prot · GP0996 · 2002-04-16 00:00:00 — Jag tror också att det är väldigtviktigt med resurser till skolan för att få en bra miljöför barnen.Det ser alltså lovande ut inför kommande mandat-period, om det verkligen är så att Kristdemokraternaär beredda att satsa lika mycket som regeringen ochatt stötta regeringen i arbetet med mer pengar tillförskolan och skolan.Anf. 11 ():Fru talman! Jag vill tacka för denstarka tron på och på att det blirbra. Vad eftersträvar är alltsåvalfrihet. Vi har mer pengar till kommunerna i påsenän vad regeringen har, men vi tror på våra kommun-politiker. Eftersom det är en otrolig skillnad mellanhur mycket eleverna kostar i de olika kommunernavill vi inte vara så stelbenta som regeringen när detgäller att märka exakt, utan vi tror, som sagt, på vårakommunpolitiker. Vi vill att resurserna ska gå dit därde bäst behövs.Thomas går sedan tillbaka i tiden och an-klagar oss för att ha dragit bort resurser. Men det harförsvunnit 30 miljarder i förhållande till frånregeringen här och , så i det fallet är nog ingenbättre än den andre.Jag är i alla fall glad över att i novem-ber kommer att lämna förslag till utformning av stati-stikuppföljningar av flickors och pojkars ohälsa ochav arbetsmiljön inom skolväsendet. Tyvärr blir detnog inte en positiv läsning, och egentligen kan vi intevänta till november med att ta tag i frågorna.Det är positivt att har fått i uppdrag atti samverkan med meddela före-skrifter om utbildning och medverkan i arbetsmiljö-arbetet för elevskyddsombud. Det tackar jag ThomasÖstros för.Den viktigaste uppgiften som har fåttär att fördjupa kommunernas och skolornas kunskapom samband mellan lärande, värdegrund och hälsa.Här behöver våra skolpolitiker också en duvning.Det finns fortfarande skollokaler utan fönster motdagsljus. Bland de 220 skolbyggnader som man iSveriges Provnings- och skadeut-redningar undersökt vad gällerförskolor och skolor fann man slarvigt uppfördabyggnader med dåligt underhåll och dålig skötsel.Utbildningsministern, våra barn och ungdomarska ha våra bästa byggnader! Är ministern beredd attgå ut och säga det? De ska vara estetiskt tilltalandeoch ändamålsenliga. Undervisningslokaler behöverbakgrundsnivåer ned till för att taluppfatt-barheten ska vara godtagbar för känsliga grupper.Fru talman! I en avhandling, Skolan som barnar-bete och utvecklingsprojekt - en studie av hur grund-skoleelevers arbetsmiljö skapas-förändras-förblirsom den är, pekar på att intressetför just elevernas arbetsmiljö är litet. Han menar attallergiska elever får massmedial uppmärksamhet enliten tid. Ventilation och mobbning är de miljöpro-blem som ofta diskuteras. Hans analys är att orsakenantagligen är att diskussionen ofta bärs upp mer avmassmediala nyhetsintressen än av miljömedvetenheti skolans vardag. Det skrivs sällan om skoltoalettertrots att det finns många som inte vågar gå på toalet-ten under rasterna, och under lektionerna blir manofta förbjuden att göra det. Vidare påpekar att eleverna sitter på nästan sammaslags stolar som användes för 40 år sedan.Fru talman! anser att be-stämmelserna i arbetsmiljölagen bör utvidgas till attockså gälla barn i förskola och fritidshem. Barnom-budsmannen föreslår också vuxna"barnskyddsombud" från förskoleplats t.o.m. årskurs6, vilket ministern har talat om här.Utbildningsministern kopplar dessa direktiv tillSkollagskommittén och till förskolan som en egenskolform inom skolväsendet och menar att det i såfall skulle handla om följdändringar. Jag kan inte sedet som nödvändigt för att införa arbetsmiljölagen iförskolan. Utbildningsministern hänvisar till proposi-tionen Hälsa, lärande och trygghet, men jag vill frå-ga: Vilka metoder för implementering och utvärde-ring följer propositionen?Anf. 12 Utbildningsminister ():Fru talman! har regeringens uppdragatt driva implementeringen och har fått 10 miljoneravsatta för detta. Dessutom ska man rapportera tillba-ka.Jag tycker att har lagt framflera mycket intressanta förslag. Vi vill att de försla-gen ska ingå i