prot · GP0982 · 2002-03-14 00:00:00 — Återbeskogningenoch skogsskötseln får sämre betyg i den stora, mycketvärdefulla genomgång som har skett där.Jag tror inte att ambassadörer hjälper skogsbruketsärskilt mycket framåt.Sist och slutligen kan ett rätt bedrivet skogsbruk, iett kontinuerligt skogsbruk, skapa biologisk mång-fald. Vi behöver inte avsätta områden för 30-40 miljarder i det här landet för att åstadkomma det.Vi har redan väldigt stora avsättningar.Anf. 7 () replik:Fru talman! Jag är besviken på det parti somibland säger sig företräda naturvårdsintressena. Jagblir besviken när jag hör säga att viinte behöver avsätta skogsmark. I när forsk-ningsrapporter säger att vi har ett stort hot mot denbiologiska mångfalden, när alla naturvårdsorganisa-tioner arbetar intensivt för att åstadkomma mera av-sättningar, säger att vi inte behöver avsätta.Det gör mig besviken.Visst finns det problem, säger . Jag hörde inte ett dugg om några problem ianförandet. "Problemfritt" utläste jag ur anförande.Åke menar att det inte är tillräckligtmed ambassadörer. Jag nämnde det som ett exempelpå de strävanden som måste till för att vi ska kun-na hävda svensk skogsindustris intressen internatio-nellt. Vi har släpat efter.I går kunde vi höra både ministern och andra talaom att vi är lika duktiga som andra. Men vi har intelyckats tala om att vi är lika duktiga. Då måste vividta åtgärder för att tala om att vi är duktiga frånsvensk skogsindustris sida.Anf. 8 () replik:Fru talman! måste jag rätta till saker och tingigen. Jag sade att vi inte behöver ha ytterligare av-sättningar. Om vi avsätter av arealen i det privataskogsbruket omfattar det . Viavsätter redan nu . Dessutom har videt av fattade beslutet om 900 000 hektartotalt sett som sammanhållen avsättning.Då menar jag att detta tillsammans, det frivilligaoch det som det är sagt att staten ska klara, är ju väl-digt mycket mark. Så säg inte att vi inte vill ha av-sättningar. Men ytterligare, utöver vad vi haråtagit oss, alltså det frivilliga från det privata skogs-bruket och det statliga, är det ju en ofantligt stor areal.Det var så jag ville framställa det.Anf. 9 () replik:Fru talman! Det ändrar naturligtvis en del, menjag talar inte om att göra avsättningar utöver 900 000hektar eller avsättningar utöver det vi har gjort när vihar nått upp till målen. Jag talar i stället om de be-kymmer som vi har anledning att känna , långtinnan vi har nått upp till målen. Det är de bekymrenjag talar om. Och det är nu det behövs insatser, kraf-tiga insatser, för att nå upp till de här målen.Anf. 10 () replik:Fru talman! Jag upptäckte just att jag stod vid felbänk. Jag tyckte själv att det lät lite dåligt i salen. Jagupprepar vad jag sade.Jag tycker att beskrivningen av skogsbrukets bristpå omsorg om naturvården är dålig. Här är det hund-ratusentals skogsbönder, skogsägare, som har ge-nomgått en frivillig utbildning för att bli bättre på dethär området. Det är kö för att göra s.k. gröna skogs-bruksplaner. I de planerna ingår just det här kravet påavsättning osv.Ungefär en femtedel av skogsareal är skyddad om vi inkluderar de av denskogsklädda marken som producerar mindre än enkubikmeter , nämligen de s.k. impedimenten,som är skyddade i skogsvårdslagen. Ändå lägger vihundratals miljoner på ytterligare avsättningar.Skogsmaskinsbranschen och skogsmaskinsbran-schens förare genomgår en ständig utveckling just isyfte att bli skonsammare mot naturen. Har hela denutveckling som har skett inte uppfattats?Anf. 11 () re-plik:Fru talman! Jag ska inte med anledning av plats-bytet hävda att sitter på två stolar.Nej, det har inte förbigått mig. Det är därför jag imitt anförande talar om att det fina och stora arbetesom har gjorts med avsättningarna har gjorts av en-skilda skogsägare, av skogsbolag och andra. Det hargjorts ett jättejobb från det hållet. Man har, precissom säger, gjort det genom att ökakunskapen och medvetenheten om att det är viktigt attgöra de här insatserna. Jag kritiserar dem inte fördetta. Vad jag vill