prot · GP0988 · 2002-04-02 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:88Tisdagen den 2 aprilKl. 14.00 - 16.3018.00 - 21.30Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 19, 20, 21 och22 mars.2 § Meddelande om information från regering-enTalmannen meddelade att onsdagen den 3 aprilomkring skulle statsrådet information om konferensen för utvecklingsfi-nansiering i Monterrey3 § Meddelande om frågestundTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsrådnärvara:Statsminister , statsrådet , näringsminister , finansmi-nister och justitieminister § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2001/02:291Till riksdagenInterpellation 2001/02:291 av () omsäkerhetsrådets resolution 1325Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 12 april 2002.Skälet till dröjsmålet är resor.Stockholm den 21 mars 2002UtrikesdepartementetAnna LindhInterpellation 2001/02:292Till riksdagenInterpellation 2001/02:292 av () omsäkerhetsrådets resolution 1325Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 12 april 2002.Skälet till dröjsmålet är resor.Stockholm den 21 mars 2002UtrikesdepartementetAnna LindhInterpellation 2001/02:293Till riksdagenInterpellation 2001/02:293 av () om säkerhetsrådets resolution 1325Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 12 april 2002.Skälet till dröjsmålet är resor.Stockholm den 21 mars 2002UtrikesdepartementetAnna LindhInterpellation 2001/02:294Till riksdagenInterpellation 2001/02:294 av () om säkerhetsrådets resolution 1325Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 12 april 2002.Skälet till dröjsmålet är resor.Stockholm den 21 mars 2002UtrikesdepartementetAnna LindhInterpellation 2001/02:295Till riksdagenInterpellation 2001/02:295 av () om säkerhetsrådets resolution 1325Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 12 april 2002.Skälet till dröjsmålet är resor.Stockholm den 21 mars 2002UtrikesdepartementetAnna LindhInterpellation 2001/02:296Till riksdagenInterpellation 2001/02:296 av () om säkerhetsrådets resolution 1325Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 12 april 2002.Skälet till dröjsmålet är resor.Stockholm den 21 mars 2002UtrikesdepartementetAnna LindhInterpellation 2001/02:297Till riksdagenInterpellation 2001/02:297 av ()om säkerhetsrådets resolution 1325Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 12 april 2002.Skälet till dröjsmålet är resor.Stockholm den 21 mars 2002UtrikesdepartementetAnna LindhInterpellation 2001/02:330Till riksdagenInterpellation 2001/02:330 av ()om VästsaharaInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den23 april 2002.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor.Stockholm den 26 mars 2002UtrikesdepartementetAnna LindhInterpellation 2001/02:298Till riksdagenInterpellation 2001/02:298 av medicinsk forskning ur ett könsperspektivInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den9 april 2002.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 20 mars 2002UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 2001/02:299Till riksdagenInterpellation 2001/02:299 av utländska studenterInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den9 april 2002.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 20 mars 2002UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 2001/02:314Till riksdagenInterpellation 2001/02:314 av kvaliteten på svensk forskningInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den9 april 2002.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 20 mars 2002UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 2001/02:315Till riksdagenInterpellation 2001/02:315 av specialdestinerade medel till förskolanInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den9 april.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 20 mars 2002UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 2001/02:316Till riksdagenInterpellation 2001/02:316 av ominackorderingstilläggInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den9 april 2002.