prot · GP09119 · 2002-06-04 00:00:00 — De kritiskapunkterna handlar för del inte minst ombristande konkurrens inom flera branscher med prisersom ligger över genomsnittet, det högstaskattetrycket i samt ett bidragssystem sominte uppmuntrar till arbete. Den samlade effekten avdetta, konstaterar kommissionen, är en lägre ekono-misk tillväxt och lägre välfärd för svenska folket.De rekommendationer som getts till Sverigehandlar om att sänka skattetrycket på arbete, förbättraskatte- och bidragsincitamenten för att arbeta, minskaobalansen mellan könen på arbetsmarknaden samtförbättra de aktiva arbetsmarknadsåtgärdernas effek-tivitet. Rekommendationerna är långt ifrån någranyheter, och de har till stor del upprepats från tidigareår. Rekommendationerna kommer alltså år för år frånkommissionen till Sverige.Det är frapperande hur lite den svenska regeringenkänt sig kallad att agera för att undanröja dessa pro-blem. Man måste fråga sig om regeringen verkligenstöder den öppna samordningsmetoden.Fru talman! Låt mig avsluta med miljöpolitiken iEU. Vid i antogs en s.k.strategi för hållbar utveckling. Det låter storslaget,men innehållet var i själva verket ganska magert ochen stor besvikelse för den som läst kommissionensursprungliga förslag till strategi.Många av de ambitiösa förslag som kommissio-nen arbetat fram ströks i en handvändning när försla-gen kom upp på ministerrådets bord. Många konkretamål och åtgärder togs bort. Allvarligast är att klimat-frågan ströks från dagordningen och därmed sköts påframtiden.Betydelsen av hållbar utveckling understryks oftai EU:s olika rapporter och skrivelser, men i praktiskhandling lyser detta perspektiv med sin frånvaro. Låtmig t.ex. nämna det beslut som ministerrådet väntasfatta om fortsatt stöd till stenkolsindust-rin i . Det är ett fenomen i flera av EU:s s.k.strategier att orden flödar över men handlingen lysermed sin frånvaro.Både när det gäller integreringen, hållbar utveck-ling, och samarbetet för ekonomisk tillväxt finns entendens att låta orden skyla bristen på reformvilja.Eller som vår egen regering uttrycker sig ibland: Detär mycket ord, men lite verkstad.Den öppna samordningen är ofta bra. Men EU kaninte bara bygga på att varje land plockar russinen urkakan. Grunden måste vara den s.k. gemenskapsme-toden, alltså ett samarbete baserat på gemensammaregelverk som gynnar helheten, kontrollerade avstarka institutioner med fastlagda befogenheter.Kommissionens och parlamentets roll behöver värnasoch stärkas, för öppenhetens och effektivitetens skull.Anf. 79 ():Fru talman! Få frågor är viktigare än EU:s fram-tidsfrågor. När nu med EU-medlemskapet harklivit ur kommentatorsbåset i världspolitiken ochklivit ut på spelplanen är framtidsfrågorna inom EUen verklig nyckelfråga.I det gemensamma utskottets betänkande KUU2finns en bra redovisning för de ståndpunkter som ärgemensamma för partier men också ireservationerna redovisningar för hur de olika parti-erna ställer sig inför konventsfrågorna.Från vår sida framhåller vi särskilt att det ska varasvårt att tilldela EU nya funktioner, men sedan skadet fungera. Det ska kunna fullgöra sina nya uppgif-ter. Det är också väldigt viktigt att vi fullt ut deltar iEU:s arbete och då även EMU.I UU10, som är utrikesutskottets bidrag till detta,finns det en del specifika frågor som vi särskilt villunderstryka. Det första är att roll behöverstärkas. Arbetet sker nu väldigt ofta i tjänstemanna-samarbete eller vitböcker. Det behövs en myckettidigare förankring av de nya frågorna i riksdagensarbete. utskott behöver engageras på etthelt annat sätt. Därför vill jag redan nu yrka bifall tillreservation nr 1 i UU10.Som sade är sysselsättnings-frågorna viktiga och angelägna. Det är viktigt att följarekommendationerna från ministerrådet och kommis-sionen när det gäller ett minskat skattetryck på arbete,att reformera skatte- och bidragssystem och att mot-verka könssegregeringen på arbetsmarknaden.En annan fråga som är väldigt angelägen för ossär att stödja de baltiska