prot · GP09123 · 2002-06-12 00:00:00 — Man motiverar sitt avslag med detgamla vanliga mantrat "Inga statliga subventioner,total omläggning av bostads- och skattepolitiken".Vidare föreslår de att enskilda personer skattefritt skafå hyra ut en del av den egna bostaden och att manska inventera statens fastighetsbestånd, som medenkla medel görs om till studentbostäder. Till detsenare är man inte ens beredd att tillskjuta pengar. Jagkallar det att trolla med knäna.Fru talman! Avslutningsvis kan jag inte låta bli attundra varför inte vill satsa på att ökavaldeltagandet bland personer med utländsk bak-grund. påstår i sin reservation att val-deltagandet bland röstberättigade med svenskt med-borgarskap sjönk trots att anvisade drygt 12miljoner kronor till riksdagspartierna för informationtill invandrare. Vill på allvar att valdel-tagandet bland personer med utländsk bakgrund skaöka? Väljarstudier visar att de med hög utbildningoch hög inkomst har ett större valdeltagande än demed låg utbildning och låg inkomst.Ett annat faktum är att aldrig har va-rit starka i jämställdhetsfrågor. Det bekräftas när manläser deras förslag om att ska upphävabesluten om att ändra bevisreglerna i lagen om ar-betsskadeförsäkringen. Motivet till att reformeraarbetsskadeförsäkringen är att vi vill förändra dessaregler så att kvinnors arbetssjukdomar erkänns. Detgäller framför allt belastningsskador.Varför tycker att kvinnors arbetsska-dor inte är värda att ersättas? Att motivera detta medatt pengarna behövs till försäkringskassorna räckerinte. För att komma åt de höga sjuktalen behövs detmer än att ge resurser till försäkringskassorna. Dethandlar om att gå till roten med det onda. Vår visionär ett arbetsliv i hälsa, där människor inte slås ut. Föratt uppnå det målet är det s.k. elvapunktsprogrammetför ökad hälsa i arbetslivet ett viktigt verktyg. Särskiltfokus ska riktas på kvinnors ohälsa. Den ökade ohäl-san är ett komplext problem med många orsaker. Detbehövs en rad olika åtgärder, och det kommer en delförslag . Jag tycker att vi med fördel kandebattera detta när socialförsäkringsutskottets betän-kande ska diskuteras senare i dag.Anf. 103 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka våra sam-arbetspartier för samarbetet. Det är ju en tilläggsbud-get som vi just nu diskuterar, medan vi kommer att ha en stor finanspolitisk debattom den ekonomiska politiken.Jag vill inleda med att säga att frågan om ohälsaär oerhört viktig för och att vi har väckten motion i den frågan i anslutning till budgetpropo-sitionen. Den frågan kommer vi dock att diskuterasenare , och därför kommer jag inte nu att gå inmer på den.När det gäller bostadspolitiken, som har diskute-rats väldigt mycket här, vill jag först instämma i enhel del av det som har sagt . Jag villockså kommentera det investeringsbidrag för anord-nande av bostäder för studenter som finns med itilläggsbudgeten. Det är fråga om ett bidrag på 125miljoner kronor. Vi har för att kunna finansiera dethär bidraget delvis tagit pengar från ett anslag somheter Bidrag till bostadsinvesteringar som främjarekologisk hållbarhet. Vi minskar det med 80 miljonerkronor.Vi tycker att det anslag som ska främja ekologisktbyggande är bra, men det har tyvärr inte fungeratsärskilt väl. Hitintills har man bara utnyttjat 18 miljo-ner av detta anslag, och anslagets utformning är ettmisslyckande. Vi kom därför i budgetförhandlingarnafram till att riktlinjerna för detta ska ses över. Det ärdärför som vi kortfristigt kan ta medel från dettaanslag.Dessutom kommer det att ställas något miljökravpå dessa studentbostäder, förmodligen på energisidan.Vi arbetar fortfarande på medatt utforma ett sådant krav. Det var en begäran frånvår sida att man skulle ställa någon form av miljö-krav, dock inte den typ av hårdare krav som ställsunder det anslag som ska främja ekologisk hållbarhet.Det är oerhört viktigt att ett sådant anslag fungerar,men det har hitintills tyvärr inte gjort det. Det skadock bli bättring på detta i framtiden.Vi vill