prot · GP09122 · 2002-06-11 00:00:00 — Naturligtvis har regeringarna i de här länderna enviktig roll i diskussionerna om fiskevattnen, men detskulle behöva påpekas att regeringarna kan vilja säljade här fiskevattnen men att det kan vara olämpligt attgöra det därför att det drabbar många av de lokalakustfiskare som lever av fisken i de här kustområde-na. Jag skulle gärna vilja ha någon kommentar frånministern om det.Kommissionen föreslår kraftiga minskningar avEU:s fiskeflotta. Ser ministern att det finns någon riskatt man köper fler fiskevatten utanför u-ländernaskuster för att flytta de här båtarna, för att fisket skakunna fortsätta för de verksamma fiskare som finns?Sedan gäller det mitt uttryck om att sitta stilla ibåten. Jag syftar på situationen efter förhandlingarna iEU och efter det att EU sedan i sin tur har förhandlatmed länderna kring och man har kommitöverens om kvoter - är ju delaktigt framförallt i det första skedet när det gäller förhandlingarnainom EU. Då väljer att bara sitta stilla i båtenoch säga: Jaha, det gick inte som vi ville. Då gör viinte någonting åt det här, utan då fiskar vi upp denkvot som vi fick.Ministern vet att jag är av den upp-fattningen att skulle kunna avstå från den härkvoten.Anf. 135 Jordbruksminister () replik:Fru talman! Resonemanget om tredjeland blir nå-got märkligt. Vem ska företräda ett land? Det kan inteen kustbefolkning göra, antar jag. EU måste för-handla med en lagligt vald regering. EU kan inte gåförbi en sådan och förhandla med kustbor. Jag kännerinte till någon plats där det går till så. Det strider motden demokrati som jag antar att vi båda är anhängareav.Angående den utrangering som kommer att ske avganska många fartyg räknar man, om detta går ige-nom, med att det blir en reducering med nästan 50 %av fiskeflottan. Det finns ingen som jag har hört, intekommissionen och definitivt inte , som talarför att dessa fartyg skulle flytta och få fiska någonannanstans. Tvärtom tenderar avtalen med tredjelandatt leda till att landet själv tar hand om sitt eget fiskeefter att ha byggt upp sin fiskekapacitet. Det tyckerjag är bra. Då finns det inte plats för de utrangeradebåtarna. Dessutom kommer kommissionen att föreslåatt man kraftigt höjer skrotningspremierna så att far-tygen verkligen försvinner. Ett motiv för att få skrot-ningspremien är att de blir obrukbara för fiske.Efter att ha förhandlat kan vi göra väldigt mycketsjälva. Men som också vet ärregeringen inte någon anhängare av ett ensidigtsvenskt fiskestopp. Det är regeringens uppfattning attdet inte ska bli ett ensidigt sådant. Vi förhandlar ochska nu påbörja förhandlingar i Wars-zawa om bl.a. Östersjötorsken. Vi kommer där attplädera för vår position som är lika strikt som i fjol.Vi får se var vi landar. Jag är inte beredd att därefter,om vi t.ex. inte når ett stopp för östra beståndet, ensi-digt säga att vi inte nådde ända fram men att vi ge-nomför det i . Det tycker jag vore fel avmånga olika skäl.Anf. 136 ()replik:Fru talman! Jag tror att ministern missförstod miglite grann. Självklart är det regeringarna som företrä-der länderna, men det kan ändå vara så att man avstårfrån att ingå ett avtal med vissa länder eftersom mananser att det inte blev ett bra avtal och då också tarhänsyn till befolkningen som lever i kustområdena.Jag menar inte att man ska gå in och förhandla medbefolkningen och att de måste få pengarna direkt ihanden. Det kan ändå vara intressant att ta hänsyn tillden och inte bara tycka att det är okej om landetsregering tycker det är okej.Det finns andra aspekter som man behöver ta hän-syn till, särskilt när man är en så pass mycket starkareekonomisk part som ändå EU är i dessa förhandling-ar. Vi har ett ansvar för den fiskepolitik som vi bedri-ver och den fiskeverksamhet som vi bedriver utanfördessa kustområden.Det är i övrigt intressant att höra att ministern intekan tänka sig att man gör ett svenskt ensidigt fis-kestopp när miljöministern i går uttalade om inte enmotsatt uppfattning så åtminstone