prot · GP0963 · 2002-02-05 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:63Tisdagen den 5 februariKl. 14.00 - 16.2318.00 - 21.58Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 29 och 30 januari.2 § Meddelande om frågestundTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsrådnärvara:Kulturminister , statsrådet , statsrådet , finansministerBosse och justitieminister § Svar på interpellation 2001/02:178 om re-surserna till högskolans undervisningAnf. 1 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig om jag av-ser att vidta några åtgärder för att öka resurserna tillhögskolans grundutbildning de närmaste åren.Ett kännetecken för det nuvarande resurstilldel-ningssystemet för högre utbildning är den höga gra-den av decentralisering. Tilldelningen grundas på detfaktiska antalet studenter (helårsstudenter) och vad depresterar (helårsprestationer) inom olika utbildnings-områden. Inom ramen för erhållna resurser förgrundläggande högskoleutbildning har lärosätenafrihet att själva disponera medlen och göra avväg-ningar beträffande vilka utbildningar som behövermer eller mindre resurser än andra, hur resurserna skafördelas mellan t.ex. undervisning, lokaler och mate-riel, hur undervisningsresurserna ska fördelas mellanolika lärarkategorier och hur mycket som bör läggaspå seminarier, föreläsningar, laborationer, räkneöv-ningar osv. Detta tilldelningssystem är lärosätena iallt väsentligt nöjda med, vilket visas bl.a. i utred-ningsbetänkandet Högskolans styrning (SOU2000:82) och remissvaren på den utredningen. Attfrån statsmakternas sida styra tilldelningen genom attange ett minsta antal timmar för olika utbildningaroch studenter vore att gå tillbaka till ett system medökad centralstyrning. Detta vore enligt min meningolyckligt.Nuvarande tilldelningsmodell innebär också att lä-rosätena får samma tilldelning för tillkommandestudenter som för redan befintliga. Den utbyggnadsom nu genomförs, och som innebär att högskolantillförs resurser för ungefär 100 000 nya utbildnings-platser, är fullt finansierad. Detta har möjliggjort enutbyggnad av den högre utbildningen som varit an-gelägen såväl ur arbetsmarknadssynpunkt som ur desökandes perspektiv, och denna utbyggnad har kunnatske med en fortsatt hög kvalitet på utbildningen.Den genomsnittliga ersättningen för helårsstu-denter och helårsprestationer i högre utbildning mins-kade i fast penningvärde mellan åren 1991 och 1997.Det berodde dels på den ofinansierade expansion avhögskolan som inträffade under den dåvarande bor-gerliga regeringens tid vid makten, dels på den nöd-vändiga sanering av statens finanser som därpå följdeoch som påverkade alla offentliga områden. Jag villsamtidigt understryka att den borgerliga regeringenaldrig levde upp till den norm för resurstilldelningsom högskolepedagogiska utredning satte upp. Att ta den som utgångspunkt för enbeskrivning av den faktiska resurstilldelningen äralltså grovt felaktigt.Under senare år har dock inte några besparingargjorts på ersättningsbeloppen. harregeringen föreslagit medel för att öka möjligheternaatt förbättra kvaliteten inom humanistiskt, samhälls-vetenskapligt, juridiskt och teologiskt utbildningsom-råde, och har i enlighet med detta förslagbeslutat om en förstärkning med ca 200 miljonerkronor för ändamålet. Regeringen har vidare somplaneringsförutsättning angett atten kvalitetsförstärkning ska ske även inom vårdut-bildningarna och därför beräknat en förstärkning medytterligare ca . Enligt regeringensmening har det varit särskilt angeläget att satsa på enkvalitetsutveckling inom dessa områden. En annanviktig kvalitetshöjande faktor är studenternas ökadeinflytande över utbildningen inom högskolan. Genomen ändring i högskolelagen ska universiteten ochhögskolorna nu verka för att studenterna tar aktiv deli arbetet med att vidareutveckla utbildningen. Denpedagogiska utbildning som lärosätena nu ska erbjudaalla anställda lärare som saknar sådan utbildning ärytterligare ett exempel på kvalitetsfrämjande åtgärder.I detta sammanhang vill jag vidare framhållaHögskoleverkets omfattande och utvidgadeuppdrag att granska kvaliteten i all högre utbildning.