när det gäller tilläggsbudgeten betona att vitycker att en del av de nya anslagsposter som finns ärväldigt viktiga. Dels behövdes verkligen en ökning avmedlen till flyktingmottagande, dels finns det på denpunkten också en skrivning om att man ska följa uppom det behövs mer pengar till detta.Det är oerhört viktigt att har deresurser som behövs. har ju fått enhel del kritik dels för att man inte har lyckats kortaned handläggningstiderna, dels för hur man har om-händertagit vissa asylsökande, t.ex. unga ensamståen-de asylsökande. Det behövs resurser för att ska kunna göra sitt jobb, och det bör få ettganska stort tillskott under detta år. Om verket behö-ver mer tycker vi att det också ska fåytterligare medel. Vi kommer att bevaka den frågan.När det gäller medel för ett ökat valdeltagandebland människor med utländsk bakgrund tycker vi attdet är väldigt viktigt att sådana resurser tillförs. Jaghar här en uppmaning till alla partier. Det är mycketviktigt att för dem som är nya i , speciellt fördem som är lite äldre och som ännu inte har kunnattillgodogöra sig svenska språket, tillhandahålla in-formation på olika språk: persiska, kurdiska, arabiska,spanska osv. Partierna har normalt inte medel fördetta. Det är inte något som man prioriterat. Dessut-om kanske man också behöver nå dessa grupper påett annorlunda sätt. har alla partier en reell eko-nomisk möjlighet att faktiskt göra sådana här insatserför att nå dessa grupper. Jag hoppas verkligen attpartierna kommer att utnyttja den möjligheten påbästa sätt, så att vi kan få bättre siffror vid detta val.Jag är vidare väldigt lycklig över att man äntligentack vare insats kan inrätta en djur-skyddsmyndighet. Vi tillför ett tillskott om 15 miljo-ner kronor för detta. Anledningen till detta är att vitidigare kommit överens om att medel för en djur-skyddsmyndighet skulle anslås men att det sedankommit fram att dess inrättande skulle komma attkosta ytterligare medel. Jag kan säga att vi däremotgärna hade velat att djurskyddsmyndighetens befo-genheter skulle innefatta även djur inom jordbruket.Nu är det tyvärr inte så, men vi kommer förmodligenatt kunna återkomma till detta . Det här ärändå en bra början.Vi har också jobbat för de pengar som kommeratt ges till kvinnojourer. Jag kan lugna KarinPilsäter med att betoningen ligger på två saker: delspå att man ute i landet där det inte finns kvin-nojourer ska kunna få ekonomiska resurser till såda-na, dels att kommunen och staten tillsammans skakunna gå in för att starta kvinnojourer ute i landet därsådana inte finns. Delar av pengarna ska använ-das till detta. Resten ska användas med inriktning påinvandrarkvinnor.Jag vill betona att man inte i alla kommunerhar den kompetens som behövs för att jobba medinvandrarkvinnor. under detta årär ändå en början, och vi ser gärna mer resurser tilldetta . Vi tyckte dock att det här gällde enakut situation. Det är ju fråga om en tilläggsbudget,och en sådan handlar om akuta situationer.Också en annan väldigt viktig post som vi jobbarmed avser en akut fråga, nämligen denökade alkoholismen och det tilltagande drogmissbru-ket. Vi har tyckt att det är väldigt viktigt att ge ettökat stöd till klientorganisationer och andra organisa-tioner som jobbar på det här området. Vi tillför nu 15miljoner kronor för detta arbete, som vi tycker ärväldigt viktigt.Jag har bara kommenterat de frågor som gällertilläggsbudgeten. Jag ska återkomma i de-batten om hela den ekonomiska politiken.Jag vill önska er som ska lämna lyckatill och att ni får lite mer tid för att leva.