prot · GP0998 · 2002-04-18 00:00:00 — Det finns en stark ambition hos både institutio-ner och fria grupper att få en mer allsidigt samman-satt publik - socialt, åldersmässigt och könsmässigt.Många institutioner strävar också efter att få barn ochungdomar intresserade av scenkonsten och musiken.Detta är ett viktigt arbete.Den väl utbyggda infrastrukturen ger goda förut-sättningar för att nå ut med ett varierat utbud av tea-ter, dans och musik till landets alla delar. Men vimåste ytterligare stimulera den lokala och regionalakulturen. Vi vill ha ett kulturliv för hela Sverige.I årets budget ökade vi stödet till de fria gruppernamed 20 miljoner. Stödet till de regionala teater-, dans-och musikinstitutionerna ökade med samma belopp.Dessa satsningar är speciellt viktiga för kulturen ute ilandet. Det är speciellt glädjande att vi i budgetenockså säkrade ett ökat stöd till Göteborgsoperan.Denna kulturinstitution håller en hög konstnärligkvalitet, och ytterligare medel ger stimulans för enfortsatt god utveckling.Riksteatern och Rikskonserter gör ett viktigt ar-bete för att stimulera den kulturella tillgängligheten.Verksamheterna bidrar till att människor i mångadelar av landet får möjligheter att ta del av teater ochmusik av god kvalitet. Både och Rikskon-serter har haft en gynnsam utveckling. Jag hoppas attderas arbete ska få fortsätta att utvecklas.Herr talman! Vi har i detta betänkande gjort etttillkännagivande om en översyn av orkesterverksam-heten, vilket nämnts av andra talare tidigare här.Detta är ett mycket viktigt initiativ. Utbudet av or-kestermusik är ojämnt fördelat över landet. Finansie-ringen av orkestrarnas regionala verksamhet har ännuinte fått en tillfredsställande lösning, och många or-kestrar är i behov av en mer stabil finansiell bas.Regeringen får nu i uppdrag att utreda, analyseraoch föreslå åtgärder inom orkesterverksamheten.Översynen ska bl.a. innefatta frågor om orkestrarnasspridning över hela landet, om ekonomi, om rekryte-ring av musiker och deras anställningsförhållandensamt om orkestrarnas möjligheter till en långsiktigutveckling. I översynen ska även ingå utfallet avKulturrådets förhandlingar med landstingen omLänsmusikens uppdrag. Det är viktigt att vi nu får tillstånd en översyn för att i ett senare skede kunna för-ändra vad gäller de problem som finns inomorkesterverksamheten.Betänkandet innehåller två reservationer som be-rör nyckelharpan som nationalinstrument.Nyckelharpan har funnits länge i landet och är enviktig del av vårt kulturarv. Nyckelharpan är ett in-strument som vi bör värna och vidareutveckla. Omintresset och engagemanget är stort kan ett instrumentfå status som nationalinstrument i människornasmedvetande. Nyckelharpan verkar i många delar hadet folkliga stöd som gör att människorna börjar be-trakta den som ett nationalinstrument.Men det är inte en fråga för att fatta be-slut om. Jag vill ändå understryka att det står nyckel-harpans vänner fritt att utropa nyckelharpan till natio-nalinstrument.Kristdemokraterna föreslår i en gemensam reser-vation med och att enhandlingsplan för dansens utveckling ska tas fram. Desenaste årens prioriteringar av dans har lett till en heldel förbättringar inom området. Bl.a. annat har vissaregional dansinstitutioner tillkommit, och stödet tillde fria dansgrupperna har ökat. Jag vill även nämnaarbetet med den dansfrämjande verksamheten ihela landet.Men dansen har trots dessa insatser förhållandevissvårt att etablera sig som egen konstform i hela lan-det. Det finns ett behov av att ta ett större grepp omfrågan. Med anledning av detta kommer Kulturde-partementet att arrangera en hearing. Olikaföreträdare inom dansen kommer naturligtvis attmedverka.Dessutom pågår en översyn av statens tjänstepen-sionsåtagande för olika grupper av konstnärer inomteater, musik och dans och hur bestämmelserna kringdessa samverkar med reglerna för den reformeradeallmänna pensionen. Det pågår alltså diskussioneroch översyner, och jag förutsätter att regeringen i ettsenare skede överväger eventuella åtgärder.Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkan-det.(forts. 8 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.7 § FrågestundAnf. 28 TALMANNEN:Nu följer frågestund, och följandestatsråd kommer att delta: kulturminister , utrikesminister , statsrådet , näringsminister ochstatsrådet besvarar såväl allmänpolitiskafrågor som frågor inom sitt eget område. Övriga stats-råd svarar var och en på frågor inom sitt ansvarsom-råde.Utnämningar på kulturområdetAnf. 29 ():Fru talman! Jag har en fråga till kulturministerMarita Ulvskog.I det senaste numret av tidningen tiderkunde man läsa om att den mångåriga traditionen iKulturdepartementet att låta kompetens gå före poli-tiska värderingar vid tillsättandet av chefstjänster nuhar övergivits av kulturministern till förmån för någotsom i artikeln närmast liknas vid en svågerpolitik.Kulturministern talar ofta om maktkoncentrationnär det gäller privata aktörer, men det är inte någotproblem jämfört med det allvarliga i en medvetenpolitisering av kulturen som kulturministern beskyllsför. Inte mindre än sju exempel tas upp i Modernatider på höga befattningar där politiska meriter miss-tänks överstiga personliga meriter.Vad avser kulturministern att göra åt detta?Anf. 30 Kulturminister ():Fru talman! De uppgifter som förekommer i den-na artikel i tider ger en mycket hårt vinkladoch felaktig bild.På område tillsätter vi 40-50 styrelser . Vi eftersträvar en regional sprid-ning, en god sammansättning könsmässigt, att konst-närer och kulturverksamma personer ska vara före-trädda i styrelserna och i någon mån, men i mindremån än tidigare, personer med en politisk färg. Tittarman på fördelningen av den politiska färgen bland defå ledamöter som har en sådan bakgrund är det gans-ka jämnt fördelat mellan borgerliga partier och Soci-aldemokraterna, . 31 ():Fru talman! Kulturministern försöker att vifta bortdessa anklagelser, men jag anser att det är en allvarliganklagelse och ett hot mot det fria kulturlivet. Statligintervention i kulturen är något som brukar känne-teckna mindre fria länder än Sverige.Det allvarliga med kulturministerns experimentmed statlig digital-TV är inte att det blev ett fiasko,utan det är att det kostade en massa pengar och detmotiv som kulturministern drevs av när hon drog igång projektet. Där undrar jag också vilka personersom det handlar.Det är inte något nytt att regeringen låter partibokgå före kompetens. Men det är extra allvarligt när detgäller kulturen. En fri kultur är en förutsättning för ettfritt samhälle, och då avses en kultur som står fri frånstaten.Jag vill fråga om kulturministern kan påstå att vihar en fri kultur när hennes egen sekreterares man, PO , som dessutom har ungefär samma politis-ka uppfattning som kulturministern, ensam får utredafilmpolitiken. Vad säger det om ett land, att man haren filmpolitik? Vad säger det om kulturministern närhennes närmaste medarbetares man får utreda denfrågan?Anf. 32 Kulturminister ():Fru talman! Om lät bli att läsa in-nantill ur sitt manus skulle hon inte kunna säga att jagviftade bort kritiken. Det är helt enkelt helt felaktigapåståenden som görs i Moderna tiders artikel. Denger inte en riktig bild av förhållandena när det gällerutnämningarna på kulturområdet.Vi har i någon mån avpolitiserat detta område.Det finns betydligt färre partipolitiska företrädaresom innehar utredaruppdrag och styrelseuppdraginom denna sektor. Däremot har vi en bättre köns-sammansättning, en något bättre regional spridningoch vi har framför allt sett till att människor som haren särskild kunskap om kultursektorn eller som självaär verksamma som kulturarbetare finns företrädda iinstitutionernas styrelser.Så jag viftar inte bort kritiken, jag avvisar den.Det är en felaktig bild som ges i den artikel som Ka-rin läser ur.Statens andel i SASAnf. 