har sjuknärvaron ökat och därmed också risken för att fler sjukdomarutvecklas på sikt.Vi behöver också effektiva och snabba rehabiliteringsinsatser.I ett helhetsperspektiv krävs även fortsatta satsningar på välfärden. Utöverredan beslutade tillskott är ytterligare ökningar av resurserna till offentligsektor helt nödvändiga. Lönerna måste höjas och fler anställas om personal-tätheten inte minst inom vården och omsorgen ska kunna öka.Nu ser jag att min talartid snart är slut. Alltså måste jag skynda på.Nedskärningarna i välfärden har slagit hårt, särskilt mot kvinnorna. Där-för är ohälsan enligt vår uppfattning också en viktig jämställdhetsfråga. Föralla som helt eller delvis saknar fotfäste på arbetsmarknaden krävs fler fastajobb med goda arbetsmiljöer, fasta anställningar i stället för osäkra visstids-anställningar. Jag noterar också att i sitt anförande uttryckteen viss skepsis mot den flora av visstidsanställningar som förekommer.Det är jättebra om vi är överens om att försöka ta bort dessa.Heltids- och tillsvidareanställning ska vara norm. Vi vill även stärka fack-ets inflytande över personalpolitik, arbetsorganisation och arbetstid.Vi tycker också att det är dags att påbörja en arbetstidsförkortning. Vi troratt det är ett viktigt steg i riktning mot ökad hälsa och ökad jämställdhet.Fru talman! Med de orden vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet.Anf. 202 ():Fru talman! Jag hade tänkt börja med arbetsmiljöarbetet, men eftersomtimmen är sen och eftersom jag tyckte att i sitt inlägg sadeganska vettiga saker ber jag bara att få instämma i det han sade gällande dettaarbete.Då går vi i stället direkt in på de stora ohälsotalen i svenskt arbetsliv . Detta medför ett stort lidande för dem som har drabbats av ohälsa samti-digt som det medför stora kostnader för samhället i stort. De direkta kostna-derna beräknas öka med 31 miljoner per dag, och totalsumman för 2002beräknas till otroliga 120 miljarder kronor.Men det är inte enbart stora kostnader för statsbudgeten och den enskildeutan också för den enskilde arbetsgivaren, som har kostnader i form av pro-duktions- och kompetensbortfall.För att kunna vända ohälsotalen och få ett mer hälsosamt samhälle är viövertygade om att ett flertal åtgärder måste sättas in. Det finns inteen lösning på problemet, då orsakerna till de stora ohälsotalen är många.Den vanligaste diagnosen för ohälsa är sjukdomar i rörelseorgan. Därefterkommer sjukdomar relaterade till den psykiska hälsan. Tydligt är att kvinnorär kraftigt överrepresenterade bland de långtidssjuka. En stor andel är offent-liganställda. Detta kan delvis bero på den arbetsmiljö dessa arbetsgivareerbjuder men också på den demografiska strukturen hos dessa arbetsgivaremed en stor andel kvinnor och en hög medelålder.Arbetsgivarna har en stor roll att spela när det gäller såväl att förebyggaohälsa bland sina anställda som att vara en aktiv part i rehabiliteringen avanställda som drabbats av ohälsa. Ett problem som finns bakom en del avsjukskrivningstalen är konflikter och otrivsel på arbetsplatsen. En lösning pådetta är naturligtvis att man som anställd får möjlighet att byta arbetsplats,men för ett långsiktigt arbete med problemen behöver också arbetsgivarentillsammans med de anställda utarbeta mångfaldsplaner efter modell av da-gens jämställdhetsplaner.Miljöpartiet har tidigare lagt fram förslag om obligatoriska mångfaldspla-ner i riksdagen.Försäkringskassan har ett samordningsansvar när det gäller rehabiliteringav långtidssjukskrivna. har försäkringskassornaruntom i landet överbelastats med arbetsuppgifter då antalet sjukskrivningarhar ökat starkt som organisationen har genomgått en kraftig ratio-nalisering. Detta har givetvis medfört ganska stora samordningsproblem närdet gäller rehabilitering, och denna har därför inte kunnat utföras på ett till-fredsställande sätt. Vi anser att det därför är viktigt att det är en aktör isam-hället som har det övergripande ansvaret för samordningen samt att dennaaktör har resurser och kompetens som gör att arbetsgivare och enskilda somdrabbas av ohälsa kan vända sig dit med stort förtroende.De långtidssjukskrivna som är arbetslösa hamnar mellan olika sto-lar. För denna grupp långtidssjukskrivna bör ha ett tydligtsamordningsansvar som bör