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §. )10 § Vissa motioner inom finansutskottets be-redningsområdeFöredrogsfinansutskottets betänkande 2001/02:FiU27Vissa motioner inom finansutskottets beredningsom-råde.Anf. 104 ():Fru talman! Jag vill inledningsvis yrka bifall tillvår reservation nr 1 under punkten 1 i betänkandetmen ställer mig också bakom reservationerna nr 6 ochnr 7.Staten ska som arbetsgivare vara ett föredöme närdet gäller att utveckla de enskilda medarbetarnasförmåga och möjligheter. Det innebär bl.a. att statenska behandla män och kvinnor likvärdigt och genomen öppen och modern arbetsgivarpolitik ska bidra mer jämställd arbetsmarknad.Detta innebär att man ska underlätta för både mänoch kvinnor att utvecklas på arbetsplatserna och ska vara lika öppen för den förmåga och denkompetens, oavsett kön, som den enskilde besitter. Pådet viset bryts gamla attityder ned, och det underlättasför fler kvinnor att nå ledande positioner.Det är inte genom positiv särbehandling och kvo-tering som man får ett långsiktigt genomslag för jäm-ställdhet i arbetslivet och inom den offentliga förvalt-ningen.Det har riktats kritik mot bristande kvinnlig repre-sentation inom den statliga förvaltningen, och samti-digt kommer det rapporter om att löneskillnadernamellan kvinnor och män ökat kraftigt i Statsrådsbe-redningen och inom och Jord-bruksdepartementet. Detta måste åtgärdas. Därför villvi att regeringen tillsätter en utredning om effekternaav den egna arbetsplanen för jämställdhet inom denoffentliga sektorn.Det är förändringar av attityder och av synen påindividens egen kraft och egna möjligheter som be-hövs. Det behöver tänkas om och tänkas nytt. Detbehövs en annan politik, som inte enbart omfattararbetsgivaren utan arbetslivet i stort.Fru talman! Det behövs en annan politik för skola,vård och omsorg, det behövs en annan skattepolitikoch det behövs en politik för hushållsnära tjänster.Kort sagt, fru talman: Det behövs en annan regering,för då kan det bli möjligt att kombinera arbetsliv medfamiljeliv.Fru talman! Så över till frågan om skatten på va-lutatransaktioner.Finansutskottet föreslog ett tillkänna-givande i denna fråga med en formulering som an-tydde att dagens finansiella marknad inte kunde ac-cepteras i ett globalt perspektiv eller i vart fall kraftigtkunde ifrågasättas. Men man skrev också:"I mångt och mycket är finansmarknadernas om-vandling en positiv utveckling. Växling av valutoroch finansiering av handeln mellan länder har blivitenklare och billigare. har tillgången påinvesteringskapital ökat. "har denna positiva utveckling skett under tidensom finansmarknaderna har blivit mer transparentaoch öppna. Det har alltså skett utan hinder som englobal skatt. De olika regionala finanskriserna sombeskrivits har mer berott på brister i de lokala finansi-ella systemen, som inte har varit tillräckligt transpa-renta och där också kreditrisker tagits mot bakgrundav dåliga analyser.Snarast är det så att genom den fria globala rörlig-heten har bankerna kunnat fördela riskspridningen avriskkapitalet och därmed minskat riskerna och för-lusterna. Detta leder till att rikskapital skapas på sta-bilare grunder och med lägre räntor. På så sätt gagnardet tillväxten globalt, även behovet av tillgång tillriskkapital för utvecklingsländerna, och detta med enrimlig ränta.En global skatt kommer att fungera som en tull,dvs. hindrande för finansiell handel. Därmed blir dethögre ränta och sämre tillgång på riskkapital. Dettakommer att försvåra för utvecklingsländerna att få delav riskkapital för sin utveckling och dessutom ledatill högre kostnader med exempelvis stigande räntor.Det rimliga, fru talman, borde vara att fortsätta påden utveckling som den finansiella marknaden hittillshar genomgått i ett globalt perspektiv och undvikaökade friktionsmoment i systemen. Fortsatt avregle-ring är en bättre väg att gå, för den har visat sig gebåde lägre räntor och stabilare marknader.Fru talman! Det är dags att redan nu avskriva eneventuell Tobinskatt.Så gäller det finansieringen av större infrastruk-turinvesteringar. För att överblicka de framtida kost-naderna för investeringsbehoven avseende infra-strukturfrågorna är en anslagsfinansiering mer ända-målsenlig. En lånefinansiering som sker via statligabolag inskränker väsentligen möjligheteratt utöva sin finansmakt.Mot bakgrund av det ökade antalet infrastruktur-projekt som påbörjats med upplåning från staten ellerstatliga bolag riskeras följande