33 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till näringsmi-nistern som berör SAS. SAS ska ju drivas efter mark-nadsmässiga principer, och det är inget fel i det. Mangenomför nu förändringar för att nå en bättre lönsam-het.Finns det då egentligen något motiv till att statenska äga en del av SAS? Är det inte dags att sälja utstatens andel i SAS och satsa de pengarna på bättreinfrastruktur i hela landet?Anf. 34 Näringsminister ():Fru talman! Jag konstaterar bara att det var denborgerliga regeringen som genomförde en avregleringav flygmarknaden. Tanken var helt enkelt att manskulle öppna för konkurrens. SAS verkar på en mark-nad där man konkurrerar. Det är det ena.Det andra är att efter har helaflygindustrin fått det tufft, och det är det som vi nuser effekterna av. Därför läggs en del linjer ned, bådeen del nationella och en del internationella linjer.När det sedan gäller ägandet finns det ingen somhelst koppling till detta. Jag anser att svenska statenfortfarande ska vara delägare i SAS, och staten äger av SAS.Anf. 35 ():Fru talman! En rimlig fortsättning av den om-strukturering där SAS ska fungera på en öppen mark-nad, vilket också jag tycker är riktigt, vore att statenavhänder sig sitt ägande för att få pengar till att byggaupp en infrastruktur som från regionalpolitisk syn-punkt gör att landet får ett bättre kommunikations-system.Är inte det en linje som man nu vid rätt tillfälleborde ta chansen att följa?Anf. 36 Näringsminister ():Fru talman! Om vi skulle avstå från ägandet i SASskulle det ju inte lösgöra resurser på det viset att SASskulle kunna flyga på olönsamma linjer. Vad som kanhända nu - och det tycker jag är positivt - är att detkommer att bli en konkurrens. Andra aktörer kanöppna flyglinjer vilket kan få stor betydelse för regio-nalpolitiken, och detta är en fråga som vi ser över.Centerpartiet är ju det parti som likt oss har sagtnej till att privatisera , trots att den markna-den är avreglerad. Här har vi en parallell, och detfinns inget samband.Utrikesministerns besök i . 37 (fp):Fru talman! Jag har en fråga till utrikesministerAnna Lindh.Iran är ett av världens tuffaste diktaturer som är enteokrati. Det är de religiösa som bestämmer. Presi-denten måste följa det som de religiösa ledarna säger.Nu läser jag i tidningen att har besöktIran. Jag skulle vilja veta vad som kom ut av detbesöket. Vilka möjligheter hade att träffaoppositionella? Det finns en hård kritik från flykting-ar från . De undrar nu vad det är som egentligenhar hänt. Som en markering har ingen utrikesministerbesökt . Varför detta besök?Anf. 38 Utrikesminister ():Fru talman! Det är riktigt att ingen utrikesministerhar besökt . Men det har också hänten del där efter den tidpunkten. Man har fortfarandeett system och ett förtryck som vi tycker är oaccepta-belt. Vad vi kan se är att det finns en reformrö-relse som består av grupper som vill modernisera,förändra och demokratisera . Dit hör t.ex. presi-denten.Vi kan se att det finns religiösa konser-vativa grupper som snarare vill gå i den motsattariktningen.För alla som verkligen vill se reformer i ärdet viktigt att man har kontakter med och besökerIran. Det är också ett skäl till att jag, liksom i principsamtliga andra utrikesministrar i EU, har menat attdet gäller att öka kontakterna med för att stödjareformvännerna i stället för att isolera landet, sombl.a. president var inne på. Vi tror från EU:ssida att det är fel, och vi tror att vi i stället ska ökakontakterna med men kraftfullt fram-hålla behovet av reformer.Anf. 39 (fp):Fru talman! hävdar flyktingar och sådana somär tvungna att leva utanför att det inte går attpåverka ens president , för han är helt i hän-derna på mullorna. Han har ingenting att säga till om.Det är mullorna som styr. Ska man försöka träffa ochprata med någon är det i så fall mullorna, men detfanns det kanske inte möjlighet till eller intresse av.Vad vet jag?Poängen är vilken signal detta ger till dem somlever under denna regim och till dem som lever utan-för landet och som kritiserar utrikesministerns besök.Att utrikesministern var