Ämnes- och programutvärderingar ska numera ge-nomföras av samtliga utbildningar för generella exa-mina och yrkesexamina, inklusive forskarutbildning-en, med en periodicitet . För utbildningarsom inte håller måttet kan examenstillståndet dras in.Parallellt med ämnes- och programutvärderingarnaföljer upp den avslutade första om-gången av verkets bedömningar av kvalitetsarbetetvid samtliga lärosäten.Avslutningsvis vill jag framhålla att den omfat-tande satsning om som görspå framför allt grundforskning och forskarutbildningäven kommer att bidra till att stärka kvaliteten inomhögskolans grundutbildningar. Genom att utbilda flerforskare ökar vi lärosätenas möjligheter att anställakvalificerade lärare och därigenom utveckla den hög-re utbildningen.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill tacka utbildningsministern försvaret. Min fråga gäller ju urholkningen av resursertill studenternas utbildning - det som vi kallargrundutbildningen - på högskolorna. Beloppet på dens.k. prislappen per student har minskat kraftigt underde senaste sju åtta åren. Min fråga gällde om utbild-ningsministern tänker vidta några åtgärder för att ökaresurserna till studenternas grundutbildning.Utbildningsministern svarade med att redogöra förredan beslutade - ganska små, måste jag säga - bud-getförstärkningar till grundutbildningen. Men som jaguppfattar svaret anser han inte att det behövs fleråtgärder. Jag är då av en annan uppfattning. Jag troratt det behövs en rejäl diskussion, gärna över parti-gränserna, om hur kvaliteten i utbildningen ska säkraspå sikt.Sveriges universitetslärarförbund har föreslagit attregeringen ska presentera en genomtänkt och lång-siktig plan för att återställa resurserna till grundut-bildningen. Det är ett tänkvärt förslag, tycker jag.Sedan sade också utbildningsministern att han intevill styra och bestämma exakt hur många undervis-ningstimmar det ska vara på en kurs. Det är alldelesutmärkt att han säger det, för det vill verkligen intejag heller. Orsaken till att jag nämner exempel på hurundervisningen har krympt i min interpellation är föratt visa att det finns allvarliga problem, men jag gördet inte för att på något sätt efterlysa några timplanerpå högskolan.Bakgrunden till min interpellation är att undervis-ningstiden och tiden för handledning i högskolornahar minskat kraftigt . Många som harkontakt med högskolevärlden kan berätta om storaundervisningsgrupper, lärarbrist och ont om tid förpersonlig handledning.På många kurser får nybörjarstudenter lika liteundervisning som studenter på C-nivå fick . Den här utvecklingen gör att kravenpå högskolans lärare blir större och större. Lärarnahar hållit ställningarna så långt det har varitmöjligt genom obetald övertid, minskad tid för forsk-ning osv., men det håller inte hur länge som helst.Min slutsats är att ersättningen per student, den s.k.prislappen, helt enkelt måste skrivas upp.Denna resursbrist påtalas också i olika rapporter,bl.a. i regeringens egen utredning Högskolans styr-ning och i revisorers rapporter. Regering-ens utredare kom fram till att resurserna har minskatmed . revisorer visade med tydligaexempel att undervisningstiden hade minskat.Dessutom har, som sagt, visat att med utebliven kompensation förlöneuppräkning och andra kostnadsökningar fattas deti verkligheten förmodligen mycket mera, om manjämför med . Enligt dem fattasdet ca för att undervisningen skullefå tillbaka de gamla resurser som den en gång hade.Jag är övertygad om att det nu är rätt tidpunkt föratt planera för en resursförstärkning till högskolornasutbildning, eftersom högskolorna faktiskt har svårt attfylla platserna.Jag är också övertygad om att det behövs betyd-ligt kraftigare förstärkningar än vad något parti harföreslagit här i , om vi ska komma tillbakatill något som liknar nivån /95.Folkpartiet har föreslagit betydligt mer än rege-ringen