effekter:1. Olika utgifter som staten står för redovisas inteöver statsbudgeten och återspeglar inte de bud-getmässiga åtagandena.2. De faktiska utgifterna bokförs inte när de uppstårutan senare.3. En lånefinansiering ger inte utgiftstaket någotreellt innehåll.4. En lånefinansiering skapar inte något ökat realtutrymme som gör det möjligt att öka investering-arna totalt i samhället.Räntor och amorteringar för de stora skulder somnu byggs upp på infrastrukturområdet riskerar attminska möjligheterna för kommande riksdagar attfatta egna beslut med hänsyn till framtida priorite-ringar. Ska skatten höjas, eller får skolan, vården,omsorgen, polis och rättsväsende träda tillbaka tillförmån för att betala de nu påtagna lånen?Vi anser därför att regeringen måste återkommatill med en beräkning av hur den framtidakapitalkostnaden för upplånade infrastrukturprojektska kunna finansieras. Det har vi rätt att få veta, ominte annat som skattebetalare.Till sist, fru talman, är det glädjande att utskottetär enigt i tillkännagivandet om betalkort i staten, därhuvudregeln blir ett kort med personligt betalningsan-svar. Därmed ställer man sig bakom en motion avmoderaten . 105 PER ():Fru talman! Det här betänkandet innehåller ettantal olika teman och är något av ett uppsamlings-heat. Jag vill yrka bifall till reservation 2, som gällerjämställdhetsaspekter på den statliga arbetsgivarpoli-tiken. Sedan har vi en annan motivering när det gällerTobinskatten. Det är ju någonting som hardebatterats och avhandlats här i kammaren, och därkommer vi att lägga ned våra röster och rösta gult.Vad gäller reservation 5 är vi i princip eniga medden. Det handlar inte - som , sominte är här , tror - om att man hakar på något. Omman är enig, och det är en bra sak, så är det så, punktslut.Punkt 1, fru talman, har en lite märklig historia.Den går tillbaka på bl.a. en motion från Kristdemo-kraterna, där vi kritiserade regeringen för den i olikasammanhang ganska yvigt i sin tur kritiserar närings-livet för att den kvinnliga representationen i beslutan-de församlingar är för skral, för dålig. Vi tyckte attdet var rimligt att man undersökte hur det står till iregeringens eget fögderi. Där fann vi och andra att detinte stod bra till alls.Man brukar och ska ju rimligtvis sopa rent fram-för egen dörr. Regeringens företrädare har t.ex. moti-verat att det är så få kvinnliga ambassadörer med attdet finns för få kompetenta kvinnor, och det ser visom en ren oförskämdhet.Såvitt jag förstår har inte minst Vänsterpartietvåndats över hur man ska klara sig ur detta att Krist-demokraterna driver en ståndpunkt som inte passarden bild av som Vänsterpartietoch gärna vill ha. Man har i utskotts-betänkandet en - förstå mig rätt här - politiskt korrekttext, och jag skulle säga att den också är sakligt kor-rekt. I början står det t.ex. att den ekonomiska politi-ken i måste få ett ännu tydligare genusper-spektiv än för att kunna bryta det maktmönstersom ger kvinnor sämre karriärmöjligheter, sämre lönoch mindre makt endast därför att de är kvinnor.Gudrun brukar tala om"könsmaktsperspektiv", använde ordet"genderperspektiv", och här står det"genusperspektiv". Det är kanske inte så noga - detviktiga är ju vilket innehåll man lägger i detta. Jagskulle vilja säga att det egentligen är mer än ett per-spektiv. Det finns en dimension vad gäller kön sombåde i vår historia och har gjort att kvinnor be-handlas orättvist just på grund av kön och inget annat.Man kan naturligtvis formulera detta på mångaolika sätt. Man kan definiera det på olika sätt och gedet olika etiketter. Vi vet att ett ord eller en beteck-ning som kan vara kontroversiell är just "feminism".Man kan i litteraturen se att definitionen av feminismkan variera, men det finns ändå en övergripande sam-stämmighet om att det handlar om en politisk rörelsesom arbetar för att uppnå jämställdhet mellan könen.Då förutsätts en insikt i könens betydelse för vissamaktförhållanden i samhället. Det handlar inte baraom maktförhållanden utan även