prot · GP0967 · 2002-02-12 00:00:00 — Och vad händer om detvid avrapporteringen eller juni visar sig atttillgängligheten har blivit sämre? Hinner man dåvidta åtgärder, eller får det då bli som det blir medvaldeltagandet - med ett bibehållet monopol för ? Skulle tradition i så fall vara viktigare äntillgänglighet?Anf. 57 Statsrådet ():Fru talman! ställer ett flertal frågortill mig. Jag ska besvara dem så gott jag kan.Utgångspunkten för att regeringen valde att inrättaen valmyndighet - som faktiskt är den som har detövergripande ansvaret också för förtidsröstningen -var just att säkerställa en god tillgänglighet och engod framförhållning i valförfarandet. Det var motbakgrund av de inte alla gånger så lysande erfaren-heterna av tillgängligheten vid Europaparlamentsvaletoch de bekymmer som jag som ansvarigt statsrådupplevde att jag hade när det gällde att fåinformation om tillgängligheten avseende vallokaler-na som vi beslutade att ha en uppstramning av helaproceduren i förberedelsearbetet inför de allmännavalen. Därför valde vi att ändra det centrala ansvaretför valen och att skapa . Tillgänglig-hetsargumentet är alltså väldigt viktigt för regering-ens insatser på det här området.Sedan kan jag instämma i den beskrivning somAnna gör av de förändringar som har ägtrum i , förändringar i Postens organisation ochi människors beteenden. Det finns en stor gruppförstagångsväljare som, precis som , med stor sannolikhet inte kommer att rösta ipostlokaler därför att de inte har någon tidigare kopp-ling till dessa.Det finns också många äldre som har koppling tillpostlokalerna och som fortfarande hämtar ut sin pen-sion på posten. Regeringen har gjort bedömningen attdet finns all anledning att tillförsäkra alla en godtillgänglighet. Det är därför som harfått sitt uppdrag, och det är därför som framförhåll-ningen är så god. Det finns också möjligheter förValmyndigheten att tillsammans med Posten se till attdet finns tillräckligt många vallokaler.För att om möjligt lugna när detgäller antalet lokaler kan jag säga att vid valskedde av förtidsröstningen på posten. Detfanns då ca 1 300 postkontor. Vid valet till Europa-parlamentet var antalet ungefär detsamma. Efter denförändring som Posten nu har genomgått gör manbedömningen att i det nya servicenätet kommer fort-farande 1 300 lokaler att kunna användas för förtids-röstning. Omfattningen är alltså densamma som tidi-gare.I de få fall då Postens egna lokaler inte räcker tillkommer man att hyra lokaler för poströstning avkommunerna, t.ex. i kommunhus på det sätt somAnna efterlyser. Den totala överblicken avhur detta kommer att se ut och den första avstäm-ningen får jag av . Jag kanförsäkra att jag noga kommer att följautvecklingen av den här frågan.Vi från regeringen kommer att följa upp höstensval på samma sätt som vi alltid följer upp alla val. Dåkommer naturligtvis den här frågan att vara viktiginför framtiden. Precis som säger finnsdet nya generationer av väljare som har andra erfa-renheter och nya mönster och traditioner som detfinns all anledning att ta hänsyn till.Anf. 58 ():Fru talman! Tack för svaret. Det var trevligt att viär överens om att Posten och postbeteendet förändras.Men statsrådet kanske missuppfattade min fråga litegrann. Jag har aldrig argumenterat mot poströstning,tvärtom. Min poäng är att tillgänglighet t.ex. viapoströstning är viktigt för deltagandet i demokratin.Vi har ju debatterat den här frågan ur olika aspektertidigare. Statsrådet minns säkert att jag t.o.m. är litemer förtjust än vad hon är i brevröstning. Så tillgäng-lighetsdelen är vi helt överens om. De som vill ut-nyttja tillgängligheten och utöva sina demokratiskarättigheter på posten kan ju får göra det.Det jag vänder mig emot är Posten AB:s ansvarför att sköta den här samhällsfunktionen, om än påValmyndighetens uppdrag, och Posten AB:s mono-polställning. Varför ska just hyra lokalerför att tillse att man kan förrätta val? Varför kan inteValmyndigheten i stället hyra