peka på, och vad vi måste debatterahär i kammaren, är de forskningsrapporter som ändåsäger att vi inte har nått uthållighet. Vi måste våga ta iden delen. Det tycker inte jag att ellerÅke vågar göra.Anf. 12 () replik:Fru talman! Hela den här raden av åtgärder somjag räknade upp syftar just till att lösa de här proble-men. Då tycker jag att det är en orättvis beskrivningav skogsbruket och skogsnäringen att säga som Ha-rald gör. Det är ju de här sakerna, som vihar beslutat, som skogsnäringen har gjort frivilligt desenaste fem åren och som redan börjar ge resultat. Dåtycker jag inte att man har rätt att svartmåla situatio-nen så gravt som gör.Anf. 13 () re-plik:Fru talman! Min mening är inte att svartmåla. Minmening är att få upp en debatt här i riksdagkring de frågor som ändå utredningar och forskarepekar på att det är problem med. Visar det sig, när viverkligen har granskat forskningens resultat och de-batterat frågorna, att resultaten skulle vara överdrivna- så bra! Men genom att förtiga det här skapar vistörre problem i framtiden.Anf. 14 () replik:Fru talman! Jag måste säga att jag rent ut sagttycker att är oförskämd. Jag är denende som har stått och talat om kalkning, samordnadkalkning, att vi bör titta på det här med kalkning ochden sista forskningen. Jag undrar vad läser egentligen. Är det bara de egna motioner-na? Det finns en hel del i våra motioner som just tarupp det här med kalkningen. Då är det anmärknings-värt att man ska bli angripen för att som enda ledamotplocka fram kalkningen som en viktig faktor.Det finns ju aktuell forskning här, . Jag tar inte ett anförande för att bara tala omkalkning när vi ska prata om skogen. Jag tycker attHarald ska förklara sig. Vad säger om kalkning i sina motioner? Hur mycket pengarextra satsar på kalkningsinsatser? OmHarald läser motionerna så lär han sig endel ytterligare om det som har att göra med att räddaskogen.Anf. 15 () re-plik:Fru talman! Det jag kritiserade i var att talade om kalkningenpå ett generellt sätt. Vi behöver större kalkningsinsat-ser - det utläste jag av anförandet. Vad jag menar äratt det stora problemet just nu inte är det totala ansla-get. Det är det sätt varpå vi använder kalken och detsätt varpå vi kalkar vår mark . Det är den diskus-sionen vi måste föra. Det har jag inte sett i någon kd-motion. Det kunde jag inte utläsa i . Men det är det jag vill debattera.Anf. 16 () replik:Fru talman! Gå hem och läs, !Samordnade kalkningsinsatser är precis vad dethandlar om, insatser som dessutom kostar mindrepengar om man gör dem på ett mer riktat sätt, ett mersamordnat sätt. Sådana exempel finns från den aktu-ella forskningen . Det är precis det vi pekar på.Dessutom nämnde jag det i mitt anförande; att det härhandlar om att samordna kalkningen när det gällerkalkning av vattendrag, sjöar och, inte minst, skogs-mark. Det hänger naturligtvis ihop i ett system, detsom har med kalkning att göra. Det är precis vadKristdemokraterna menar. Har jag varit otydlig här såläs, !Anf. 17 () re-plik:Fru talman! Möjligen gör vi olika tolkningar avordet "samordning" i så fall. För mig är inte samord-ning detsamma som en anpassning av kalkningsinsat-serna. Jag läser inte alls ut detta. Jag kan inte någon-stans i kd-motionerna utläsa ett bekymmer för attnuvarande sätt att utföra kalkning på kan skapa pro-blem - och också skapar problem. Jag kan inte nå-gonstans utläsa detta. Men om samordning betyder attanpassa insatserna till de aktuella skogsområdena, dåblir det en annan sak. Men det är inte förklarat i mo-tionen.Anf. 18 ():Fru talman! Det är intressant att höra de borgerli-ga partierna strida om miljöfrågor här i riksdagen.Man blir dock lite bekymrad över att samstämmig-heten i miljöfrågor är så otroligt bristfällig när detgäller just skogsfrågorna. "Skogen är en förutsättning för liv på jorden. Menskogen är också en viktig del av vårt kulturarv och enomistlig miljö för rekreation och friluftsliv. Skogen ärinte en hemvist för växter och djur - det är djuren ochväxterna som är