prot · GP0985 · 2002-03-20 00:00:00 — Vi får möjlighet att diskuteradessa frågor mer ingående och konkret då förslagenfrån läggs fram och dåpropositionen läggs fram.Även om vi är rastlösa och gärna vill att detta skagå fort är det viktigt att det blir rätt. Det är rätt att vitar oss tiden.Anf. 125 () replik:Fru talman! av eleverna som lämnar gymna-siet har inte grundläggande behörighet till universitetoch högskola, . Det är varjeår! Vi kan konstatera att inte gerdem några besked.Det kan vara på sin plats att jag tydliggör fråganfrån alla de eleverna: Vad tänker ni göra?Anf. 126 () re-plik:Fru talman! Jag gör mig inte så viktig att jag troratt jag och mitt parti här i kammaren kan genomföraförändringar så att elever kan komma inpå högskolan. Det är arbetet i skolorna som gör skill-naden. Det arbetet avstannar inte arbete pågår. Det är snarare tvärtom.Vi har i kommitténs arbete mycket kontakt medolika skolor i landet. Vi för diskussionen om utveck-lingen av skolan. Det är ingen i skolorna som inte ärmedveten om problemet. De jobbar aktivt varje dagför att förändra situationen.Jag tror inte alls att tiden står still och att det intehänder någonting. Jag vet att det händer jättemycket iskolorna. Jag tror att det med hjälp av förslagen frånutredningen går att underlätta en hel del. Vi harkommit fram till att mycket kan göras . Vibehöver bara peka på dessa saker och lyfta fram dem.Det kan göras mycket under tiden.Anf. 127 () replik:Fru talman! Jag tror inte att det räcker med att pe-ka på det som finns , som . Jag tror att det mer handlar om konkreta för-slag. Gymnasieskolan väntar på de förslagen. harman väntat i tre år.Agneta säger att det inte är riktigt attdiskutera detta . Man ska avvakta utredningen,trots den situation som råder, trots de möjligheter somfinns.Det är helt korrekt att det är arbetet i skolorna somgör skillnaden. Det är vi helt överens om. Men dethandlar också om vilka förutsättningar som ger skolorna. Det är det den här diskussionenska handla om. Det är där vi måste vara konkreta. Dågår det inte att gömma frågorna i de utredningar somni så gärna hänvisar till hela tiden.Anf. 128 () re-plik:Fru talman! Det är inte tal om att vi gömmer någ-ra frågor i en utredning. Den moderate representantenkan väl berätta vad vi sysslar med. Vi för en seriösdiskussion och tar de här frågorna på allvar. Mångasaker är väldigt komplicerade och det gäller atthandla rätt.Det är också viktigt att ha respekt för att det pågåren utredning. I annat fall skulle vi inte ha någon ut-redning över huvud taget utan alla skulle fritt förafram sina förslag.Tanken med utredningen är naturligtvis att vieventuellt ska kunna prata ihop oss. Men den ambi-tionen kanske inte finns i andra partier.Anf. 129 () replik:Fru talman! Jag tänker ställa en ganska snabb ochkort fråga om lärlingsutbildningen. Den är nu enförsöksverksamhet. Vad tycker Socialdemokraternaska ske med den framöver? Tycker de att det är enbra idé? Ska vi verkställa den eller lägga den åt si-dan?Anf. 130 () re-plik:Fru talman! Jag tyckte att det var bra att man ladeut en försöksverksamhet, men jag var besviken överatt den fick så lite gensvar. Sedan har man hela tidenförändrat förutsättningarna för den utifrån vad manunder försöksperiodens gång har tyckt behövde juste-ras. Man förlängde den för att få ett fullödigare re-sultat att utgå från när den ska formas för framtiden.Det är alltså en fråga som vi behandlar i Gymnasie-kommittén.Lärlingsutbildning är en bra metod, och vi kom-mer att behandla frågan seriöst i Gymnasiekommit-tén.Anf. 131 () replik:Fru talman! Det är bra att tyckeratt lärlingsutbildningen är bra. Jag tror också på denidén. säger att försöksverksamheten fått sådåligt gensvar. Det är inte så konstigt. Färre än 100elever valde att försöka gå den utbild-ningen. Man tillsatte inga direkta resurser till för-söksverksamheten, och man såg inte till att det fannsnågra direkta riktlinjer eller principer att arbeta efter.Om det inte finns några resurser eller möjligheter