prot · GP0994 · 2002-04-12 00:00:00 — Hur långt ett vindkraftverksyns och hur ljud, skuggeffekter och andra störningarbreder ut sig är beroende av t.ex. terrängförhållande-na. Vad som är lämpliga riktlinjer för lokalisering igotländska landskap, som nämner, gårinte att direkt tillämpa i andra typer av landskap. Vadsom är viktigt är att det finns rättvisande metoder föratt beräkna utbredningen av olika effekter i skildalandskapstyper.I Allmänna råd 1995:1 behandlas bl.a.buller och säkerhetsavstånd. I samband med pågåen-de arbete med att se över råden har utvecklats nyamodeller för hur ljud från vindkraftverk bör beräknasi olika situationer. Detta, tillsammans med övrigarekommendationer i de kommande råden från Bover-ket, kommer att ge förbättrade möjligheter att klar-lägga hur närboende skulle påverkas av en etableringav vindkraftverk och bedöma vilka hänsynstagandensom är erforderliga. Jag anser därför att några ytterli-gare initiativ nu inte behöver tas.Anf. 71 INGA ():Herr talman! Tack för svaret på min första fråga.Det var i vart fall klart och tydligt. Nej till anståndmed vindkraftsutbyggnad. Övriga frågor och problemsom jag tar upp i interpellationen avvisas, för statsrå-det deklarerar att några initiativ inte behöver tas ellerförändringar göras. Det gör ministern sedan han ex-plicit tillstått att erfarenheterna i är obefintli-ga och att intressemotsättningar finns. Det beklagarjag.Det finns enligt min uppfattning fortfarande väl-digt många frågetecken att räta ut. Min förhoppningär trots allt att ministern är beredd att lyssna, diskute-ra och ta intryck och därmed blir beredd att ocksåompröva sin ståndpunkt. Regeringen kan trots alltlägga till rätta där det blivit fel och kan också läggafram förslag om riktlinjer och regler som skulle un-derlätta hanteringen av vindkraftsfrågan framöver.I måndags och tisdags besökte bo-stadsutskottet . Programmet innehöll till väl-digt stor del information om vindkraft. På ort ochställe på fick ledamöterna så uppleva loka-lisering av vindkraftverk både på land och i vatten.Där framkom mycket intressanta saker.Mycket tydligt belystes de konflikter som uppstårmellan målen god livsmiljö och livskvalitet i form avnatur- och kulturmiljö samt friluftsliv och turism åena sidan och målen att lokalisera och bygga vind-kraftverk, med de störningar dessa ger i landskapsbil-den och för boendemiljön, å den andra.Själv har jag fört samtal med i Skå-ne, som just nu håller på med en regional handlings-plan för vindkraft, och även tagit del av arbete somRegion genomför om processen vid vind-kraftsetableringar. Båda instanserna har visat att detfinns problem vid behandlingen av tillståndsansök-ningar, inte bara att olika lagstiftning tillämpas, mil-jöbalken och , utan också attanläggningarnas effekt bestämmer vilken nivå, kom-munen, eller regeringen, som ger till-stånd. Därtill styr effekten på verket vilken subven-tion man får. Även tydliga enhetliga regler och rikt-linjer för buller och skuggor efterlyses. Ansvarsfrå-gan vid s.k. generationsväxling behöver också utre-das, säger man.Jag menar att det borde vara den sammantagnamiljöpåverkan, inklusive den på människorna, somska styra tillståndsgivningen, och reglerna borde varadesamma för tillståndsgivarna oavsett hur långt ifrånde berörda man sitter.Beträffande min tredje fråga påpekas att landska-pet i skiljer sig från andra landskapstyper.Det var klargörande att få veta. Då får man utgå fråndem som kan påverkas och bestämma hur mycket,dvs. hur lite, de får besväras och göra reglerna däref-ter. Detta menar jag är den obotfärdiges förhinder,som det står i Skriften.Med den erfarenhet och de synpunkter som bl.a.framförts från undrar jag till slut: Är statsrå-det beredd att med det här som bas ompröva sitt ställ-ningstagande och trots allt ta initiativ till att förändraoch tydliggöra regelverket för vindkraft?Anf. 72 ():Herr talman! Får jag först hälsa miljöministernvälkommen tillbaka i arbetet.I svaret säger miljöministern att vi