ha ett tydligtansvar för att medverka i rehabilitering av denna grupp långtidssjukskrivna.För att underlätta rehabiliteringen tillbaka till arbetet är det viktigt för endel individer att ha kontakt med arbetslivet. är den vanligaste formen avsjukskrivning en sjukskrivning från arbetet på heltid. anser attdet är viktigt att det vid sjukskrivningen tas hänsyn till det positiva med atthaen fot kvar i arbetslivet och vill därför öppna för att man ska ha mycket merav flexibel deltidssjukskrivning utifrån den enskildes behov. Den enskildebör också ha möjlighet att pröva nya arbetsuppgifter hos arbetsgivaren ellerpå en annan arbetsplats.Möjligheten att ta ut ett friår, utifrån förslag, är ett sätt förmänniskor att få en nödvändig andningspaus som deras drömmaroch funderingar på andra sysselsättningar i livet kan realiseras eller påbörjas.Det är också ett bättre sätt för den enskilde att ta kontroll över sinsituation.Fru talman! En stor del av ohälsotalen relateras till stress i både arbetsli-vet och i det övriga livet. En orsak till de ökade långtidssjukskrivningarna förkvinnor handlar om en stressig arbetsmiljö samt att kvinnor i stor utsträck-ning är dubbelarbetande. menar att en generell ar-betstidsförkortning tillsammans med ett intensifierat jämställdhetsarbeteskulle ge familjerna och framför allt kvinnorna möjlighet att förändra sinlivssituation och på så sätt undvika att drabbas av ohälsa.Några ord om arbetsrätten, som har varit uppe till diskussion. Den är bådebra och viktig, men får absolut inte bli en flaskhals. Undantag och anpassningtill verkligheten måste göras. Undantagen som genomfördes när det gällerturordningsreglerna är ett viktigt steg för att småföretagen ska få en bättreutgångspunkt för att leva vidare. Det är här också viktigt att betona att gravi-ditet och föräldraledighet inte ska kunna missbrukas som uppsägningstid.Slutligen några ord om HomO, det vill säga ombudsmannen mot diskri-minering på grund av sexuell läggning, som har fått ett ökat anslag på 2miljoner kronor, vilket vi ser som mycket viktigt och nödvändigt eftersomHomO fått ökade uppgifter och permanent högre kostnader för sin verksam-het. Dessutom vill vi möjliggöra att HomO får myndighetsansvar även förhomofobi. Det är mycket viktigt att vi tar itu med de frågorna på ett tydligareoch bättre sätt än vi har gjort hittills.Avslutningsvis, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betän-kandet.Anf. 203 ():Fru talman! Jag ska i mitt anförande främst beröra de moderata reserva-tionerna 5 och 6 angående jämställdhetspolitiken samt reservation 7.Det är en självklar utgångspunkt för en god jämställdhetspolitik att varjemänniska har lika värde och att man därför ska ha samma rättigheter, skyl-digheter och möjligheter. Individens frihet är det som formar min syn, sommoderat, på jämställdheten. När män och kvinnor får mer av frihet får deockså resurser och en styrka att bryta könsstereotypa mönster.Med denna utgångspunkt är det därför naturligt att det går en klar skilje-linje mellan mitt parti och andra partier i denna kammare, mellan oss somnämner politikens uppgifter med namn som flexibilitet, individualism ochtron på medborgarnas val och dem som säger att politiken just ska styra ochdirigera i syfte att skapa ett mer politiskt samhälle. Det är naturligtvis ocksådärför vi har reserverat oss.När vi diskuterar arbetsmarknadspolitiken blir denna skillnad extra tydlig.Staten ska aldrig tvinga en kvinna att antingen vara en yrkesarbetande föräl-der på heltid eller att vara hemmafru. Politiker borde inte premiera beteendenöver huvud taget utan i stället ge medborgarna verktygen att själva välja väg.Men detta betyder inte, fru talman, att inte skulle uppmärk-samma de problem som finns på den svenska arbetsmarknaden. Förvisst är det ett problem att får gliringar av arbetskamraterna när hanvill stanna hemma med sin lille nyfödde son. Visst befäster detta en sned-vridning i fråga om föräldraledigheten. Självfallet är det så. Och omvänt ärdet inte upplyftande att tvingas avbryta sin karriär beroende på att honväljer att föda barn.Men lösningen på dessa attitydproblem, för det är just en fråga om atti-tydproblem, ligger inte i att skapa tvingande lösningar, lika för alla. Attensi-digt inrikta arbetsmarknadspolitiken