prot · GP0990 · 2002-04-04 00:00:00 — Men det finns några områden där vianser att de föreslagna åtgärderna är otillräckliga. Detgäller särskilt de områden som rör rättssäkerheten förden enskilde samt flyktingars och barns rättigheter.I skrivelsen välkomnar regeringen direktivförslag om att s.k. könsrelate-rad förföljelse samt förföljelse på grund av sexuellläggning ska innefattas i begreppet konventionsflyk-ting. Vidare påpekar regeringen att den kommer attföreslå att den svenska lagstiftningen anpassas tillresultatet av förhandlingarna i ministerrådet.Runtom i världen begås allvarliga brott mot kvin-nors och homosexuellas rättigheter. libe-ralerna har varit pådrivande för att Genèvekonventio-nen bör tolkas vidare, så att förföljelse på grund avkön och sexuell läggning kan leda till flyktingstatus.Ett genomförande av kommissionens förslag i dessnuvarande form vore därför väldigt välkommet.Sverige bör redan innan direktivet antas och im-plementeras - genomförs - i svensk lagstiftning görade nödvändiga förändringar som krävs i lagstiftning-en vad beträffar skyddsregeln om övriga skyddsbehö-vande och dess tillämpningar. Att regeringen villanpassa svensk lagstiftning till resultatet av förhand-lingarna i ministerrådet är ingen garanti för att envidgad tolkning verkligen genomförs. Regeringenförefaller snarare vara beredd att backa på detta om-råde om förhandlingsresultatet i rådet blir annorlundaän vad kommissionen har föreslagit.Fru talman! I utlänningslagen står det med hän-visning till att hänsyn ska tas tillbarnets bästa. Men praxis talar ett annat språk. Por-talparagrafen, med den närmast till intet förpliktigan-de formuleringen om barnets bästa, har visat sig haringa betydelse. Tyvärr visar många fall att hänsyninte tas i tillräckligt hög grad. Ansökningar om uppe-hållstillstånd från barn som varit utsatta för allvarligaövergrepp har avslagits av invand-rarmyndigheterna med motiveringen att det inte harrört sig om systematisk förföljelse.I förarbetena till lagen sägs att kravet om barnetsbästa inte är absolut. Hänsyn till andra viktiga intres-sen, t.ex. samhällets intresse av att reglera invand-ringen, kan leda till att åtgärder som i och för sig inteär förenliga med barnets bästa ändå måste vidtas.Detta är enligt vår liberala mening inte acceptabelt.Hänsynen till barnets bästa måste som regel gå föresamhällets intresse av att reglera invandringen, sär-skilt i de fall där det är uppenbart att barn har varitutsatta för allvarliga övergrepp och därför har medi-cinska vårdbehov.En parlamentarisk utredning bör tillsättas,med uppgift att se över bestämmelserna om barnetsbästa och dessas tillämpning.Fru talman! En utredning är särskilt angelägenmed anledning av den senaste tidens uppmärksam-made fall där ensamma flyktingbarn farit illa. De härproblemen är absolut ingen ny företeelse, utan de harfunnits . Men , och ytterstregeringen, har varit alldeles för passivt och intevidtagit de nödvändiga åtgärder som krävts.Flyktingbarnen vid flyktingsluss hargetts särskild uppmärksamhet. Flera barn ha där för-sökt begå självmord, och det finns också misstankarom prostitution. Det är uppenbart att flera av barnenpå inte har fått den vård som de behöver.Det är också uppenbart att samordningen mellanMigrationsverket och kommunen inte fungerar somden ska.Omhändertagandet av ensamkommande flykting-barn måste förbättras och utgå från barnets bästa.Flyktingbarn ska inte särbehandlas. Vi liberaler anseratt bör ges ett tydligare ansvar ochresurser för att ta hand om de här flyktingbarnen. Viföreslår därför att det i de kommuner där det finnsflyktingförläggningar ska utses en socialsekreteraremed särskilt ansvar för förläggningen och omhänder-tagandet av asylsökande barn. Det kräver också attsamordningen mellan kommunen och Migrationsver-ket förbättras avsevärt. Vi menar att regeringen härsnarast måste återkomma med förslag på hur omhän-dertagandet av ensamma flyktingbarn ska förbättras.Fru talman! I kölvattnet av den 11 septembervidtas runtom