där är en sorts bekräftelse påatt president är accepterad från svensk sida.Det är fel signal, menar dessa personer och jag.Jag vill veta vad som konkret kom ut av mötet.Vilka möjligheter hade utrikesministern att träffaoppositionella som tycker annorlunda?Anf. 40 Utrikesminister ():Fru talman! Jag hade t.ex. ett långt möte framförkameror med en av de kvinnliga parlamentsledamötersom är dömda till fängelse efter att ha kritiserat dereligiösa ledarna. Jag hade ett möte med den talmansom nu försöker stärka och det politiskasystemet på det religiösa systemets bekostnad. Hanstängde det iranska parlamentet, tog alla reformvän-ner med sig ut och sade att man inte skulle öppnaparlamentet förrän andra parlamentsledamöter hadesläppts ur fängelset.För dem som kämpar inifrån för att förändra sys-temet är det naturligtvis ett stort stöd att andra länderkommer dit, betonar hur viktigt deras arbete är ochvisar att man inte accepterar förtryck av olika grupperi Iran.Dessutom hade vi chansen att träffa olika kvinno-grupper. Vi fick också chans till viktiga diskussionernär det t.ex. gäller , där har en heltoacceptabel hållning. Då är det viktigt att vi får möj-lighet att , både för ledningen och för re-formvännerna, presentera en alternativ syn på Mella-nöstern.Utrikesministerns besök i . 41 ():Fru talman! Till skillnad från K-G Biörsmark träf-far jag människor från som uppskattat besöketoch upplever det på det sätt som utrikesministern talarom, dvs. som ett stöd för dem som faktiskt vill hareformer. Min fråga gäller om utrikesministern träf-fade kvinnoorganisationerna. I finns en hel delkvinnoorganisationer om jobbar just för att stärkakvinnors ställning. Hade utrikesministern möjlighetatt träffa också de organisationerna? Att de respekte-ras och uppvaktas av olika ministrar som åker nedbetyder oerhört mycket för dessa organisationer.Anf. 42 Utrikesminister ():Fru talman! Vi träffade de kvinnliga parlamenta-rikerna i går - bl.a. de parlamentariker som systemetutsätter för olika saker.Vi har tagit upp våra krav när det gäller kvinnorsrättigheter och planerar att fortsätta ett samarbete medde kvinnoorganisationer som driver frågan om kvin-nors rättigheter. Det hoppas vi kunna fortsätta medinte bara i utan också, om det går att få möjlighettill utresa, i . Vi hoppas kunna ordna semina-rier med kvinnor från i Sverige.Anf. 43 ():Fru talman! Det var just det jag var ute efter. Ärdet möjligt att bjuda hit kvinnor som jobbar för kvin-nors rättigheter i ? Den fråga jag har fått de se-naste dagarna gäller om man kan ta hit dem för atttillsammans med andra organisationer från Mella-nöstern kanske ordna seminarier eller en konferensom kvinnors ställning i hela Mellanöstern.Jag vill fråga utrikesministern om det går att ord-na en konferens. Jag tror att många kvinnor i Sverigeskulle uppskatta det.Anf. 44 Utrikesminister ():Fru talman! Vi planerar att genomföra en sådankonferens. Hur många vi kan bjuda hit och hur mångasom kan få utresetillstånd och liknande återstår att se,men mitt besök i har onekligen underlättat föross att få de iranska myndigheterna att säga ja till attvi anordnar en konferens och bjuder dessa organisa-tioner till Sverige.Jag skulle också vilja ta två konkreta exempelsom gör att jag tror att gårdagens besök också innebären förbättring för de ungefär 50 000 iranier som bor iSverige. Det finns flera olösta vårdnadstvister när detgäller barn. Vi är nu överens om att vi ska tillsätta engemensam kommitté som ska diskutera lösningar. Vihar också diskuterat hur vi ska kunna underlätta fördem som har anhöriga i som vill komma på be-sök till . De måste få chansen att söka visumför att kunna besöka sina släktingar i Sverige.Detta var framsteg vid sidan av det vi talade ompå kvinnoområdet.Regalskeppet . 