på lagstiftning riskerar tvärtom att för-stärka problemen. Att kollektivt peka ut kvinnor som en svag grupp gynnarinte debatten. Tvärtom riskerar särregleringar att cementera problemen ochatt permanenta en dålig kvinnosyn hos dem som redan har den. Lagen ärnämligen aldrig starkare än den tilltro som medborgarna har till den. Och ijämställdhetsfrågan blir detta extra tydligt.Därför önskar vi moderater i stället vidga jämställdhetspolitiken till flerområden. Vi vill se förändringar som ger individerna ekonomisk frihet, per-sonlig frihet och yrkesmässig frihet. Om våra skattereformer blir verklighetökar också möjligheterna att leva på sin egen lön. Och det är naturligtvis ettsteg i rätt riktning.I den individuella arbetstiden ser vi ett verksamt instrument för att geHenrik och deras chanser att få stanna hemma med barnen. Med enhögre grad av flexibilitet kan vi alltså få en förändring i mentaliteten tillstånd.På samma sätt vill vi ge alla människor ett inflytande i relation till derassituation. När vårdbiträdet saknar inflytande på sitt arbete vill vi bryta nedgränserna och få fler företag som alternativ till de offentliga arbetsgivarna.Valet av barnomsorg är på samma sätt centralt och ofta helt avgörande försvenska föräldrars möjligheter att bli mer jämställda.Fru talman! Det är i valet av metoder, inte i valet av mål, som de storaskiljelinjerna i den här kammaren går.Låt mig också kort beröra frågan om kompetensutveckling och kompe-tenssparande. Mitt parti anser, och det gör förhoppningsvis också alla andra idenna kammare - de som är kvar och de som är utanför men likafullttillhör den - att investeringar i individers kunskaper är något värdefullt.De ekonomiska förutsättningarna för att kunna sätta av medel måste alltsåbli bättre för de enskilda medborgarna. Att skapa en aktivitet i sparandet är enangelägen uppgift. Sparar medborgarna på årsbasis av sin inkomst ökar möj-ligheterna att finansiera vidareutbildning och undvika arbetslöshet. Detta ärpositivt, inte bara för den enskilde utan också för vårt lands förmåga att ståemot ekonomiska kriser.Men även här finns naturligtvis en skillnad mellan partierna i denna riks-dag, framför allt i fråga om synen på avsättningsmöjligheterna och vad gällerden myndighet som föreslås av utskottsmajoriteten förvalta medlen. I detförsta fallet menar vi att det är väsentligt att medborgarnas avdragsmöjlighe-ter ökas och blir jämställda med dagens villkor för pensionssparande. Detta ärenligt vår mening nödvändigt för att göra sparformen attraktiv.I fråga om förvaltandet av medlen är vi inte speciellt positiva till en sär-skild statlig myndighet utan anser att detta kan hanteras av de banker ochfinansinstitut som verkar på marknaden.Anf. 204 ():Fru talman! Ohälsan och stressen i arbetslivet har ökat lavinartat de se-naste åren. Det allt hårdare klimatet på arbetsplatserna sliter på de anställdaoch alltfler känner sig utbrända. går ca 100 svenskar in i väggen,och kvinnor drabbas hårdare än män. 7 000 medlemmar i är långtidssjukskrivna, och av dessa är majoriteten kvinnor.Om denna trend fortsätter innebär det en katastrof för sjukvården i Sveri-ge. Motsatsen, om vi kunde få tillbaka dessa personer i arbete, innebär att viinte skulle ha brist på sjuksköterskor.Forskare har funnit att av alla som uppger sig vara sjuka lider avdepression och psykisk ohälsa. Den självupplevda psykiska ohälsan har ökat ialla åldersgrupper. Störst är ökningen bland unga vuxna mellan 18 och 29 år.Nya, moderna sjukdomar som ger sig uttryck i magbesvär, värk, allergier,hjärt-kärlbesvär, reumatism har kommit, och sjukvården har inte red-skap att behandla dem. Det läkarna kan göra är bara att sjuk-skriva de människor som drabbas. Det finns många långtidssjukskrivna sominte får den hjälp de borde få. Ohälsan döljer även annat. Det kan vara miss-bruk av läkemedel, alkoholproblem och våld mot kvinnor och barn. Stressoch utbrändhet skapar också risk för arbetslöshet, försörjningssvårigheter,social utslagning, utanförskap, skamkänslor, störningar i familjelivet och enökad börda för resten av familjen. Ohälsan är komplex.Klimatet i arbetslivet måste förändras. Dessutom måste vi anpassa lagaroch bestämmelser inom arbetslivet efter dagens problem och dagens sjukdo-mar. Ta till