arbetet när vi nu ser över arbetsmiljö-lagen. Grundidén är att förtydliga elevens inflytandeöver arbetsmiljön i skolan. Där har man också möj-lighet att överväga just intres-santa förslag - kopplat till att vi också arbetar medskollagsfrågorna. Förskolan som en eventuell skol-form gör att vi med de underlag som kommer ur des-sa utredningar kommer att kunna ta ytterligare stegför att stärka elevernas rätt i arbetsmiljöarbetet. Tilldetta är också utbildningsfrågorna kopplade. Utbild-ningen av elevskyddsombuden tror jag är väldigtviktig för att vi ska få en riktigt bra drivkraft i dettaarbete. I de här frågorna tror jag att vi är överens.Jag vill ändå återkomma till den boll som själv satte i rullning genom att sägaatt maxtaxan i dessa sammanhang är ett problem. Detär utifrån svaret från tydligt attdet från sida handlar om att draundan resurser från förskolan - så tolkar jag definitivtdet svar som gav - snarare änom att tillföra förskolan resurser.I det tal om valfrihet som fram anar jag att ett vårdnadsbidrag ingår sompå något sätt antagligen ska finansieras med maxtax-ans resurser och med de kvalitetspengar som går tillförskolan. Det är tråkigt att det inte verkar vara frågaom det skifte som jag hade hoppats på.För övrigt tror jag att det är väldigt viktigt att vinär det gäller arbetsmiljön i förskolan nu fullföljerden kvalitetsvändning som sker. av besparingarmåste nu förändras till ett antal fina år då kvalitetenutvecklas. Det finns en grund för det. Det är nu färrebarn än då maxtaxans kostnader en gång beräknades- det är 20 000 färre barn i förskolan . Det innebäratt vi med de små barnkullar som finns har enmöjlighet att också satsa på att varaktigt utvecklakvaliteten i vår förskola.Anf. 13 ():Fru talman! Jag spelar gärna boll här med ThomasÖstros. Vi kommer faktiskt inte att ta bort maxtaxan.Vi är inte lika trångsynta som när regeringen tog bortvårdnadsbidraget och när av dem som hade rätttill det använde det och blev besvikna. Givetviskommer vi att följa upp detta. Men vi vill att resurserfördelas rättvist, och vi vill ha valfrihet. Vi anser attregeringen här har styrt familjer och kommuner in ien fålla, något som egentligen inte är regeringensuppgift att göra.Vi vill myndigförklara föräldrar och familjer. Sådär får vi fortsätta att spela boll.Jag vill också förtydliga elevernas inflytande. Vihar unika möjligheter i att förbättra skolan, seskolan från ett folkhälsoperspektiv, få in det tänkan-det. En unik möjlighet har vi här att ge föräldrarnamedinflytande. Föräldrarna kan inte gå in i professio-nen och påverka, men de kan gå in i arbetsmiljönruntomkring och i själva skolan. Den möjligheten harvi inte utnyttjat. Visionen är en skola där elever ochlärare finns i bästa lokaler och där lärarnakan ägna sig åt professionen. Då får vi - ett uttryck som man faktiskt inte hör så oftahär nuförtiden.Sedan vill jag också höja professionen inom sko-lan. En läkare kan ordinera specialinsatser, och det taspå allvar. En lärare kan inte ordinera specialinsatser.Trots att en lärare vet det bästa för eleven kan enlärare inte ens få egen handledning. Här har ministernmycket att göra.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2001/02:354 om max-taxans effekterAnf. 14 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag ämnar vidta för att garantera kvalitet ochsäkerhet i barnomsorgen samt öka antalet förskollära-re.I finansieringen av maxtaxan ligger dels den årli-ga ekonomiska kompensationen på 3,4 miljarderkronor som täcker det totala kommunala intäktsbort-fallet av maxtaxan, dels de årliga medel på 500 mil-joner kronor för kvalitetssäkringen som ska användasför personalförstärkningar och kompetensutvecklingav personal. Beräkningen av medlen är gjord på 1999års siffror. har antalet barn i barnomsor-gen minskat kraftigt - enligt ännu preliminära beräk-ningar med ca 23 000 barn, även om andelen inskriv-na barn fortsätter att öka.En första utbetalning har gjorts må-nad. Enligt de rekvisitioner som kommunerna harlämnat till