om maktstrategier.Jag tycker att det är en viktig insikt, i och för sig intebara vad gäller kön utan även vad gäller en del andrasnitt som man kan dra i vårt samhälle.Johan partiledare har sammanfattatdetta bl.a. i en efter det berömda taliban-talet, där hon liksom lade ut texten lite mer. Då fram-kom att hennes vision var ett samhälle som i prakti-ken respekterar varje människas lika värde. Då kom-mer vi tillbaka till att det handlar om man, kvinna,människa och mänskliga fri- och rättigheter. Jagtycker att det finns mycket där som man kan varaöverens om.När man ser på andra definitioner av feminism ärdet en del som kanske är lite vidare. I talar man t.o.m. om att det kan vara envärldsåskådning och en rörelse som arbetar för attannat samhällssystem. Andra definitioner kan merinrikta sig på att det är en politisk ideologi, och då enpolitisk ideologi som är så omfattande att den konkur-rerar med andra politiska ideologier. Åter andra kantala om att feminism mer är ett kritiskt perspektivsom strävar efter att identifiera, blottlägga och för-ändra maktstrukturer som är knutna till kön - defini-tivt orättfärdiga maktstrukturer som är knutna till kön,skulle man kunna säga.Tittar man på det här ärendets hantering ser manatt det uppenbarligen var ett problem att Kristdemo-kraterna drev kravet att regeringen skulle kommamed en redovisning av hur man skulle skärpa sig - enutförlig redovisning av hur kvinnorepresentationenskulle öka.När vi hade fått betänkandet och kom till sam-manträdet i finansutskottet låg det ett rättelseblad där.Där kunde man finna att majoriteten hade tagitfrån vårt yrkande. Man kan göra en lätt textanalys,som det heter i finansutskottet , och se attdet var rakt av taget, med i och för sig lite tillägg. Detstår nu: "Utskottet förutsätter att regeringen härvidlämnar en utförlig redovisning av hur kvinnorepre-sentationen bland myndighetschefer, ambassadöreroch" har man klokt lagt till "statliga utredare skallöka och vad som ytterligare kan göras för att utjämnaobefogade löneskillnader".Så får jag här höra av min meddebattör att politik inte är logik. Men politik ska juvara logisk. Jag tror också att är med på attpolitik ska vara etisk i någon mening. Liksom i mo-ralfilosofin hör etik ihop med politik. Jag vill ställa enfråga. pekar ut de kvinnor som kanske ärvärst drabbade, arbetarklassens kvinnor. Vänsterpar-tiet har problemet med att å ena sidan ha klasskampenoch å andra sidan ha könskampen. Man har hela tidenkonfliktperspektivet. Vi har ett annat perspektiv på desakerna och talar mer om försoning, osv.Vad är ert sätt att hantera ochMaria motion ett exempel på? Vilken makt-strategi är det ett uttryck för? Det kanske finns ettkönsperspektiv där också, är trots alltkvinna. Hon kanske kan konkurrera med arbetarklas-sens kvinnor. I och med att hon är en kristdemokra-tisk kvinna upphävs på något sätt etiken. Det är unge-fär som när arbetarklassens intressen i ett revolutio-närt sammanhang ska föras framåt. Då upphör ävenetiken, och det blir ett slags nytta för arbetarklassen.Här har vi en maktordning som er hantering hargett ett exempel på och gett ett ansikte åt. Kristdemo-kraterna - i det här fallet i form av en kommittémo-tion som , men naturligtvis också flera,står bakom - kan man hantera på ett sådant sätt. Mantar yrkandet, man ser till att det blir en majoritet ochett tillkännagivande till regeringen, men sedan av-styrker man motionen. Är det snyggt, ?Anf. 106 ():Fru talman! I betänkandet behandlas ett motions-krav från som berör jämställdheten medkrav på en lönerevision i den statliga verksamheten isyfte att utjämna löneskillnaderna mellan kvinnor ochmän vid likvärdigt arbete. Det handlar alltså om jäm-ställdhet. Den har gått åt fel håll under den nuvarandemandatperioden, trots att löften om motsatsen gavsvid förra valet.Både EU och JämO har kritiserat för enmycket könssegregerad arbetsmarknad. av denkvinnliga arbetskraften finns inom den offentligasektorn. Procentsatsen för män är . Mendet är männen som