45 ():Fru talman! Det pågår en kulturpolitisk debatt ikammaren . Jag tänkte fortsätta den genom attpassa på att ställa en fråga till kulturministern.Om man går ut på stan här i ser manatt det överallt finns affischer där det står "Bota Va-sa". Det är en vänförening som vädjar om pengar föratt kunna rädda vår nationalklenod och ett av våraviktigaste besöksmål, nämligen regalskeppet har utsatts för angrepp som gör att det hållerpå att brytas ned. Om ingeting händer kan hela skep-pet förstöras.Min fråga är helt enkelt om kulturministern görnågonting för att bota Vasa.Anf. 46 Kulturminister ():Fru talman! Till att börja med följer vi från de-partementets sida väldigt noga de initiativ man hartagit inom de museerna, som Vasamuse-et tillhör. Man arbetar på egen hand för att så små-ningom redovisa de behov man kan ha som manbehöver resonera med staten om. Men dit har detsåvitt jag vet inte kommit . Jag kommer naturligtvisatt engagera mig djupt i denna fråga när jag väl blirapostroferad.Anf. 47 ():Fru talman! Tack för det svaret. Om jag har för-stått saken rätt är det mycket akut. Det handlar om ettsvavelsyraangrepp på bultarna. Om de inte byts ut -det är väldigt kostsamt att göra det - kommer skeppetatt brytas ned. Då tycker jag att man kan förvänta sigatt landets kulturminister själv tar en kontakt eller ettinitiativ, om ledning mot förmodan intehar gjort det.Anf. 48 Kulturminister ():Fru talman! Självfallet har departementet haft ettantal kontakter med i denna angelägen-het. Vi har täta kontakter för att få veta hur de under-sökningar som pågår fortskrider. Man håller fortfa-rande på att undersöka omfattningen av skadorna,vilken typ av skador det handlar om och vilken typ avinsatser som behövs. När man hunnit lite längre i sinaundersökningar kommer departementet naturligtvisatt på ett mer handfast sätt bli inblandat i processen.I detta undersökande skede håller vi fortlöpandekontakt. Vi har inga egna åtgärdsplaner. Sådanakommer museet med största sannolikhet att viljaformulera och diskutera med oss.Lastvagnshytter till IsraelAnf. 49 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . har likt en hel värld förfäratsöver den israeliska regimens brutalitet gentemot denpalestinska civilbefolkningen och av regimens kon-sekventa kränkningar av FN:s mänskliga rättigheteroch flera resolutioner.Vi hörde för någon vecka sedan att det från Sveri-ge exporteras lastvagnar från som är förstärktamed pansarplåt och skottsäkert glas. De exporteras tillden israeliska krigsmakten. Det är naturligtvis ettperfekt fordon för att frakta schaktmaskiner som kananvändas för att jämna civila bostäder med marken.Det har kunnat ske därför att de inte är klassade somkrigsmateriel, men man skulle kunna utsätta exportenför en prövning och klassa lastvagnarna som potenti-ellt krigsmateriel.Därför är min fråga till statsrådet om han kommeratt ta något initiativ för att denna typ av export skaprövas enligt de riktlinjer vi har för krigsmaterielex-port.Anf. 50 Statsrådet ():Fru talman! sitter i som har full insyn i de här frågorna, och han ärväl kunnig om hur reglerna ser ut och hur det enskildafallet ser ut. Jag vill därför rätta närhan säger att det exporteras lastbilar från tillIsrael av den här typen. Vad det handlar om är last-bilshytter som exporteras till för att i USAmonteras på lastbilschassin för vidare export.Vi har i ett regelverk som avgränsar vadsom är krigsmateriel i lagens mening. Det är vid-sträckt. Det har utvidgats till att omfatta inte baravapen utan också t.ex. radar och annat som tidigareinte klassades som krigsmateriel. Noggranna under-sökningar som inspektionen har gjort har visat att deti det här fallet inte är karosser, hytter, som i densvenska lagens mening är att klassificera som krigs-materiel.Nu frågar om vi kan ta några initi-ativ till att utvidga detta till att omfatta sådant somkan kallas potentiell krigsmateriel. Vi har i dagkrigsmateriel för strid, alltså vapen. Vi har övrigkrigsmateriel, alltså sådant som radar. föreslårLars en tredje kategori, potentiell krigs-materiel. När jag förstår vad det betyder övervägerjag gärna om det är en bra idé.Anf. 51 ():Fru talman! Jag tror mycket väl att statsrådet