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 20 mars 2002UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 2001/02:324Till riksdagenInterpellation 2001/02:324 av ()om tillverkning av fruktvinerInterpellationen kommer att besvaras fredagenden 12 april 2002.Skälet till dröjsmålet är inbokadtjänsteresa utomlands.Stockholm den 20 mars 2002SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 2001/02:228Till riksdagenInterpellation 2001/02:228 av omrekrytering av abetskraft från u-länderInterpellationen kommer att besvaras fredagenden 12 april 2002.Skälet till dröjsmålet är resor och möten.Stockholm den 21 mars 2002UtrikesdepartementetJan O KarlssonEnligt uppdragMikael WesterlindTf expeditionschefInterpellation 2001/02:284Till riksdagenInterpellation 2001/02:284 av () om afghanska flyktingarInterpellationen kommer att besvaras fredagenden 12 april 2002.Skälet till dröjsmålet är resor och möten.Stockholm den 22 mars 2002UtrikesdepartementetJan O KarlssonEnligt uppdragMikael WesterlindTf expeditionschefInterpellation 2001/02:320Till riksdagenInterpellation 2001/02:320 av () om asylsökande palestinierInterpellationen kommer att besvaras fredagenden 12 april 2002.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor och arbets-möten.Stockholm den 25 mars 2002UtrikesdepartementetJan O Karlsson5 § Svar på interpellationerna 2001/02:286 och287 om sjukfrånvaroAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder jag tänker vidta för att öka drivkrafter-na för enskilda arbetstagare att motverka ohälsa ochsjukfrånvaro. har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att täcka det prognostise-rade underskottet i sjukförsäkringen. Eftersom frå-gorna berör varandra har jag valt att besvara demsamtidigt.Inledningsvis vill jag framhålla att regeringen sermed stor oro på utvecklingen av sjukskrivningarna.Som och till har ett omfattande utredningsarbete bedri-vits inom under de senaste årenmed anledning av den ökade sjukfrånvaron och ohäl-san i arbetslivet. Resultatet visar bl.a. att ökningen avantalet sjukskrivna har flera förklaringar och att or-sakssambanden är komplexa. Det finns således ingenenskild faktor som kan förklara ökningen av sjuk-frånvaron utan flera förklaringsfaktorer måste kombi-neras. All sjukdom resulterar inte i sjukfrånvaro, mendet är ofrånkomligt att ett stort antal sjukdomstill-stånd i sitt akuta skede omöjliggör all form av arbete.Det är också uppenbart att en betydande del av sjuk-frånvaron beror på sjukdomstillstånd som inte alls ärrelaterade till arbetsplatsen. De studier som gjortsvisar dock på mycket starka och tydliga sambandmellan arbetsplatser och grad av sjukfrånvaro. Ar-betsförhållandena i vid mening påverkar den faktiskasjukfrånvaron både när det gäller att förebygga sjuk-frånvaro och när det gäller att förkorta en sjukdoms-period.Det är till följd av dessa komplexa orsakssambandsom regeringen valt en strategi för ökad hälsa i ar-betslivet i elva punkter som innehåller ett brett spekt-rum av åtgärder. Den innehåller åtgärder för att före-bygga ohälsa i arbetslivet, åtgärder för att förbättrarehabiliteringen av dem som drabbas samt vissa åt-gärder för förbättrad tillgänglighet till behandlinginom hälso- och sjukvården. Bl.a. ingår arbetsmiljö,ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare, hälso-bokslut, formerna för sjukskrivningsprocessen samtförbättrad statistik och forskning.Jag delar uppfattning attäven den enskilde har ett ansvar för att vidta åtgärderför att motverka ohälsa. Utredningen ökad hälsa i arbetslivet (SOU 2002:5) - den s.k.HpH-utredningen - lämnade sitt slutbe-tänkande till regeringen. Utredningen anser bl.a. attindividen har ett eget ansvar för att sköta sin hälsaoch att det ytterst är den enskilde som kan se till attvara i rörelse, avstå från rökning etc. Enligt är sannolikt ökad fysisk aktivitet en av deabsolut bästa metoderna som finns tillgängliga omsjukskrivningarna ska minska liksom vårdkostnader-na. Motion motverkar både stressrelaterade sjukdo-mar och minskar risken för att råka ut för belastnings-och förslitningsskador, som är en av de dominerandeorsakerna till långvarig sjukskrivning och förtidspen-sion.