har en stor po-tential i vindkraften. Jag utgår från att vi är överensom detta, men jag skulle i svaret ha velat se en ellerett par meningar om den ideologiska grunden till attdet är så viktigt att ta till vara de möjligheter somligger i vindkraften, nämligen att helt enkelt minskamiljö- och strålningseffekter i energianvändningenoch att vi därför måste styra utvecklingen mot an-vändning av miljövänliga energikällor.Dessutom skulle en offensiv satsning på förnybaraenergikällor skapa möjligheter för svensk industri attbli världsledande inom miljöteknologi. Det skulleäven skapa arbetstillfällen och exportinkomster. Härgår ju miljö och ekonomi hand i hand. Det tycker jagär viktigt att ha som grund även för det här resone-manget som handlar om de närboendes miljö när manbygger ut.Problemet är ju inte bara hur vi klarar miljön förde närboende vid en utbyggnad till 10 terawattimmar.Problemet blir ju än större när vi, som jag förutsätter,ska fortsätta utbyggnaden med sikte på åtminstone 20terawattimmar, en dubblering av det mål som manockså inom EU vill att vi ska ta ställning till men somden ännu inte tydligt har ställt sigbakom. Därför är den frågeställning som interpellan-ten väcker viktig, som det är oerhört viktigtatt vi är tydliga om inriktningen, varför vi måste satsapå en utbyggnad av förnybara energikällor, men ock-så en tydlighet om hur långt vi vill komma i detta. 10terawattimmar måste väl ändå ses som ett etappmål.Anf. 73 Miljöminister ():Herr talman! Det är naturligtvis ingen hemlighetatt jag ser många positiva saker med vindkraften. Detär en förnybar energikälla. Den är lätt att montera nednär man inte vill ha den längre. Det går alltså ganskaenkelt att reparera skador som man har gjort. Den haren viktig roll i framtidens energisystem. Det är allde-les uppenbart att det är på det sättet.Men det hindrar inte, tvärtom är det ytterligare enpåminnelse till oss att se till att den utbyggnad vi görsker på ett sätt som är förenligt med vårt ansvar motnaturen och vårt ansvar mot människor, både när detgäller trivsel och hälsopåverkan och för naturens delinte minst när det gäller landskapsbilden.Sedan är det inte alls så, , att jagavvisar problemen eller att jag anser att inga initiativbehöver tas. Det jag säger i interpellationssvaret är attinga ytterligare initiativ behöver tas utöver alla deinitiativ som faktiskt har tagits och som har lett till attBoverket har utarbetat och fortsätter att utarbeta nyariktlinjer, att man från går igenomde effekter på naturen som vi känner till från vind-kraftsetableringar och att vi också lägger upp olikatyper av planer och program för att lära oss mer omvindkraftens påverkan, vilket är väldigt viktigt.Tyvärr är det så att vi vet alldeles för lite om hurvindkraften påverkar olika naturförhållanden, t.ex.fiskars lek och fåglar. Här måste vi ha en ordentligmetodisk och vetenskaplig ansats för att lära oss såmycket som möjligt för att i sin tur se till att denutveckling och utbyggnad vi gör av vindkraften blirså bra som möjligt både för människor och för natu-ren.Jag menar inte alls att vi har tagit det sista initiati-vet i den frågan eller att vi har rätat ut det sista fråge-tecknet. Tvärtom, vi har väldigt mycket mer att göraoch väldigt mycket mer att lära oss innan vi kommerfram till den ganska omfattande etablering av vind-kraft som ligger framför oss.Sedan vill jag också säga att jag inte nämnde Bo-huslän i mitt interpellationssvar. Trots att mitt hjärtaklappar väldigt mycket för fanns det intemed i svaret.Anf. 74 INGA ():Herr talman! säger att mycket hartagits upp och att regeringen har gett Naturvårdsver-ket, osv. i uppdrag att utröna vissa saker.Men det borde rimligen också vara så att regeringendrar slutsatser av de olika rapporter och besked somman får. Jag tolkar det som att regeringen kanske kanta till sig alla de synpunkter som trots allt har inkom-mit t.ex. från och Skåne.Det jag vill poängtera är att den målkonflikt somupptår vid lokalisering inte får innebära