prot · GP0973 · 2002-02-21 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:73Torsdagen den 21 februariKl. 12.00 - 15.03Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 15 februari.2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner2001/02:97 till arbetsmarknadsutskottet2001/02:99 till justitieutskottetSkrivelse2001/02:87 till socialutskottetRedogörelse2001/02:ER1 till utrikesutskottet3 § Beslut om utskottsärenden som slutdebatte-rats den 20 februariSoU6 AlkoholpolitikPunkt 1 (Alkoholpolitikens inriktning)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (v)4. res. 4 (c)5. res. 5 (fp)Förberedande votering 1:19 för res. 415 för res. 5274 avstod41 frånvarandeKammaren biträdde res. 4.Förberedande votering 2:38 för res. 218 för res. 4252 avstod41 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 3:74 för res. 137 för res. 2197 avstod41 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:133 för utskottet70 för res. 1106 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 12 mpFör res. 1: 69 m, 1 -Avstod: 1 s, 36 v, 36 kd, 16 c, 15 fp, 2 mpFrånvarande: 9 s, 12 m, 7 v, 6 kd, 2 c, 1 fp, 2 mp, 1 -Punkt 2 (Information och opinionsbildning)1. utskottet2. 7 (kd)Votering:189 för utskottet36 för res. 784 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 1 m, 36 v, 16 c, 14 mpFör res. 7: 36 kdAvstod: 68 m, 15 fp, 1 -Frånvarande: 9 s, 12 m, 7 v, 6 kd, 2 c, 1 fp, 2 mp, 1 -Punkt 16 (Tillståndsplikt)1. utskottet2. 21 (mp)Votering:291 för utskottet14 för res. 213 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslagPartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 69 m, 36 v, 34 kd, 16 c, 14 fp,1 mp, 1-För res. 21: 1 s, 13 mpAvstod: 1 s, 1 kd, 1 fpFrånvarande: 9 s, 12 m, 7 v, 7 kd, 2 c, 1 fp, 2 mp, 1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.SoU7 HandikappolitikPunkt 1 (Målen för handikappolitiken)1. utskottet2. 1 (c)Votering:292 för utskottet17 för res. 140 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 69 m, 36 v, 36 kd, 14 fp, 14 mp,1 -För res. 1: 16 c, 1 fpFrånvarande: 9 s, 12 m, 7 v, 6 kd, 2 c, 1 fp, 2 mp, 1 -Punkt 3 (Jämlikhet mellan funktionshindrade mänoch kvinnor)1. utskottet2. 3 (v, mp)Votering:258 för utskottet49 för res. 32 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 69 m, 1 v, 35 kd, 15 c, 15 fp, 1 -För res. 3: 35 v, 14 mpAvstod: 1 kd, 1 cFrånvarande: 9 s, 12 m, 7 v, 6 kd, 2 c, 1 fp, 2 mp, 1 -Punkt 4 (Individuella rättigheter)1. utskottet2. 4 (m)Votering:224 för utskottet69 för res. 416 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 1 m, 36 v, 36 kd, 15 fp, 14 mpFör res. 4: 68 m, 1 -Avstod: 16 cFrånvarande: 9 s, 12 m, 7 v, 6 kd, 2 c, 1 fp, 2 mp, 1 -Punkt 8 (Funktionshindrades delaktighet)1. utskottet2. 8 (v, fp, mp)Votering:244 för utskottet65 för res. 840 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 69 m, 36 kd, 16 c, 1 -För res. 8: 36 v, 15 fp, 14 mpFrånvarande: 9 s, 12 m, 7 v, 6 kd, 2 c, 1 fp, 2 mp, 1 -Punkt 11 (Hjälpmedelsgaranti)1. utskottet2. 10 (kd, m, c, fp)Votering:172 för utskottet137 för res. 1040 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 36 v, 14 mpFör res. 10: 69 m, 36 kd, 16 c, 15 fp, 1 -Frånvarande: 9 s, 12 m, 7 v, 6 kd, 2 c, 1 fp, 2 mp, 1 -Punkt 15 (Habilitering och rehabilitering)1. utskottet2. 16 (kd, m, fp)Votering:188 för utskottet122 för res. 1639 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 36 v, 16 c, 14 mpFör res. 16: 69 m, 37 kd, 15 fp, 1 -Frånvarande: 9 s, 12 m, 7 v, 5 kd, 2 c, 1 fp, 2 mp, 1 -Punkt 25 (Stöd till föräldrar med funktionshindradebarn)1. utskottet2. 