ärdet klart att man kan fråga sig vilka skolor som harråd att betala ett företag för att ta emot en elev och attgenomföra utbildningen på ett bra sätt. Det viktiga äratt bestämma sig och säga: Detta anser vi vara en bragrund, och ska vi försöka utveckla det.Nu säger regeringen att man ska försöka ha denhär försöksverksamheten utan någon deadline. Detgör att intresset hos företag och andra minskar efter-som man inte tror att det finns något intresse frånregeringens sida.Anf. 132 () re-plik:Fru talman! Jag sade också att det var väldigt då-ligt gensvar i första omgången. har man justeratutbildningen och gett den andra incitament. Därmedhar man möjlighet att se om detta förändrat situatio-nen och om man ska göra ytterligare justeringar innanman slutgiltigt bestämmer sig. Jag tycker att det hadevarit värre om man inte hade gett de andra incita-menten och i stället fattat beslutet utan något riktigtunderlag.Anf. 133 () replik:Fru talman! Det bollas med en hel del siffror. Vihörde att går ut gymnasieskolanutan att ha nått upp till dess mål. Om man tittar på enårskull efter att de började gymnasiet ser manatt inte har nått upp till gymnasieskolans målom man räknar med dem som har hoppat av eftervägen. Den andelen har stigit de senaste tre fyra åren.När den nya gymnasieskolan infördes i början av90-talet gick i gymnasiet. I verklighetenär det alltså fortfarande bara som nårupp till de mål man har. Därför hade det varit intres-sant att i en sådan här diskussion få höra någon kom-mentar från . Är det fel på målenoch på sättet att arbeta? Är det fel på ?Var ska vi göra insatser? av en årskull som intenår upp till gymnasieskolans mål är väldigt mycket.Jag tror att detta mycket sammanhänger med att manslussas vidare från utan att ha riktigakunskaper.Agneta tog upp att ut-vecklas till att bli en treämnesskola. Därför blir minandra fråga: Vilka slutsatser drar hon av det? Är detmeningen att, som har föreslagit, ta bortkravet på godkänt i de tre ämnena svenska, engelskaoch matte, eller är det frågan om att införa krav pågodkänt i flera ämnen? Det är viktigt att få veta omSocialdemokraterna diskuterar att ta bort Godkänd-kravet för att komma in på gymnasieskolan.Anf. 134 () re-plik:Fru talman! , som sitter med i , vet hur vi diskuterar när det gäller denhär frågan, att vi upplever det som ett stort bekymmeroch funderar hur vi ska komma till rätta med det här.Jag tycker att det är att visa respekt för utredningenatt inte gå ut och prata om det som kanvara kärnfrågan. Det kanske är bättre att närvarande i när vi diskuterardet så att vi kan utbyta idéer där, där de hör hemma.Anf. 135 () replik:Fru talman! Jag brukar vara närvarande i . Det var som tog uppdetta problem med att är på väg att bli entreämnesskola. Då tycker jag att man kan begära attfå någon form av kommentar om vad menar med att ta upp det i kammare.Agneta säger att det är problem medtreämnesskolan. Hur ska jag tolka det? Hur ska desom lyssnar tolka det? I vilken riktning diskuterarSocialdemokraterna att man ska gå? Ska man avskaf-fa kravet på godkänt för att komma in i gymnasie-skolan, eller ska man inte göra det?Min övergripande fråga från förra repliken stårkvar. Om av en årskull inte når upp till gymna-sieskolans mål måste vi väl förvänta oss lite merdiskussion om vad vi ska ändra på och vad vi skaförbättra, om målen och uppläggningen i grundsko-lan. är en väldigt hög andel.Anf. 136 () re-plik:Fru talman! Det krävs självfallet åtgärder, som jagtidigare sade, i form av både resurser och andra sättatt jobba, t.ex. att ta med eleverna. Jag sade att det härproblemet inte innebär att vi ska sänka kraven, ochdet är väl ett tydligt besked. Jag tänker inte vara medom att sortera människor i A- och B-lag, utan jag villjobba för att vi ska lyfta fram alla och ha alla med.Det kräver en stor insats, och det är en stor utmaning,och den tänker vi socialdemokrater anta.Anf. 137 ()replik:Fru talman! Jag håller med ifråga om en skola för alla. Jag håller också med omatt kunskapskraven