staterna. Vi tycker att det ärviktigt att stödja deras möjligheter att bli Natomed-lemmar. Stabila och säkra gränser skapar lugn påbåda sidor om gränserna. Tomrum skapar bara orooch spänningar. Det är också viktigt att vi stöder demfullt ut när det gäller marknadstillträde till EU:smarknader redan nu innan gemenskapsförhandlingar-na är genomförda.Ett annat område som är angeläget för oss är na-turligtvis EU:s utvecklingssamarbete. Det har varitutsatt för väldigt mycket kritik. Reservationerna ärmagnifika i EU. Det är i realiteten relativt lite pengarsom betalas från EU för de insatser som EU ska göraoch borde ha gjort på detta område. Det är väldigtviktigt att man får igång utvecklingssamarbetet på etthelt annat sätt.Från vår sida vill vi som alltid driva skuldavskriv-ningsfrågorna. Vi vill att ska ta det initiativsom vi har krävt till en total skuldavskrivning förHIPC-länderna, dvs. de högt skuldsatta fattiga län-derna, och engagera hela EU i det arbetet.Jag tror också att det är viktigt att EU tar en ledar-roll när det gäller inte bara EU:s samarbete utan ock-så försöker samordna det bilaterala samarbetet, dvs.medlemsländernas biståndssamarbeten. Jag tror atteffekterna kan bli väsentligt större om man arbetartätt tillsammans.En fråga som vi mycket ofta har drivit i dessasammanhang är MR-frågorna. MR-frågorna måste bliallt viktigare inte bara i biståndssamarbetet utan ock-så när det gäller EU:s medelhavspolitik.EU:s regionalpolitik är också en viktig fråga. Strukturfondsstödet måste reduce-ras för de nuvarande medlemsländerna. Men på detområdet har redan på näringsutskottetsinitiativ i NU2 givit ett tillkännagivande till regering-en, så där behövs inget nytt ställningstagande frånriksdagens sida i dag.Fru talman! Som så många andra i utrikesutskottetvill även jag tacka utskotts- och riksdagskamrater förett gott samarbete och ett gott kamratskap under enspännande epok. 80 ():Fru talman! Det är viktigt att vi diskuterar fram-tidsfrågorna inom Europeiska unionen på flera sättoch lyfter fram visioner om EU. Det gör vi genom attdiskutera frågorna i konventet men också genom attlyfta fram frågor som är engagerande.Vi brukar säga att är fantastiskt. Så sägerman säkert också om sina egna länder i övriga med-lems- och ansökarländer. Men jag tror nog att alla kanhålla med om att har ett speciellt läge. Vi kanses som en ö mot resten av . Vi har visserligenfast landförbindelse längst upp och också isöder. Men är sjöfarten en mycket viktiglänk till både EU och resten av världen. Vi kan ocksåse oss som speciella därför att vi är ett nordligt land iEU:s utkant med gles befolkning och stora avstånd.Just därför är transportpolitiken en speciellt viktigframtidsfråga för oss och något som också engagerarmånga.När vi talar om EU:s framtid är det angeläget attockså tala om goda transporter så att vi enkelt kan nuandra medlems- och ansökarländer och ha god till-gång till den inre marknaden. Vikten av ett modernt,dvs. effektivt och hållbart, transportsystem kan intenog poängteras.Trafikutskottet har engagerat sig i transportpoliti-ken, vägval för framtiden och avgett ett yttrande tillEU-nämnden som lämnats vidare för beaktande tillregeringen. Vi har i vårt yttrande poängterat såvälvikten av hållbara transporter för miljöns skull somvikten av enhetliga regler för att motverka illojalkonkurrens och social dumpning.Alla former av diskriminerande särregler behöveravvecklas på det här området.Vi har också tryckt på angelägenheten av en högambition för trafiksäkerhetsarbete men också trans-portforskning och ökad säkerhet för barn i trafik.Fru talman! är ett öppet och föreningsriktland, vilket nog också är speciellt. Genom vår före-nings- och folkrörelsekultur har medborgarna kunnatpåverka samhället. Det arbetssättet behöver ocksålyftas in i EU, och i framtidsdebatten bör man ta upphur förutsättningar för medborgarna att genom ideellaorganisationer kunna delta i EU:s föreningsliv skakunna utvecklas.De projektpengar som finns att söka kräverofta