en betydligt mernyanserad uppfattning. Han är beredd att omprövabeslutet och menar att skulle kunna införa ettensidigt fiskestopp under förutsättning att det harnågon effekt och att kvoterna inte automatiskt tas avnågot annat land.Efter vad jag har hört ifrån de experter som jaghar diskuterat med har det effekt, eftersom vi harnästan en femtedel av kvoten på det östra beståndet.Det är dessutom så att de andra inte kan sno vårakvoter rakt av ifall vi inte utnyttjar dem. Vi ska för-handla till oss kvoterna och låta bli att utnyttja dem. Iså fall har de andra länderna inte möjlighet att ta dem.Anf. 137 Jordbruksminister () replik:Fru talman! När det gäller avtal med tredjelandhar det som varit mycket präglats av det somMaria Wetterstrand anför. Det har handlat om avtaloch förhandling mellan en stor och en liten part. Menjust detta förhållande vill kommissionen i sitt förslagnågot ändra på. Man talar nu om partnerskap i ställetför ord som har använts. Det tycker jag ärbra, särskilt med tanke på att dessa länder har fåttpengar från EU som delvis varit destinerade till upp-byggnaden av en fiskekapacitet i det egna landet. Detär för mig en självklarhet att EU då inte ska propsa påeller försöka övertyga dem om att vi ska fortsätta attha avtal med dem om de själva anser att de behövervattnen i fråga. Det är en självklarhet för mig.Det ensidiga stoppet är en framförhandlad posi-tion som regeringen intar. Där finns alla ministrarmed, och den står sig.Anf. 138 () replik:Fru talman! Det var intressant att höra ministernsklargörande av att det är en gemensam fiskepolitikoch att det inte är aktuellt med ett ensidigt avtal elleren ensidig åtgärd. Jag hade ställt frågan vid ett annattillfälle. Det var därför intressant att få ett så tydligtbesked.Jag skulle vilja återkomma till skrotningen somministern också berörde lite. harefter de första förslagen om reformering räknat framatt vi i ska skrota av vår flotta i tonräknat. Jag skulle vilja fråga ministern, eftersom honinte tog upp det i det förra resonemanget, vad hontycker om detta, om denna nivå.Anf. 139 Jordbruksminister () replik:Fru talman! Det är riktigt att det i kommissionensförslag finns siffror på att av den svenska fiske-flottans kapacitet mätt i bruttoton skulle behövaskrotas.Vi har emellertid inte kunnat få fram hur man harräknat fram denna siffra. Sannolikt är det så att detbygger på den kritiska situationen för främst torsken iÖstersjön. Vi är inte färdiga med detta. Vi kommernaturligtvis att efterfråga på vilka grunder man harräknat fram siffran.Man får inte heller glömma att situationen för fis-kebestånden är allvarlig. Vi kan inte räkna med attvår fiskenäring går fri från eventuella konsekvenser.Så blir det inte. Även den svenska fiskeflottan kom-mer att drabbas, trots att vi har vidtagit extra åtgärdergenom att höja skrotningspremien . Vi följerdet utvecklingsprogram med krav på nedskärningarsom finns för flottan. Men våra fiskare kommer ocksåatt drabbas.I detta sammanhang kan jag nämna att kommis-sionen vid sin presentation i be-skrev vilka ekonomiska konsekvenser som detta fåroch hur man från EU-håll skulle försöka bidra. Manskulle använda fiskefonden. skulle man isamband med halvtidsöversynen av socialfondenockså kunna ta pengar ur denna till förtidspensione-ring, omskolning och andra åtgärder för de fiskaresom drabbas.Anf. 140 () re-plik:Fru talman! När det gäller att fånga rätt målart ärde selektiva redskapen av ganska stor vikt och harlyfts fram i olika sammanhang. Efter vad jag harförstått ger EU:s sjätte ramprogram ganska lite ut-rymme för selektiva redskap. Jag undrar vad somegentligen görs på EU-nivå i utveckling av de selek-tiva redskapen.Anf. 141 Jordbruksminister () replik:Fru talman! Vad man i detalj gör av praktisk artinom EU känner jag inte till. Däremot vet jag att vinationellt försöker utveckla de selektiva redskapen.EU kräver större selektivitet, men i alla fall ärdet vi själva som har utvecklat denna typ av redskap.Det finns också med i