lokaler av någon an-nan?När Posten presenterade sitt nya kassaservicenäthade de slutit avtal med affärsbanker för att säkrabetalningstjänsterna. Då blir det ännu mer utlämnat åtett privat bolags - även om Posten är ett statligt bolag- godtycke och egna avtal med andra privata bolag attta hand om en samhällelig grundpelare. Det är självamonopolförfarandet som jag vänder mig emot.Om Posten AB inte har tillräckligt många kontordär man kan erbjuda poströstning, kan statsrådet dåtänka sig att några andra myndigheter, bolag ellerkommuner kan få möjlighet att erbjuda förtidsröst-ning för att garantera att det finns minst 1 300 ställensom man kan rösta på? Varför ska just Posten ha kvarsin monopolställning? Vi är ju båda lite nyfikna påom det ska gå att genomföra valet med tillräckligtillgänglighet i år.Om det skulle visa sig att monopolet ledertill att tillgängligheten verkar bli sämre, vilka åtgärderär statsrådet i så fall beredd att vidta för att säkratillgängligheten i valet? Skulle statsrådet i det hypo-tetiska läget vara beredd att bryta upp monopolet föratt säkra att alla medborgare har tillgång till ett avdemokratins fundament, nämligen att rösta i ellerutanför en vallokal? Ju snabbare statsrådet svarar,desto snabbare får hon gå hem till sin lilla dotter.Anf. 59 Statsrådet ():Fru talman! Det är ingen nyordning att Posten harhaft ansvaret för förtidsröstning på postkontor. Tidi-gare hade också den dåvarande myndigheten somhade det centrala ansvaret för valfrågor - - samma sorts överläggningar och förhand-lingar med Posten som man kommer att ha inför åretsval.Regeringen har valt konservativa, trygga, gamlaoch inkörda hjulspår framför att kasta oss på ett nytttåg så här före ett allmänt val. Det betydernaturligtvis inte att tillgängligheten ska lida skada,tvärtom. Den lagstiftning som ställde sigbakom - bl.a. var en av dem som ställ-de sig bakom vallagstiftningen när man antog denförra veckan - innebär att vi i god svensk traditionhar fattat ett beslut i den ordning som gäller. Vi görinte stora förändringar i regelverket kring valsystemetutan ha mycket goda skäl för det. Om man ska göradet, ska man inte göra det när manriskerar att påverka de allmänna valen.Anna ställde en fråga om juni. Den ord-ning som gäller för valet fastställs bl.a. genom lag-stiftning. Om jag inte minns helt fel så brukar detvara uppehåll i arbete , såjag tror att det blir svårt att ändra på förutsättningarnalagstiftningsvägen.Anf. 60 ():Fru talman! Det är därför som jag väcker frågannu. Jag ser med viss bävan fram emot det hypotetiskascenariot att statsrådet får ett brev från valmyn-digheten eller där man säger: Hoppsan!Tillgängligheten är lite sämre . Det blev inte riktigtsom vi hoppades. Trots direktiven blev tillgänglighe-ten lite sämre än förra gången.Själv slipper jag då, som statsrådet mycket riktigtpåpekade, hantera den frågan här i kammaren. An-tagligen vill de flesta tjänstemän på departementet hasemester, och vips är det att genomföra valet.Det är detta scenario som jag tycker är ett skräcksce-nario. Det är därför som jag tar upp frågan nu.Jag konstaterar i alla fall att statsrådet anser till-gänglighetsfrågan vara central, och det gläder mig.Jag vill bara påpeka att det naturligtvis inte är någonnyordning att man har poströstat på posten. Nyord-ningen som har fått mig att framställa den här inter-pellationen är däremot att Postens tillgänglighet närdet gäller lokaler där grundläggande samhällstjänsterkan utföras riskerar att bli för dålig.Jag håller tummarna för att lyckas medsitt uppdrag. Om så inte är fallet hoppas jag att stats-rådet redan vid redovisningen kan vidta åtgär-der. Vill hon luckra upp Postens monopol för attsäkra tillgängligheten och höja valdeltagandet är detnog flera här i kammaren som varmt välkomnar ettsådant förslag - i så fall före juni.Anf. 61 Statsrådet ():Fru talman! Vi ska nog inte behöva hoppas, utanvi ska ha en god framförhållning som gör att vi kanvara säkra på att valen ska