stora egeninsatser. Våra ideella organisationer,som i regel lever på medlemsavgifter, har svårt att fåsina resurser att räcka till för att även klara av arbetetmed EU-frågor. En del av detta engagemang innebäratt organisationerna behöver kunna delta i möten somhålls i andra länder än . Det är dyrt att resa,även om det går snabbare och enklare än . EUinbjuder också ofta NGO:er, dvs. icke-statliga frivil-ligorganisationer, till seminarier och möten etc. Vihar föreningar som kan företräda i olikasammanhang, exempelvis miljö- och konsumentorga-nisationer. Då bör de också ges förutsättningar attkunna ta sitt ansvar.I morgon ska vi debattera regeringens skrivelseom mål och inriktning för det svenska arbetet medkonsumentfrågor i EU. Jag får då anledning att åter-komma just till denna fråga.Fru talman! Det finns många organisationer somvill vara med och påverka frågor inom EU. Bl.a. villjag nämna problem som kommer att uppstå när typ-godkännandedirektivet om två- och trehjuliga fordonhelt träder i kraft . Denna fråga en-gagerar många fordonsentusiaster och derasorganisationer.Fru talman! gav en enig riksdag re-geringen till känna vad som anfördes i trafikutskottetsbetänkande TU13 om regler för att underlätta verk-samheten med amatörbyggda och ombyggda fordon.Regeringen har glädjande nog redan hörsammat vårhemställan i en proposition genom att föreslå änd-ringar i lagen om vägtrafikregister. Men väntar vipå förslag om möjligheter till regler för ombyggnadav två- och trehjuliga motorcyklar och hur de skakunna säljas vidare trots EU-direktiv. Det är många iSverige som är entusiaster kring sina fordon, inteminst motorcyklar. De vill även kunnaodla sitt intresse.Fru talman! EU:s framtid handlar inte bara omformalia, utan också om frågor som engagerar. Jaghar pekat på vikten av goda transporter och enskildamedborgares möjligheter att påverka också EU-direktiv.Anf. 81 ():Fru talman! Det är en oerhört viktig debatt som viför . Den handlar om vår gemensamma framtid -om framtid och om den europeiska unionensframtid.Likväl som vi snart drar i gång en valrörelse därvi kommer att diskutera framtid måste viockså brett diskutera EU:s framtid. Det finns natur-ligtvis olika idéer och olika grunder beroende påvarifrån vi formar våra ståndpunkter. Det har synts idebatten i dag.Men vi deltar i debatten, och det viktiga, som jagser det, är att vi får fler att delta i debatten. Det är judet som är det stora problemet - vi har ett begränsatantal deltagare i debatten om framtid.Ofta upplevs de s.k. institutionella frågorna, somkommer att bli föremål för den regeringskonferenssom startar , som oerhört abstrakta och sommycket svåra och komplicerade. Det är de också.Detta är ingenting som man sitter hemma och disku-terar, utan det är komplicerat och svårt. Detta är ettproblem, för vi måste ha i gång en debatt.För att i någon mån skapa förutsättningar för enbredare debatt har regeringen utsett en parlamentariskkommitté, , som har i uppdrag attskapa förutsättningar för en bred, öppen och förut-sättningslös debatt. Kommittén består av åtta perso-ner - en från varje parti - och så jag som är ordföran-de. Det säger sig självt att vi inte kan skapa en bred,öppen och förutsättningslös debatt själva. Den insik-ten har vi. Det gäller särskilt ett så svårt ämne somdetta är.Vår utgångspunkt har varit att vi måste arbeta till-sammans med andra. Vi gör det på två sätt. Det ena äratt vi delar ut bidrag till föreningar och organisationersom har intresse och vill göra någonting. Det kan varalite olika saker. Det spelar egentligen ingen roll vaddet är, utan det kan vara olika typer av aktiviteter. Detviktiga är att man diskuterar EU:s framtidsfrågor. Vihar till detta, och intresset harvarit fantastiskt stort. Vi hade vår första bidragsge-nomgång . Det var över 200 organisa-tioner som sökte bidrag på , så detkändes faktiskt lite futtigt att bara kunna dela ut treoch en halv miljon. Nästa omgång blir i slutet avdetta år. Detta är ett sätt att försöka stödja olika