har gjort till grundutbildningen. Jag tror somsagt att vi behöver en gemensam diskussion här.Exakt hur mycket som behövs kan ingen enkelt säga,utan det behövs en ordentlig genomgång och diskus-sion om hur kvaliteten i utbildningen ska säkras ochockså en seriös diskussion om förhållandet mellankvalitet och kvantitet.Jag vill helt enkelt bjuda in ochregeringen till en verkligt förutsättningslös diskussionmed utgångspunkten att vi måste göra något för un-dervisningens kvalitet.Anf. 3 Utbildningsminister ():Fru talman! Kvaliteten i den högre utbildningen ären fråga som har engagerat mig och regeringen iväldigt stor utsträckning, inte minst i vårt konkretaarbete . Dels är vi övertygade om attdet måste finnas rejält med resurser i högskolan, så attvåra högskolelärare kan erbjuda den undervisning ochden dialog med studenterna som krävs för att det skabli en högkvalitativ utbildning, dels är det min över-tygelse att det behövs en återkommande extern ochomfattande kvalitetsutvärdering för att se till att viständigt arbetar med att förnya och förstärka utbild-ningen.Därför tycker jag att det känns väldigt bra att vinu har haft möjlighet att rejält förstär-ka de resurser som går till högskolan. Mellan åren1997 och 2000 har resurserna per student ökat medungefär . Det står i skarp kontrast till perioden1991-1997, då resurserna per student minskade meduppemot . En avgörande faktor var att den bor-gerliga regeringen, som då ville bygga ut högskolan,inte skaffade sig ekonomiska resurser för detta, utanöppnade dörrarna och släppte in fler studenter utan attanslå mer pengar. Det blev en ökning av antalet stu-denter per lärare med på mycket kort tid.Min övertygelse har varit att om man ska bygga uthögskolan måste varje ny plats följas av en ny resurs.Det blir kostsamt. Utbyggnaden har ochfram till nu kostat . Menutbyggnaden är väldigt viktig för att vi inte ska ham-na i ett system som är vanligt i en del av de europeis-ka länderna, att man får extrema massutbildningssitu-ationer på grundnivån med tusentals studenter lyss-nande på en lärare. handlar egentligenbara om att sortera ut de studenter som kan fortsätta.Därför blir det en ganska dålig undervisningsmiljö.Det här kostar mycket pengar, men pengarna harriksdagen ställt upp och bidragit med. Det kännsockså bra att har ställt sig bakom regering-ens förslag att så långt som någonkan minnas i denna kammare ytterligare förstärkaersättningen per student riktat mot humaniora ochsamhällsvetenskap med 200 miljoner. Det är en ök-ning av ersättningen per student - dettautöver den kraftiga utbyggnaden.Detta är viktigt av flera skäl. Det är viktigt för attförstärka kontakten mellan läraren och studenterna.Inte minst i de här ämnena är det oerhört viktigt att fåseminariekulturen och dialogen med läraren att fun-gera på ett bra sätt. Det är av naturliga skäl studiersom ofta bedrivs i form av självstudier. Så har detalltid varit och ska så vara. Men det måste vara till-räckligt mycket föreläsningar och seminarier så attstudenterna får den utveckling som vi alla förväntaross. Det här är ett trendbrott som jag känner en visstillfredsställelse med.Det är klart att diskussioner om att föra över yt-terligare skattemedel till högskolorna är jag alltidberedd att ta. Det känns bra om det innebär att Folk-partiet då hamnar i en position där man är beredd attockså försvara ett välfärdssamhälle som är berett attta på sig mycket stora kostnader för all utbildning.Det är viktigt, för det är ett viktigt vägval för Sverige.Mer resurser ges alltså till högskolan. Vi har varitinne i en mycket stark resursöverföring. En särskildkvalitetssatsning görs på humaniora och samhällsve-tenskap, ersättningen ökar per student och störremöjligheter ges till seminarier exempelvis men ocksåtill en mer genomgripande kvalitetsgranskning. Dethar varit en politik som jag står förfullt ut, och jag välkomnar om vill stödjaden.Anf. 4 ():Fru talman! hade vi en stat-lig utredning som gick under namnet Grundbultensom föreslog minsta acceptabla