kunna genomföras på ettbra sätt.Det är just därför som jag har bett Valmyndighe-ten att lämna in en rapportering till mig ochinte som den brukliga tågordningen är och somhar gällt vid tidigare val. Det har jag gjort för attsäkerställa att vi har en god kontroll över utveckling-en.Avslutningsvis: För att om möjligt försöka attlugna kan jag upprepa de uppgiftersom jag har fått, nämligen att det för närvaran-de kommer att finnas ett lika stort antal lokaler förförtidsröstning som det fanns tidigare - detta enligtden plan som ligger och som manarbetar med på och på Posten AB.Men jag är övertygad om att vi kommer att haanledning att återkomma till frågor som handlar omvårt valsystem i alla möjliga avseenden också efterhöstens val och säkert också till de frågor som AnnaKinberg och jag har diskuterat tidigare som har attgöra med den nya tekniken och tillgänglighet i enmängd andra aspekter.Vi har ju också genomfört ett antal förändringar ivallagstiftningen som rör ökade möjligheter för män-niskor med funktionshinder att ta sig till vallokalerna.Det finns mycket att titta på och se hur det har gåttefter höstens val. Vi får återkomma då. Jag kan för-säkra att vi jobbar för att tillgänglig-heten ska vara den högsta tänkbara.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 2001/02:216 om godman för multihandikappadeAnf. 62 Justitieminister ():Fru talman! har frågat vadjag tänker att göra för att stärka rättsställningen förfamiljer med barn med multihandikapp. Det särskilt tar upp i sin fråga är möjlig-heten för föräldrar och andra familjemedlemmar attvara gode män.Frågan ställs mot bakgrund av ett par fall däröverförmyndaren ansett att det inte är möjligt attkombinera uppgiften som personlig assistent meduppdraget som god man. Fallen prövas för närvarandei domstol.Till att börja med vill jag påpeka att jag som jus-titieminister naturligtvis inte kan kommentera enskil-da fall i domstol. Jag känner inte heller till de närma-re omständigheterna i fallen.Rent allmänt gäller att den som utses till god manska vara rättrådig, erfaren och i övrigt lämplig. Vidvalet av en god man gör sig olika synpunkter gällan-de. Avgörande är vilket huvudsakligt syfte förord-nandet ska ha. Ska en god man förordas i första handför att sörja för huvudmannens person, ligger det näratill hands att ge uppdraget till en närstående. Är detdäremot fråga om mer omfattande egendomsförvalt-ning kan uppdraget behöva ges till en ekonomisktkunnig person. Självfallet bör valet inte falla på enperson som har intressen motsatta den hjälpbehövan-de.Något förbud mot att utse en förälder eller någonannan närstående till god man finns inte. Tvärtom kandet säkert vara lämpligt. Å andra sidankan omständigheterna ibland vara sådana att det ärlämpligare att en utomstående person utses. Vem somska utses till god man och hur överförmyndare skaagera måste avgöras i varje enskilt fall. Det är denhjälpbehövandes behov och intressen som ska varastyrande.Jag håller helt med om atten person som utses till god man så långt möjligtmåste kunna kommunicera med sin huvudman. Det ärju dennes intressen som den gode mannen ska ta tillvara. kan det dock vara så att den som utses tillgod man inte själv kan kommunicera med den haneller hon ska bistå. Det är då viktigt att den som utseshar god kontakt med och kan samarbeta med demsom kan kommunicera med den enskilde och som stårdenne nära.Frågor om gode män kommer att övervägas isamband med den utredning om förmyndarskap somregeringen avser att tillsätta . I det sam-manhanget kommer också frågan om behovet avskydd för personer med multihandikapp att uppmärk-sammas. Visar det sig då att lagändringar behövs föratt skydda personer med omfattande funktionshinder,är jag beredd att föreslå sådana.Anf. 63 ():Fru talman! Jag tackar justitieministern för svaret.Justitieministern har samma uppfattning som jag iden här frågan. Interpellationen gäller alltså de föräld-rar som kombinerar uppdragen som personlig assi-stent