inte ska sänkas - kunskapen ärjätteviktig. Men hur ska det ske?Om vi nu har kravet på grundläggande högskole-behörighet för alla från början innebär det att vi sorte-rar ut ungdomar från början. Likvärdiga möjligheterkan vi ge alla ungdomar. Men det får inte sättas lik-hetstecken mellan likvärdiga och lika, så att alla skaläsa precis samma sak och komma lika långt. Det blirett kollektivt tänkande.Vi kristdemokrater talar mycket om förvaltarskap.Om man har de pengar som en elev ska ha går enbudbärare med dem. Då handlar det om hur manskickar pengarna. Gör man det utan krav? Gör mandet passivt? Gör man det kollektivt? Gör man detmed för höga krav? Vi vet att vissa elever behövermer än andra, och det ställer vi upp på - det måstevara så. Men eleven måste få tid att ta emot, få tid attbli mottagare av resurserna, så att han eller hon harmöjlighet att gå vidare.Då undrar jag: Kommer att göranågon sorts uppföljning eller utvärdering av de resur-ser som har gått till det individuella programmetför att se vad de har lett till? Har ungdomarna kunnatta emot dem, förvalta dem och göra någonting avdem? Eller tänker vi så kollektivt i fråga om vadresurserna ska leda till att ungdomarna inte orkar taemot dem?Anf. 138 () re-plik:Fru talman! pratar om har olika resurser i utgångsläget. Det är då vik-tigt att man ger stöd så att man kan förädla dengrundresurs som finns. Det är där som jag ser denstora bristen.Det pådyvlas ibland socialdemokratin att manvärnar om att det ska vara lika. Jag värnar om rättvi-san, och när det gäller rättvisan ser det väldigt olikaut. Vissa ska ha mer, och andra ska ha mindre. Dethandlar ju om att ge alla goda förutsättningar för attde ska nå så långt de kan utifrån sin förmåga.Jag tror att det handlar om tidsanvändningen, mendet handlar också om intensiteten under den tiden.Det är inte bara fråga om att man får ett visst antaltimmar. Det är också fråga om vilken kvalitet det ärunder . Sedan handlar det om resurser ochmer tid. Vi tar olika på oss för att lära ossolika saker. Det beror också på om jag är intresseradeller inte. Motivationen spelar en oerhörd roll.Jag tror att det finns många olika sätt att jobba föratt så många som möjligt ska kunna nå väldigt långt.Anf. 139 ()replik:Fru talman! Då tror jagegentligen att det vore bättre om Socialdemokraternalyckades släppa de här kraven på grundläggandebehörighet. De är utsorterande från början. I ställetskulle vi arbeta på att forma en gymnasieexamen somkan vara olika för högskola, yrkeshögskola eller ar-betslivet. Då skulle vi också stärka ungdomarnassjälvförtroende, och de får då ett dokument på denkunskap som de har.Anf. 140 () re-plik:Fru talman! Jag vill understryka att jag vill geungdomarna förutsättningar att välja den väg som devill gå. Vill de gå på ett yrkesförberedande programsom ger dem behörighet till högskolan ska de få göradet.Jag tycker att det känns lite jobbigt att det hela ti-den pratas om att det är elever som går på yrkesförbe-redande program som inte har de här förutsättningar-na. Det tycker jag är en generalisering som inte ärkorrekt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §. )10 § Konsumenträttsliga frågorFöredrogslagutskottets betänkande 2001/02:LU16Konsumenträttsliga frågor.Anf. 141 ():Fru talman! I har vi en konsumentlagstift-ning som i många avseenden skapar ett bra rättsligtskydd för konsumenterna. Dessutom ger lagstiftning-en tydliga spelregler för näringsidkarna. Men detfinns anledning att stärka konsumenternas möjlighe-ter att hävda sina rättigheter även i IT-världen. Dethär är inte minst viktigt i en samhällsutveckling där viser marknadsföring i nya former, som via elektroniskpost. Spam, som är det engelska uttrycket förskräpreklam i form av massutskick av elektroniskpost, är en helt ny form av direktreklam som harblivit ett växande problem, även internationellt.America On , som är en av de större ameri-kanska Internetoperatörerna men som också har verk-samhet i , uppger att av de 15 miljo-ner e-postmeddelanden