Även om vi måste fokusera insatserna på arbets-platsen utesluter detta inte att alla åtgärder bör vidtasför att också stärka individens eget ansvar för hälsan.I detta sammanhang är det även viktigt att kunskaper-na om sambanden mellan sjukskrivning, arbetsplatsoch alternativa åtgärder till sjukskrivning hos sjuk-vårdens personal och inte minst hos den behandlandeläkare som först möter patienten förbättras genom enförbättrad utbildning och vidareutbildning.På fråga om vilka åtgärderjag avser att vidta för att täcka det prognostiseradeunderskottet i sjukförsäkringen vill jag informera omatt den vårproposition som lämnas till inomkort bl.a. kommer att innehålla förslag om att tillföraytterligare medel till anslaget för sjukpenning ochrehabilitering på grund av den fortsatt ökande sjuk-frånvaron.Avslutningsvis vill jag meddela att regeringenplanerar att i olika sammanhang återkomma medförslag med inriktning på att öka hälsan i arbetslivetbl.a. med utgångspunkt i de olika utredningsförslagsom finns.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet försvaret på interpellationen.Jag delar statsrådet uppfattning i vissadelar angående sjukfrånvaron. Sjukfrånvaron är t.ex.för 2001 den högsta som någonsin beräknats. Varjeförsäkrad var sjuk i genomsnitt 35 dagar.Det är väldigt mycket - det är mer än en månad. En-ligt de prognoser som finns kommer sjuk-frånvaron att bli ännu högre. Den fortsätter alltså attstiga. Vilka åtgärder vidtar regeringen? StatsrådetThalén hänvisar till olika utredningar. Men ännu synsinget resultat. Var finns resultatet?Under 2001 uppgick det totala antalet sjukdagartill omkring 150 miljoner dagar. Det är mycket för ettlitet land som , med en arbetsför befolkningpå omkring fyra miljoner människor.I statsrådets svar sägs mycket om sambandetmellan arbete och hälsa och att arbetet har stor bety-delse för hälsan. Visst förhåller det sig så - det kanjag instämma i. Men faktum kvarstår att av dygnets24 timmar tillbringar vi på arbetet,och dygnet har till. Det innebär att arbets-platsen inte allenarådande kan vara av betydelse förhälsan, utan det finns många fler faktorer som harbetydelse.I det här sammanhanget, när vi talar om arbetslivoch hälsa, vill jag ta upp en viktig faktor, nämligen attdet är känt att kvinnor har högre sjukskrivningsfre-kvens än män. Kvinnor arbetar också i betydligt stör-re omfattning än män i offentlig sektor. Det visar sigatt anställda inom offentlig sektor är sjukskrivna istörre omfattning än inom den privata sektorn. Därförtycker jag att det är frapperande att itorsdags gjorde ett uttalande om att ytterligare försvå-ra för de privata entreprenörer som finns inom hälso-och sjukvården.Varför inte i stället se till att de arbetsplatser somär bra för arbetsmiljön och för hälsan får större möj-ligheter att utvecklas så att de också kan vara bra förarbetstagarnas hälsa? Jag tycker att detta är en viktigaspekt som måste betonas.Statsrådet nämnde också olika förslag somregeringen har lagt. Jag undrar: Var kommer denenskilde individen in i dessa resonemang? Statsrådetnämnde att den enskilde har ett ansvar för att levahälsosamt, motionera, inte röka osv. Men det måstefinnas mycket mer för att betona och motivera för denenskilde individen att bryta den nu pågående trendenmot allt längre och mer omfattande sjukskrivningspe-rioder.Om sjukskrivningarna fortsätter på samma sättsom nu kommer de att vara till stor nackdel för ar-betslivet, för den enskilde individen och för oss alla.Anf. 3 ():Fru talman! Artigheten kräver att man tackar fördet svar som man har fått. Det är bara artigheten somgör att jag uttrycker detta tack till statsrådet. Innehål-let är tyvärr inte särskilt mycket att tacka för. Det ärpå flera sätt allvarligt att socialförsäkringsministerninte svarar på den fråga jag har ställt.I och för sig är jag inte förvånad, för regeringenhar gjort som strutsen: stoppathuvudet i sanden och vägrat se verkligheten i ögonen.Sjuktalen galopperar nu och ökar dag för dag. Fleroch fler blir långtidssjukskrivna. Det är t.o.m. så att kvällstidningarna harbörjat uppmärksamma detta, som vi har pratat om : Den sjuka notan. 