skogen. "Det här står att läsa i partiprogram.Jag tycker att det är en väldigt bra och grundläggandebeskrivning av varför skogen är så viktig.Det ser ut så att virkesförråden stiger förvarje år både i svenska och i europeiska skogar. Detinnebär, som vi ser det, att förutsättningarna är godabåde för virkesproduktion och för ett bättre natur-skydd. Man måste kunna kombinera dessa.Under år 2000 kom en ny upplaga av Artdataban-kens rödlistade arter, den lista över arter som är hota-de i , alltså som hotas av utrotning. Därbeskrivs också vilka biotoper som är de mest hotadeoch vilka förändringar som har skett som ligger tillgrund för att arter hotas. En sådan biotop som mansärskilt betonar är skogen. Av de över 4 000 rödlista-de arter som finns i är drygt hälften sådanasom förekommer i skogslandskapet. Antalet hotadearter har ökat sedan den förra mätningen. Det härvisar att dagens skogsbruk är ett problem ur mil-jösynpunkt.Framför allt handlar det om en kontinuitetsbrist,en brist på äldre skogar som är orörda eller liknarorörda skogar. har fel i sitt resonemangnär de säger att det inte behövs mer skyddad skogs-mark. Det behövs mer skyddad skogsmark. Inte ensalla svenska gammelskogar har ett långsiktigtskydd. Det finns en otrolig brist på sådana skogar.Jag kan instämma i att skogsbruksmetoderna be-höver förändras och att det också är positivt för denbiologiska mångfalden. Det gäller att se vad biologiskmångfald egentligen är. Biologisk mångfald är inte har en typ av biotop som har en stor artmång-fald, utan det är att man har många olika typer avbiotoper som totalt sett har en stor biologisk mång-fald. En biotop som det är brist på är just äldre sko-gar, och därför behövs ett långsiktigt skydd.Trots att vi har avsatt väldigt mycket pengar ibudgeten för skydd av skog - det är bl.a. Miljöpartietsom har drivit igenom detta - kan vi se att alla läns-styrelser i landet inte prioriterar detta, och det har vi iMiljöpartiet lyft upp i en av våra motioner.Vi kan se att skogsskyddet ser olika ut i olika de-lar av landet. Vi har fått som svar från utskottet attåtgärder ska vidtas på det här området om inte taktenförbättras. Vi tycker att det svaret är okej, vi har intereserverat oss på punkten, men vi skulle verkligenvilja att de här åtgärderna vidtogs nu för att få läns-styrelserna att prioritera de här frågorna.Den nya skog som växer upp är på mångasätt mycket artfattigare än den gamla skog som för-svinner. De pengar som vi har avsatt skulle behövaanvändas för att se till att man kan rädda de hotadearter och ekosystem som behöver skydd.Arealerna av kvarvarande olikåldriga blandskogarsom inte har kalhuggits eller planterats krymper ock-så för som går. Vi i är missnöj-da med att regleringen av skogsbruk fortfarandemedger att den landsomfattande landskapsomvand-lingen får fortsätta. Vi tror att det är en av huvudorsa-kerna till att de miljömål som har satts uppför bevarande av biologisk mångfald i skogen inte haruppnåtts.Det är skogsvårdslagen som ligger till grund förhur man bedriver skogsbruket . Då har det inverkan på hur den framtida utvecklingen avsvenska skogliga ekosystem kommer att se ut.Vi vill att man ska göra en översyn avskogsvårdslagen. Syftet med det är framför allt att geen större möjlighet att bedriva mångbruk i skogen, såatt vi får en större varietet i hur man bedriver skogs-bruk. För att klara de internationella åtaganden ombevarande av biologisk mångfald som hargjort krävs att man omarbetar den nuvarandeskogsvårdslagen. Det handlar framför allt om att gestörre möjligheter för olika skogsskötselmetoder.Därmed yrkar jag bifall till reservation 9.Som vi ser det bör målet för svenskt skogsbrukvara att i högre grad producera kvalitetsvirke. Detinnebär längre omloppstider, och man får en störrebiologisk variation. De metoder som används skavara naturanpassade. Vi ser mycket positivt på attmodern småskalig teknik används och vidareutveck-las i skogsbruket. Sådant skogsbruk, som vi ser fram-för oss, skapar arbetstillfällen i