exempel elöverkänslighet, som en del av vår befolkning anser siglida av. Den forskning som bedrivs på området har inte kunnat hitta de tydli-ga samband som behövs för att fastställa diagnos. Det innebär att detta kan inte klassas som arbetsskada. finns minst 200 000 svenskar som harstora problem att klara sitt vardagliga liv och som är övertygade om att detberor på exponering av elektromagnetiska fält. Den ökade exponeringen ochden pågående utbyggnaden av mobiltelefonnät gör att vi måste på något sätthitta lösningar för att hjälpa dessa människor, som blir fler och fler.Visserli-gen måste hälsoarbetet ha en stark förankring i vetenskap. Vi måste hushållamed våra resurser, och då är det viktigt att arbetet grundas på kunskap ochinte på tyckande. Men till dess forskningen har hunnit få fram bevismaterialmåste dessa människor som drabbas få hjälp.Jag vet att regeringen har satt i gång en hel del arbete på det här områdetoch att ohälsan är en prioriterad fråga för regeringen. Det gläder mig. Jagskrev en motion under rubriken som behandlas i det här betän-kandet. Även om utskottet avstyrker motionen kan jag se att utskottet harbestämt sig för att vända utvecklingen på området. Det känns bra. väntarutskottet bland annat på det resultat som det arbete som är i gång ska ge.Dessutom har folkhälsan fått en egen minister, en arbetslivsminister - vilketockså bådar gott.Jag yrkar bifall till utskottets förslag.Anf. 205 ():Fru talman! Låt mig i denna sena timme säga några ord om en fråga somligger som en underström i arbetslivsområdet, nämligen diskrimineringsfrå-gorna.Varje människas lika rätt att ta plats i samhället, att söka lyckan och attforma sitt liv oavsett vem man är, var man är född och av vem man är född,tillhör kärnan i det liberala uppdraget. Det är ett område som vi liberaler hararbetat för kamp mot adelns bördsprivilegier till arbetet förjämställdhet, mot rasism och mot homofobi.I den bästa av världar skulle inte diskrimineringslagstiftning behövas,men verkligheten är tyvärr en annan. Diskrimineringslagarna är nödvändigaredskap för att skapa mekanismer som motverkar diskriminering ochger upprättelse åt den enskilde. Jag vill särskilt framhålla att en av huvud-punkterna i integrationsprogram, som blev en av huvudpunkter-na i årets valrörelse, var att stärka arbetet mot etnisk diskriminering. Anmäl-ningarna och klagomålen till ökar ständigt.De har femdubblats . Förra årets siffror kommer att överträffas äveni år.Men allt inom detta område kan inte läggas på en statlig myndighet. Vibehöver en stark ombudsmannainstitution, men det finns också viktiga rollerför organisationer på gräsrotsnivå för att tillvarata rättigheterna förmänniskorsom blir kränkta på grund av sin etnicitet på arbetsmarknaden. Som huvud-män för den offentliga sektorn har vi som politiker ett särskilt ansvar attfrågaoss varför andelen människor med utländsk härkomst är mycket lägre blandde anställda inom den offentliga sektorn än inom den privata. Om den of-fentliga sektorn vore lika bra som den privata på att anställa människor medutländsk härkomst skulle invandrares arbetslöshet vara utraderad.Min kollega har tidigare berört arbete på jäm-ställdhetsområdet och inte minst arbetet mot diskriminering av gravida ochföräldralediga. Här anser vi att anställningsskyddet måste stärkas, och villko-ren vid uppsägningar bör noga granskas. Visar det sig att föräldralediga ochgravida missgynnas måste man överväga att skärpa lagstiftningen.Det finns också diskriminering på grund av sexuell läggning. Homofobinsmekanismer handlar inte bara om våld, som till exempel den inträffa-de brutala misshandeln i av elithandbollsdomaren , utan syns också i arbetslivet. Den skapar rädsla, osynliggörande ochohälsa för den enskilde. Det finns därför till exempel ingen rim och reson i attdet i lagen mot diskriminering på grund av sexuell läggning saknas ett åläg-gande om att förebygga trakasserier i arbetslivet när ett sådant åläggandefinns inom andra områden.Vi har inte minst åldersdiskrimineringen, och vi har också diskrimine-ringen av funktionshindrade - som är en av de grupper som sannolikt är mestutsatt för diskriminering i vårt samhälle.Fru talman! När nu frågorna kommer att ses över i ett sammanhang villjag uttrycka förhoppningen att den parlamentariska utredning som gör dennasamlade översyn får resurser och möjligheter att verkligen ta det samladegrepp som kommer att behövas. Dagens lagstiftning spretar osystematisktoch är illa samordnad, vilket både minskar den enskildes skydd och försämrarrättsutvecklingen. Jag vill därför avsluta debatten med att uttrycka förhopp-ningen att utredningen kommer att ha möjlighet att göra en översyn i sinhelhet. Det vore mycket allvarligt om tillfället som man nu har i sin handkommer att försittas.