25 (v, kd, mp)Votering:222 för utskottet88 för res. 2539 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 69 m, 1 v, 15 c, 14 fp, 1 -För res. 25: 35 v, 37 kd, 1 c, 1 fp, 14 mpFrånvarande: 9 s, 12 m, 7 v, 5 kd, 2 c, 1 fp, 2 mp, 1 -() anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.MJU7 Användning av försöksdjurKammaren biföll utskottets förslag.MJU12 Förlängning av giltighetstiden för konven-tionen mellan ochNorge om renbetning, m.m.Punkt 1 (Konventionen mellan och omrenbetning)1. utskottet2. (c)Votering:288 för utskottet16 för res.6 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslagPartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 67 m, 36 v, 34 kd, 15 fp, 14 mp,1 -För res. : 16 cAvstod: 1 s, 2m, 3 kdFrånvarande: 9 s, 12 m, 7 v, 5 kd, 2 c, 1 fp, 2 mp, 1 -Punkterna 2-5Kammaren biföll utskottets förslag.4 § Plan- och byggprocessens längdFöredrogsbostadsutskottets betänkande 2001/02:BoU6Plan- och byggprocessens längd (förs. 2001/02:RR8).Anf. 1 ():Fru talman! Äntligen ligger det ett förslag på riks-dagens bord som tar upp plan- och byggprocessenslängd! har motione-rat om att en översyn behöver göras av plan- ochbygglagen.Plan- och bygglagen kom till 1987 och har funge-rat bra i många stycken, men tiden har förändrats från1980-talet. Då var samhällsplaneringsarbetet i höggrad inriktat på exploatering av områden där de mot-stående intressena var relativt begränsade. ärplanprocessen mera komplex. Nya bostadsområdenplaneras på mark som redan är ianspråktagen förandra ändamål, och förtätning av staden eller sam-hället är det som gäller för att bäst kunna ut-nyttja en redan utbyggd infrastruktur. Översynenkommer att ta upp dessa aspekter och andra, sombehovet av att förtydliga oklara begrepp i PBL, läns-styrelsens roll i planeringen och motverkande avförseningar i planprocessen.Vi har i andra motioner tagit upp frågor om olikaperspektiv i planeringen som barnperspektivet, jäm-ställdhetsperspektivet och de äldres perspektiv. Lika-så har vi motionerat om tillsynen och kvalitetskon-trollen vid byggprocessen. Dessa motioner berörsdock inte av revisorernas förslag och kommer attbehandlas i ett särskilt betänkande. Vi har därför valtatt inte ytterligare kommentera detta i föreliggandeförslag.Kristdemokraterna har en reservation i betänkan-det, och den handlar om att ett planeringsforum börinrättas vid . I den rapport som föregickRiksdagens revisorers förslag till föreslogman ett planeringsforum för att bättre kunna planeraför ett hållbart samhälle.Samhällsplaneringen är navet i utbyggnaden avvårt samhälle. Ska kunna leva upp till allafina skrivelser och propositioner om miljömål ochmiljökvalitetsmål, där det så välformulerat står om ensamordnad planering för ett hållbart samhällsbyggan-de, måste också kompetensen finnas och utvecklas.Ett planeringsforum skulle också kunna svara för ettsamordnat omhändertagande av forskningsresultatoch ge bättre möjligheter att återföra kunskap ocherfarenheter till riksdag, regering, kommuner ochbyggherrar.Formas och stödertanken på att inrätta ett planeringsforum vid Boverketi sina remissvar till revisorernas första förslag. Flyttarman sedan Byggkostnadsforum till Konkurrensver-ket, där det rätteligen hör hemma, renodlar man uppgifter och får en mera ändamålsenliguppdelning av planerings- och konkurrensfrågorna.Kristdemokraterna har också i ett särskilt yttrandelyft fram några förslag från revisorerna som behand-lats mer styvmoderligt i betänkandemen som revisorerna markerat starkare.Ett av dessa förslag handlar om överklagandepro-cessen. Det gäller att förenkla och förkorta överkla-gandeprocessen och motverka onödiga förseningar.För att åstadkomma detta föreslår Kristdemokraternaatt antalet överklagandeinstanser begränsas samt överklagar både detaljplane- och bygglovsären-den till . Detta beslut ska man sedankunna överklaga vidare till en av kammarrätterna iSverige. Demokratin får ha sin gång, men det kom-mer att minska tiden betydligt för att få ett beslutjämfört med , när man kan ha upp till fyra olikainstanser som överprövar varandra.Revisorerna har i sitt förslag förordat att bostads-och PBL-frågor bör samlas i ett departement. Mångaav remissinstanserna stöder detta förslag och påtalarden oklara och splittrade