och god man åt sitt eget handikappade barn somfyllt . Det är de barnen det gäller. Uppdragetsom personlig assistent anses nu i en del kommunersom diskvalificerande för uppdraget som god man.Jag tog upp den här frågan eftersom jag var osäker påom problemet var bekant för ministern. Det är rättsom ministern anförde här att några fall för närvaran-de prövas i domstol, men problemet är mycket störreän så. Personkretsen utgörs av kanske 1 000 barn medsådant här funktionshinder inklusive utvecklingsstör-ning och uttalat kommunikationshinder.I de här fallen gäller det inte bara att handha bar-nets ekonomi utan även att sörja för barnets person.För att förstå barnet måste man lära sig tolka de sig-naler barnet ger. Föräldern eller föräldrarna är dockinte de enda personerna som ser till att barnet får denhjälp det behöver vid så svåra handikapp. ärdet fler personer inblandade.Om en utomstående person ska vara god man skaytterligare en person bli en del av barnets vardag.Föräldern skulle ändå tvingas vara tolk mellan barnetoch den gode mannen. Sedan finns det fall, som mi-nistern säger, där det är olämpligt att en förälder ut-ses, och det är inte de fallen jag är ute efter.Nu har det brett ut sig en föreställning i mångakommuner i , och Stockholmsområdetatt en förälder är jävig om han eller hon både är per-sonlig assistent och god man åt sitt barn, men sådantjäv talas inte om i lagen om god man. Därför har nuöverförmyndarnämnden i dessa kommuner avsattdessa föräldrar från deras godmanskap om de intesjälva lytt uppmaningen och frånsagt sig uppdraget.En annan god man har utsetts, ofta utan samråd medberörd familj.I har ifrågavarande föräldrar känt sig tving-ade att säga upp sitt godmanskap varför det där inteblivit någon rättslig process. I har man ihitintills två fall vägrat att säga upp sitt godmanskapvarför man överklagat överförmyndarnämndens be-slut. Då hamnar fallet i tingsrätten. Ett fall är avgjort iSkellefteå tingsrätt till förälderns favör. Men tings-rätten i svarar egentligen inte på huvudfrå-gan: Kan en förälder kombinera uppdragen som per-sonlig assistent respektive god man åt sitt barn? Denfråga som rätten svarar på är om en förälder kanfråntas sitt godmanskap på grund av den här kombi-nationen. Rätten säger att bedömningen kan varamindre sträng när det gäller entledigande än när detgäller tillsättande av en god man.En stor oro utbreder sig nu landet bland föräldrartill de här barnen. Grogrund för den här oron är upplever kommunen som motpartsom man får kämpa mot för att barnet ska få sinarättigheter. Man upplever misstänksamhet om att manöverdriver barnets behov. Men inte i något av de härfallen har det funnits anklagelser att de här föräldrar-na inte skulle ha skött sina godmanskap.Jag är tacksam för ministerns syn på detta, menjag vill gärna höra vad man kan göra vidare åt detta.Ministern hänvisar till utredningen. Jag vore tacksamför att få höra hur man kan hjälpa föräldrarna litekvickare.Anf. 64 ():Fru talman! Vi tycks alla vara överens om att detuppstår problem när vilt främmande människor skabistå eller hjälpa personer som är gravt funktions-hindrade. Det berör ju väldigt privata saker. Det berörkanske hur man ska bo och vilken hjälp man ska få.Ofta kan man vara motpart mot kommunen. Det beröralltså den privata livssituationen. Det kan också berö-ra ekonomin. Som har sagts har dessa funk-tionshindrade ofta väldigt stora kommunikationssvå-righeter och väldigt speciella och individuella sätt attkommunicera som tar väldigt att lära sig.Jag har motionerat om detta . Jag blev väldigt upprörd när jag fickhöra de här exemplen om hur det går till. Det handlarinte bara om dem som råkar vara personliga assisten-ter till sina egna barn utan det här förekommer även iandra fall. Man får sina misstankar om att kommunenförordar om en god man över huvud på den som be-rörs för att göra det mer lätthanterligt för den berördakommunen. Det är så man upplever det. Jag tycker attdet är väldigt