prot · GP0993 · 2002-04-10 00:00:00 — Det är inte så viktigt.I artikel 87 mom. 1 står det så här: "Om inte annatföreskrivs i detta fördrag, är stöd som ges av enmedlemsstat eller med hjälp av statliga medel, avvilket slag det än är, som snedvrider eller" - lyssnanu noga - "hotar att snedvrida konkurrensen genomatt gynna vissa företag eller viss produktion, ofören-ligt med den gemensamma marknaden i den utsträck-ning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. "Det behöver alltså inte vara ett etablerat faktum,, att stödet har en snedvridande effekt.Formuleringen är att stödet ska hota att snedvridakonkurrensen. Det är en mycket mjukare formulering,och det innebär att området för anmälningsplikt vid-gas väldigt mycket.Man räknar upp ett antal stöd som är förenligamed den gemensamma marknaden och sådana stödsom kan vara förenliga med den gemensamma mark-naden. Förenligt med den gemensamma marknadenär stöd av social karaktär, stöd för att avhjälpa skadorefter naturkatastrofer eller stöd till östra som kan vara förenligt med den gemensammamarknaden är stöd till regioner där levnadsstandardenär onormalt låg eller där bristen på sysselsättning ärallvarlig. Det kan också handla om gemensammaeuropeiska projekt eller om att underlätta för utveck-ling av viss näringsverksamhet i vissa eftersatta regi-oner. Det kan också handla om stöd för att främjakultur eller bevara kulturarvet eller om stöd av annatslag som det har beslutats om med kvalificerad majo-ritet i rådet.Ingenting av detta stämmer på det tillfälliga sys-selsättningsstödet. Om stödet hotar att snedvridakonkurrensen ska det anmälas.Man har också diskuterat skillnaden mellan detordinarie kommunala anslaget och det nya förslaget.Skillnaden är att det ordinarie anslaget är just ordina-rie. Man har förhandlat om det, så det finns med.Kommissionen har värderat det. Vissa vassa hörnslipades av i samband med de svenska förhandlingar-na.Det står i artikel 88 mom. 3 att kommissionen skaunderrättas i så god tid att den kan yttra sig om allaplaner på att vidta eller ändra stödåtgärder. Det ärprecis det vi har här.Det finns också en tidsgräns. Om det inte kommerfram ett beslut från rådet kan manskynda på förfarandet och få ett beslut från kommis-sionen. Man behöver alltså inte vänta på ettförhandsbesked eller ett beslut. Det hade kunnat görasi ordentlig ordning, och det går fortfarande att göra iordentlig ordning om man vill.Anf. 23 HANS () replik:Fru talman! Många av de frågor och diskussionersom tar upp hade vi en debatt om , sådet tänker jag inte gå in på närmare. Det gjorde vi rättrejält vid det tillfället.När vi kommer in på EG-rätten kan jag däremotsäga att stödet är konkurrensneutralt och att det intepåverkar handeln mellan medlemsstaterna. Därmedstrider det heller inte mot artikel 87 i EG-fördraget.Därför har man inte ansett att man behöver göra enanmälan för att kontrollera detta.Det som är intressant i detta är den vidare tolk-ningen. Det gäller de generella statsbidragen. Det är också bidrag som gårfrån staten till kommunerna. De tillfaller heller inteolika verksamheter och entreprenörer - varken pri-vata, kooperativa eller andra. De tillfaller enkomkommunen.En oerhört väsentlig fråga är om ,som anser att det tillfälliga sysselsättningsstödet stri-der mot artikel 87, också anser att de generella stats-bidragen strider mot artikel 87. Jag hänvisar till detjag sade om att pengarna inte heller i det samman-hanget tillfaller enskilda entreprenörer.Anf. 24 () replik:Fru talman! Jag ska gärna återigen, så att HansHoff och alla andra hör det, säga att det generellastödet till kommunerna inte strider mot Romfördra-get. Det fanns vid förhandlingarna några detaljer sominte var helt okej. De ändrades i de svenska reglering-arna. Detta är godkänt och klart, och vi behöver överhuvud taget inte diskutera det. Det finns ingen dis-kussion om detta om man inte konstruerar en.Däremot är det enligt artikel 88 mom. 3 väldigttydligt att kommissionen ska