att männi-skors hälsa och välbefinnande sätts i andra rummet.Jag tycker ändå inte att regeringen tillräckligt tydligthar redovisat på vilken sida man står när man föreslåren så stor utbyggnad av vindkraften som man ändågör. Det är just därför jag har tagit upp frågorna ommiljön för närboende.Jag ska ta några andra exempel. Skugg- och bull-erstörningar är ett sådant exempel. Så här säger re-geringens utredare i Skånska Dagbla-det : "Det råder stor brist på konkretkunskap om hur vindkraftverk egentligen påverkardem som bor i dess närhet. "Gränsvärden för skuggstörningar finns inte. Mankan fråga sig vad en granne till ett vindkraftverk skabehöva stå ut med. För buller tillämpas samma gränssom för industribuller, dvs. Professor vid KTH menar att det inte alls är säkertatt denna bullergräns är lämplig för vindkraft.Statens vindkraftsutredning föreslog atten expertgrupp skulle se på vissa saker. detaljgranska ett antal faktiska fall där klagomålgällande bullerstörningar anmälts, mäta lågfrekventhörbart ljud och ohörbart infraljud och bedöma hurmänniskor påverkas av detta. Man skulle undersökahur de naturliga ljuden i omgivningen, t.ex. trädsus,kan maskera ljudet från ett vindkraftverk. Det finnsflera sådana punkter, som säkert kännertill. Vad har genomförts av detta, ?Jag vill också beröra den remissupplaga av råd som man nu arbetar med. Där saknastydliga riktlinjer och regler vad avser avstånd mellanbebyggelse och vindkraftverk samt gränsvärden förbuller och skuggstörningar. Många som jag har talatmed anser att råden bör förändras så att det klartframgår vad som ska gälla. Samma krav restes vid ettseminarium om vindkraft i i början på febru-ari.Vi förväntar oss därför att allmänna rådinnehåller sådana tydliga regler och riktlinjer förrespektavstånd och buller- och skuggstörningar ochatt det alltid ska krävas detaljplan vid etableringar avvindkraftverk.Vad kommer att göra för att dessaallmänna råd, innan de fastställs, ska bli tydliga ochenhetliga och att kraven på detaljplan ska införas ilagstiftningen?Anf. 75 ():Herr talman! Det är fyra saker som jag skulle viljase tydligare från regeringens sida i detta samman-hang. Det gäller för det första den huvudfråga som vinu diskuterar. Hur ska vi på ett bättre sätt kunna und-vika konflikt med närboende när vi bygger ut? , för det andra, att det ska fattas politiska beslutnär det gäller denna satsning? Det är egentligen intede tekniska förutsättningarna som saknas i dag.Det är de politiska besluten - beslut som gör attinvesterare lockas att satsa på förnybara energikällorsom vind, sol och bioenergi.För det tredje behövs det en tydligare satsning påforskning och utveckling. Det gäller forskning kringsol, vind och biomassa som energikällor men ocksåforskning som rör lagringen och en viktig fråga somvätgasutnyttjandet i framtiden.För det fjärde handlar det om den långsiktiga in-riktningen. Kommer regeringens målsättning, 10terawattimmar, att räcka? Är det inte viktigt att vi ärtydliga med att det är ett etappmål? Vi måste gå läng-re för att få ett hållbart energisystem.Anf. 76 Miljöminister ():Herr talman! frågar vilken sida re-geringen står på. I valet mellan trädsus och vind-kraftsbuller, som tog upp, lovar jag attregeringen står på trädsusets sida. Så vi är överens omdet.Inga Berggren pekar på ett antal frågor som behö-ver belysas ytterligare och menar att det behövs enstabil grund för kommande regler och för prövningarsom måste ske i den fortsatta utvecklingen av vind-kraften. Jag tror att vi är överens om detta. Jag sadeväldigt tydligt i mitt förra inlägg att det är mångasaker som vi inte vet och som vi måste skaffa kun-skap om för att få en så bra utveckling av vindkraftensom möjligt. Vindkraften är bra om den ger så myck-et energi som möjligt och har så lite negativpåverkan på människa och natur som möjligt. Detpågår ett omfattande arbete för att nå fram till detta.Inga Berggren hänvisade till somhar jobbat mycket med det här iolika typer av utredningar i