ansvarsfördelningen inomRegeringskansliet vad gäller plan-, bygg- och boen-defrågor.Kristdemokraterna har i ett antal motioner påtalatdenna brist på nödvändig samordning och förutsätteratt regeringen till slut tar intryck av dessa synpunkteroch organiserar sitt arbete så att det bättre kan svaramot de behov som finns av att utveckla samhällspla-neringsfrågorna i vid bemärkelse - precis som Riks-dagens revisorer säger.Fru talman! Jag vill till slut yrka bifall till vår re-servation i betänkandet, reservation 2.Anf. 2 ():Fru talman! Byggande och boende i är avtradition en genomreglerad samhällssektor. Det ärinte så länge sedan vi hade en detaljreglering där t.ex.måtten på hatthyllan var förutbestämda. Nuvarandebyggregler talar mer om vilka funktioner som skavara uppfyllda, och det är ett steg åt rätt håll. Menfortfarande finns det ett omfattande regelverk somstyr människors boende. Regelverket gör boendet tillett komplext område såväl för politiker och närings-idkare som för alla oss boende, vilket i sin tur gör attbostadsmarknaden saknar den dynamik som tillgodo-ser människors varierande behov och önskemål.Vi har varit samlade till ettseminarium där man speciellt tog upp stadsutbyggna-den. Man tog dock i detta fall inte upp landsbygds-miljön. Jag tycker att man skulle försöka samordna debitarna. Det behövs både-och. Vi vill ha både stadenoch landet.När infördes gavs möjlighe-ter till ett mer flexibelt regelsystem. Begreppet områ-desbestämmelser infördes för att möjliggöra såvälskärpta som sänkta krav på bebyggelsens utformning.Trots att det nu är sedan plan- och byggla-gen beslutades har mycket ändå blivit kvar vid detgamla. De möjligheter till förenklingar som finns harinte tagits till vara fullt ut. Den flexibilitet som efter-strävades har i stor utsträckning uteblivit.Centerpartiet har begärt att en utredning ska görasav . Det är glädjande att ävenbostadsutskottets övriga ledamöter tycker att detta ärbra och också har begärt en utredning. Vi har nuockså till viss del fått gehör för detta.Riksdagens revisorer har genomfört en gransk-ning av vad som kan göras för att förkorta plan- ochbyggprocessen. Jag anser att bör ställa sigbakom alla de överväganden som revisorerna redovi-sar, inte bara gå ett steg i taget som majoriteten iutskottet vill. Det gäller t.ex. att se över plan- ochbygglagen, att ha bättre uppföljning, att motverkaförseningar i plan- och byggprocessen, att förtydligalänsstyrelsens roll, att se över överklaganden ochförseningar samt att förklara oklara begrepp i plan-och bygglagen.Revisorerna konstaterar i sina överväganden, pre-cis som vi i har gjort, att regeringenunder inte ägnat plan- och bygglagsfrågornatillräckligt intresse. Regeringen har inte tagit någotinitiativ till att utveckla till ettinstrument som kan anpassas till de skilda behov somfinns i olika delar av vårt land. I ett flertal avseendenpekar också revisorerna på att plan- och bygglagensreglering upplevs som oklar av kommunerna, som haratt handlägga bygglov m.m.Man framhåller också att en alltmer komplexplansituation med många motstående intressen kräveren reformering av lagstiftningen. I de här samman-hangen brukar problemen i storstäderna vid bostads-byggande särskilt uppmärksammas. Men jag anser attriksdagen även bör framhålla behovet av att se överde komplexa plansituationer som finns på landsbyg-den. Det gäller inte minst motsättningar mellan nyverksamhet och gammal etablerad verksamhet.Alltför har jag mött problem ochkonflikter mellan bondgårdar och villabebyggelsealldeles intill. Villaägarna har när man har fått sittbygglov bedyrat att det inte gör någonting med litehäst- eller svinlukt. Men när man bott där ett tag ochså att säga luktat in sig är det inte lika mysigt längreatt se hästarna eller grisarna i backen, och cirkusen ärså att säga i full gång. Den kan t.o.m. bli så häftig attverksamheter som människor har sin försörjning avfår