underrättas i så god tidatt den kan yttra sig om alla planer på att vidta ellerändra stödåtgärder. Så står det, och det ska man till-lämpa om man följer EG-rätten.Det innebär att det är kommissionen som värderarom ett stöd hotar att snedvrida konkurrensen ellerinte. Det kan ett enskilt parti i en enskild medlemsstatinte göra.Uppstår det tvivel - hotar ett särskilt stöd attsnedvrida konkurrensen - föreligger en anmälnings-plikt. Detta tvivel finns, eftersom vi diskuterar frågan.Vi har diskuterat den i utskottet. Vi har diskuterat deni kammaren . Vi har haft hearingar runtämnet, och diskussionen är levande.Det finns alltså rätt så många som tycker att dethotar konkurrensen. Det innebär att den problembil-den finns, och då föreligger en anmälningsskyldighet.Det är väldigt tydligt om man läser artikel 87, mom.1, och artikel 88, mom. 3.Anf. 25 HANS () replik:Fru talman! Om det nu inte vore konkurrensneut-ralt utan konkurrenssnedvridande, vilket det inte är ioch med att stödet beräknas på av de kostnaderför verksamhet som köps in från andra producentersom kommuner och landsting har, hade säkerligen berört den frågan i samband medden offentliga utfrågningen . Det gjordeman ej.Anf. 26 () replik:Fru talman! Enligt Romtraktaten är det, återigen,inte ett enskilt parti i en enskild medlemsstat somavgör en sådan här fråga, utan formuleringen är sådanatt det, om det finns diskussion eller tvivel runt ettstatsstöd, ska anmälas till kommissionen. Det ärkommissionen eller rådet som avgör en fråga omkonkurrenssnedvridning när det gäller statsstöd.Jag tycker att det är väldigt tydligt i formulering-arna att man hotar att snedvrida konkurrensen genomatt gynna vissa företag eller viss produktion, vilket dåblir oförenligt med den gemensamma marknaden, ochdet kan påverka handeln mellan stater. Det är klart attdet gör. Det handlar ju i sista skedet om hur upp-handlingarna sker, vilka som kan vara med och huröppet det är för deltagande av företag, svenska ellereuropeiska. Därmed föreligger också en anmälnings-plikt.Det är möjligt att kommissionen och rådet vid enbehandling av detta skulle säga: Det är okej. Kör!Använd detta - det kan vi acceptera! Man kan ocksåt.o.m. begära en särskild omröstning i rådet om ska gå förbi de regler som finns och av särskildaskäl godkänna detta, men då krävs det en enighet vidrådets beslut.Det är i alla fall väldigt förvånande att en regeringsom har bestämt sig för att omfamna den europeiskanivån och försöker visa att man klarar av det inte kanläsa Romtraktaten, att en regering som vill gynnaheltidsarbete i den kommunala sektorn lämnar ut stödsom ger kortidsanställningar och att en regering somsäger sig vilja gynna den kommunala demokratiskanivån inte litar på de kommunala politikerna.Anf. 27 ():Fru talman! Om man nu har följtden här debatten kan man kanske frågasig varför detta över huvud taget är viktigt. Jo, ävenom vi ser på detta på diametralt olika sätt handlar detom välfärd, om jobb och om rättvisa. Det är mot denbakgrunden som jag har kritiserat förslaget, och det ärvi ganska många som har gjort.Vill man ha välfärd, fler jobb och mer rättvisa skaman nämligen inte ta pengar från skattebetalarna ochskicka dem till kommunala byråkrater som sedan fåravgöra vem som ska få del av dem. Det är orättvist,och det skapar inga nya jobb.Det är faktiskt ganska väl belagt att nya jobb i fö-retag är det som skapar resurser till människor, tillkommuner och till de instanser som vill användaskattepengarna. Det är också väl belagt att personaleni välfärdssektorn trivs bättre hos privata arbetsgivare,och sådana behövs det inte mindre utan mer av omman vill trygga välfärden och jobben i såväl Arjeplogsom - det gäller säkert även och andrastäder. Runtom i landet är det här viktigt. Därför ärdet viktigt att kritisera när det här görs på fel sätt ocht.o.m. hindras.Så till konkurrensfrågan. Den har belysts rätt välav flera talare.För det första är det här inte neutralt. Det leder tillatt det blir svårare för privata