för-står vad jag menar, nämligen sådant som kallas fördual use, dvs. att man prövar materiel som kan an-vändas både civilt och militärt enligt de riktlinjer vihar.Jag har varit i kontakt med . Som jag harförstått det är det fullt möjligt för statsrådet att ta ettinitiativ och be inspektionen att se över möjlighetenatt klassa den här typen av lastvagnshytter somkrigsmateriel. Det skulle i så fall ge regeringen enmöjlighet att stoppa export av en produkt som är avstrategisk betydelse för den israeliska regimens krigs-handlingar gentemot det palestinska folket, dvs. omden politiska viljan finns.Anf. 52 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig först välkomna att nu pratar om hytter och inte om lastbilar.Jag har tidigare med företrädare för parti diskuterat möjligheten att utvidga krigs-materielbegreppet, så att man i stället skulle tala omall försäljning till militära inköpare, militära kunder.Man skulle då alltså inte ta sikte på vad det var förmateriel utan ta sikte på vad det var för kund. Men vikom fram till att avvisa den idén.Min åsikt är att vi ska värna ett effektivt och nog-grant kontrollsystem som är ambitiöst och som inne-bär att man kontrollerar i detalj, men då krävs det attdet omfattar kärnan, det centrala, i detta, dvs. vapen,radaranläggningar, stridsledningssystem och sådantsom är direkt relaterat till krigföringen. Om manutvidgar detta till att gälla civila produkter som i ochför sig används av militära kunder blir kontrollområ-det kolossalt vidsträckt. Så många företag och va-rugrupper skulle kunna inkluderas att jag tvivlar påatt jag skulle kunna sköta mitt jobb att kontrollera dethär på ett bra sätt.Man kan alltid ifrågasätta var gränsen exakt skagå, men jag vill varna för att göra det här till en alltförbred och generell sak. Vi ska ha respekt för en snävoch strikt prövning, och den ska vi upprätthålla på ettmycket ortodoxt sätt.Anf. 53 TALMANNEN:Jag vill påminna om enminutersregeln, för att såmånga som möjligt ska kunna komma till tals.Fattigdomen i världenAnf. 54 ():Fru talman! Jag har en fråga som skulle kunnaställas till tre av statsråden, men jag väljer den här gången. Det handlar om målet atthalvera fattigdomen i världen.Det är viktigt att ha en fungerande strategi för attkunna nå de här målen; det är vi säkert överens om.Det ska vara en strategi som fungerar i verkligheten.I dagarna har det kommit en utvärdering avVärldsbankens och Valutafondens lånepolitik. Deutsätts för en svidande kritik. Detta är ingen nyhet.Det har ju framförts stark kritik mot de institutionernaunder . De har i och för sig ändrat inriktningtill en del - det vet jag - men de har använt chockte-rapi. kan man se att detta har haft motsatt effektför många fattiga människor. Det visar också litegrann att åtgärder som egentligen är riktiga inte fun-gerar när de införs snabbt, stelbent och inte förenasmed kunskaper och hänsyn till lokala och mänskligaförhållanden.Jag undrar på vilket sätt statsrådet och regeringenavser att ta lärdom av det här och hur man kan gåvidare.Anf. 55 Statsrådet ():Fru talman! Jag tackar för frågan.Jag konstaterar att åtskilliga av de tankegångarsom har kommit fram i den här utvärderingen redanhar förts fram av bl.a. vår regering, och diskussionenom verksamhet har också kommit attge ett visst resultat.Jag får erinra om att vi tidigare hade en världs-bank som arbetade med s.k. structural adjustment, entyp av politik som är ersatt av fattigdomsbekämp-ning där just fattigdomsbekämpningen med nationellledning har blivit den ledande metoden. Jag menaralltså att redan i stor utsträckning, bl.a.på vårt initiativ, har lyssnat på denna kritik, och jagska i min nästa replik visa att värdet av den här utvär-deringen nog måste anses vara begränsat, med tankepå en del av de åsikter och värderingar som harkommit fram i den.Anf. 56 ():Fru talman! Det kan säkert finnas synpunkter påden här utvärderingen. Jag måste erkänna att jagnaturligtvis inte har studerat den i detalj.