orga-nisationer och föreningar som vill delta i debatten.Ett annat sätt är naturligtvis att vi själva, också dåi samverkan, som kommitté drar i gång verksamheteröver landet. drar vi i gång det som vikallar för . Det innebär att vi i län efterlän, över hela landet, kommer att anordna debatteroch seminarier och även skapa en mötesplats för deolika föreningar och organisationer som har fått bi-drag av oss att visa upp sig på. Så kan vi också skapaförutsättningar för en tydligare debatt. Länsstafettenkommer att fortsätta fram till dess attregeringskonferensen påbörjas.Vi kommer också att ge ut en del skrifter och bro-schyrer. En av dem är den som jag visar här. Nikommer som riksdagsledamöter att få del av den. Detär en s.k. liten aptitretare som heter strunta iEU!Vi har vår webbsida, som bygger på ett materialsom innebär att man mycket lätt ska kunna skaffa sigen djupare kunskap. Den ska först skapa ett intresseoch sedan ge förutsättningar för ett djupare engage-mang och djupare kunskap.Vi har också ett särskilt skolprojekt på gång till-sammans med , som innebär att vi via vårwebbsida kommer att skapa en bank av olika projek-tidéer dit gymnasieungdomarna kan vända sig. Vikommer även att skapa en särskild fil åt lärarna så attde också ska kunna använda detta som ett bra hjälp-medel.Vi har en framtidspanel som arbetar och somkommer att kunna vara en motor på vår hemsida och idet debattforum som vi vill skapa där.Vi har också många andra idéer och projekt igång.Det viktiga är att vi också får ett brett engage-mang bland de politiska partierna. De har också ettstort ansvar, och även ni som riksdagskolleger. Vimåste gemensamt se till att vi skapar en förutsättningför att fler ska delta i debatten. Det är naturligtvis heltoacceptabelt att detta enbart sker bland en mycketliten elit i vårt samhälle. Så får det inte vara! Detundergräver hela det EU-projekt som vi har i gång.Det undergräver legitimiteten i hela projektet.Oavsett vad man tycker och tänker och oavsettvilka idéer och synpunkter man har så är alla väl-komna att delta i debatten. Det viktiga är att mandeltar, och i det arbetet hoppas jag att vi gemensamtdeltar.Anf. 82 ():Fru talman! Som ledamot i EU 2004-kommitténhar jag haft anledning att fundera över villkoren ochformerna för den folkliga debatten om EU:s framtids-frågor. Det är ingen enkel process, avståndet mellandet som händer i unionen och kvinnan och mannen pågatan är stort, och gång på gång blir vi påminda omdet faktum att EU brister i legitimitet och att där finnsstora demokratiunderskott att hantera.Enbart det faktum att det finns ett behov av attförankra samarbetet talar sitt tydliga språk. EU äringet projekt som har vuxit fram underifrån, ur ettfolkligt engagemang, utan det är ett ovanifrånprojekt,ett eliternas projekt. Med det följer att unionens kon-struktion inte heller stämmer överens med de demo-kratiska strukturer som byggts upp underifrån ochsom utgår från nationalstatens ram.Sedan samarbetet inleddes har mer och mer maktöverförts från de nationella parlamenten till EU:solika institutioner. Mönstret är tydligt, och vid varjefördragsändring ser vi samma sak hända, att det meroch mer handlar om integration och samordning änom samarbete mellan självständiga parter. Det här ären process som svenska folket självfallet måste fåtycka till om, och inte bara tycka till om utan ocksåde facto kunna vara med och påverka.A och O för att skapa en bred debatt med ettverkligt inflytande är att den är konkret och att detfinns något tydligt substantiellt att förhålla sig till.Här har de politiska partierna i och ocksåsittande regering ett stort ansvar. Om inte exempelvisregeringspartiet går ut och deklarerar en klar uppfatt-ning kommer det att hämma debatten, och riskenfinns att misstroendet mot EU ökar ytterligare. Redannu finns det stämningar och uppfattningar om att EU-processen är något förutbestämt och att det inte spelarnågon roll vad folket egentligen tycker.Men det måste få spela roll! Ett sätt att bidra bra debatt