det tiopunktsprogram som jagsjälv har skrivit, där jag har uppdragit åt Fiskeriverketatt tillsammans med branschen, fiskarna själva, för-söka att utveckla detta. Det är på god väg. Bacoma-modellen är en sådan sak, men det finns också långtframskridna planer på att ha en annan modell när detgäller t.ex. havskräfta.Anf. 142 () re-plik:Fru talman! Men det gäller ju inte bara att ta framde selektiva redskapen; det gäller också att användadem och använda dem på rätt sätt. Det är ganska lättatt gå runt detta, även om man använder dem.När det gäller den nationella utvecklingen av se-lektiva redskap är det väl endast resurser från Miljö-departementet, miljömålspengar, som har avsatts. HarJordbruksdepartementet, som har hand om näringen,avsatt några pengar för detta?Anf. 143 Jordbruksminister () replik:Fru talman! För det första vill jag säga att efter-levnaden är viktig. Där framkom det en intressant saki dag i redovisning, nämligen att manskulle titta på de alternativ till Bacomamodellen somman godkänner. Det har inte varit helt lyckat att manvid sidan om Bacomamodellen också kan ha en annantyp av maska. Det blev inte bra. Detta, säger kommis-sionen, måste vi nu se över, underförstått för att seom man kan försöka stoppa det alternativet.När det sedan gäller utvecklingen av selektivaredskap tycker jag att det är ganska ointressant omdet är eller Jordbruksdeparte-mentet som står för pengarna. Det är regeringen somsvarar för den här utvecklingen. Vi i Jordbruksdepar-tementet, om man nu ska hårdra det hela, har ju vårtfiskeriverk som vi finansierar och som är behjälpligt iutvecklingen av de selektiva redskapen.Jag ser mycket fram emot att det ska hända nå-gonting, och i samtal med fiskarna får jag detta be-kräftat.Anf. 144 () replik:Fru talman! Det finns naturligtvis all anledning attönska regeringen lycka till när det gäller att få fram-gång i många av de förslag till åtgärder som Marga-reta har för avsikt att driva i EU-förhandlingarna. Det är bara det att när det gällermånga av de här punkterna och förslagen till mereffektiva förvaltningsplaner - själv tiopunktsprogrammet för nationellaåtgärder - finns det ingen anledning, som jag uppfat-tar det, att vara särskild imponerad över deras effekt.Varför har det inte hänt mer än det har gjort? Detstår ganska stilla. Vi har hört talas om utvecklingenoch den ökade användningen av selektiva redskap,handlingsplanen för att få bort spökgarn m.fl. punktersom åtminstone jag inte har sett något som helst re-sultat av. Frågan är då varför.Sedan återstår frågan: Kommer att driva frågan om ett totalt torskfiskestopp,trots att det egentligen inte finns några gemensammavetenskapliga råd om detta? Vi ska ha klart för oss attom man får igenom det skulle det innebära en myckethård smäll för det svenska yrkesfisket.Anf. 145 Jordbruksminister () replik:Fru talman! Har det hänt något? är innebörden iCarl G:s fråga. När vi inte fick igenom ett totalstopp för släppte vi det och inriktade oss istället på att få igenom en förvaltningsplan för torsk.Det lyckades. har vi alltså en förvaltningsplanför torsk i . Vad vi ska göra nu är att fylladen med ännu mer innehåll, t.ex. minimimått på tors-ken.När det sedan gäller tiopunktsprogrammet kan jagväl ta bara några saker. Ta det här med spökgarnen!Man ska börja plocka upp spökgar-nen. Ta det här med ökad information om kustnäralekplatser! Det är en prioriterad fråga, och man haranställt extra personal för att kunna genomföra detta.Så kan man gå igenom fråga efter fråga. Tiden med-ger inte att jag går igenom alla. Det är klart att dethänder saker, även om det kanske inte står i tidningenatt nu påbörjar man detta eller detta. Allt står inte itidningen, men det går bra att ringa till Fiskeriverketoch fråga om man är intresserad.När det gäller totalt torskfiskestopp är min upp-fattning klar. Om man noga läser ICES biologiskarådgivning kan man se att de säger att bestånden harlegat utanför biologiskt säkra gränser och att de tors-kar som fångats blivit bara