avses av kvalitets-säkringsmedlen att användas för anställning av perso-nal och för kompetensutveckling. Ca 1 150förskollärare, 125 fritidspedagoger och 375 barnskö-tare anställs första året med maxtaxan, som en direktföljd av statens kvalitetssatsning.Förutsatt att samma antal förskollärare och fri-tidspedagoger examineras som kommerca 1 700 förskollärare och fritidspedagoger att sökasig ut på arbetsmarknaden i vår. Det gäller för kom-munerna att vara attraktiva som arbetsgivare ochkunna erbjuda goda arbetsförhållanden.Rapporter från olika håll har redan börjat nå ossnär det gäller konsekvenser av maxtaxan. talar om fler barn och längrevistelsetider. I LO:s avlämnade rapport visaspå motsatsen - vistelsetiderna har inte ökat nämnvärt.Deltidsarbetande låginkomsttagare är den grupp somgått upp i arbetstid. Rapporterna bygger på mycketolika typer av underlag. Bilden är än så länge långtifrån entydig.Den 1 mars 2003 kommer uppföljningen av max-taxan och de övriga reformerna - förskoleverksamhetför arbetslösas och föräldraledigas barn samt denallmänna förskolan - att avrapporteras för förstagången i kvantitativa, kvalitativa och ekonomiskaavseenden av . Denna rapport kommer attbygga på officiell statistik framtagen av bl.a. Statis-tiska centralbyrån. Regeringen finner ingen anledningatt spekulera alltför mycket i frågan ommaxtaxans konsekvenser.Vad som dock är viktigt att konstatera är att detfinns en avgörande skillnad mellan regeringens synoch när det gäller barns deltagan-de i förskoleverksamheten. Inte bara maxtaxan, utanäven de övriga reformerna, syftar till att göra försko-lan tillgänglig för alla barn. Ingen ska behöva avståför att det är för dyrt eller på grund av ett hindranderegelsystem.I finansieringsunderlaget för rätten för barn till ar-betslösa och föräldralediga att få del av förskoleverk-samheten samt den allmänna avgiftsfria förskolan förfyra- och femåringar har 45 000 fler barn beräknats fådel av förskolan. Många av dessa barn kommer att hautländsk bakgrund eller bo på landsbygd och i gles-bygd, där förskolan inte har byggts ut i sammautsträckning som i storstäderna. Denna volymökningär finansierad med sammanlagt ien varaktig höjning av det generella statsbidraget.För regeringen är detta en positiv och nödvändigutveckling. Alla barn ska kunna få del av förskolanoavsett sociala, ekonomiska och geografiska förhål-landen, och inga barn ska stängas ute. Förskolan skavara barnens rättighet och föräldrarnas eget val försina barn.Kvaliteten i förskola och fritidshem är för reger-ingen ett högt prioriterat område. Förskolan står införnya stora utmaningar, som måste mötas med respekt,både på nationell och på nivå. Tillräckligtmed resurser måste garanteras förskolan för att denmed goda förutsättningar ska kunna genomföra sittuppdrag, så som det formuleras i förskolans läroplan.Jag upprepar gärna det jag vid flera tidigare till-fällen redan framfört - jag välkomnar Kristdemokra-ternas nyväckta intresse i frågan.Anf. 15 ():Fru talman! Jag är aningen förvånad över utbild-ningsminister svar. Det är ett svarsom inte bara redogör för fakta i frågan utan somockså recenserar den som har ställt frågan och inne-håller påståenden som dessutom inte är sanna. Pole-mik brukar uppstå i de muntliga debattinläggen menknappast i det skriftliga frågesvaret. Interpellationenär ju ett redskap för oss riksdagsledamöter att få svarpå frågor. Svaret bör vara sakligt och inte polemiskt.Fru talman! Jag vill börja med att dementera på-ståendet att vi kristdemokrater skulle vara emot för-skola. Det säger i snart sagt varjedebatt. Det är nonsens. Däremot pläderar vi för att detska finnas olika alternativ, det ska finnas valmöjlig-heter.Sedan kan jag säga till att enhets-taxa är någonting som vi har pläderat för, som jag hari min egen kommun och somvi som en borgerligt styrd kommun har arbetat för.Det finns alltså inget motstånd från Kristdemo-kraterna för förskola, men vi vill ha en förskola medkvalitet. Det är därför som jag har ställt den här