läggas ned.Det finns alltså ett klart behov av tydlighet i plan-och bygglagen så att sådana här situationer inte upp-står.Det finns även en typ av problem som oftast upp-står när det är generationsskifte på gårdarna. Det ärmöjligen så att den nya generationen inte vill fortsättamed t.ex. hästproduktionen eller svinproduktionenutan vill ha annan verksamhet i djurstallarna. Dåuppstår problemet att det tar väldigt att fåbygglov för den nya verksamheten.Fru talman! Jag föreslår sammanfattningsvis attriksdagen ger regeringen till känna vad Riksdagensrevisorer i sin helhet föreslagit, och jag vill särskiltstryka under det som jag har föreslagit om behovet avtydligare regler vid planering på landsbygden.Med det, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion 1.Anf. 3 ():Fru talman! Dagens betänkande, BoU6, som jagförst vill passa på att yrka bifall till, är föranlett av attbostadsutskottet till revisorer framställtett önskemål om en genomgång av plan- och bygg-processens längd därför att vi är oroade för att plane-ringen för nybyggnation i framför allt redan bebyggdmiljö tar väldigt . revisorer harsedan utökat uppdraget och även studerat några andradelar av plan- och bygglagens sätt att fungera. Det varbra.Det tillkännagivande som vi föreslår nu om enöversyn av PBL är i grunden mycket oproblematiskt.Alla är överens om att det är dags, och ansvarig mi-nister har här i kammaren i andra sammanhang redanaviserat en sådan. Förberedelsearbetet är på gång.Därför är det kanske inte så konstruktivt att diskuteravem som kräver vad i det här sammanhanget.Diskussionen handlar snarare om i vilket syfte,hur genomgripande och på vilket sätt översynen skaske. Inte minst efter det seminarium vi har haft påförmiddagen kan vi konstatera att det är en mängdolika intressen som man vill ska finnas med, bli be-lysta och få genomslag i en förändring av plan- ochbygglagen. Det är inte minst krav, det ärkulturens krav, det är tillgänglighetskrav och en långrad andra krav.Av det kan man ganska enkelt förstå att den häröversynen inte är något som kommer att gå helt forteller att det kommer att vara alldeles enkelt att klaraav att väga alla dessa intressen mot varandra. Därförär det viktigt att vi, som vi gör i det tillkännagivandevi lämnar till regeringen, konstaterar att några frågorär av sådan vikt - framför allt för att vi ska kunnaklara nybyggnation av bostäder och se till att kvalite-ten på det som byggs blir tillräckligt hög - att de skabehandlas med förtur. Den kommande översynen kanjobba etappvis och efter hand komma tillbaka tillregering och riksdag med förslag som vi kan fattabeslut om.De frågor som vi anser måste behandlas med för-tur är överklagandereglerna. De är också förberedda iRegeringskansliet. Men också frågor som kvalitets-kontrollen vill vi se förslag på redan tidigare. Det ärsådant vi pekar ut.Särskild vikt vill vi också lägga vid frågan ommellankommunal och regional planering. I takt medatt vi rör oss mer över kommungränserna för arbete,utbildning, fritid och inköp sammanflätas olika kom-muners intressen på ett sätt som gör det nödvändigtatt kommunernas planering både är öppen för insynoch för synpunkter från kringliggande kommuner påett bättre sätt än i dag.I befolkningstäta områden med många geografisktsmå kommuner uppstår alltfler konfliktpunkter. Där-för måste roll och kommunernas ansvari det här sammanhanget förtydligas.Sammantaget kan vi säga att vi i utskottet i hu-vudsak är överens om inriktningen på en kommandeöversyn av . Även om Center-partiet yrkar bifall till sin reservation är det faktiskt såatt i stort sett alla de punkter som revisorerna tar uppockså finns med i det sammantagna tillkännagivandevi lämnar till regeringen.Jag är ganska övertygad om att vi lär återkommatill den här frågan framöver när skarpa förslag pre-senteras.Anf. 4 () replik:Fru talman! Jag har en kort fråga. Vår reservationhandlar om ett