mindre och mindre. Åretsrådgivning visar att situationen är oro-väckande. rekommenderade de att inget fiskeborde ske i det östra beståndet, och de säger attdet inte har förbättrats. Då borde man ju dra slutsat-sen att inget fiske bör ske i det östra beståndet. Detgör jag också. Men då drar biologerna en annan slut-sats: Om man följer förvaltningsplanen kan mangenomföra ett visst fiske.Anf. 146 ():Fru talman! Det är en viktig skrivelse som hardiskuterats och . Det har sagtsmånga kloka ord här i kammaren. Jag tänker inte gåin på vad som står i skrivelsen. De moderata syn-punkterna har på ett förtjänstfullt sättframfört tidigare i dag.Däremot befinner jag mig i den lite unika situa-tionen ha fått en motion antagen och dessutom etttillkännagivande till regeringen om ersättning förskador på fiskefartyg och fiskeredskap till följd avdumpade kemiska stridsmedel. Det är klart att mankänner sig ganska nöjd när det går så med en motion.Däremot blir jag lite betänksam när jag hör gå upp och yrka avslag på detta tillkännagivandeoch bifall till reservationen från Socialdemokraterna.Det är onekligen så att den här frågan är viktig förfiskarna. Det är viktigt att man får den ersättning manska ha i samband med att man tvingas göra fiskestoppnär man träffar på gamla kemiska stridsmedel i vatt-net eller någon typ av senapsgas. sägeratt detta inte är någon stor fråga, men det är faktiskten stor fråga för de fiskefartyg på somvid ett flertal tillfällen har drabbats av detta. Och jagtror inte alls att fiskarna har samma uppfattning somKaj , dvs. att man får ersättning och att dettainte är något problem. Det är intressant att utskotts-majoriteten också ser detta som ett problem, i ochmed att man begär att regeringen ska göra någonting idenna fråga.Nu är det som så att när man får bifall till motio-ner i den här kammaren är det inte alltid det händernågonting. Jag hoppas att regeringen inte behandlarden här frågan på samma senfärdiga sätt som när detgäller yrkesfiskeavdraget. beställdeden här kammaren att regeringen skulle återkommavad det gällde yrkesfiskeavdraget, men regeringenhar inte återkommit. Det är en viktig fråga för svensktfiske där man har visat nonchalans mot svenska yr-kesfiskare. Det här är en annan sådan fråga. Vi skainte föregripa morgondagens omröstning, men omdenna utfaller som den ser ut att göra, dvs. att det bliren majoritet för motionen, får man hoppas att rege-ringen inte långhalar också denna för fiskarna såviktiga fråga så att det tar evigheter.Det händer inte ofta, men när det händer att fiske-fartyg drabbas av detta tycker jag att det är lite genantför regeringen att säga att vi har alla typer av ersätt-ningar. Tydligen upplever inte svenska fiskare ochfiskeorganisationer det på det viset, utan man anseratt den här frågan är viktig. Jag känner mig åtminsto-ne än så länge tillfreds med att majoritet iden här frågan har en annan uppfattning än vad KajLarsson och regeringen har.Anf. 147 ():Fru talman! Jag ställde tidigare frågan vad det skavara mer än den ersättning som utgår till yrkes-fisket när man drabbas av detta. Jag har inte riktigtfått svar. Jag fick inte svar från , men jag kan-ske kan få svar nu.Den ersättning som utgår täcker kostnadenför eskort i hamn när olyckan inträffat. Man får er-sättning för saneringsarbetet, alla saneringskostnader.Man får arbetslöshetsersättning sane-ringsarbetet pågår. Eventuella personskador kan er-sättas genom den kollektiva försäkring som finnsinom . Vad är det merman är ute efter?Det som förvånade mig i den debatt vi hade innanvar att kollega i utskottet, , har varit inne på samma linje och intehaft några reservationer. Jag frågar: Vad är det somhar hänt eftersom man har svängt så tvärt dennagång?Anf. 148 ():Fru talman! För min del har jag skrivit en motionom detta . Man kan antagligen säga attkammaren har blivit klokare och klokare. Man hartagit till sig de argument som har funnits, och manhar väl sett att det som säger inte stäm-mer, dvs. att svenska fiskare inte får