företag att etablera sigoch att anställa i välfärdssektorerna. Det hindrar attnya jobb skapas. Det är därför som kritisera-de 50-procentsnivån på utfrågningen . Det ärdärför som Svenskt Näringslivs kommentar och refe-rens uppenbarligen är borta. Det visade sig i den nyafinansutskottsbehandlingen att man inte riktigt kundestå för att de tyckte att det här var okej.Det är ett stort problem ur konkurrensperspektivatt valfrihet för människor inte omfattas. Det här geren viss valfrihet för kommuner men bara till en vissdel för den verksamhet som man väljer att köpa. Dethär kommer att gynna verksamhet påbekostnad av privat. Det här stöder och upprätthållersysselsättning i kommuner och skapar inga störremängder nya jobb.För det andra ser svensk konkurrensrätt tyvärr rättliberalt på det här med näringsverksamhet. Svenskkonkurrensrätt har ju tillåtit rader av exempel påsådant som slår undan benen på privata företag -kommunala bolag konkurrerar ut andra. Det är därförsom det är mera intressant att titta på EG-rätten.Svensk konkurrensrätt tillåter att kommunala företagkonkurrerar ut privata. EG-rätten gör det inte. EG-rätten ställer, som så riktigt och utförligt harpåpekat, större krav på konkurrensneutralitet.Här finns det då en viss snedvridande effekt, ochvi har tvistat i veckor om hur stor den är. Är det dåöver huvud taget relevant att tillämpa EG-rätten pådet här, eller är det bara en hemmafråga som de intehar att göra med där nere i ? Det är relevant.Det handlar om internationella företag som vill läggaanbud på svensk verksamhet. Det handlar om danskasjuksköterskor, finska friskolor och andra som villvara med och förbättra den svenska välfärden genomatt delta i upphandlingar och genom att erbjuda pri-vata alternativ till de människor som vill och får väl-ja. Därför finns det en s.k. gemenskapsrättslig dimen-sion och en anledning att kritisera detta med EG-rätten som grund.Finns det en sådan här risk är det, som nämnde, ganska solklart att svenska staten, när-mare bestämt regeringen, är skyldig att anmäla det tillkommissionen för prövning före ett beslut.Sedan är det väldigt viktigt att poängtera att det inteär min sak att avgöra hur snedvridande detta är. Jagkan eller bör inte ta ställning till om det är så sned-vridande att det strider mot statsstödsreglerna ochdärför inte får genomföras. Det är inte heller HansHoffs sak att ta ställning till det, med all respekt iövrigt. Det är inte och inte ens riksdags sak att ta ställning till dettautan just kommissionens. Det är just därför somkommissionen kräver, och det är stadgat i EG-fördraget, att sådant här ska anmälas för prövning.Jag önskar innerligt att ett sådant här beslut intefattas innan en sådan prövning är gjord, och jag skapå alla sätt och vis rösta för att det inte ska fattas.Annars riskerar man nämligen att behöva riva upp detnär kommissionen väl har undersökt färdigt.Förra veckan förstod vi att finansministern skulleta en rövare i alla fall. Sedan försökte han anklagamig m.fl. i massmedier för att ha försökt vilseledakommissionen. Det har även försökt göragällande. Därför vill jag bara påpeka att det jag harskickat ned i diverse brev är förslag, protokoll ochannat från riksdagstrycket som är helt officiellt. Dethandlar om de propositioner som hans medarbetare själva har skrivit och om debetänkanden som och hans kompisar iutskottet själva har tagit fram. De förslagen har jagskickat ned till kommissionen, eftersom inte har gjort det, och jag har begärt att man skayttra sig över dem. Det är, som sagt, naturligtvis intemin sak att ta ställning till det juridiska, men eftersomingen annan verkar ha skickat ned detta från Reger-ingskansliet, vilket är anmärkningsvärt, har jag gjortdet själv. En sådan här prövning är inledd men ännuinte avslutad.Ett bra tips, om man vill slippa sådana här be-kymmer och ha ett konkurrensneutralt förslag sominnebär att jobb skapas, är att man inför en generellsänkning av arbetsgivaravgiften. Men den debattenhar vi haft