vore att formulerade ensvensk ståndpunkt om hur vi ska se på EU:s utveck-ling. Det skulle både bidra till en kvalitativt bra debattpå vägen fram till ett ställningstagande, och ocksåställningstagandena i sig vore ett viktigt bidrag. Dåkunde den s.k. , som taladeom, skulle kunna samlas runt något konkret att för-hålla sig till.Tyvärr har vi inte fått något stöd för vårt förslagom att ska besluta om en svensk strategi,och tyvärr är inte heller alla företrädare så tydliga isina ställningstaganden som man skulle önska. Dethar den här debatten visat, och det kan man också se ide betänkanden vi diskuterar.Vi kan t.ex. läsa oss till en samstämmighet om attenkla fördrag är en viktig demokratifråga. Å andrasidan säger regeringen att det inte är fördragens kon-struktion, om de är enkla eller inte, som är det vikti-ga. Det viktiga är att utgå från de sakfrågor som EUska hantera och att utifrån det, från fall till fall, avgö-ra vilken beslutsordning som är lämplig. Det säger sigsjälvt att resultatet av ett sådant förhållningssätt inteleder till någon förenkling eller transparens i för-dragen! Det är ju inte heller syftet.Vi kan också ta del av en beskrivning av debatten.Den beskrivs som splittrad och att den förs utifrån avolika utgångspunkter. En liknande diskussion harockså förts från den här talarstolen när man beskrivitde olika åsikter som finns här i kammaren. Man sägeratt några av deltagarna har en tydlig bild av hur manvill organisera samarbetet, där en inriktning går motmera av federation och där en annan uttalad inrikt-ning förespråkar ett rent mellanstatligt samarbete.Däremellan, säger man, återfinns de som är pragma-tiska, och denna pragmatism skulle då vara någotneutralt, något mitt-emellan-altenativ. Som om vi kanundvika att ta ställning, som om EU:s utveckling intekan kategoriseras, som om inte politiken i övrigt styrsav bilder och uppfattningar om hur EU:s utvecklingkommer att se ut framöver.Parallellt med denna "neutrala pragmatism" vidtaspolitiska mått och steg som utgår från att man har enbestämd uppfattning om vad som kommer att händahärnäst och en bestämd uppfattning om karaktären pådet framtida samarbetet.Det är t.ex. därför den här kammaren nästa veckakommer att behandla en proposition där regeringenredan nu vill förbereda grundlagen inför nästa för-dragsändring. Där deklarerar regeringen sin syn påEU och EU:s närmaste framtid. Det handlar om attEU ska få mera makt, både när det gäller vilka poli-tiska områden som EU ska fatta beslut om och ocksånär det gäller stärkt makt genom val av beslutsformerdär det i vissa fall kan handla om överstatlighet ochmajoritetsbeslut.Det är möjligt att detta kan kallas "pragmatisk",men mer träffande är att beskriva det som att rege-ringen medvetet arbetar för en utveckling där deöverstatliga inslagen ökar och där de nationella par-lamenten sakta men säkert förlorar i makt.I den breda folkliga framtidsdebatt vi säger ossvilja ha har svenska folket rätt att förvänta sig att dessföreträdare är öppna med sina visioner och med sinabilder över hur man vill se det framtida samarbetet.Där har regering och riksdag ett särskilt ansvar. Vihar föreslagit att vi i gemensamt ska fattabeslut om en strategi. har det från flera hållefterlysts ställningstagande från den socialdemokra-tiska regeringen.Det är genom att själva vara tydliga som vi kanvisa vår respekt för framtidsdebatten. Genom attsjälva vara tydliga gör vi det möjligt även för andra,utanför parlament och riksdag, att lämna konkretabidrag till debatten. Då finns det något att förhålla sigtill.Dagens debatt visar att det finns brister i tydlighetpå sina håll. Förhoppningsvis kommer de att rättastill. Precis som säger kan varken kon-ventet eller få i gång framtids-debatten. Vi ser fram emot att den socialdemokratiskaregeringen lämnar sitt bidrag.Anf. 83 ():Fru talman! Jag har anmält mig till talarlistan isista minuten därför att jag vill lyfta fram en kom-mittémotion som har skrivit ochsom delvis behandlas i betänkandet. Det är