planeringsforum. Det var Riksdagensrevisorer först positiva till. När ärendet sedan komtillbaka hade man ställt sig negativ till det, trots attsådana starka remissinstanser som Forma, och Lantmäteriet har tillstyrktdetta. Jag skulle vilja höra Socialdemokraternas skältill att man inte har gått vidare med revi-sorers första förslag.Anf. 5 () replik:Fru talman! Den ganska enkla anledningen är attdetta är en av de centrala uppgifterna för Boverketredan i dag. Att skapa en ny institution kan det varasvårt att se finessen med.Anf. 6 () replik:Fru talman! Det är det i mångt och mycket. Men iandra propositioner skriver ni att det är oerhört viktigtatt samhällsplaneringen är navet i utbyggnaden av dethållbara samhället. Då är det väl oerhört viktigt ser till att fokusera detta ännu mer på just ettplaneringsforum. Ett planeringsforum är ju tänkt attvara mycket vidare än bara funktion.Anf. 7 () replik:Fru talman! Det är riktigt att det inte bara handlarom att planera bostäder. I det fallet handlar det ju omhur vi hanterar ESDP-planeringen framöver i Sverige.Till den frågan har vi inte kommit ännu.Anf. 8 ():Fru talman! ger möjlighet tillflexibilitet. Men det är tyvärr en flexibilitet som inteutnyttjas i så hög grad. Det är en av de bitar somåtminstone jag upplever att revisorerna pekar på i sinrapport, bl.a. rör det sig om oklara begrepp. Det ärdärför positivt, tycker jag, att bostadsutskottet åt-minstone i princip begär en översyn av plan- ochbygglagen.För att tydliggöra flexibiliteten lite vill jag pekapå att det är ju så att kommunen i detaljplanen eller iområdesbestämmelser kan ställa såväl sänkta somskärpta krav på bebyggelsen och bygglovens utform-ning. Trots att trädde i kraft för15 år sedan har inte så mycket förändrats. Jag haräven på nära håll sett hur man på grund av oklarabegrepp har haft olika mening om huruvida man kananvända t.ex. ett enkelt planförfarande. Därför är detviktigt att det åskådliggörs vad man menar med dehär begreppen. Det är viktigt att också titta på andramålkonflikter som finns i och andraangränsande lagstiftningar - som även tidigare talarehar sagt. Planeringen ser kanske inte likadan utsom . Skapas osäkerhet fördröjs ocksåprocessen. För att snabba upp planeringsprocessenmåste begreppen bli lite tydligare.Sedan är det överklagandeprocessen i plan- ochbygglagen. Det är inte precis någon nyhet att det finnsett stort behov - ett brådskande behov - av att se överdetta. Vi från har motionerat tidigare årom detta, och äntligen har majoriteten i utskottet sagtja till att det måste hända någonting från regeringenssida.Med den ordning som gäller med bl.a. pro-gramskede, detaljplanearbete och bygglovsprövning,kan i princip samma fråga komma att behandlas ochöverprövas gång på gång. Med dagens processord-ning kan således plan- och byggprocessen fördröjas iåratal med kostnader till följd och - naturligtvis - enförsenad byggstart. Naturligtvis måste det fortfarandefinnas möjligheter och rättigheter att överklaga, menomfattningen - tror vi - måste begränsas.Avslutningsvis vill jag framhålla att det finns skälför regeringen att i samband med en översyn ta in enbred vision. Det finns många förslag från många olikapolitiska partier om bitar som behöver ses över närdet gäller kommunens planprocess. Någon menadetidigare att planeringen av staden, men även natur-ligtvis landet, är livmodern i . Det är någotman måste ta till sig när hela översynen görs.Anf. 9 ():Fru talman! begäran att Riksda-gens revisorer skulle granska plan- och byggproces-sens längd, vilket har utmynnat i detta betänkande,har lett till ett påpekande om en rad brister som behö-ver åtgärdas. Det är jättebra. Man konstaterar att detbehövs en översyn av PBL i dess helhet, vilket ocksåär bra.Vänsterpartiet har länge krävt förändringar av lag-stiftningen, men vi har inte fått gehör för våra krav.Regeringen är med på noterna nu - ett sent uppvak-nande, tycker vi.Boverket