och ien samrådsgrupp inom . Inga Berg-gren pekade också på allmänna råd som nuär ute på remiss. Vi vill ha in olika typer av syn-punkter för att göra råden ännu bättre. Jag hoppas attdet kommer in många konstruktiva och bra synpunk-ter, kanske av det slaget som självredovisade från talarstolen . Viarbetar för att få så bra anvisningar och en så brapolitik som möjligt. Jag är naturligtvis beredd att tamitt ansvar om det visar sig att myndigheternas sam-lade policy inför fortsättningen inte räcker för att viska kunna leva upp till de krav vi vill ställa på ut-vecklingen.Harald vill kanske bredda diskussionentill att gälla förnybar energi i dess helhet och inte baravindkraften. Det är en intressant diskussion som jaghoppas att vi kan föra någon gång.Harald efterlyste politiska beslut för att locka in-vesterare. Jag tror att vi har ganska många investeraresom är intresserade på grundval av de regler somgäller . Jag hoppas att intresset också kommer attgälla den nya energipropositionen och den nya inrikt-ning på stödet till investeringar för vindkraften somfinns där. Jag ser framför mig att vi kommer att kun-na ha en bra utveckling och kunna locka de investera-re som krävs för att få den här snabba utvecklingen.Jag betraktar också de somett delmål. Vi ska nå dit 2015. Jag hoppas att vi kangå betydligt längre efter det. Låt oss inte glömma atten utveckling från en halv terawattimma till 10terawattimmar är en jättestor uppgift som vitar på oss. Jag tycker att vi nu i första hand ska samlakraft för att nå det målet. Sen kommer erfarenheternai arbetet på att nå det målet att ge oss chansen att gåvidare efter 2015. Det är jag ganska övertygad om.Anf. 77 INGA ():Herr talman! Javisst, - det är viktigtatt ta fram vetenskapligt underlag innan man läggerfram förslag om en så pass stor vindkraftsutbyggnad.Jag tycker att det är mycket som saknas innan mandirekt kan säga att detta ska ske. Forskningen skulle iså fall belysa de svenska förhållandena för uppföran-de av vindkraft, och därför hävdar jag att det hadevarit bättre att tänka efter före. Man ska ta lärdom ochutreda konsekvenserna innan nästa steg tas.Många människor har tyvärr kommit i kläm därvindkraftsutbyggnaden har skett för snabbt och opla-nerat, som t.ex. i . Det är absolutinte bra.Jag ställer också frågorna: Varför har regeringeninte tagit fram bättre underlag för sin energiproposi-tion när det gäller just miljökonsekvenserna och ut-byggnaden av vindkraften. Kommer det att görasmiljökonsekvensbeskrivningar av de pilotprojekt somman talar om innan man sätter dem i sjön?Jag tycker att dessutom svarar dåligtpå mina övriga frågor.Jag skulle också gärna vilja föra en seriös diskus-sion om målkonflikter, prioriteringar och avvägningarsåväl mellan miljömålen som gentemot andra sam-hällsmål och även en diskussion om förhållandenamellan samhällsmålen och den enskildes rätt. Är KjellLarsson beredd att delta i en sådan?Anf. 78 Miljöminister ():Herr talman! Javisst, - jag är be-redd att diskutera det mesta under solen. Det vet IngaBerggren också. Låt oss se fram emot kommandediskussioner om mycket av det som Inga Berggrensjälv tar upp.Jag känner egentligen bara behov av att kom-mentera en av de saker som tar upp idet senaste inlägget, nämligen att vi måhända hargjort en del vindkraftsinvesteringar som inte blev såbra. Men den stora fördelen med vindkraften jämförtt.ex. med kärnkraft eller andra energikällor är ju attdet är ganska enkelt tekniskt sett att rätta till sådanafelsatsningar eftersom det är mycket enkelt att monte-ra ned vindkraften jämfört med andra energislag. Detär en liten fördel i marginalen för vindkraften.Vi vet inte tillräckligt mycket för att nu kunna be-sluta exakt hur en storskalig utbyggnad ska gå till ochvar vindkraftverken ska lokaliseras. Vi kommer inteheller att veta det förrän vi har genomfört ett antalpilotprojekt t.ex. Det är ju de som ska ge oss denkunskap som behövs för att kunna gå vidare. Det ärdärför vi t.ex. har sett till att det finns ornitologiskforskning knuten till den vindraftsetablering som harskett i just för att öka kunskapen om hurvindkraften påverkar fågellivet. Det finns alltså enlogik i en försiktig utbyggnad, till att börja medkopplad till kunskaper och erfarenhetsinsamling.Dessa måste gå hand i hand för att vi ska kunnagenomföra en bra, långsiktig utbyggnad av vindkraf-ten.