förut, och detta kan jag väl inte övertygaHans Hoff och gänget om . I stället kommer väldet här förslaget att genomföras, kanske från den 1juni med retroaktiv verkan. Och pågår enundersökning i kommissionen.Hans Hoff kan skriva upp att jag för säkerhetsskull kommer att skicka ned även dagens protokolltill kommissionen, ifall inte gör detnu heller. Och kommer det ett utslag.Mot den bakgrunden vill jag ställa ett par frågor tillHans Hoff. Låt oss säga att det skulle visa sig attkommissionen säger: Nej, , så här får ni fak-tiskt inte göra. Det här är EG-rättsligt ohållbart. Ochlåt oss anta att redan har varit. Då har jagtvå frågor till . Vad ska ochhans partibroder i göra då? Villhan kanske berätta det ?Den andra frågan är: Vad ska kommunerna göradå? Är det sjysta spelregler för de stackars kommu-nala tjänstemännen som ska administrera det härsynnerligen klantigt administrerade förslaget? Skaman rycka undan benen för dem igen? Att först lova iseptember, sedan inte genomföra , kan-ske genomföra , kanske införa det frånden och sedan kanske behöva riva upp det igen- det skulle bli effekten om kommissionens prövningvisar att det föreslagna statsstödet inte är tillåtet.Eftersom det finns risk för att man inte får genomföradet tycker jag att vi ska invänta kommissionens utslagförst. Jag vill gärna ha svar på mina frågor från HansHoff.Anf. 28 HANS () replik:Fru talman! Regeringen har gjort bedömningen attdet tillfälliga stödet till kommuner och landsting ärkonkurrensneutralt och att det inte påverkar handelnmellan medlemsstaterna. Man har inte ansett att detstrider mot artikel 87 i EG-fördraget. Därför finns detinte heller anledning att anmäla det.Anna kommer in på hypotetiska frågor,som jag har oerhört svårt att ta ställning till. Dethandlar om huruvida det ena, det andra eller det tredjehänder. Om vi får ett negativt besked får vi ta ställ-ning till det, men jag tror det är låg sannolikhet för ettsådant.Anf. 29 () replik:Fru talman! Jag börjar känna mig lite dum nu i re-plikerna mot . Han har sagt attregeringen har ansett sig stå över EG-fördraget. Jaganser att regeringen inte står över EG-fördraget, efter-som är medlem av Europeiska unionen. Då ärman enligt fördragets artikel 88 § 3 skyldig att an-mäla planer på den här typen av statsstöd för att få detprövat huruvida det rör sig om otillåtet statsstöd.Jag noterar för säkert femte gången att re-geringen inte har haft sådana planer. Eftersom regeringen är skyldigatt göra detta skulle jag vilja be att kom-mentera om han själv avser att anmäla det här försla-get till kommissionen. Jag anmäler i alla fall. Men omhan inte gör det, hur ser han då på saken om Sverigeskulle få nej? Det är inte hypotetiskt. Vill ni undvikahypotetiska frågor hade ni kunnat utreda frågan nogai förväg. Det har ni valt att inte göra.Anf. 30 HANS () replik:Fru talman! Om regeringen hade haft minstamisstanke om att stödet hade varit konkurrenssned-vridande - att det hade stått i strid med artikel 87 iEG-fördraget - hade regeringen anmält det för enprövning. har man gjort bedömningen att det inteär konkurrenssnedvridande och att det inte strider motartikel 87 i EG-fördraget. Därför har man inte hellerbegärt en prövning. Hade det funnits en tveksamhetfrån regeringens sida hade man självfallet gjort detta.Jag utgår ifrån det, men jag kan inte svara för reger-ingen.Jag kommer inte att anmäla detta till . Det har redan gjortindirekt. På grund av hennes brevväxling med kom-missionen antar jag att man där nu kommer att börjatitta på ärendet. På det viset kan man säga att AnnaKinberg redan har anmält det till EG-kommissionen.Anf. 31 () replik:Fru talman! Jag vill försöka förklara för HansHoff en allra sista gång att det inte är regeringens sakatt göra den här bedömningen, och inte heller HansHoffs eller riksdags. Det är som ska göra den. Helt oavsett vadHans Hoff eller eller socialdemo-kraterna i finansutskottet har för uppfattning i sak ärman tydligt fördragsenligt skyldig att anmäla ärendettill