som de hanterar ärspam, och ungefär hälften av dessa, alltså 3 miljoner,är reklamerbjudanden om pornografi, om lotter ellerom att man ska bli rik eller vacker.När regeringen överlämnade pro-positionen om obeställd reklam till visadedet sig till mångas förvåning - inte minst Vänsterpar-tiets, eftersom vi hade fått en annan uppfattning initi-alt - att regeringen hade valt den s.k. opt out-lösningen, dvs. att konsumenterna måste anmäla omde inte vill ha viss reklam. Lagen villkorades med attdet skulle upprättas ett spärregister som man skullekunna anmäla sig till om man inte ville ha viss re-klam, och fick regeringens uppdragatt utreda frågan. har det visat sig att det inte ärmöjligt att införa ett sådant register - det skulle intevara effektivt - och lagen har varit i kraft . Dettycker jag är bristande respekt för alla konsumentersom inte vill ha oönskad reklam på sina dataskärmar.Vänsterpartiet var emot det här förslaget, liksomhela konsumentrörelsen, inklusive Konsumentverket.Nu kommer snart med ett förslagom att det är opt in-lösningen som ska gälla i helaunionen. Jag får väl tacka EU för den draghjälpen.Vad jag kan förstå kommer regeringen att stödjaförslaget. Det är rent märkligt att det är en sådanundfallenhet gentemot EU. Vi var faktiskt flera parti-er i riksdag som var emot opt out-lösningen.Även flera socialdemokratiska riksdagsledamöter vardet, men det hjälpte inte den gången. Vi vill inte hareklam i våra datorer från Sunes Livs om extrapris påleverpastej. Låt åtminstone datorn få vara en reklam-fri zon! Anledningen till att vi nu reserverar oss tillförmån för de motioner där man kräver opt in-lösningen är att vi inte litar på regeringen fullt ut iden här frågan. Jag yrkar alltså bifall till reservationnr 5.I det här betänkandet har lagutskottet behandlat ettantal motioner som rör könsdiskriminerande reklam.Den frågan har varit uppe ,och det finns egentligen ingen som helst tvekan omvar utskottet står i den frågan. Ett enigt utskott anseratt reklam med inslag av diskriminering, i vilkenform den än må vara, är fullständigt oacceptabelt.Men ett förbud kräver en grundlagsändring somskulle innebära inskränkningar i tryckfrihetens ochyttrandefrihetens grundvalar, och det är inte utskottetberett att göra. Det måste blir en sistahandslösning,men det kan naturligtvis heller inte uteslutas.Vänsterpartiet har i en motion begärt att regering-en ska ta initiativ till en dialog med Näringslivetsetiska råd mot könsdiskriminerande reklam i syfte attfå en breddad sammansättning i rådet. Jag tänker migatt representanter för konsumentrörelsen och kvinno-organisationer skulle kunna bidra med sin kompetensi de här frågorna. Ett annat syfte är att förmå rådet attoffentliggöra alla sina avgöranden, alltså även ären-den som har friats av rådet. I vår motion, fru talman,ifrågasatte vi om tar sina uppgifter på allvar.Det var väldigt slarvigt av oss. vet vi bättre efterett seminarium som anordnade här iriksdagen om könsdiskriminerande reklam. Jag tyckeratt det är väldigt viktigt att få detta sagt. Rådet harockså uttalat att man gärna ser konsumentrörelsensom representant i rådet, men konsumentrörelsen haravböjt eftersom man inte anser sig ha resurser till det.Det är också en sak som regeringen kanske bör tänkapå. Faktum kvarstår nämligen: Många kvinnor ochmän känner sig kränkta av den könsdiskriminerandereklamen. Dessutom har reklamen blivit alltmer sex-ualiserad. Men det gäller kanske också för oss kon-sumenter att använda oss av vår konsumentmakt.Själv skulle jag aldrig drömma om att köpa underklä-der av en viss firma som har stora af-fischkampanjer. Jag tror att alla vet vilket företag jagmenar.Vänsterpartiet har också en reservation till förmånför en v-motion där man är kritisk mot den kredit-prövning som gör i samband med att telefona-bonnemang tecknas. Det slår väldigt hårt mot deinvandrare som har fått uppehållstillstånd häri landet. Det är i praktiken omöjligt för dem att skaffasig en egen telefon. Vi anser att regeringen ska