helt klart har de ledande befatt-ningarna. Utnämningspolitiken och andra åtgärder harförstärkt skillnaden. Det är verkligen ingenting somSimone de Beauvoir eller skulle ha jublatöver, och det gör inte heller vi från Centerpartiet.I reservation nr 3 anför vi en rad ytterligare skälför vårt förslag om en statlig lönerevision. Det hand-lar om att ledaregenskaperna hos kvinnor som verkari manliga strukturer ofta osynliggörs, att arbetet medatt utforma modeller för att mäta resultaten av jäm-ställdhetsplanerna måste intensifieras och en del an-nat. Utskottsmajoriteten har emellertid avvisat vårakrav. Därför, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion nr 3. I övriga punkter yrkar jag bifall till utskot-tets förslag till beslut i betänkandet.Anf. 107 ():Fru talman! Jämställdhetsarbetet har onekligengått mycket långt i vårt land. Kvinnor har inte bararösträtt, utan vi har en jämställdhetslag, kvinnor kansitta i regeringen eller vara talman, och vi får höraAgne referera till i enhelt vanlig riksdagsdebatt. Jämställdheten har nåttlångt, men den är inte framme vid målet.Det fick vi en väldigt tydlig illustration till här-omveckan när , allas vår finansmi-nister, kommenterade det faktum att Finansdeparte-mentet är sämst av alla departement - och de är rättså dåliga allihop - att ha kvinnor att leda viktiga ut-redningar, eller utredningar över huvud taget. Detkommenterade med att det saknaskvinnor med den rätta sortens kompetens för att hållapå med sådana svåra saker som skattepolitik.När jag frågade statsminister idenna kammare om han delade att kvinnor inte hade den rätta sortenskompetens - vad nu rätt sorts kompetens är i - sade han att det måste vara något fel.Han sade också att det i huvudsak var kvinnor sombar ansvaret för genomförandet av budgetsaneringen.Då blev jag jätteförvånad. Jag har alltid fått höraatt det var och . var med hjälpte till,och var med en väldig massa och hjälpte till.Jag hörde aldrig talas om några kvinnor som saneradestatsfinanserna. får vi höra att det var kvinnor somvar i stort sett ansvariga. Men det är väl som vanligt.Bakom varje framgångsrik man står en ett antalmycket förvånade kvinnor. Så är väl även fallet i denhär frågan.Vi har mycket långt kvar för att nå den jämställd-het vi strävar efter. Löneskillnaderna minskar inte,utan de ser tvärtom ut att öka. Vi har en låg andelkvinnor på ledande positioner i näringslivet men äveninom de statliga verksamheterna, de statliga börsbo-lagen och i statliga utredningar.En av orsakerna till att vi inte kommer längre äratt även om vi nu talar om detta och funderar ochresonerar mycket är majoriteten fortfarande inte itillräckligt hög utsträckning beredd att verkligenutmana maktstrukturer och undanröja orsakerna. Manvill lägga på, lappa över och kompensera. Men manär inte beredd att riktigt gå i clinch med maktordning-en.Det är därför vi också får fortsätta att höra när-ingslivet beklaga sig över bristen på hushållstjänsteroch annat som gör att det inte har kvinnor på ledandepositioner. De politiska ledarna säger: Titta inte påoss. Titta på hur det ser ut i näringslivet i stället. Ing-en tar tag i att lösa de uppgifter man själv har ansvarför, utan alla skyller på någon annan som är sämreeller inte gör vad den ska. Däremellan ligger kvin-norna som ett salladsblad klämda i sandwichen.Jag tycker att var och en ska sopa framför egendörr. Staten har i uppgift att inte bara bedriva en poli-tik som skapar goda villkor i största allmänhet i sam-hället utan ska faktiskt också först och främst se tillatt själv som arbetsgivare vara ett föredöme och se tillatt skapa mycket goda villkor inom den staliga verk-samheten och självklart också i kommuner ochlandsting.Samtidigt vet vi att när det gäller inte bara orättvi-sa löner utan över huvud taget usla arbetsvillkor är deoffentliga arbetsgivarna i särklass. Staten borde vändapå den steken och gå före med rättvisa löner, ge män-niskor makt över sin arbetstid och även möjlighet attkunna köpa sig tid.Fru talman!