upprörande.Riksdagen beslutade iden här frågan. Jag kan bara konstatera att det hartagit väldigt . var det pågång att man skulle göra den här utredningen. Sedanhände det ingenting. Utskottet hade motioner somhandlade om de här sakerna. De biföll dem inte, utande bara avvaktade att regeringen skulle återkomma ifrågan. Så sent som noterade utskottetigen att regeringen hade för avsikt att komma medförslag om hur man skulle bedriva utredningen och entidsplan under hösten 2001.Nu står vi här, , och ministern säger attregeringen avser att tillsätta en utredning under våren.Jag tror på det när jag ser det, eftersom jag har settalla de turer som har varit. Man kan undra vad rege-ringen har sysslat med från 1999.Utskottet säger igen att man håller med många avmotionärerna om att det här är ett jätteproblem och attnågot måste göras, men man avvaktar att regeringenska återkomma med den här utredningen. Jag självställde en skriftlig fråga somministern får, där jag just begär ett rakt besked omnär den här utredningen kommer. Jag hoppas att detär lite mer preciserat än till våren.Jag ser att justitieministern är optimistisk, och detär ju bra. Han säger att om man behöver göra lagänd-ringar så ska han göra det, men justitieministern kanju inte vara helt säker på att han är justitieminister närden här utredningen är färdig och allt kommer påplats. Vi vet ju vilken tid det tar.Det säger jag också för att visa att det är synd inte kom i gång 1999, för då kanske vi hadekunnat göra ändringen . Alla vet att om man drar igång en utredning , så tar det minst ett årinnan den är färdig, har remissbehandlats och kommittillbaka hit, och då är man väldigt optimistisk om mansäger . Det tar alltså väldigt lång tid.Anf. 65 Justitieminister ():Fru talman! Jag vill först svara på frågan om jäv.Det här är egentligen inte fråga om en jävsituation.Det handlar i stället om huruvida en viss person ärlämplig som god man - det finns ju en gradskillnaddär - och om den enskilde och den tilltänkte godemannen har motstridiga intressen bör någon annanutses. Det här är ju, precis som också har sagts ,under prövning av domstol.Jag vet att den här diskussionen har pågått sedanen tid tillbaka, och det efterlyses ett konkret svar.Därför kommer det konkreta svaret , och vi behö-ver inte vänta på frågan: Direktiven för utredningenkommer att vara klara , dvs. om några veckor.Jag har försäkrat mig om hos tjänstemännen att mankan ge den garantin. är det som gäller.Anf. 66 ():Fru talman! Tack, ministern! Det är alltid roligtnär det händer saker snabbt och det kan gå undan!Det är rätt att det inte är fråga om jäv, men detkommunerna ville framhålla var att det var en jävsi-tuation. Detta stred helt uppenbart mot vad som står ilagtexten, men man ville ha det dithän. Tingsrätten iSkellefteå skrev i sitt beslut att det inte är fråga omjäv, utan man hänvisar till lämplighet.Sedan hade kommunen hänvisat till föräldrabal-ken och det ansvar man har, men det hänvisar alltsåtill när man har egendom att förvalta, och det rör detnästan aldrig i de här fallen. Tvärtom rör det sig alltidom att man ska förvalta en låg pension. är pensionen så låg attföräldrarna skjuter till av sina egna medel.Problemet är ju nu att det är många kommunersom har det här på gång, och vad gör man? Föräld-rarna känner en enorm osäkerhet. Det är så mycketsom stör vardagen när man har handikappade barnmed så många funktionshinder som de här barnenhar. Samhället gör så lite för att underlätta. Det här ärinte några plåster på såren. Det är ingen favör för dematt vi beslutar så, utan det är bara deras rätt som vibör ge dem. Jag vet att ministern håller med mig.Kommer det nu ett färdigt förslag så hoppas jag attdet kan resultera i en ganska snabb beslutsomgång,för jag tycker att vi måste göra något för dessa män-niskor.Anf. 67 ():Fru talman! Det var ett rakt svar att direktivetkommer , men jag har då en liten följdfråga:Hur ska den här utredningen ha på sig? Dethar ju en viss