120 miljarder kronorkommer sjukskrivningarna att kosta detta år.Någonting måste väl regeringen ha gjort? Ja, meninte är det mycket - inte mycket som kan hjälpa demsom går sjukskrivna och inte får någon hjälp.Utredningar har tillsatts i parti och minut, och deligger nu staplade på och statsrå-dets bord. Men några åtgärder vidtas inte, i alla fallinte i rätt riktning. I stället fick vi höra att re-geringen skulle ge ut nya utredningsdirektiv, trots attvi vet att det inte är fler utredningar som behövs utanbeslut om åtgärder.Margareta nämnde att är varjesjukförsäkrad sjukskriven i medeltal . 1988var sjukfrånvaron per sjukför-säkrad. Då ansågs att sjukförsäkringen var i fara. Dåvidtogs ett stort antal åtgärder för att minska sjuk-skrivningen. Men då var sjukskrivningen utbreddinom den privata sektorn, och det var männens ar-betsmarknad. är det offentlig sektor, och iförsta hand kvinnornas arbetsmarknad, som står förden arbetsrelaterade ohälsan.Det är kanske det här som gör att regeringen intevill eller vågar handla i denna viktiga fråga.Regeringen har också i samband med höstbudge-ten presenterat ett elvapunktsprogram. Jag är överty-gad om att inte ens socialförsäkringsministern troddepå det när det presenterades. Vi har inte sett någrapositiva förändringar i sjuktalen av de här åtgärderna.Inser inte socialförsäkringsministern allvaret i si-tuationen? Eller är det så att man inte vill vidta någraåtgärder? Tyvärr blir jag mer och mer övertygad omdet senare.Statsministern debatterade med fören tid sedan, och då sade han att de ökade kostnader-na för sjukskrivningarna kan bli nästa mandatperiodsstora fråga. Vad betyder det? Ska inte regeringenvidta några åtgärder angående sjuktalen den här man-datperioden? Det är den här mandatperioden som detär 400 000 människor sjukskrivna, och det är nu åt-gärderna måste vidtas.Jag frågar igen: Vilka åtgärderkommer regeringen att vidta nu?Anf. 4 Statsrådet ():Fru talman! Det är alltid intressant att diskuteramed . Jag diskuterar inte så oftamed , men jag hoppas att det bliren givande debatt.Cecilia har i alla debatter vi har hafttidigare lyckats undvika att komma med sina egnalysande förslag på vilka insatser som behövs för attåstadkomma en förändring, och det har gällt oavsettvilken debatt vi har haft.I den här diskussionen tog frågan om den enskildes ansvar och hur denenskilde individen kommer in i diskussionen. Jagpekade på en rad saker som har betydelse för vad denenskilde kan göra på de övriga timmarna, vid sidanom arbetsplatsen. Jag vill stryka under - och jag delarMargareta uppfattning - att det naturligtvisockså har stor betydelse på vilket sätt den enskildekan påverka sin tid också under arbetstid, sin arbets-dag.En av de saker som är väldigt viktiga i de treparts-samtal vi för är på vilket sätt vi kan förändra arbets-platsen, inte minst på den offentliga arbetsplatsen,som och så på. Hur kan den enskilde arbetstagarenpåverka sin arbetstid och ha inflytande över sitt arbe-te, för att på det viset också se till att situationen förhenne själv ska bli betydligt bättre? Det är en väldigtviktig del i det elvapunktsprogram som regeringenhar lagt fram och som majoritet också harantagit.En annan viktig del när det gäller elvapunktspro-grammet är naturligtvis att man ska metodutvecklaoch se på vilket sätt man kan ge den bästa rehabili-teringen. har granskat rehabiliteringen. Vi harsjälva gjort olika rapporter och utredningar som inteenbart ligger på mitt bord utan används som verktygoch kunskapsunderlag. Olika typer av universitetsut-redningar och doktorsutredningar är gjorda när detgäller rehabilitering. Och vi har ett systematisktpåbörjat arbete om vilka metoder