nivå för olika utbild-ningar. Den fattades det aldrig något riksdagsbeslutom. Men enligt bl.a. Svenska universitetslärarförbun-dets beräkningar stämde faktiskt nivåerna för läsåret1994-1995 på ett ungefär med vad som sades iGrundbulten. har det skett en urholkningmed 26 %.Jag uppskattar naturligtvis att utbildningsminis-tern säger att han är beredd att diskutera resursför-stärkningar. Jag menar att det behövs en genomtänktplan. En sak som jag då tror att man måste ta med idiskussionen är förhållandet kvantitet-kvalitet. Vimåste på något sätt ta ställning till om vi kan fortsättaden oerhört snabba utbyggnadstakten och ändå höjaprislappen eller om vi ska minska utbyggnadstaktennågot och på så sätt kunna höja prislappen. Jag ärövertygad om att totalt sett lyckas fler studenter medsin utbildning om vi har lite färre platser men bättreresurser till grundutbildningen.Den högre utbildningen byggs enligt planerna utmellan och 2003 med ungefär 100 000 nyautbildningsplatser. Det är naturligtvis både naturligtoch nödvändigt. Men det måste alltså ske i en taktoch en omfattning som gör att studenterna får enhögklassig utbildning. Det har alla studenter rätt attförvänta sig. De har också rätt att förvänta sig hög-skolelärare med bra utbildning och forskningserfa-renhet. är det ju på många högskolor mindre änhälften av lärarna som har doktorerat.Från sida har vi i vår alternativbudgetföreslagit att prislappen per student ska skri-vas upp med dubbelt så stort belopp som regeringenanslagit, dvs. med 400 miljoner. Då närmar vi oss deförslag som regeringens utredare pre-senterade.Dessutom har vi anslagitnärmare mer än vad regeringenanslagit till forskning och forskarutbildning, för det ärsom sagt var viktigt för studenterna att komma ikontakt med lärare som har forskarerfarenhet.Vi har också från sida utgått från enblygsammare takt i utbyggnaden av nya platser. Viföreslår också nya platser, men något färre. Det fickvi väldigt mycket kritik för från sidaför . Men i efterhand har det visat sigatt två tredjedelar av landets högskolor inte lyckatsutbilda så många som de fått i uppdrag att göra. Där-för minskade också regeringen själv antalet nya plat-ser i sitt senaste budgetförslag.Det är med dessa argument som jag återigen sägeratt jag tror att det är rätt tid att satsa på en ordentligförstärkning av resurserna till grundutbildningen. Jagmenar också att regeringen och måste vågaföra den här diskussionen, måste välja mellan attantingen minska utbyggnadstakten eller att på någotannat sätt öka resurserna till högskolan.Anf. 5 Utbildningsminister ():Fru talman! På många sätt är det en sorglig ut-veckling som vi har sett hos när det gällersynen på utbildningspolitik. Man har gått tillbaks tradition som hade för mycket, mycketlänge sedan och som man lämnade dågrundskolan byggdes upp och alla ungdomar ochvuxna erbjöds möjligheter till studier. Exklusivitethar blivit kännemärke. Det ska vara få,och det ska sorteras, ju tidigare desto bättre. Ett ex-empel är det motstånd mot utbyggnaden av högskolansom har visat och som man nuförsöker att inordna under något slags kvalitetsreso-nemang.Jag skulle vilja fråga om ställer upppå målet att vi ska erbjuda möjligheterna för hälftenav en årskull att komma vidare till högre utbildning.Eller är rädd för att det innebär att hög-skolans exklusiva roll på något vis naggas i kanten?Om man ställer upp på det målet är utbyggnaden avhögskolan oerhört viktig. Den har ju fram till nu varitmycket framgångsrik. Vi har gått från30 % av en årskull till av en årskull somhar fått förverkliga sina drömmar om utbildning ihumaniora, medicin, teknik eller vad det nu harhandlat om.Högskolorna arbetar nu med att också se till attutbudet stämmer överens med efterfrågan, och så skade göra. Det gör de framgångsrikt. T.ex. sker en kraf-tig utbyggnad av sjusköterskeutbildningen, där detfinns långa köer, med . Det är bra, och detstöder regeringen. Självklart ska vi ibland också göraomfördelningar mellan högskolor, så att de som