kommissionen. Jag konstaterar att man högakt-ningsfullt struntar i detta, vilket jag tycker är formelltmycket anmärkningsvärt.Jag kan påpeka att jag självklart har anmält detredan, att undersökning pågår och att jag skickar nedäven dagens protokoll. Jag ser fram emot utslaget avkommissionens prövning och önskar både Hans Hoffoch kommunerna lycka till.Anf. 32 ():Fru talman! Vi har väl alla lagt märke till att HansHoff har gått i finansministerns skola och därför helatiden återupprepar en och samma mening. Jag troddemöjligen att erfarenheterna från finansministernspresskonferenser hade fått att akta sig fördet.Jag vill ställa en fråga till . Var det ur-sprungliga förslaget, som presenterades på den soci-aldemokratiska partikongressen och som sedan dis-kuterades en hel del , också fritt frånkonkurrenssnedvridande effekter, eller gjorde reger-ingen då bedömningen att det förslaget hade en radkonkurrenssnedvridande effekter? Vid vilken tid-punkt, blir då min följdfråga, kunde man göra be-dömningen att förslaget inte längre var konkurrens-snedvridande?Anf. 33 HANS () replik:Fru talman! I vems skola jag har gått, eller går,kanske vi kan lämna därhän, i alla fall officiellt ikammaren.Lennart kommer in på den socialdemo-kratiska kongressen och tar upp förslag som diskute-rades där. Det ämnar jag inte kommentera. Vi be-handlar propositioner som regeringen lämnar tillriksdagen. Det är propositioner som vi bereder ochbehandlar i utskottet som tar ställning till -inte någonting som presenteras på olika former avkongresser eller på andra möten.Anf. 34 ()replik:Fru talman! Jag ställer min fråga med utgångs-punkten att det ursprungliga förslaget var så uppen-bart konkurrenssnedvridande. Det är något som jaginte tror behöver vara föremål för någon som helstdiskussion. Sedan gör regeringen en rad justeringar.Det är uppseendeväckande om man då inte hela tidenhar haft frågeställningen klar för sig, dvs. att man ärtvungen att göra en anmälan av förslaget för att sehuruvida gör samma bedömningoch kommer fram till att det inte är konkurrenssned-vridande.Vi i oppositionen har haft en rad skälatt motsätta oss det här förslaget. Men vi har helatiden utgått ifrån att regeringen har kommuniceratmed kommissionen. Jag tycker, som sagt, att det somvi fick klart för oss är uppseendeväckande- att man över huvud taget inte hade haft några somhelst kontakter.Anf. 35 HANS () replik:Fru talman! återkommer till för-slaget från den socialdemokratiska kongressen ochkonstaterar att detta blivit allt bättre under processensgång. Förslaget har, enligt min uppfattning och sä-kerligen också enligt uppfattning,blivit bättre under utskottsbehandlingen - bl.a. underden offentliga utfrågningen som genomfördes - ochunder finansutskottets arbete med de motioner som ärväckta. Vi kan konstatera att arbete fak-tiskt fungerar på ett bra sätt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )4 § Allmänna motioner om mervärdesskattFöredrogsskatteutskottets betänkande 2001/02:SkU18Allmänna motioner om mervärdesskatt.Anf. 36 ():Fru talman! I föreliggande betänkande är det ettenigt skatteutskott som begär en översyn av momsen.Utskottet begär att regeringen kartlägger de svårig-heter som finns inom mervärdesskattesystemet närdet gäller avgränsningen mellan olika skattesatser.Närmare bestämt gäller det de gränsdragningspro-blem som finns för varor och tjänster som har olikamomsnivåer.Utgångspunkten är att EU tillåter länderna att hagenerella momssatser på . Där-emellan tillåter man en eller två lägre nivåer, varavden lägsta nivån får vara lägst . I har vivalt att lägga oss på den högsta nivån när det gällerden generella momssatsen, . Inom parentes kanjag nämna att många av de stora länderna inom EUhär ligger mellan och 20 %.I har vi förutom den 25-procentiga gene-rella nivån också momssatser på och inomolika branscher. Att det kan bli problem när man skadra gränsen för vad som ska ha låg moms kan illustre-ras med några exempel.Idrott som bedrivs som