nödvändig er-sättning.Det är klart att man ska ha ersättning enligt ettdanskt system. Det tyckte jag att sadeganska tydligt i sitt replikskifte tidigare, tappar faktiskt ett antal fiskedagar. Man kanalltså inte gå ut på . Under ett flertaldagar kan man kanske inte gå ut eftersom båt ochredskap ska saneras. Det är klart att det ska finnas enersättning för den delen. Det får man inte i dag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Ett system för individuell kompetensut-vecklingFöredrogsarbetsmarknadsutskottets betänkande 2001/02:AU10Ett system för individuell kompetensutveckling (prop.2001/02:175).Anf. 149 ():Fru talman! Det var trevligt att se statsrådet här i kammaren. Det är inte ofta statsråden ärmed på våra arbetsmarknadspolitiska debatter. Dethänder, men det var trevligt att se statsrådet här.Jag kan inledningsvis konstatera att Näringsde-partementet och regeringsmajoriteten återigen harvisat sin stora impotens. Och mot beslutsimpotenshjälper inte ens Viagra.För mer än fyra år sedan, , tillsatte re-geringen en arbetsgrupp med uppgift att främja kom-petensutvecklingen i arbetslivet. I december 1999tillkallades en särskild utredare för att lämna ett för-slag till hur ett generellt system för individuell kom-petensutveckling skulle kunna utformas. ,alltså , överlämnades det till rege-ringen.I dag, - efter överläm-nandet - diskuterar vi riktlinjer för ett system förstimulans av individuell kompetensutveckling, intenågot förslag till lagstiftning. Det är tänkt att kommatill hösten.Det är egentligen bedrövligt att vi ska behöva taupp kammarens tid med att stå här och debatteranågra sorts riktlinjer till kompetenssparande. Dethade varit betydligt rejälare om vi fått diskutera rege-ringens förslag med sammanhängande lagstiftning iett sammanhang. Men vi får väl göra det bästa avsituationen och försöka få ett resonemang omett bättre system än det som regeringen har föreslagitriktlinjer för.De fyra borgerliga partierna har lagt fram ett ut-kast till ett sådant. Min avsikt är att redogöra föridéerna i det. Medreservanterna kommer häreftersäkert att fylla på med kloka synpunkter.Fru talman! Det finns i riksdag en breduppfattning om nyttan av att vuxna människor konti-nuerligt skaffar sig nya kunskaper. Jag ser tre avgö-rande skäl till kompetensutveckling.Det första skälet är att utbildningsväsendet i daginte håller tillräckligt hög kvalitet. I länder där utbild-ningen släpar efter kommer också den ekonomiskautvecklingen och människors levnadsstandard attgöra det. Vi kan se att ledande positioni världens välståndsliga har för-bytts i en kontinuerligt sjunkande position. I dagligger vi på en mindre hedrande ungefärlig sjuttonde-plats.Det blir alltmer tydligt att många företag har pro-blem att rekrytera kunnig och utbildad arbetskraft.Det gäller såväl yngre akademiker som utbildad ar-betskraft inom praktiska och tekniska yrken.Det andra skälet är att de svenska skatterna på ut-bildning och kunskap sänder ut fel signaler. Det lönarsig helt enkelt inte i tillräcklig utsträckning att utbildasig. En rapport från för några årsedan visade att de akademikeryrken man undersöktehade en lägre ekonomisk standard än industriarbeta-ren hade när skatt, nödvändiga fasta utgifter och stu-dielån betalats.Trots relativt höga arbetskraftskostnader betalarsig med andra ord långa studier dåligt i . Denhögsta marginalskatten sänks i många länder, medanSverige fortfarande har bland de högsta skatterna ivärlden.Det tredje skälet är att det brister i förutsättning-arna för många människor att på egen hand kunnafinansiera sin vidareutbildning. Många människor harinte de ekonomiska förutsättningarna att regelbundetkunna avsätta medel för att betala nödvändig fort-bildning.Fru talman! Med detta som bakgrund finner vimoderater det vara värt att pröva ett system förindividuellt kompetenskonto, ett system som skagälla alla arbetstagare och egna företagare. Vi vill haett system som är anpassat till den enskilde individenoch som är frivilligt.Detta