inter-pellationen. Vi vill att all barnomsorg ska vara av godkvalitet. Vi tror att andra vårdgivare också kan gebarnomsorg av god kvalitet och att detta också gällerföräldrar. Det är där skiljelinjen går mellan socialde-mokratisk och kristdemokratisk politik.Thomas har uttalat sig positivt om friskolorpå skolsidan. Det innebär en valfrihet, en möjlighetatt välja. Min fråga är till : Vadär skillnaden i förhållande till barnomsorgen för attäven där kunna tillskapa den möjligheten? Det börinte finnas någon ideologisk skiljelinje därvidlagmellan barnomsorg och skolväsende. Det skulle varaintressant att få det belyst av här idag.Fru talman! I utbildningsministerns svar hänvisastill att det finns olika rapporter som visar olika resul-tat över utfallet av maxtaxan. Svenska Kommunför-bundet har gjort en utredning som visar att vistelseti-derna ökar och att fler barn kommer till omsorgerna.LO:s rapport visar på motsatsen. Eftersom utbild-ningsministern refererar till båda de här utredningarnavill jag ändå göra ett klarläggande i den här debatten,nämligen att man i LO:s rapport har tillfrågat 1 000personer. Av dessa 1 000 personer var det 700 somhade barn i barnomsorgen och som alltså kunde svarapå frågorna. Det är undersökningsunderlaget för LO:srapport. Man drar stora växlar på det, men det ärknappast statistiskt tillförlitligt. Men LO rycker själv-klart ut för att stödja regeringen under ett valår, intebara med i direkt stöd utan ocksåmed opinionsbildande arbete. Det är vi vana vid.I Svenska Kommunförbundets undersökning äralla kommuner tillfrågade, vilket ger ett helt annatunderlag. Där bedömer nästan fyra av fem kommuneratt barnen går längre på daghem och fritidshem. Enbetydande andel av kommunerna anser att fler barnhar sökt sig till bägge verksamheterna. Av de kom-muner som har fått en ökad efterfrågan genomför62 % effektiviseringar, vilket kan innebära fler barnper anställd.Är detta en positiv utveckling? Det är naturligtvisett uppfyllande av socialdemokratisk politik, den harlyckats. Syftet med reformen var ju att öka arbets-kraftsutbudet. Att det sedan drabbar barnen i form avlängre arbetsdagar kanske är sekundärt för ministern.Det vore intressant att få svar på den frågan.Anf. 16 ():Fru talman! Det intressanta med skolministernssvar som han gav här är att han förnekar att det harskett någon förändring i vistelsetiderna. Det allaandra vet, möjligtvis med undantag för LO, är detfaktum att barnen vistas på dagis eller inomförskolan.När var på besök i itorsdags fick vi redovisat att 6 000 fler barn nu gårfull tid i förskolan. Det är ett väsentligt antal. Dettakommer självfallet att kosta pengar för kommunerna,för och alla andra kommuner. Denredan sedan tidigare underfinansierade reformen blirän dyrare. Här skiljer det sig mellan kommunerna,men valet blir för de allra flesta att de tar in fler barnpå dagis, och därmed blir kvaliteten sämre.Förutom att det blev en dyr affär för kommunernavill jag påstå att i slutändan är det barnen som är destora förlorarna. För oss moderater är barnens bästautgångspunkten, och den som bäst kan avgöra vadsom är barnens bästa är självfallet barnens föräldrar.Rimligen är det på det sättet. Det som skulle ge mertid för barnen har alltså inneburit mindre tid för bar-nen. Det är det allvarliga i detta sammanhang.En annan effekt som har redovisats gäller de fri-stående skolorna och deras skolbarnomsorg, ellerfritids som det ibland kallas för. När statens bidrag tillkommunerna inte räcker blir följdeffekten att kom-munerna betalar ut ett lägre bidrag till de friståendeskolornas skolbarnomsorg. För många friståendeskolor är detta ett mycket stort problem, det har vikunnat läsa om i tidningarna. En del befinner sig heltenkelt på randen till konkurs. Detta är någonting somjag inte tror att skolministern syftar till, utan jag in-riktar mig på ett svar härvidlag.Förra veckan fattade ett beslut om s.k.sysselsättningsstöd till kommunerna på ca 3 miljarderkronor. Då sades det tydligt att dessa pengar skulle