motionnr 350.Den motionen vill ge en bild av den svåra situa-tion som många länder på fortfarande befin-ner sig i samt västra behov av EU, bådemultilaterala och bilaterala kontakter. Men i motionenvill vi även peka på vägar att komma ur den svårasituationen.Vid mina kontakter med politiska representanterav olika valörer från en del av länderna i det områdesom vi diskuterar har ofta framkommit att de oerhörtstarkt önskar att få ytterligare och mer nära samarbetemed . Många har drastiskt uttalat en önskanom att få riva gränserna och på så sätt få förenas medEuropa, som de anser att de tillhör.Jag anser att vi genom vår, och då menar jag helaEuropa, mer eller mindre tydliga passivitet och lång-samhet att komma till handling inför det som händepå när problemen där var som störst har där-för ett speciellt ansvar att på olika sätt medverka tillatt de länder som vi diskuterar så fort som möjligtkommer på fötter igen.I den motion som jag tidigare nämnde behandlastre yrkanden, nämligen att regeringen ska verka föratt EU erbjuder· inrättandet av ett särskilt program för tvärveten-skapliga Balkanstudier· inrättandet av ett särskilt program för förvalt-ningsutbildning på Balkan· inrättandet av ett särskilt rådgivar- eller men-torprogram inriktat mot departement och centralförvaltning på Balkan.Fru talman! Jag tycker att utskottet har behandlatde angivna punkterna mycket välvilligt och berättarockså i texten att regeringen avser, om man inte redanhåller på, att göra väldigt mycket av det som tas upp imotionen. Det är bra. Det är oerhört viktigt att västraBalkan får stabilitet och att alla olika folkgrupper sålångt det är möjligt får förståelse för varandra och förvarandras problem. Det är också oerhört viktigt förEuropas och för vår gemensamma framtid och kanses som ett första steg i den som jag hoppas påbörjadeframtidsprocessen. Men att söka försoning och få ochge förståelse och att genomföra detta i praktiken är process och kan ta tid.Därför är det bra att så mycket enligt utskottet re-dan görs och att kanske ännu mer planeras. Men allagoda önskningar och planer måste ju också leda tillkonkreta handlingar. Det gäller såväl de planeradeaktiviteterna som att målsättningen med aktiviteternauppfylls. Det är ju inte meningen att man ska sätta igång något för själva igångsättandets och statistikensskull. Man måste också följa upp vad som blev avden insats som man gjorde.Ytterst är det ledarna i de olika länderna som hardet stora ansvaret. Vad de tycker och står för kan varahelt avgörande för ett lands, en regions, framtid. Detär därför viktigt att de politiska ledarna på olika nivå-er finns med på tåget och inser angelägenheten förvarje enskild människa av att demokrati och mänskli-ga rättigheter fungerar.Fru talman! Jag har inget yrkande, men vi kom-mer att följa de direkta och indirekta utfästelser somhar gjorts i betänkandet som svar på motion 350.Anf. 84 ():Fru talman! Jag vill först instämma i den del avbetänkandet som handlar om fördömandet av Turkietsoch blockad av . Det är väl-digt positivt att detta är så tydligt uttryckt i betänkan-det. måste vara vaksamt och skärpa kraven påTurkiet med tanke på att finns med i EU-sammanhang.Jag hade tänkt ta upp tre reservationer som Väns-terpartiet har om miljöfrågor, reservationerna 8, 10och 11. Dessa reservationer har en gemensam nämna-re. I EU-arbetet är alltid den fria rörligheten för varoroch kapital överordnad andra frågor.Det finns många fina ord i flera EU-dokument ommiljö och miljöhänsyn. Men när dessa fina ord kom-mer i konflikt med ekonomiska hänsyn får nästanalltid miljön vika.Ett aktuellt exempel är fisket inom EU som drivitsmot en katastrofsituation för både fisk och fiske. Detär alltså ett såväl ekologiskt som ekonomiskt haveri iantågande.Ett annat exempel är när kommissionen inte villepublicera sin egen miljöbyrås beskrivning av miljö-tillståndet i EU.I reservationerna finns det konkreta förslag till åt-gärder som det brådskar att vidta om man vill göranågonting för miljön.