harmest möjligheter att expandera får resurser att göradet för att möta studenternas efterfrågan.Grundfrågan gäller ju att ska vi erbjuda alltfler,unga och äldre, att komma till våra högskolor krävsdet att vi i också ställer upp med resurserför detta. är unik i utbildningspolitiskhistoria i det att så omfattande resurser ställts tillhögskolans förfogande för att kunna bygga ut utbild-ningen.Vi har ju sett en mycket kraftig ökning av antaletstudenter, en ökning jämfört med den bor-gerliga perioden . Vi har sett en kraftigökning av antalet längre examina från14 000 till 34 000 , alltså examina sombestår av studier längre än . Vi har sett en myck-et högre andel ungdomar som får chansen att kommavidare till högre utbildning. Det är viktigt. Detta harFolkpartiet, varje gång det har beslutats, agerat somett släpankare för.Vi ska ha råd att parallellt med detta förstärkakvaliteten. Det är det regeringen gör med en insatssom ju inte har skådats , en särskilt riktadförstärkning av ersättningen per student till samhälls-vetenskap och humaniora. Det är väldigt viktigt, detmärker jag också i samtal med högskolelärarna, att fåmer möjligheter till relationer, seminarier, dialogermed studenten. Vi är beredda att fortsätta ett arbetemed att förstärka den högre utbildningen också dekommande åren. har varit unik idet avseendet.Anf. 6 ():Fru talman! Jag tycker nog att utbildningsminis-tern använder väl kraftiga ord när han talar om Folk-partiets sorgliga politik. Vi arbetar ju för en utbygg-nad, för ständigt nya platser till högskolan. Denminskning av antalet nya platser som vi föreslog förnågot år sedan har man i efterhand konstaterat attregeringen har närmat sig. Jag tycker inte att det finnsså stor anledning att diskutera det, för faktum är atthögskolan inte har kunnat fylla de platser som vivarnade för att man i onödan planerade för bara förett till sedan.Sedan handlar det inte om exklusivitet utan dethandlar om kvalitet. Det handlar framför allt omresurser och lärarkrafter för att kunna möta alla degrupper av studenter som vi välkomnar till högskolanjust med tanke på det mål att åtminstone av enårskull ska kunna erbjudas högskoleutbildning somFolkpartiet har inskrivet i sitt program och i sin mo-tion. Men det kräver att de möter en högskola somhar tid för undervisning, tid för handledning och tidför personlig vägledning.Vi kan ju se att det är väldigt många svenska stu-denter som tar på sig genom systemet omman jämför med och väldigt många som intetar examen. En orsak till det, det finns flera, är natur-ligtvis bristen på handledning och undervisning sommånga, särskilt nya studenter, behöver.Avslutningsvis är ändå min fråga: Håller utbild-ningsministern i stora drag med om de här siffrornasom regeringens utredare, revisorer har kommit med, alltså attdet om vi jämför rör sig ommellan och mindre i resurser till grundut-bildningen? Eller är de siffrorna tagna ur luften? Ärde inte tagna ur luften så har vi ändå en bas för ettviktigt diskussionsämne det närmaste året.Anf. 7 Utbildningsminister ():Fru talman! Den praktiska politiken de senasteåren har ju i hög grad varit inriktad på just att förstär-ka kvaliteten i den högre utbildningen. Orsaken tilldet är att jag menar att det behövs. Dels behövs det enmycket tydligare granskning av kvaliteten i den högreutbildningen. Det behövs forskare och lärare somgranskar varandra där vi sätter en ribba som ska varainternationellt konkurrenskraftig och där vi också ärberedda att vidta sanktioner om det är så att man intenår upp till den kvalitetsnivån. Dels behövs det enökning av resurserna per student. Därför känner jagen viss tillfredsställelse just med att harställt upp på en politik som ger både en ökning avresurserna per student och en mycket tydligare kvali-tetsgranskning.Dessutom är det ju så att lärarna är centrala närdet gäller den framtida högskolans kvalitet. Vi har juhaft en väldigt stark utveckling nu av forskarutbild-ningen. Antalet examinerade i forskarutbildningenhar fördubblats. Framtidens