kommersiell verksamhethar i allmänhet en momssats på . Detta gällerdock inte transport i skidliftar, som har moms.Detta är naturligtvis helt orimligt. Varför ska t.ex.tennistimmen ha moms medan utförsåkning har12 %?Ett annat exempel gäller kultursektorn. Det ärsvårförståeligt att det är moms när man lyssnartill musik medan de som dansar till musik får betala25 % moms. Var går egentligen gränsen mellan kul-tur och nöjen? Är det när man dansar själv eller är detnär man ser på när andra dansar?En annan bransch som brottas med problem medolika momssatser är livsmedelsbranschen. Mat harolika moms beroende på var jag äter den. När jag ätermin pizza på kvarterskrogen betalar jag moms,men om jag köper den på 7-Eleven får jag betala12 ½ %.Mot den här bakgrunden är det glädjande att vihar kunnat enas om en översyn av de avgränsnings-problem som finns. Ännu mer glädjande hade detdock varit om utskottet också hade varit enigt när detgäller en översyn av nivån på momssatsen. Vi har enmycket hög generell momsnivå på . Moderater-na har en egen reservation om nivån där vi vill attregeringen ser över möjligheterna att sänkaden allmänna momsnivån till mer konkurrenskraftiganivåer. Jag yrkar därför, fru talman, bifall till reser-vation 1.I grunden anser att momsen rent teo-retiskt är en relativt bra skatteform. Momsen är syn-lig, den är icke snedvridande och den gör att vi beta-lar först när vi konsumerar. Att vi ändå vill arbeta föratt inom överskådlig tid sänka momsen beror på attvårt skattetryck totalt sett är så extremt högt och attkonkurrensen om rörliga skattebaser ökar trycketmycket. Vi måste också tänka på att sänka momssat-sen.Vad det handlar om kan illustreras med ett räkne-exempel. Momsen kostar skattebetalarna om-kring . Om man skulle sänka dengenerella momsnivån till och bara ha en endamomsnivå skulle det innebära att skattebetalarnasparade . Detta är bara ett räkne-exempel och inget förslag , men jag tycker ändåatt det är intressant att titta på siffrorna för att litegrann se vad det är fråga om. Man ska komma ihågatt skatteintäkterna totalt inom den offentliga sektornär 1 200 miljarder.Att vi måste börja titta på momsnivåerna visar enhel del konkurrensproblem inom olika branscher. Jagska beröra några här.Först har vi handeln med kapitalvaror över grän-serna. Det kan gälla kapitalvaror som bilar, kylskåp,elektroniska produkter, möbler osv. Det är numeraganska lätt att handla dessa varor t.ex. i ,som har moms i stället för våra . I Dan-mark har det gått så långt att handlare t.o.m. erbjudersina kunder den lägre momssatsen för att kunnahänga med. Fenomenet har fått stor spridning, efter-som det räcker med att handlaren har tyskt moms-nummer för att kunna sänka priserna till den tyskamomsnivån. Många handlare går också samman medgemensamma utlämningsställen dit kunden åker föratt kunna hämta varorna. Denna handel har iDanmark nått en sådan omfattning att politikerna harbörjat oroa sig för de statsfinansiella effekterna. Ävenför del torde denna konkurrens på-verka skattebasen.En annan bransch som lider av vår höga momssatsär tjänstesektorn. Momsen bidrar till att öka skatteki-larna, som gör det mycket dyrt att köpa tjänster förprivat bruk. Detta bidrar till att uppmuntra svartarbe-te, där både moms och inkomstskatter undviks. Jagska ta ett exempel: Om en läkare ska anlita en hant-verkare måste läkaren tjäna in för atthantverkaren ska kunna få efter skatt i sinhand. Det är det som är skattekilarna, och momsenbidrar till att öka dessa.En tredje sektor som också lider av den högamomsen är det vi kallar digitala tjänster. Det är närvaror och tjänster levereras elektroniskt, online. Omman säljer sådana tjänster till en privatperson skasäljaren betala momsen i det land där man har sittföretag. Inom EU har man nu kommit fram till enkompromiss som innebär att när tredje land vill säljasådana här digitala tjänster inom EU räcker det registrerar sig i ett enda EU-land, t.ex. Luxem-burg. Men reglerna är väldigt krångliga.