glesbygd och gerstörre möjligheter för lokala virkesmarknader ochlokal vidareförädling. För att en lokal vidareförädlinginom träförädlingsindustrierna ska kunna starta krävsockså att skogsbygderna kan utveckla entreprenör-skap och har god tillgång till utbildningscentrum. Vivill göra det möjligt att kombinera sysselsättninginom skogsbruk, jordbruk, turism och närliggandeverksamheter. Det tror vi skulle skapa ett mer mång-fasetterat skogsbruk med en större lokal förankringoch en positiv ekonomisk utveckling och gemöjligheter att bevara den biologiska mångfalden.Anf. 19 () replik:Fru talman! Om andelen gammelskog har vi haften debatt tidigare där man begärde en särskild utred-ning. Svaret är att andelen gammalskog kommer attöka i det här landet. Det är vad harsvarat på begäran om en utredning. Det är också be-rört i den skogspolitiska utvärderingen. Man gör integammelskog helt plötsligt, utan det finns ett antalprocent gammelskog, och det kommer att öka på litelängre sikt.Vad gäller avsättningarna tar det väldigt lång tidjust därför att man i så hög grad har vänt sig till pri-vata skogsägare då expropriering och värdering tarväldigt och är komplicerad.Jag delar uppfattning om en översynav skogsvårdslagen och det som anförts om möjlig-heterna att pröva andra och nya skogsbruksmetoder. Ivissa höjdlägen kan det faktiskt vara en möjlighet.Dagens skogsvårdslag medger inte detta för det vir-kesförråd per hektar som ska vara kvar.Vi får en översyn av skogsvårdslagen under vå-ren.Anf. 20 () re-plik:Fru talman! Låter man skog stå blir den äldre ochäldre. Till slut kan den uppfylla kriteriet för gammal.Det förutsätter att man lämnar skog. För att man skafå verkligt gammal skog med en stor mångfald avarter räcker det inte med bara den typ av skog somväxer upp och blir kanske . Vi behöver skyddaockså den skog som finns och där man överhuvud taget inte har gjort kalhygge och där man kan-ske inte ens har bedrivit skogsbruk. Där finns enannan typ av biologisk mångfald som man inte påväldigt kan få tillbaka ens i en skog som blir130-140 år. Det finns stora arealer sådan skog som inte är skyddad. Det tycker inte vi är acceptabelt.Det finns en del andra biotoper i skogen där vi har en för liten areal som har ett långsiktigt skyddi form av t.ex. reservat. Det är ädellövskogar ochäven sumpskogar till stor del. Det gäller alltså intebara gammelskogarna, utan det finns mängder avolika biotoper inom skogen som inte har till-räckligt stora arealer som är långsiktigt skyddade.Det räcker inte heller med att ha stora arealer,utan man måste egentligen se till att skydda en delmark runtomkring de här arealerna så att arterna fårmöjlighet att sprida sig till skogen runtomkring i taktmed att den blir äldre. Man behöver ha stora sam-manhängande områden för att inte riskera att denartmångfald som man får i de skyddade områdenaförsvinner, om det t.ex. skulle bli en plötslig föränd-ring av biotopen i form av storm eller brand. Stormoch brand kan i och för sig vara mycket positivt förden biologiska mångfalden. Det kan behövas, mendet krävs stora områden för att sådant ska kunnahända.Anf. 21 ():Fru talman! Jag ska blicka tillbakainnan jag går in på de motioner som det här betän-kandet handlar om.Vår uppfattning om skogens betydelse har kraftigtförändrats genom tiderna. var synen påskogen en helt annan än vad den är . Då var fördet mesta krig i stora delar av . Då var skogenett hinder för kungarnas krigshärar. I skogarna gömdesig den tidens gerillasoldater som gjorde livet surt fördem som skulle passera de skogsklädda områdena.Där gömde sig också många som av en eller annananledning hamnat i onåd.Men skogen producerade också bränsle, ja, det varnästan det enda som fanns och därför höggs väldigaområden ned, framför allt på den europeiska konti-nenten. Detta applåderas naturligtvis av krigsherrarnaför då kunde de flytta sina arméer både enklare ochsäkrare.Ytterligare en anledning till den skogsskövlingsom ägde rum var behovet av virke till krigsflottan.En mycket