i världen kraftfulla åtgärder i kampenmot terrorismen. Den här kampen är och ska vara enmycket prioriterad uppgift inom såväl EU som inomramen för hela det internationella samfundet.Det är av största möjliga vikt att vi samarbetaraktivt länderna emellan för att komma åt terrorgrup-per som hotar det öppna samhällets principer, demo-kratin, rättsstaten och repsekten för de mänskligarättigheterna. Men - och detta är viktigt - kampenmot terrorismen får inte ske på bekostnad av de härprinciperna. Tyvärr behandlar regeringen inte alls denhär problematiken i skrivelsen. Det är särskilt be-klagligt med tanke på att svenska medborgares rätts-säkerhet kommit på undantag i ivern att åstadkommakonkreta resultat i kampen mot terrorismen.Vad jag framför allt syftar på är de tre svenskamedborgare som har hamnat på FN:s sanktionslista,vilket innebär att deras samtliga tillgångar har spärr-ats och att de förhindras att uppbära inkomster för sittoch sina familjers uppehälle. Sanktionerna har alltsåriktats mot tre svenska medborgare utan att de har fåttta del av de anklagelser eller det material som liggertill grund för anklagelserna. De har inte heller någonlegal möjlighet att få beslutet om sanktioner rättsligtprövat. Det står inte i överensstämmelse med princi-perna om rättssäkerhet som är grundläggande för endemokratisk rättsstat. De åtgärder som vidtas i jaktenpå terrorister måste ske under former som är interna-tionellt vedertagna när det gäller respekten för demänskliga rättigheterna. Rädslan för att verka stödjade onda får inte leda till eftergifter som går ut överoskyldiga individer.Fru talman! Avslutningsvis vill jag säga att jag in-stämmer i reservation 8 från Vänstern och Miljöparti-et och som handlar om diskriminering på grund avsexuell läggning. På grund av ett förbiseende frånmig vid behandlingen av denna fråga i utskottet finnsFolkpartiet inte med på denna reservation. Men jagvill till protokollet få antecknat att vi ansluter oss tilldenna reservation.I övrigt står jag naturligtvis bakom de många re-servationerna från i betänkandet, men jagnöjer mig med att yrka bifall till reservation 16 somhandlar just om internationell terrorism.Anf. 81 PER ():Fru talman! Alla företrädare för de olika partiernahär i har fått vara med om tillblivelsen avdenna handlingsplan för mänskliga rättigheter. Vi harutgjort en referensgrupp där vi har kunnat bidra medde olika infallsvinklar och de olika idéer som vi harnär det gäller att utveckla mänskliga rättigheter iSverige.Man kan vara nöjd med denna skrivelse, men baratill viss del förstås. Den är inte så skarp som denskulle ha kunnat vara, långt därifrån. Av den anled-ningen är det flera av oss som har skrivit motioner därvi har påpekat olika saker som vi tycker är särskiltviktiga och som inte har blivit framlyfta i dennahandlingsplan. Det gäller bl.a. utlänningars fri- ochrättigheter. Vi tycker att en uttrycklig hänvisning tillEuropakonventionen skulle kunna införas i 2 kap. 22§ regeringsformen för att understryka den ventil somden aktuella regleringen i nuvarande rättighetskatalogger uttryck för, även om det ändå torde stå klart attEuropakonventionen gäller. Så står det i vår reserva-tion. Det är viktigt att utlänningars fri- och rättigheterstärks så långt som det är möjligt för att minska seg-regationen och öka integrationen i samhället.En annan reservation bygger just på diskrimine-ring på grund av sexuell läggning. Vi tycker att det ärväldigt viktigt att det införs ett förbud i 2 kap. reger-ingsformen mot lagar och andra föreskrifter sommissgynnar någon av skäl som har samband medsexuell läggning.Barnbilagor och barnfrågorna är hjärtefrågor förMiljöpartiet. Det har de varit sedan vår tillblivelse.Jag menar att man skulle kunna foga barnbilagor tillalla budgetar på lokal, regional och nationell nivå.Eftersom vi säger att vi sätter barnen främst ska detinte vara ett argument att det inte blir bra med förmånga bilagor. Det duger inte. Barnen sätter vifrämst. Barnen behöver sin egen bilaga. Det