betydelse, och det måste ministern nogha funderat på, för i direktiven står det ju alltid hurlång tid man ska ha på sig. Man kunde ju som sagt habörjat och haft det färdiga lagförslaget nu.Men okej: Bättre sent än aldrig!Det är bra att justitieministern har den här positivainställningen, för då kommer de här sakerna som vitar upp om de multifunktionshindrade barnen attfinnas med i direktiven, och det tycker jag är bra. Dåkan inte utredningen eller de som ska titta på dettabortse från den frågan.Sedan vet vi ju inte om det blir en parlamentariskutredning, en expertutredning eller en enmansutred-ning, men ministern kanske kan avslöja det också.Anf. 68 Justitieminister ():Fru talman! Eftersom det är flera viktiga frågorsom noggrant måste genomgås och inte på något sättfår skyndas fram är beräkningen att utredningenkommer att ta , men att det finns möjlighet tillatt ge delförslag under utredningen, vilket jag tror äroerhört viktigt. Men det gäller flera olika frågor, ochman kan ju lägga dem efter varandra.Det är en enmansutredning som är planerad, justför att det inte ska dra ut ytterligare.Anf. 69 ():Fru talman! Tack, ministern! Det är alltid trevligtmed raka, klara besked.Jag ska avslutningsvis överlämna en kopia på detslutliga beslutet från , som är väl-digt belysande. Ministern har här tidigare hänvisat tillatt ministern inte ska gå in i enskilda fall, och det vetvi och det har vi full respekt för, men enskilda fallkan vara väldigt belysande. Det som står i det härpapperet är väldigt belysande för den här situationen.Därför tänkte jag som avslutning för min del lämnaen kopia på det här beslutet till ministern.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 2001/02:222 ompolissituationen i StockholmAnf. 70 Justitieminister ():Fru talman! de har frå-gat mig om regeringen avser vidta åtgärder för attkompensera och på ett hållbart sätt ersättade merkostnader som uppstår för huvudsta-dens polisiära verksamhet genom statens och rege-ringens åtaganden om internationella arrangemang.Marietta de har även frågat om jagavser medverka i en offentlig diskussion om polissi-tuationen i län.Regeringen gör nu den största satsningen på poli-sen . fram t.o.m. 2004höjs polisens anslagsram med nästan 2 miljarderkronor utöver pris- och löneomräkningen. Den storasatsningen kommer att ge fler poliser och större re-surser för att förebygga och bekämpa brott. Fler civilaspecialister ska anställas. Satsningen på att utveckladen lokala polisen, närpolisreformen, ska fullföljas.Nu bedrivs polisutbildning såväl vid i som vid universiteten i ochVäxjö. Enligt bedömning börresurstillskotten göra det möjligt att utbilda så mångapoliser att det 2004 finns 17 000 poliser.Den stora satsning som regeringen har gjort påpolisen har lett till att polisen enligt den till regering-en senast inkomna prognosen hade ett överskott på 37miljoner kronor vid utgången av 2001.De resurser som polisorganisationen har tilldelatsför 2001 har således varit tillräckliga för att finansierabåde det underskott som fanns vid ochden totala kostnaden för polisverksamheten underåret.Resurserna till respektive polismyndighet fördelasinte av regeringen, utan av . För-delningen sker efter budgetdialog mellan rikspolis-chefen och länspolismästaren.Vid fördelningen tas hänsyn till t.ex. historiskafördelningsgrunder, antal invånare i länen och hurbrottsbelastade länen är. Hänsyn tas även till vilkaresurser myndigheten har, bl.a. avseende poliser ochcivilanställda och hur personalens ålderssammansätt-ning ser ut. I samband med budgetdialogen ges po-lismyndigheten möjlighet att bemöta den analys ochbedömning som har gjort samtdiskutera de problem man har. I den fördelningsbassom finns har hänsyn tagits till att är hu-vudstad och de merkostnader detta leder till, bl.a.kostnader av det slag som de tar upp i sin interpellation.Jag deltar gärna i offentliga diskussioner om po-lissituationen. Den diskussion vi har här i kam-maren är ett exempel på en sådan.