stor del av den svenska ekskogen försvannav det skälet.Därför utplånades stora delar av skogen i Europaunder . Den svenska skogen var tack och lovså stark att den inte helt utarmades, även om den varsvårt sargad. Vändpunkten kom närvåra företrädare genom lagstiftning började att skyd-da vår viktiga naturresurs och ställde krav på åter-plantering.Den senaste skogsvårdslagen ska utvär-deras , och presenteradeSkogsstyrelsen och den senasteanalysen. Den ska ligga till grund för den propositionsom kommer . Därför är många av de 23motionsyrkanden som behandlas i detta betänkandeavstyrkta. Vi avvaktar den proposition som bereds påNäringsdepartementet.Det görs alltså en utvärdering och en översyn avskogspolitiken varje mandatperiod, och i den tas defrågor upp som för fram i sinreservation 1.Skogsstyrelsen och redovisadeför sedan att vi närmar oss de jäm-ställda målen miljö och produktion. Det finns dockproblem, och det är framför allt den bristfälliga röj-ningen och återplanteringen. Detta problem finns ihela landet, men lite mindre i en region därSkogsvårdsstyrelsen har bedrivit en aktiv informa-tionskampanj.Skogsstyrelsen föreslår inga lagskärpningar, utanman vill ge näringen en chans till. Vi får avvakta ochse om regeringen gör samma bedömning när fråganbereds på Näringsdepartementet.Utvärderingen pekar också på ett annat problem,och det är de ökande viltskadorna. Här finns motsätt-ningar mellan skogsnäringen och viltvården när detgäller bedömningen av hur stora viltstammar vi skaha i landet.Att skogen har stor betydelse för har sagtsi denna talarstol, inte utan även mångagånger tidigare, och det har också skrivits i proposi-tioner och betänkanden. Av det skälet är det svårt attförstå anledningen till reservation 4 där ,och vill ge regering-en till känna att skogen har stor betydelse för Sverige.Jag frågar mig: Vad är det som ni reserverar er emot?Det finns inga delade meningar i denna fråga.När det gäller plantering av ädellövskog, som tasupp i reservation 3 från , ökar andelenlövskog stadigt, och enligt den bedömning som görsav i SKA99 kommer den att fortsättaatt öka, och det ganska kraftigt. Dessutom har justden treåriga avslutats. Denhar nått väldigt många som har anknytning till sko-gen, och jag är övertygad om att de som inte tidigarehar känt till ädellövsbidraget nu gör det. Det pekarden utvärdering på som pågår med anledning av har också tidigare beviljat medel till lövskogs-plantering för att ersätta den nedblåsta granskogen pånågra områden i . Besked har kommit frånEU-kommissionen att vi har möjlighet att betala utdessa stöd.I reservation 3 anför att detbehövs en utredning om gamla reservatsavsättningar.Som sade skriver ni i reservationen attdet är nödvändigt med en sådan utredning, bl.a. förNyckelbiotopsutredningen har visat att det finns be-hov av att skydda mer värdefull skogsmark än vadsom görs , särskilt i södra vi behandlade miljökvalitetsmålet Levandeskogar reserverade sigKristdemokraterna mot att vi skulle öka avsättningenav skyddad skog. Vi höjde då ambitionsnivån i förslag till900 , och ni ansåg då att det var för myck-et. har ni tydligen inte bara anslutit er till majori-tetens uppfattning, utan ni vill öka avsättningen ytter-ligare. Är det så jag ska tolka er reservation 3?Några reservationer behandlar frågor om ägandeoch statens skogar. Dessa frågor har varit och är fö-remål för utredningar. läm-nade sitt betänkande , och där behandlasfrågan om balansen mellan olika ägarkategorier. Vifår avvakta den beredning som sker på Jordbruks-departementet innan vi gör något ställningstagandehär i riksdagen.När det gäller som tittar påstatens skogsinnehav framgår det ur direktiven attutredaren ska se över bl.a. de frågor om bytesmarksom tar upp i en reservation. Utredningen ska varaklar , och även här är det lämpligt att vi harallt material på bordet innan tar ställning idessa frågor.Fru talman! Detta betänkande kommer i dåde flesta av de frågor som tas upp i motionerna ärunder beredning, så därför yrkar jag