ut-nyttja sitt ägarinflytande i för att försöka åstad-komma ändrade rutiner.Vänsterpartiet vill också att regeringen ser övernuvarande lagstiftning om borgensåtagande. Jag ärglad över den välvilliga behandling som motionen harfått av utskottets ledamöter, för det är inte acceptabeltatt borgen krävs mer eller mindre slentrianmässigt.Från den allmänna motionstiden har utskottet ock-så behandlat en motion som rör krigsleksaker. Jagkan inte avhålla mig från att berätta att jag hade för-månen att få delta under Ungdomsriksdagen i fredags.Där behandlades också en motion om krigsleksaker.Det var gymnasium som ville att krigslek-saker skulle varningsmärkas. Det blev en väldigtengagerad och intressant debatt i utskottet, och när vikom fram till votering i utskottet visade det sig att 14elever var för en märkning. 2 elever var emot, och 5avstod från att rösta. Jag tycker att det är intressant attse att framtidens makthavare vill varningsmärkakrigsleksaker, men det framkom också att vi somföräldrar har ett stort ansvar när vi köper den härtypen av leksaker.Fru talman! Jag står naturligtvis bakom samtligaVänsterpartiets reservationer men väljer, som sagt, attenbart yrka bifall till reservation nr 5.Anf. 142 ():Fru talman! Ärade åhörare och ledamöter! harvi ytterligare en debatt i konsumenträttsliga frågor.LU16 är ett motionsbetänkande. En del motioner ärfrån och en del från höstens motionsperiod.Vi moderater har flera motioner som i huvudsakberör den nya tekniken för köpenskap, såväl i när-miljö som över hela världen. Jag vill redan nu yrkabifall till reservation nr 1. Vi står naturligtvis bakomvåra andra reservationer, men för tids vinnande yrkarjag inte bifall till dem. Det går då förhoppningsvisfortare vid voteringen.Vad först gäller distansavtalsdirektivet vill jagpåminna kammarens ledamöter om att vi är mycketkritiska till detta och att vi motsatte oss distansav-talslagen. Direktivet och lagen är både gammaldagsoch krångliga. Våra farhågor kring den föreslagnalagstiftningen har besannats. Jag är rädd att vikommer att bli över hövan sannspådda i framtiden.Det försprång som hade och den tillväxtpo-tential som finns i e-handeln riskar nu att gå förlora-de.Varken köpare, som ju konsumenterna är, eller e-handelsföretag, dvs. säljarna, är nöjda med den nuva-rande ordningen. Vi vill att regeringen omgående iEU tar initiativ till en förändring av detta direktiv såatt det blir modernare och mer ändamålsenligt för allainblandade.I väntan på detta måste regeringen vidta sådanaförändringar i distansavtalslagen som kan göras inomramen för direktivet för att åstadkomma förenklingari stället för krångel och hinder för handel. Regelver-ket måste vara förutsägbart och rättssäkert.Vi kan inte ha strängare eller krångligare lagstift-ning än den som finns i omgivande länder. Nationellasärlösningar inverkar menligt på konkurrensen och ärockså till men för svenska köpare. Handeln på Inter-net går framåt, trots det massiva motarbetandet ochde hinder på vägen som regeringen har staplat upp.Uttrycket "det kunde gå bättre" är en underdrift.De höga kraven på information från näringsidka-rens sida, lagens tillämplighet på auktioner och kon-sumentens ångerrätt kan se bra ut på papperet, men deär hinder för såväl svenska företag som svensk handelutomlands och begränsar svenska köpares möjligheteratt handla billigt på en stor marknad.Konsumentverket har fått regeringens uppdragatt göra en utvärdering av distansavtalsdirektivet.Risken är stor att man koncentrerar sig på konsu-menternas ovana att handla på nätet och överdriverriskerna för endast en part.Detta område är också viktigt för svenskt närings-liv, svensk export och svenska varor och för Sverigesom nation. Uppdraget att göra en utvärdering bordegå till flera, t.ex. Konkurrensverket.Vi måste ha ett system som skyddar yttrandefri-heten som det skapar rättssäkerhet för till-handahållare av Internettjänster och för användare.S.k. notice-and-take-down-procedurer är ett använd-bart medel för att skydda yttrandefriheten och skaparättssäkerhet. Detta sker genom tydliga definitionerav vem som har rätt att begära att ett visst material tasned samt möjligheter för den som publicerat materi-alet att hävda sin rätt. Mellanhanden har därmedfullgjort sina skyldigheter avseende materialet, medanfrågan om materialets laglighet får avgöras i domstol- ett effektivt medel för att ta bort otillåtet materialfrån Internet.