tyckerjag vore en självklarhet. Jag tror att det kommer, mendet tar väl lite tid innan det införs. Det ligger på någotsätt i röret för vad som är självklart med tanke på allapartiers inställning till hur barnen ska hanteras ochvilken vikt de har i vårt samhälle.Då kommer jag också in på det som handlar omde gömda barnen, flyktingbarnen. Det är en fråga somvi har haft särskilda debatter om genom åren, ochflera partier har ställt sig upp och sagt att man ska gede gömda flyktingbarnen amnesti. harvarit ett av dessa partier. Men är jag ensam reser-vant i just denna fråga. Jag menar att vi har en defini-tiv skyldighet mot dessa barn som står över nästanallt annat, och det är att ge dem möjlighet att få fun-gera som barn. Vi har inte rätt att låta dessa ca 500barn finnas gömda i skräck och rädsla. Därför måstevi ge dem uppehållstillstånd. Jag yrkar bifall till re-servation 13.Vi har krävt en ratificering avILO-konventionen 169 om samernas rättigheter. I denutredning som har pågått och avslutats sägs det att vibehöver ratificera denna . ,och många andra länder har gjort det. Jagvar en gång med om att initiera den. Men detta kom-mer aldrig till skott. Tiden håller på att rinna ut, ochregeringen måste ta sitt ansvar.Det gäller också i fråga om kostnaderna för derättegångar som sker mellan markägare och samer omkraven på renbete. Tvisten har pågått , ochrättegångarna kostar massor av pengar. Jag tror attkostnaden är uppe i 15 miljoner. Det är en nationellangelägenhet att dessa problem kan lösas på ett vet-tigt och rimligt sätt. Därför borde staten träda in ochge detta stöd för rättegångarna. Det är oerhört svårtframför allt för samebyarna att klara av denna kost-nad. Och det blir fler rättegångar framöver.Flera har varit inne på rätten till domstolspröv-ning. Både Vänstern och yrkar bifall tillden reservationen, så jag behöver inte göra det. Menjag finns självklart med på den. Det står helt klart attdet som har skett med dessa tre svenskar inte står iöverensstämmelse med rättssäkerheten. Sådant får vihelt enkelt inte acceptera, inte i skenet av mänskligarättigheter och demokratiska rättigheter.Jag har också fogat några särskilda yttranden tillbetänkandet. Ett av dem handlar om kvinnojourerna.Jag är väldigt mån om att lyfta fram dem, och jag vetatt regeringen också gör det. Jag tror att de flestapartier är mycket måna om att utveckla kvinnojourer-na. Vi har sett att de fungerar i storstäderna. Men debehöver finnas även i andra delar av ochspridas över hela landet. De behöver resurser ochkapacitet att hjälpa framför allt invandrarflickorna.De ska aldrig behöva stå och vänta i skräck på att fåhjälp och stöd. är jag hindrad att yrka särskildapengar till detta eftersom vi har en ekonomisk över-enskommelse med Socialdemokraterna och Vänster-partiet, och jag respekterar den. Men jag vill att viframöver ser över om vi inte ska satsa mycket merpengar på dem.Till sist har vi ett särskilt yttrande om minimi-normer för asylrätt. Det tycker jag borde kunna infö-ras. borde i EU arbeta för miniminormer iharmoniseringsdokumenten som värnar om humanitärasylrätt framför att man har harmonisering. Den hu-manitära asylrätten måste stå överst. Där har vi ocksålagt in ett förslag om att ha humanitära visum. Detifrågasätts av en del som menar att visering intehandlar om det. Nej, det gör det inte. Men man kan setill att det handlar om detta. behöver flyktingarhjälp att snabbt komma ifrån det land där de befinnersig för att inte utsättas för tortyr och våld.Anf. 82 () replik:Fru talman! När man lyssnar på Per kanman tro att det finns en motsättning mellan utskotts-majoriteten och reservanterna från ,och när det gäller detta meddomstolsprövning. Men det finns ingen faktisk åsikts-skillnad här, utan det handlar bara om huruvida manska göra ett tillkännagivande till regeringen eller inte.Utskottet skriver att det förutsätts "att regeringenvidtar de åtgärder som behövs i syfte att säkerställarätten till domstolsprövning enligt internationellakonventioner