gåtill kommunerna och inte till någonting annat. Eneffekt av detta är att man snedvrider konkurrensenkraftigt mellan verksamhet och privatverksamhet.Jag skulle vilja veta hur skolministern ser på skol-barnomsorgen inom de fristående skolorna. Kommerministern att agera så att även de fristående skolornakan få ta del av de pengar som är avsedda att ökasysselsättningen?Jag stötte på en annan fråga . Jag till-sammans med representanter från alla andra partiervar nämligen inbjudna till i Solna.Det var en mycket trevlig tillställning med mycketfolk. Alla partier var representerade utom regerings-partiet. Socialdemokraterna valde att inte komma tillstämman, vilket upprörde deltagarna och jag kanförstå dem. Det visar på en stor nonchalans mot engrupp som tar fullt ansvar för sina egna barn.Jag vill gärna repetera den fråga som skickadesmed: Har skolministern fortfarande samma inställ-ning som statsministern hade 1998, att man är onyttigoch inte bidrar till bruttonationalprodukten om arbetarhemma med sina egna barn?Anf. 17 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag är väldigt stolt över den förskole-politik som vi har möjlighet att bedriva för att öppnamöjligheten för fler barn att komma till den pedago-giska miljö som förskolan utgör. Jag vill se de kom-mande åren som en kvalitetsperiod för förskolan därvi verkligen kommer ifrån 90-talets besparingar somhar genomförts i stort sett i varje kommun här i lan-det. går vi i stället in i en period där vi satsar merpå förskolan.Och varför? Jo, förskolan är ju oerhört viktigför barnens utveckling. Jag ser särskilt fram emot den1 när vi inför en allmän förskola -gratis, , öppen för alla barn - medden pedagogiska idén att leken, stimulansen och sam-varon i förskolan bidrar till utvecklingen av alla vårabarn.Som småbarnsförälder vill jag säga till AndersSjölund: Menar att man bara tar sittfulla ansvar för sina barn om man har barnen hemmaoch själv avstår från förvärvsarbete? Så känner intejag det och inte heller de allra flesta föräldrar. Vi tarvårt fulla ansvar för våra barn, men vi ser förskolansom väldigt viktig för utvecklingen av våra barn.Den svenska förskolan har en alldeles unik ställ-ning bland medborgarna. Om man frågar föräldrarnavad de anser om förskolan får den ett mycket starktstöd i alla undersökningar. Förskolan skiljer sig frånalla andra verksamheter. senast var det ett kvali-tetsinstitut som noterade att av föräldrarna an-såg att förskolan var en mycket bra verksamhet. Ivanliga fall brukar offentlig verksamhet som drivs avprivata eller offentliga aktörer få ett lägre stöd. Detberor på att vi föräldrar ser förskolans möjligheter attbidra till att stimulera våra barns utveckling.Kristdemokraterna har konsekvent gått emot den-na utveckling. De har sagt nej till förskolans läroplan,sagt nej till allmän förskola, sagt nej till förskoleverk-samhet för barn till arbetslösa, sagt nej till att barn tillföräldralediga ska kunna gå i förskola och så kronanpå verket: sagt nej till maxtaxan. Det har man gjortända tills sade i TV: Man kan ju inte gåtill val på att vara emot maxtaxan, så den kommer viinte att avskaffa.Det engagemanget verkar något grunt, och det ärju inte något för föräldrar att förlita sig till att manbara gör en valtaktisk bedömning att det inte går attsäga till föräldrarna att man vill avskaffa maxtaxan.Så långt har man kommit. Så långt har läpparnasbekännelse kommit. Men vi vet ju från ert internaarbete bland de borgerliga partierna att det är svårt attlösa frågan.Om ni inte vill avskaffa maxtaxan, om ni inte villföra över resurser från maxtaxan till vårdnadsbidrag,då måste ni komma med ytterligare några miljarderutöver de drygt 5 miljarderna som regeringen satsar.Var ska de pengarna tas ifrån? Hur ska det gå ihopmed mycket stora skattesänkningar?Inte undra på att det är slitningar i den familjepolitis-ka gruppen inom de borgerliga partierna.Folkpartiet har sagt att man inte ska ta pengar frånförvärvsarbetande föräldrar och ge till icke