avslag på samtli-ga reservationer och bifall till utskottets förslag.Anf. 22 () re-plik:Fru talman! Vi i anser att skogen intebehöver skötas på samma sätt från Smygehuk tillHaparanda. Vi har som målsättning att man, när manbedriver skogsbruk, ska försöka att efterlikna naturli-ga processer. Det ingår också i bl.a. FSC-märkningenatt man ska försöka att göra det.Blädning, t.ex., kan vara en alternativ metod förföryngring på vissa bördiga marker, framför allt isödra . Det innebär att man successivt tar bortstora träd och undviker stora kalhuggna ytor somdrabbar mångfalden i skogen.Som det är behövs det en översyn och enomarbetning av nuvarande skogsvårdslag när detgäller att få in de nya metoderna. Detta är också nå-gonting som sker i stor utsträckning utomlands. Manbrukar säga att allting som händer i Nordamerikadyker förr eller senare upp i . I Nordamerikabedriver man ett skogsbruk som byggerpå principen om mångbruk, alltså multiple use.Då undrar jag hur Socialdemokraterna ser påMiljöpartiets synpunkter i det avseendet.Anf. 23 () replik:Fru talman! talar om metoder.Jag ställer mig verkligen frågande till om man i USAhar en lagstiftning som föreskriver vilka metoder somska användas. Vi har inte mycket av den typen i Sve-rige. Av den anledningen ser jag inget skäl till attändra i lagstiftningen.Däremot kan man behöva att ändra skogsbruks-metoderna för att uppfylla de mål som finns i lagstift-ningen. Det är fullt möjligt att göra detta.Vad som har hänt är att kunskaper-na har ökat väsentligt, inte minst hos skogsägarna, närdet gäller olika brukningsmetoder som ska kunnatillämpas för att målen ska uppnås.Det spelar naturligtvis en stor roll var i landet somman befinner sig. Alla metoder passar naturligtvisinte på alla ställen.Anf. 24 () re-plik:Fru talman! Det har lite grann varit en tendenstillbaka i tiden att man har bedrivit en massa skogs-forskning och att man sedan har kommit fram till attdet finns en viss metod som är effektiv. Framför allthar man sett det hela ur ekonomisk synvinkel. Manhar då utformat lagen utifrån den för tillfället rådandesanningen, vilket har skapat en enfald i det svenskaskogsbruket.Det finns ett avsnitt i skogsvårdslagen som hand-lar just om skogsskötselmetoder. Det finns ocksåavsnitt som handlar om anläggning av skog, avverk-ning av skog och hur man ska bedriva föryngringsar-bete etc. Det är de här avsnitten i lagen som skaparden enfald i skogsbruket som vi kan se , som jagförstår det. Det är också dessa avsnitt som behöverses över. Exakt hur förändringarna ska gå till kan intevi i säga . Men vi tycker att det ärviktigt att se över på vilket de utgör ett hinder ,vad det är som gör att det här mångbruket inte upp-står, vilka hinder som finns och hur man möjligenmåste ändra lagen för att åstadkomma detta.När det gäller skulle jag tro att maninte har en lagstiftning som säger exakt vilka metoderman ska använda, utan att man tvärtom har en lag-stiftning som är utformad på ett sådant sätt att den geren möjlighet att använda olika metoder på olika stäl-len.Anf. 25 () replik:Fru talman! När vi bakåt i tiden bedömer vad somhar hänt i och vilka metoder man har använtska vi också ha i minnet att den skogsvårdslag som vihade tidigare i mycket hög grad poängterade produk-tionsmålet, och det fanns inte speciellt mycket skrivetom miljömålet. Då anpassade man naturligtvis bruk-ningsmetoderna efter det mål som fanns i lagstift-ningen, och vi kan se konsekvenserna av det.Nu har vi en lagstiftning där vi har jämställt pro-duktionen och miljön. Eftersom det tar väldigt långtid att läsa ut det totala resultatet, har jag stor tillför-sikt när det gäller att den nuvarande skogsvårdslagensmöjligheter inte är uttömda ännu.Vi får återkomma till de här frågorna när vi fårpropositionen och den utvärdering som har gjorts.Anf. 26 () replik:Fru talman! Tyvärr, eller kanske konstigt nog,finns det anledning att också påminna socialdemo-krater om skogens betydelse i Sverige.Ni för en energipolitik som hotar svensk skogsnä-ring.