eller följer av EG-rätten". Vad dethandlar om är alltså att tala om detta. Vi har ju sett attregeringen faktiskt har arbetat för att stärka rättssä-kerheten på detta område.Anf. 83 PER () replik:Fru talman! Vad säger är alldelesrätt. Men ofta i sådana här sammanhang när majori-teten förutsätter något utgår vi från att regeringenaktivt arbetar för en sak. Görs inte det och misstänkerman att det inte görs, tvingas man att göra ett tillkän-nagivande bara för att försäkra sig om att det här skagöras.Jag håller med . bordeman kanske inte göra så här. Men i denna fråga, somär så brännande het och så stark, är det mycket viktigtatt vi säger ifrån. Även om vi hoppas att de i reger-ingen faktiskt arbetar så gott de kan måste vi tala omdetta.Anf. 84 () replik:Fru talman! Att i fråga om reservationstänkandetvissa partier framstår som lite finare än andra, fastänvi i grunden har samma uppfattning, tycker jag är litekonstigt.Anf. 85 PER () replik:Fru talman! Jag tycker inte det. I fråga om vissaandra reservationer är det i stället kd som märker utsig eller som vill tala om att man vill ha ett tillkänna-givande där vi andra tycker likadant. Det där fallernog lite olika. Vi får helt enkelt acceptera att det ärså. Jag tror inte alls att och Kristde-mokraterna är emot detta.Anf. 86 (s):Fru talman! Det avslutande replikskiftet visarväldigt tydligt något som också jag tycker att det ärväldigt viktigt att göra kammaren uppmärksam på.Det är nämligen så att utskottet avstyrker motioneroch avstår från att göra tillkännagivanden på väldigtmånga punkter där regeringen i sin skrivelse, i propo-sitioner och på andra sätt har meddelat att man bedri-ver ett intensivt och aktivt målmedvetet arbete. Omsedan somliga partier vill uttrycka sin misstänksam-het genom att göra ett tillkännagivande uttrycker viandra förväntningar genom vårt sätt att hantera frågani utskottets betänkande.Riksdagen välkomnar regeringens skrivelse, somflera talare sagt här . Den nationella handlings-planen för de mänskliga rättigheterna är ett gedigetarbete, och resultatet av många människors engage-mang ligger bakom denna skrivelse. Det gäller dåkartläggning, analyser och intervjuer - ja, allt det somreferensgruppen aktivt har tagit del i.Kring syftet med handlingsplanen finns det enpolitisk uppställning. Det handlar nämligen om attsäkerställa respekten för mänskliga rättigheter, om attöka kunskapen och medvetenheten och om en bättresamordning av arbetet med att främja de mänskligarättigheterna. Faktum är att i ingen av de fyra motio-ner som väckts med anledning av skrivelsen ifråga-sätts syftet, målet eller regeringens metodik i hand-lingsplanen.Som någon talare har sagt finns det olikamarkeringar i motionerna. Partierna lägger tyngd-punkten lite olika och återkommer i flera fall tillkända partikrav, som vi hört och somdebatterats här i kammaren.Det är naturligtvis så, som regeringen skriver, atten handlingsplan i sig inte kan förbättra respekten förmänskliga rättigheter. Nej, för det krävs det olikaverktyg och olika insatser. Det gäller allt, från förbätt-rad lagstiftning i vissa fall till utbildning och en atti-tydförändring. Arbetsområdena är väldigt många:barnens rätt, de funktionshindrades rätt samt motver-kandet av rasism och etnisk diskriminering. Jäm-ställdheten och myndighetsansvaret lyfts också fram.Dessutom gäller det nationella minoriteters situation,diskrimineringsfrågor och de homosexuella och bi-sexuella. Jag skulle kunna stå länge här och räkna uppde olika rubrikerna. Många är högt prioriterade iarbetsplanens beskrivning.Fru talman! Det här är vårt lands allra förstahandlingsplan för mänskliga rättigheter. Den är ettuttryck just för den politiska viljan till en långsiktigsträvan att säkerställa full respekt för de mänskligarättigheterna. Precis före påskuppehållet behandladeshär i kammaren utrikesutskottets betänkande UU18.Där låg tyngdpunkten på arbete med demänskliga rättigheterna på internationell nivå.I dagens KU-betänkande är utgångspunkten för-stås