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 2001/02:342 omillegala vapenAnf. 79 Justitieminister ():Herr talman! har frågat mig vilkakonkreta åtgärder jag avser att vidta för att beivraförekomsten, spridningen och ökningen av illegalavapen i Sverige.Illegala skjutvapen är ett allvarligt problem både iSverige och i övriga världen. Det är svårt att göranågon säker beräkning av antalet illegala vapen iSverige, men att antalet har ökat tycksstå klart. De instrument som statsmakten har till sittförfogande för att bekämpa förekomsten av illegalavapen är i huvudsak lagstiftning, kontroll av vapen-hanteringen och internationellt samarbete.För knappt två år sedan skärptes vapenlagstift-ningen i flera väsentliga avseenden. Bl.a. skärptesförvaringsbestämmelserna och kraven för innehav avvissa särskilt farliga skjutvapen. Jag kommer att nogafölja genomslaget av de nya bestämmelserna.Jag anser emellertid att vi redan nu måste gå vida-re med ytterligare åtgärder. Jag vill bl.a. se över möj-ligheterna att skärpa bestämmelserna för handel medskjutvapen. har i sin rapport påområdet för civila skjutvapen lagt fram flerakonkreta förslag av just den innebörden. Bl.a. föreslåsatt vapenhandlartillstånd ska tidsbegränsas och attkravet på yrkesmässighet för att få bedriva sådanhandel skärps. Dessa förslag bereds nu inom Justitie-departementet.Höga krav måste vidare ställas på polisens kon-troll av vapenhanteringen. Det har framkommit attkontrollen av vapenhandlarna inte alltid har skötts påett helt tillfredsställande sätt. Detta ser jag allvarligtpå. För att komma till rätta med dessa brister kommerRikspolisstyrelsen att genomföraen kontroll av inspektionsverksamheten.För att förhindra att vapen smugglas in i landetkan det vidare finnas anledning att se om det är möj-ligt att förbättra kontrollen vid våra gränser. Rikspo-lisstyrelsen har föreslagit att alla skjutvapen som försin eller ut ur ska registreras. Det tycker jag ärett mycket intressant förslag.Illegala vapen är ett problem som sträcker sigöver nationsgränserna. Det omfattandeinternationella samarbetet på området är därför avavgörande betydelse. Som exempel kan nämnas FN-protokollet mot illegal tillverkning av och handel medskjutvapen som antogs . Jag kommer vidareatt verka för att vapenfrågorna får än större genom-slag bl.a. inom ramen för det polisiära och rättsligasamarbetet i EU.När det gäller vapenlagstiftningen i övrigt funge-rar den i huvudsak tillfredsställande. Men även härfinns det frågor som jag vill se över ytterligare. Dettagäller bl.a. frågan om en begränsning av förekomstenav s.k. soft air guns och vapenattrapper och bestäm-melserna om läkares anmälningsskyldighet.För att polisen effektivt ska kunna bekämpa brott,däribland brott mot vapenlagstiftningen, krävs atttillräckliga resurser ställs till polisens förfogande.Avslutningsvis vill jag därför framhålla att regeringennu gör den största satsningen på polisen någonsin.Under budgetperioden fram t.o.m. höjs poli-sens anslagsram med nästan utöverpris- och löneomräkningen. Den stora satsningenkommer att ge fler poliser och större resurser för attförebygga och bekämpa brott. Detta gäller även ar-betet med att bekämpa förekomsten av illegala skjut-vapen.Anf. 80 ():Herr talman! Jag frågade vilka konkreta åtgärdersom justitieministern avser vidta. Jag får tacka för desvar som jag har fått, men jag tycker att de redovisadeförslagen är för få, för svaga och för sena.Redan hösten genomfördes ett EU-projektsom hette Arrow i och i övriga EU, bl.a. isyfte att få bättre kontroll på vapenhandlarna. I Sveri-ge inspekterades 44 av 1 000 vapenhandlare