Även i våra nordiska grannländer diskuteras in-förseln av sådana regler. I har man föreslagitdetta system i ett utkast till lag om elektronisk handel.Sverige bör allvarligt överväga fördelarna med dettasystem.Det är, tycker vi, angeläget att operatörerna slip-per straffansvar för det material som de hanterar. Detleder till en ohållbar situation för svenska operatörer,som missgynnas i förhållande till utländska.Regeringen måste anstränga sig för att människorska kunna få tilltro till e-handel och kunna lita på atttransaktionerna kommer till stånd på ett säkert sätt.Både köpare och säljare ska kunna lita på den digitalatekniken och uppleva den lika säker som de traditio-nella sätten att ingå avtal.Handel är handel, oavsett vilka metoder parternaväljer för att mötas och kommunicera, betala ochleverera produkter. Därför får inte elektronisk handelsärskiljas från annan handel i lagstiftningshänseende.I telefonens barndom kunde det nog hända attmänniskor inte litade på den nya tekniken. var det tryggaste sättet att säkra ett avtal attskaka hand. Så är det inte . Om vi endastskulle handla med dem som vi når att skaka hand medskulle köpenskapen vara i utdöende och vi skulle fågå tillbaka till gamla tiders försörjningsmöjlighetermed självhushåll.Nu är avstånden långa och sätten många att köpaoch sälja. Det har lett till en fantastisk välfärd imånga delar av världen. Hur länge ska vi i ,som ju är ett föregångsland, vänta på att få en e-handel som fungerar? Omvärlden springer i kapp oss.Fru talman! har den högsta andelen Inter-netuppkopplade hushåll i världen. Vi har stora möj-ligheter att behålla vår tätposition och leda resten avvärlden in i informationssamhället. Det vore olyckligtom vi bromsade detta genom att tala omden stackars olyckliga konsumenten, vilket inte ärsant. De flesta konsumenter är vakna, intresserade,prismedvetna och självständiga. Vi kan inte definieraett helt folk som svaga och naiva människor som skavägledas och styras av duktiga politiker eller politisktstyrda organisationer och myndigheter.Det finns förvisso människor som är ovana, oeko-nomiska och naiva. Vi skulle kunna ge dem var sinstjärnadvokat för de summor som man lägger ned föratt sätta alla svenskar under offentlig förmyndare.Snälla - släpp det krampaktiga taget om svenskarna!Det måste finnas bättre sätt att hjälpa dem som avolika anledningar har svårigheter att ta till sig infor-mation eller att hushålla med sina medel.All försening jämfört med vår omvärld bromsarsvenskt näringslivs möjligheter att sälja utomlandsoch förmenar svenska konsumenter möjligheten attvälja på en större marknad. Man skulle kunna tala omhandelshinder i detta sammanhang, när man gör spe-cialregler för bara svenska affärskontrahenter. Atthandla mer med andra länder, t.ex. som harprodukter att sälja, skulle också medverka till ettblomstrande näringsliv och en positiv utveckling förinvånarna i dessa länder. Det vore bättre än bidrag.Släpp fångarna loss, skulle man vilja utbrista ensådan här vacker dag. handlar det inte om fångarutan om köpare och säljare. Släpp köpenskapen frimed lagar som gör handeln förutsägbar och med etträttssystem som beivrar brott och oetiskt beteende!Det går och måste gå om ska hävda sig ivärlden med sina produkter och om svenska köpareska hitta en stor marknad att handla i, för prisets,kvalitetens och mångfaldens skull.Fru talman! Jag hade förmånen att få delta ilandsbygdsriksdagen i . Där fanns enmässa som visade och sålde produkter från bygden.Tänk om de människor som saluförde sina produkterdär också skulle ha kunnat visa dem för resten avvärlden!