handlingsplanen. Den är inriktad på vad som görseller bör göras på nationell nivå, här hemma i Sveri-ge. Jag vill ta tillfället i akt och säga att i detta betän-kande finns bilagt socialförsäkringsutskottets yttrandetill såväl handlingsplanen som vissa motioner.Jag vill tacka socialförsäkringsutskottet för ettomfattande yttrande som hos oss har kommit att vägaväldigt tungt i vårt arbete. Man har naturligtvis uppe-hållit sig vid sitt kompetensområde - t.ex. de ensam-kommande barnen i asylprocessen. Det är en oerhörtomfattande beskrivning där man återger vad som ärpå gång. På olika fronter är det full fart i den frågan.Migrationsverket, och Kommunför-bundet, ja, alla, har involverats. Bevakningen frånregeringens sida är hög. Frågan måste få en bättrelösning.Jag vill också få sagt att regeringens skrivelse ären mycket bra lägesrapport och faktiskt en kunskaps-bas vad gäller arbete med de mänskligarättigheterna. Det handlar alltså om relationen tillvåra lagar och grundlagar och också om relationen tillde internationella åtaganden och deklarationer som vihar anslutit oss till och som vi är bundna av.Regeringen redovisar sin avsikt t.ex. när det gälleratt stärka kompetensen inom . Manhar ägnat sig åt en hel del självkritik och funnit en radproblem som man vill komma till rätta med. Man harsagt att man återkommande inför ska redo-visa hur arbetet med mänskliga rättigheter fortskrider,så kommer att ha möjlighet attbli uppdaterad och att delta i det här arbetet och i denhär diskussionen. Man har också sagt att man ska geett antal myndigheter i uppdrag att utbilda sin perso-nal om mänskliga rättigheter. Vidare har man åtagitsig att ta fram ett material om mänskliga rättigheteratt användas och spridas runtom i landet till skolor,högskolor, organisationer, föreningar och universitet.Regeringen aviserar flera konkreta åtgärder ochanger att dessa ska vara antingen påbörjade ellerockså vidtagna - dessutom ska det vara möjligt attfölja upp och utvärdera dem - . En nyhandlingsplan kommer också att arbetas fram efter enperiod. Det här är ett långsiktigt fortskridande arbete.Fru talman! Det betänkande som vi nu debatterarhar kommit att bli en ansamling av ett hundratal mo-tionsyrkanden från de senaste årens allmänna mo-tionstider. Av de 24 reservationer som finns i betän-kandet yrkar jag bifall till reservation nr 5 och avslagpå de andra 23 reservationerna. Reservation 5 gällerpunkt 14 i utskottets förslag till beslut som avser etttillkännagivande om en utredning för att undersökaförutsättningarna för att slå samman samtliga ellernågra av de ombudsmän som är underställda reger-ingen. Utskottsmajoriteten i den här frågan anger somskäl för sitt tillkännagivande, och det hörde vi relate-ras ifrån , att man saknade att skulle omfattas av de utredningsdi-rektiv som har fått.Med vår reservation vill vi markera att de olikaombudsmännen har lite olika mandat och uppgift.Barnombudsmannens ställning stärks och effektivise-ras enligt regeringens förslag. Vi reservanter tyckeratt det är utmärkt.Fru talman! Dessutom säger regeringen i proposi-tionen om en förstärkt , som nuligger på bord, att den har för avsikt att itilläggsdirektiven ge utredningen om en sammanhål-len diskrimineringslagstiftning i uppdrag att se överfrågan om ställning. Med detser jag att tillkännagivandet blott och bart blir att slåin en öppen dörr.Övriga punkter, reservationer och ställningstagan-den i betänkandet är i och för sig värda uppmärksam-het i debatten, men de är genomlysta i betänkandetoch har debatterats tidigare.Alltså yrkar jag, fru talman, bifall till reservationnr 5, som innebär avslag på tillkännagivandet på denpunkten, och avslag på övriga reservationer. I övrigtyrkar jag bifall till utskottets förslag.Anf. 87 ()replik:Fru talman! Jag ska koncentrera mig på en av fri-och rättigheterna, som interäknade upp i sin egen rättighetskatalog, nämligenäganderätten. Den är, som vi vet, skyddad i regerings-formen 2:18, men måste vi konstatera attäganderätten i internationellt sett