är viktigt då vi vill skilja på verksamhetsre-laterad och individrelaterad utbildning. Med verk-samhetsrelaterad utbildning menar vi att det i detenskilda företaget ska vara ett naturligt led i vardagenatt ge de anställda en kontinuerlig utbildning relateradtill arbetet. Detta borde vara en självklarhet då det haren avgörande betydelse för företagens överlevnad.Den individuella kompetensutvecklingen ska varaen möjlighet för den enskilda människan att kunnafortbilda sig och eventuellt kunna finansiera nyakarriärmöjligheter.Fru talman! Det system som vi förordar är i grovadrag uppbyggt på följande sätt:- Den enskilde individen ansvarar för och avgör närsparandet används.- Alla får möjlighet att göra avdrag vid inkomstbe-skattning upp till ett prisbasbelopp per år.- Banker, fondbolag och andra finansiella institutsom finns på den svenska marknaden bör förvaltasparandet.- Avkastningen beskattas avkastnings-skatt.- Arbetsgivarens medverkan är viktig, därför börrätt till avdrag införas för de sociala avgifterna vidavsättning till den anställdes kompetenssparkonto.- När medlen tas ut betalas inkomstskatt.- För låginkomsttagare bör någon form av extraskattekredit eller bidrag tillföras. I utgången av2002 finns avsatt . Därefterär beslutat att avsätta årli-gen.- Om sparmedlen inte använts vid arbetslivets slutbör de kunna användas för att förstärka pensionen.Fru talman! Den kritik jag har mot regeringensförslag kan sammanfattas med följande:· Insättning på kontot med max av ett in-komstbasbelopp är helt otillräckligt somstimulans för reformens syfte.· Skattelättnad med en nedsättning av 10 procen-tenheter av arbetsgivaravgifterna är alltför litet föratt motivera arbetsgivarna att medverka till av-sättningar.· Sparandet bör inte ske hos en statlig myndighet.Det genererar bara stora kostnader när det redanfinns befintlig infrastruktur för sparandet och gerinte valfrihet för denna sparform.· Sparandet bör inte heller beskattas fullt ut somkapitalinkomst . Det bör i stället lik-ställas med vad som gäller för det individuellapensionssparandet.· Kompetenspremien är alltför låg och krångligtuppbyggd. Den stimulerar inte till avsättning påkonton.· Sparandet bör kunna övergå till pensionssparandeoch inte kringgärdas av de spärrar som regeringenföreslår.Fru talman! Det finns alltså anledning att inte barakritisera handläggningen av ärendet utan även i allrahögsta grad innehållet. Eftersom vi ändå ska åter-uppta diskussionerna vore det bra om partiernasom står bakom betänkandet tog till sig vad och ordförandeSture uttryckte . "Det finns all anledning för de miljöpartistiska,vänsterpartistiska och socialdemokratiska ledamöter-na i arbetsmarknadsutskottet att mycket noggrant läsaden borgerliga motionen om individuellt kompetens-sparande. Den är klart bättre än den proposition rege-ringen har lagt. Det vore bra med en stabil blocköver-skridande uppgörelse om kompetenssparandet. "Individuellt kompetenssparande skulle kunna varaen bra tillväxtmotor, men då ska den också fylla sinfunktion.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till den ge-mensamma reservationen.Anf. 150 ():Fru talman! Arbetslivet förändras i snabb takt.Globalisering och teknikintensifiering leder till ökadrörlighet på arbetsmarknaden. Det blir allt vanligaremed flera olika arbetsgivare under arbetslivet, växlingmellan utbildning och arbete, företag som expanderaroch som avvecklar.Utbildning blir alltmer en färskvara. Många gamlayrken är på tillbakagång, och nya yrken tillkommer ien allt snabbare takt. Länder som vill hävda sig i deninternationella konkurrensen måste anpassa sina ut-bildningssystem till denna utveckling. De länder sominte förmår detta hänvisas till hög arbetslöshet och tillatt konkurrera om låglönejobb.Om ska vara en nation som kämpar om attligga bland de främsta i välfärdsligan - vilket vikristdemokrater ser som ett viktigt mål - krävs att viunderstöder det livslånga lärandet och ökar männi-skors möjligheter att förkovras och utvecklas.