som är de bästa närdet gäller att underlätta för människor att kommatillbaka till arbetsplatsen.I fråga om den här metodutvecklingen är det ing-en tvekan om att den enskilde spelar en väldigt storroll. Det handlar om att själv få vara med och påver-ka. Det är också det som är styråran i rehabiliterings-utvecklingen. Vi kan konstatera att vi har fått denbästa effekten, när det gäller rehabilitering, när män-niskor har kunnat återrehabiliteras till sina egna ar-betsplatser. Det är då man har sett de mest positivaeffekterna. Och vi har mycket höga ambitioner närdet gäller människors möjlighet att komma tillbakatill de egna jobben eller i varje fall till arbetsmarkna-den. Eventuellt sker det via någon form av komplette-rande utbildning. Det ingår också i metodutveckling.Jag ska också nämna företagshälsovården, somspelar en mycket stor roll. En viktig del i elvapunkts-programmet handlar just om utvecklingen av arbets-miljöarbetet och också om att certifiera t.ex. en godarbetsmiljö. En drivkraft för att det ska bli en föränd-ring av arbetslivet är att man vet vad det är för nå-gonting som ger ett positivt resultat - det är också endrivkraft för den enskilde individen. Jag tänker påden enskilda arbetsplatsen men också på stora organi-sationer, stora företag och myndigheter. Det handlarom kunskap om vad sjukfrånvaron egentligen kostarpå min egen arbetsplats eller i min egen organisation.Hälsobokslut är därför ett viktigt inslag för att man imyndigheters styrelser, i företagens ledningar och påde lokala arbetsplatserna ska kunna föra in kunskapenom vad frånvaron kostar. Vad sjukersättningen gervet vi, men det handlar också om kunskap om flerkostnader än just själva ersättningen.Anf. 5 ():Fru talman! Jag har lyssnat på statsrådet ,och jag måste säga att jag fortfarande vill återvändatill min fråga: Vilka åtgärder avser regeringen attvidta för att öka den enskilde individens incitamentatt arbeta i stället för att vara sjukskriven?Jag nämnde tidigare om de privata alternativeninom hälso- och sjukvården, som kommer att få ensvårare tillvaro om regeringens förslag om hur sjuk-vården ska vara organiserad framöver kommer att gåigenom. De privata alternativen visar just på bättretrivsel, kortare beslutsvägar och möjlighet att påver-ka. Jag vet detta genom att jag själv har gjort åtskilli-ga studiebesök inom såväl offentlig som privat sjuk-vård.Statsrådet talade också om hälsobokslutför att man ska kunna visa vad sjukfrånvaron kostar.Det kanske behövs, speciellt om det tidigare förslagetom arbetsgivaransvar vid sjukfrånvaroskulle dammas av igen. Då är det absolut av stortintresse att visa vad det kostar. Men vill jagbetona att den enskilde individens ansvar när detgäller att arbeta och vilja avstå från sjukskrivningar äroerhört viktigt.I det sammanhanget nämnde statsrådet att det ärviktigt med rehabilitering. Ja, men rehabilitering skaju inte behövas, eftersom sjukfrånvaron minskar. Viblir då över huvud taget inte sjuka. Det är ju en dröm-situation att vi inte blir sjuka, men genom att sjuk-frånvaron minskar minskar också behovet av rehabi-litering. Det är själva grundfrågan, som jag vill åter-vända till.Cecilia nämnde att 1998 var sjukfrån-varon . 1997 inträffade en vändning. Det vardå som sjukfrånvaron började öka. harsjukfrånvaron gått rakt uppåt, och det är nu fem årsedan. Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta föratt bryta trenden? Ytterligare år kan ju inte läggas tillde redan gångna åren, och sjukfrånvaron kan ju intebara accelerera.Företagshälsovården nämndes också. Hur ställersig statsrådet till att företagshälsovården ska få möj-lighet att bedriva sjukvårdande insatser i en annanomfattning än vad som görs ? är företags-hälsovården till stora delar beskuren när det gäller attutföra direkta sjukvårdande insatser. Det skulle kunnavara en åtgärd - när vi talar om arbetsplatser - för ska kunna arbeta förebyggande.Men jag ska återigen gå tillbaka till sjukfrånvaron.Sjukskrivningsfrekvensen har också