förvärvs-arbetande. kräver att det måste gåmer resurser till de icke förvärvsarbetande. Det finnsnaturligtvis en risk för att man lovar guld och grönaskogar, både nya pengar och stora skattesänkningar.Förskolan innebär barnomsorg, men det finnsockså en pedagogisk idé bakom förskolan som har ettmycket starkt stöd bland föräldrarna i Sverige.Anf. 18 ():Fru talman! Utbildningsministern behöver inte ståhär och försöka att övertyga oss om förskolans för-träfflighet. Vi är redan frälsta.Men vad som är viktigt att komma ihåg är - ochjag hoppas att utbildningsministern lyssnar nu - att viinte har sagt nej till någon av de reformer, vilket anförde i den förra interpellationsde-batten, av de skäl som utbildningsministern anger. Vihar sagt nej av det skälet att det är kommunpolitiker-na som ska fatta beslut om rätten för arbetslösa ochföräldralediga att utnyttja barnomsorg osv. Detta skabeslutas på nivå.Därför ger vi betydligt mer pengar till kommuner-na än vad regeringen gör. De ska ha resurser för attkunna fatta de beslut som passar in i den egna kom-munen.Det Socialdemokraterna gör är att de misstror sinaegna kommunpolitiker när det gäller att fatta klokabeslut. Vi tilltror våra kommunpolitiker att göra det.Det är skillnaden mellan kristdemokrati och social-demokrati.Kvaliteten ska vara god, därom är vi överens. Jagnoterar dock att jag inte fick något svar på min frågatill ministern om huruvida han kunde tänka sig envalfrihet inom barnomsorgen. Jag tror att det skulleöka kvaliteten, precis som det har gjort inom skolvä-sendet. Frågan hänger kvar i luften.Kvalitet är beroende av ekonomiska resurser. Nuhar regeringen sagt att man vill avvakta med beslutom finansieringsprincipen ska gälla, om det fortsattbehöver tillskjutas några ytterligare medel till dess attutvärderingen har gjorts av , och den skavara klar . Man kan redan nu kon-statera att reformen är underfinansierad, därom vitt-nar flera kommuner. Det står där redan med kostna-derna. När kommer beskedet till kommunerna om detkommer mera pengar? Signalerna har varit olika iolika tidningar.Det är inte bara jag som är bekymrad över detta.Utbildningsministerns partikollega, ,har skrivit ett öppet brev till utbildningsministern därhan tar upp den här frågan. Kommunsektorn ligger påett minus på 3,7 miljarder under åren 1996-2005.Med kravet på att tillhandahålla förskoleplatser finnsdet risk för att det blir ännu fler barn per grupp ochytterligare försämrad kvalitet.Därför är jag bekymrad. Hur är det med ministern? Är han bekym-rad över sakernas tillstånd? När kommer beskedet omhur mycket ytterligare pengar kommunerna får?Jag frågade i min interpellation om personaltill-gången och personalförsörjningen ute i kommunerna.Den frågan besvarades över huvud taget inte i inter-pellationssvaret. Den skulle jag gärna vilja ha belyst.Anser ministern att det behövs ytterligare utbild-ningsplatser för exempelvis förskollärare och fritids-pedagoger, eller är behovet tillfredsställt med nuva-rande utbildningsnivå? Den frågan vill jag ha ettdefinitivt och absolut svar på.I dag säger av de kommuner som lider bristpå personal att de löser problemet genom att anställaokvalificerad outbildad personal. Det förbättrar knap-past kvaliteten.Om regeringen anser att det borde ha funnits flerplatser borde man ha tänkt på det som manbeslutade om maxtaxan. Sådana beslut bör följas åt.Jag tolkar det som att regeringen anser att man intebehöver ytterligare platser. Det vore intressant att fåhöra något om det.Jag skulle vilja ta upp ytterligare en sak, men jagväntar med det till nästa inlägg. Jag ser framemotsvaren på de frågor jag nu ställt.Anf. 19 ():Fru talman! Låt mig först säga att den förskola vihar i helt riktigt är mycket bra. Den har fåttinternationellt erkännande. Visst är det på det sättet.Jag har själv haft mina fem barn där, så jag vet vadjag pratar om.Det vi är oroade för är den utveckling vi nu serframför oss. Fyra- och femåringar som ännu intefinns i systemet ska in i den allmänna förskolan. Hurblir det då?