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § BordläggningAnmäldes och bordladesFinansutskottets betänkanden2002/03:FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning2002/03:FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner2002/03:FiU4 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.2002/03:FiU5 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapenKonstitutionsutskottets betänkande2002/03:KU14 Nya administrativa rutiner m.m. för inkomstgarantierSkatteutskottets betänkande2002/03:SkU5 Utvidgning av reglerna om framskjuten beskattning vid vissaandelsbyten16 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställtsden 18 december2002/03:331 av () till statsrådet /aids2002/03:332 av () till justitieminister situation2002/03:333 av () till justitieminister framtida utformning2002/03:334 av () till justitieminister /03:335 av () till statsrådet i inlandet2002/03:336 av () till jordbruksminister lantbruksutbetalningar2002/03:337 av () till jordbruksminister sammanhållen hästpolitik2002/03:338 av () till statsrådet till parlament2002/03:339 av () till miljöminister som styrinstrument2002/03:340 av () till statsrådet redovisas i bilaga som fogas till snabbprotokoll tis-dagen den 21 januari 2003.17 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommitden 18 december2002/03:265 av () till justitieminister insatsstyrkan2002/03:266 av () till justitieminister situation i Falun2002/03:267 av () till miljöminister /03:268 av () till miljöminister /03:269 av () till miljöminister vatten i Öresund2002/03:270 av () till miljöminister + 102002/03:271 av () till näringsminister svenska företagsklimatet2002/03:272 av () till justitieminister arbetskraft2002/03:273 av () till justitieminister med USA2002/03:274 av () till näringsminister vid Arlanda2002/03:275 av () till justitieminister för brottet sexuellt utnyttjande av underårig2002/03:277 av () till kulturminister villkor på arbetsmarknaden2002/03:278 av () till näringsminister /03:279 av () till näringsminister ägda företags ansvar2002/03:281 av () till utrikesminister av FN-poliser2002/03:282 av () till justitieminister av fordon2002/03:283 av () till jordbruksminister kött2002/03:284 av () till miljöminister 2000 och äganderätten2002/03:285 av () till statsrådet av nollvisionen2002/03:286 av () till justitieminister av miljöbrott2002/03:287 av () till miljöminister av miljöbrott2002/03:289 av () till försvarsminister hyressättning2002/03:290 av () till utrikesminister säkerhetsunderskott2002/03:291 av () till socialminister och vårdgarantins löften2002/03:292 av () till miljöminister i utsläppsstatistiken2002/03:295 av () til näringsminister avläsning av elmätare2002/03:296 av () till jordbruksminister i svenska vatten2002/03:297 av () till statsrådet av till Europaväg2002/03:298 av () till justitieminister planeringsförutsättningar2002/03:299 av () till justitieminister vid tingsrätt2002/03:300 av () till statsrådet som erhållit arbete i Sverige2002/03:301 av () till utrikesminister förstörelsen av egendom på och Gaza2002/03:302 av () till justitieminister för representanter för handikapprörelsen2002/03:305 av () till miljöminister vid miljöprövningSvaren redovisas i bilaga som fogas till snabbprotokoll tisda-gen den 21 januari 2003.18 § Kammaren åtskildes kl. 22.28.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets början till och med 8 § anf. 13(delvis),av tredje vice talmannen därefter till och med anf. 64 (delvis),av förste vice talmannen därefter till och med 10 § anf. 96 (delvis),av talmannen därefter till ajourneringen ,av förste vice talmannen därefter till ajourneringen ,av talmannen därefter till och med 13 § anf. 187 (delvis) ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.