ökat. Då tänkerjag på läkarnas sjukskrivningsfrekvens. Vilka åtgär-der avser regeringen att vidta för att minska läkarnasvilja att sjukskriva? Det är en fråga som har börjatdebatteras , men jag har inte sett någraförslag till åtgärder. Från moderat sida har vi sagt attvi gärna vill att läkarna ska ha mer utbildning i för-säkringsmedicin just för att de ska kunna hanterasjukskrivningen på ett bättre sätt än vad som sker och, förhoppningsvis, bidra till att öka den en-skildes incitament att vara frisk.Anf. 6 ():Fru talman! Det är alltid stimulerande att debatte-ra med statsrådet , men jag tror nog att hon harlyssnat lite dåligt vid våra debatter, eftersom jag alltidlägger mig vinn om att också presentera de förslagsom regeringen kan ha nytta av. Frågan var ju vadregeringen tänker göra. I våra motioner med anled-ning av höstpropositionen och andra förslag somregeringen har lagt fram har vi förslag omvad man ska göra för att förändra trenden och få nedantalet sjukskrivningar.Jag kan då börja med det som vi hade ochsom vi tror väldigt mycket på. Det handlar om att vivill lägga mer än regeringen för attkorta vårdköerna för att få folk till behandling. I dagstår människor i vårdköer och väntar på behandling.Människor tvingas flytta från hus och hem för att fåbehandling på andra ställen i landet, och vi vill ska kunna få vård . En nationell vårdgarantiär ett första förslag.Vi har ett finansierat förslag om 1 miljard extratill försäkringskassorna för att de bättre ska kunnaställa upp med rehabilitering för dem som behöverdet och för att de ska kunna korta handläggningsti-derna. De kan då anställa fler på kassorna för att tatag i det här galopperande problemet.Vi har gett som förslag till statsrådet ochSocialdepartementet att man ska införa en utbildningför läkare i försäkringsmedicin. Enligt både regering-ens utredningar och andra utredningar har nämligensjukskrivningarna - det handlar om hur man sjukskri-ver - förändrats under åren.Vi har också kostnadsbesparande åtgärder, t.ex.att man inför ännu en karensdag. Sjukförsäkringenkommer ju, statsrådet , att gå back med minst5,, och det behövs åtgärder nu.Vi har ett antal förslag, men vad har regeringen attpresentera? Statsrådet säger att vårpropositio-nen kommer att innehålla förslag om att man skatillföra ytterligare medel till anslaget sjukpenning ochrehabilitering på grund av den ökande sjukfrånvaron.Det är regeringen tvungen till, men vad tänker manvidta för åtgärder?Regeringen har ju bl.a. lovat att höja taken i soci-alförsäkringarna. Gäller det fortfarande, eller kommerregeringen nu att säga att man inte kan göra detta, attdet var en utopi redan när man lovade det och att mannu måste ta tillbaka det, eftersom ekonomiinte kan klara av det?En annan sak är maxtaxan som infördes vid års-skiftet i de flesta kommuner i landet. Alla kommunersäger att de måste ha större kompensation för dekostnader som maxtaxan för med sig. Vad kommeratt hända med kompensationen för maxtaxan? Kom-mer regeringen att kunna kompensera kommunernaför de extra kostnader som beslutet om maxtaxan harförorsakat? Det här är också en viktig utgiftspost somvi måste få besked om.Kan vi få ett besked om vad regeringen tänkergöra för att få ned sjukskrivningskostnaderna?Anf. 7 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker det som sade nu senast och det som är jättebra, dvs. att det finns en grund för ett brasamarbete. Men säger att de för-slag som har lagt i leder tillminskad sjukskrivning. Det gör de inte. Det finnsingenting i vare sig argumentationen eller analysen ideras förslag som leder till den slutsats som CeciliaMagnusson nu drar.På några punkter är vi helt överens. behovet av ökad kunskap i försäkringsmedicin.Regeringen har också tagit initiativ till det. Regering-en har inlett en diskussion och påbörjat ett arbete föratt utreda hur sjukskrivning fungerar som medicinskmetod - för att beskriva det kortfattat.Margareta poängterade tidigare att sjuk-skrivningsdagarna generellt sett har ökat.