utanförvarning. Resultaten var verkligen nedslående. Manbeslagtog 109 illegala skjutvapen och 2 000 misstänktillegala skjutvapen enligt DN.I dag, , svarar justitiemi-nistern att det framkommit att kontrollen av vapen-handlarna inte alltid skötts på ett helt tillfredsställan-de sätt. Därför kommer att underhösten 2002 genomföra en kontroll av inspektions-verksamheten. Det betyder alltså att man ska kon-trollera kontrollanterna efteråt. Är det rimligtatt det ska behöva ta så ?Visst är det viktigt att få ordning på vapenhandla-re och skytteklubbar som inte sköter sig som de ska.Men min uppfattning är att det största problemet ärden illegala inströmningen av eldhandvapen till Sve-rige. Vapen från f.d. och från detkrigshärjade tycks i allt högre grad finnasinblandade i den grova brottsligheten i . Utta-landen som att vapentillgången är större än någonsinhar hörts. Här säger justitieministern i sitt svar att detkan finnas anledning att se om det är möjligt att för-bättra kontrollen vid våra gränser. Det svaret är jaginte heller riktigt nöjd med. Här krävs det kraftfullaåtgärder och förbättrade förutsättningar för tull ochpolis kombinerat med gränsöverskridande samarbeteeftersom det rör sig om gränsöverskridande brottslig-het.Mycket av detta handlar i grunden om att polisoch rättsväsende inte har tillräckliga resurser. Densocialdemokratiska regeringen har traditionellt varitganska ointresserad av de här frågorna. Det är bra attregeringen nu tillför resurser, men det är lite som attkasta in jästen efter brödet i ugnen.Jag tror att vi kan bättre. Jag vill fråga justitiemi-nistern vad han avser att göra mer än det som står isvaret. Dessutom vill jag ha svar på varför det går sålångsamt.Anf. 81 Justitieminister ():Herr talman! Jag vill först säga att det gäller attdet inte på något sätt drabbar de seriösa vapenhand-larna som trots allt är i mycket stor majoritet. I deturval som man gjorde tog man också en viss hänsyntill detta. Men jag tror att vi är alldeles överens om atten enda oseriös vapenhandlare är en bokstavlig livs-fara för samhällets medborgare.Det är viktigt att man går vidare med detta. Detkan ske genom tidsbegränsade tillstånd, krav på vissomsättning hos vapenhandlare osv. Jag vill inte nubinda upp mig för olika förslag. Det är viktigt att manskiljer ut de seriösa från de oseriösa. Det är ocksåviktigt att detta inte påverkar alla seriösa innehavareav vapen, t.ex. de som ägnar sig åt älgjakt. De måstefå fortsätta utan att det påverkas på något sätt. Där harvi redan tidigare vidtagit flera åtgärder, bl.a. genombättre kontroll av förvaring av vapen.Det är viktigt att det internationella arbetet fort-sätter. Det handlar om ökad kontroll, resurser till tulloch polis och gränsöverskridande samarbete, som ärväldigt viktigt. Här är det också viktigt att man kanundersöka möjligheterna för det här registret för allinförsel och utförsel av vapen.Resurserna till polisen har minskat. Vi behöverinte gå tillbaka och leta orsaker i ekonomin på 80-och 90-talen. Det kan vi ta i ett annat sammanhang.Besparingarna gjordes tillsammans med Moderaternafrån början. Jag vill bara understryka detta faktum.Att vi nu ökar resurserna borde också tillgodose Mo-deraternas behov. säger att det skautbildas upp till 900 poliser . Det går inte attutbilda så många fler om man ska behålla sammahöga kvalitet. Den satsningen kommer naturligtvis attfortsätta. Regeringen har beslutat öppna två nya po-lisutbildningar, och det har också skett. har vi trepolisutbildningar i . Vi öppnar inte polisut-bildningar för att de ska läggas ned. Det här kommeratt fortsätta. Vändningen har precis skett. Man kaninte se några konkreta resultat överallt ännu, men detkommer att märkas i alla delar av landet. Det kommerockså resurser till olika delar inom polisen, och där-ibland det här området.Anf. 82 ():Herr talman! Det handlar om orsak och verkan.Det är bra att vi till dels är överens om vad det harberott på.Justitieministern tog upp det internationella arbe-tet.