anses ha ensvag ställning i grundlagen. Det står visserligen attden enskildes, eller medborgares, egendom är tryggadmen att den kan tas ifrån honom om det främjar ettangeläget allmänt intresse, och i så fall är han berätti-gad till ersättning. Vidare står det mycket om markoch byggnader, pågående markanvändning och lik-nande. Det kan verka något ålderdomligt. I ett mo-dernt samhälle är äganderätten så mycket mera mång-fasetterad. Vi har alla de immateriella rättigheterna,fordringar och annat, som ofta kan vara mycket vär-defullare än den äganderätt som gäller rentfysiska ting, och det täcks alltså inte in.Då vill jag fråga : Voredet inte rimligt att alla de andra äganderätter som ärså viktiga i ett modernt samhälle som ocksåtäcks in och skyddas av grundlagen?Anf. 88 (s) replik:Fru talman! Nej, det är inte min uppfattning. Jaganser inte att det är motiverat att låta all egendom,både fast och lös, omfattas av grundlagens egendoms-skydd. Bestämmelsen om att den enskilde tillförsäk-ras ersättning för hela förlusten skulle inte enligt minmening vara helt rättvisande med hänsyn till att detfinns s.k. förväntningsvärden osv. Det finns inte en-ligt utskottsmajoritetens mening skäl att ge ägande-rätten samma skydd mot begränsningar som det somgäller för de s.k. politiska rättigheterna.Vi har olika uppfattning, och jag, avideologiska och kanske också av andra skäl. Minmening är att vi har ett bra skydd för äganderätten ivårt land.Anf. 89 ()replik:Fru talman! Jag får konstatera att vi har olika,kanske ideologiskt grundad, syn. Det gör mig liteorolig om majoritetens företrädare här inte tycker attäganderätten är en viktig och fundamental rättighetsom ska skyddas i grundlag. kan man säga att endel av de andra rättigheterna är skyddade på annatsätt genom vanlig lagstiftning, men enligt svenskuppfattning ska väl grundlagen ändå återspegla deverkliga förhållandena. Har vi alltså ett skydd förimmateriella rättigheter, fordringar och annat, som ärmarkerat i vanlig lag så vore det rimligt att det ocksåfunnes med i grundlagen, om man tycker att grundla-gen ska återspegla verkligheten, vilket är en mycketvanlig uppfattning. En annan möjlighet vore natur-ligtvis att inkorporera somsvensk grundlag, den är ju redan inkorporerad somvanlig lag. Men det blir en lite underlig diskrepansmellan fri- och rättigheterna i regeringsformens andrakapitel och rättigheterna som de beskrivs i , som är en vanlig lag och inte engrundlag. I finns nämligen deimmateriella rättigheterna berörda på ett annat sätt äni den svenska grundlagen.Anf. 90 (s) replik:Fru talman! Jag vill rätta har inte sagt att äganderättsfrågorna inte är vikti-ga. De är naturligtvis viktiga. Det är också viktigt attäganderätten har ett rimligt och adekvat skydd, vilketjag menar att äganderätten i har med de re-gelverk som finns när det gäller ersättningsregler osv.Nils sade i sitt anförande att För-fattningsutredning inte löste den här frågan. Nej,därför att det där framkom med all tydlighet att vihade olika utgångspunkter. Vi var måna om att er-sättningsreglerna skulle framstå som så tydliga ochschysta som möjligt i det sammanhanget, medan NilsFredriks partiföreträdare och flera andra i utredningenvisade att vi stod väldigt långt ifrån varandra och helatiden ville flytta fram och stärka äganderättens ställ-ning i , alltså inte alls utgående från det somvar direktivet för utredningen.Anf. 91 ()replik:Fru talman! Jag vill först säga att det är beklagligtatt de tillkännagivanden som gör till re-geringen inte automatiskt leder till att regeringenomgående verkställer detta, utan man kan ändra ochskjuta på det. Det är tydligen upp till regeringensgodtycke hur man vill göra med tillkännagivanden.Det tycker jag är fel, och det vill jag inledningsvisframföra.Sedan vill jag ställa en fråga till med anledning av det som jag sade om demänskliga rättigheterna för de tre svenskar av soma-lisk härkomst som har fått sina tillgångar frysta därföratt de finns uppsatta på FN:s lista över misstänktaterrorister.