har gjort flera utvärderingar av den gäl-lande lagen och har fört fram många ändringsförslagsom är alldeles utmärkta, men de har hamnat iskrivbordslådorna på Miljödepartementet.Vänsterpartiet har haft åsikterom hanteringen av bostadsfrågorna i regeringen.Revisorerna delar uppfattning om attfrågorna så långt som möjligt bör samlas i ett depar-tement. Det behöver inte vara ett särskilt bostadsde-partement utan kan vara ett miljö- och plandeparte-ment, där bostadsfrågorna hanteras av ett av flerastatsråd. har inte haft en uttalad bostadsmi-nister . Vi reserverar oss ändå inte i dennafråga eftersom den ägs av regeringen.Huvudfrågan i den av bostadsutskottet begärdarevisionen handlar om svårigheter att få fram planer itid så att de inte förhindrar eller fördyrar en byggpro-cess. Kraven på snabba förändringar avvisas av ut-skottet, och det är klokt - även om en onödig byrå-krati ska undvikas. Det är just nu viktigare att se överlänsstyrelsens roll i dessa frågor och se till att infor-mationen om hur program, programsamråd och de-taljplanearbete ska kunna effektiviseras i den kom-munala hanteringen.Kravet på effektivitet och snabbhet måste dockbalanseras med kravet på kvalitet, insyn, inflytandeoch rättssäkerhet. Olyckligt är att kommunerna såkraftigt dragit ned på kompetensen i byggfrågor isamband med att en stor del av ansvaret i plan- ochbygglagen lades över på byggherrarna.Kostnadsfördyringen av en försenad byggprocessberäknas vara av den totala produktionskost-naden, men det kan kosta betydligt mer om fel görs iplanerings- och projekteringsfasen. Därför tycker vivänsterpartister att det är viktigt med tidiga samråd,gärna i samband med en bygglovsanmälan. Vi harnaturligtvis ingenting emot om det går att minskaantalet överklagandeinstanser utan att rättssäkerhetoch det medborgerliga inflytandet sätts ur spel.I den översyn av som rege-ringen äntligen har tagit initiativet till kan en hel delfrågor hanteras relativt snabbt. För att undvika skan-dalbyggen som i måstekraven på byggherrarna skärpas och förtydligas lik-som samordningen med och möjligheten för bygg-och miljönämnderna att aktivare kunna ta del i bygg-processen.Byggherrens kontrollplan bör upprättas efter ettbyggsamråd. Kraven på slutanmälan ska förtydligasgenom att en garanti för att utförandet av byggnadenhar skett i överensstämmelse med bygglovsbeslutetutfärdas. Kraven på den kvalitetsansvarige bör ökasgenom att det i kontrollplanen ges ansvar för att desamhällskrav som ställs på byggprojektet finns redo-visade och uppfylls.Bl.a. dessa frågor, men även andra frågor, har redan utrett, och detta kan i princip införasredan nu.Utskottet framhåller att översynen av plan- ochbygglagen inte enbart får handla om miljökraven,utan frågan om en hållbar utveckling sammanfattar enhelhetssyn där ekologiska, hälsomässiga, arkitekto-niska, tekniska, ekonomiska, sociala och kulturellaaspekter vägs samman. delar den upp-fattningen, och partiet har därför i flera sammanhangframfört kravet på att kommunerna ska upprätta sär-skilda boendeplaneringsprogram där en helhetssynstyr planeringen. De ska ingå som en del av kommu-nernas bostadsförsörjningsansvar. Programmen börantas minst en gång per mandatperiod i kommun-fullmäktige.Kommunerna behöver åter komma in på arenan iplanarbetet och inte förlita sig på att privata intressenvia markköp ska bestämma vad som ska byggas ochför vem.Fru talman! vill redan nu se en radförändringar av , men vi väljerändå att ställa oss bakom förslaget i utskot-tets betänkande. Det går ju i rätt riktning - men lång-samt.Anf. 10 () replik:Fru talman! Jag reagerar just mot att Vänsterparti-et inte reserverar sig eftersom man är kritisk motregeringen och inte har fått igenom sina synpunkter.Det handlar bl.a. om att samla bostads- och PBL-frågorna i ett gemensamt departement.Jag blev lite fundersam när antyddeatt man skulle blanda ihop miljö- och bostadsfrågor-na.