lärare håller nu på attutbildas. Regeringen har utöver detta satsat en kvartsmiljard på forskarskolor i olika ämnen runtomkring ilandet för att fortsätta göra forskarutbildningen merattraktiv. Det är nämligen där vi har framtidens hög-skolelärare. Då måste vi arbeta med utveckling ochexpansion av vår forskarutbildning.Det är kopplat till att grundforskningen är det somockså driver på kvaliteten i den högre utbildningen.Vi satsar på , som ju är grundforsk-ningens högborg. Det blir en 30-procentig ökning avresurserna. När vill dra ned en halv mil-jard på den så viktiga, konkurrensutsatta grundforsk-ningen får det också konsekvenser för kvaliteten igrundutbildningen.Högskolefrågorna är centrala framtidsfrågor.Kvalitetsfrågorna är centrala för att vi också ska kun-na nå upp till de höga ambitioner vi har när det gälleratt rekrytera nya studenter.Överläggningen var härmed avslutad4 § Svar på interpellation 2001/02:182 omspråkens ställningAnf. 8 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat statsmi-nistern vilka åtgärder som statsministern ämnar vidtaför att öka intresset dels för språkstudier, dels förnaturvetenskapliga utbildningar i gymnasieskolan ochinom högre utbildning.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som ska svara på interpellationen.Låt mig först säga att det är oroväckande att in-tresset för att studera moderna språk minskar i gym-nasieskolan. Främst är det tyskan som minskar.Franskan är i stort sett medan spanskan ökar.Bilden är dock inte entydig. Svenska elever är t.ex.bättre än någonsin i engelska.Språk och interkulturell kompetens har en nyckel-roll för att underlätta yrkesliv och rörlighet. Att kunnautveckla sina språkkunskaper och få möjlighet att lärasig nya språk under hela livet blir därför allt viktigare.Det är en viktig uppgift för skolan att göra språk-undervisningen intresseväckande så att elevernas lusttill både breda och djupa språkstudier stimuleras.En rad åtgärder pågår. stöderskolors arbete med att utveckla språkutbildningen. Enomfattande informationsverksamhet har ge-nomförts med anledning av att nya språkkursplanerinförts i och gymnasieskolan /01. Ett åttiotal seminarier och konferen-ser har arrangerats där mellan 7 500 och 8 000språklärare och språkanordnare har deltagit. Dess-utom genomför fyra universitet och högskolor enkompetensutveckling för språklärare.Inom bedrivs ett arbete angående eneuropeisk språkportfölj. Europeisk språkportfölj är ettpersonligt dokument som ger upplysningar om enpersons språkkompetenser, oavsett från vilket landpersonen kommer. I regleringsbrevet harSkolverket i samarbete med ,Fortbildningsavdelningen, fått i uppdrag att utveckladen europeiska språkportföljen för fler målgrupper.Nationalkommittén för det europeiska året förspråk har uppmärksammat motivationens betydelseför språkinlärning. Kommittén kommer att överlämnasin rapport till regeringen den 1 mars 2002.Det finns en kritik från både elever och lärare att iden kursutformade gymnasieskolan värdesätts intefördjupade studier i ett ämne vid antagning till hög-skolan. Många elever gör taktiska val och väljer kur-ser där det är lätt att få ett högt betyg för att därige-nom förbättra sin konkurrenssituation. Det skullemissgynna bl.a. språkstudier som är mer krävande.Jag ser allvarligt på detta. Denna fråga måste nogaprövas i samband med den framtida utformningen avgymnasieskolan och framtida behörighets- och ur-valsregler till högskolan.En annan viktig förklaring till det minskade språ-kintresset kan också vara engelskans dominans.Många elever anser att man klarar sig bra med baraengelska. Kunskaper i andra språk upplevs inte somnödvändiga. Många tänker nog också att man kanstudera dessa språk senare och på ett annat sätt. Såda-na möjligheter finns ju också inom det svenska ut-bildningssystemet.När det gäller den andra frågan, om minskat in-tresse för de naturvetenskapliga utbildningarna igymnasieskolan, är det visserligen så att antalet ele-ver minskar på naturvetenskapsprogrammet.