prot · GP0951 · 2002-01-15 00:00:00 — Utredningen ska hautgångspunkt i konsumentperspektivet.Jag vill också här något beröra de stora störningarsom drabbade tågtrafiken under jul- och nyårshelgen.Jag anser att det är oacceptabelt att resenärerna intekunnat lita på tågtrafiken under storhelgerna, då dethar varit mycket resande.Därför kallade jag till mig ledningenför , , Tåg i Bergslagen och Tågkompa-niet för att informera mig om störningarna och vadsom kan göras för att undvika upprepningar.Den diskussion vi förde visar att de allvarligastebristerna har gällt informationen till resenärerna,snöröjningen, jourberedskapen och möjligheten att fåfordonen reparerade. Jag uppdrog åt , somhar ett övergripande ansvar för järnvägssystemet, atttillsammans med operatörerna återkomma med för-slag till åtgärder för att förhindra att liknande problemuppstår igen. Denna redovisning ska lämnas senastden 15 februari.Anf. 82 HANS ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka BjörnRosengren för svaret på interpellationen. Det kännsbra att är väl medveten om de pro-blem som finns och tar dem på allvar.Tågtrafiken på Ostkustbanan har under lång tidvarit drabbad av förseningar. Särskilt tydligt har vimärkt det under denna vinter och ,då det har varit vanligare att tågen har varitförsenade än att de har kommit i tid.Det är också riktigt, som näringsministern säger,att det finns många olika faktorer bakom förseningar-na. En del av förseningarna har berott på väderför-hållanden. Det kan naturligtvis bli sådant väder atttrafiken inte kan fungera. Men ingen kan väl ändåtycka att det är rimligt att tågtrafiken ska sluta funge-ra vid tämligen normalt vinterväder, som faktiskt harvarit fallet i vinter.Man brukar säga att väl fungerande kommunika-tioner är en grundförutsättning för att uppnå en posi-tiv utveckling i en region. Etableringen av snabb-tågstrafiken på Ostkustbanan har också haft en myck-et positiv betydelse för utvecklingen i länen längsbanan - inte minst i mitt län Västernorrland.Möjligheterna till arbetspendling har förbättratsavsevärt, och resandet har ökat kraftigt. Den tätasnabbtågstrafiken har inneburit en rejäl förbättringbåde för näringslivet och för medborgarna i regionen.Det är därför det är så förödande att vi efter någraår av utveckling och framåtskridande på detta områdefår en situation där trafiken försämras på ett allvarligtsätt.För att komma till rätta med dessa ideliga förse-ningar minskar nu SJ trafikutbudet och förlängerrestiderna. Det är naturligtvis möjligt att det är nöd-vändigt just , men det är ändå väldigt svårt att ac-ceptera att man sänker ambitionsnivån när man upp-täcker att man inte lyckas nå sina mål.Jag tycker att det är bra att kommunikationsmi-nistern kallat till sig berörda aktörer inom järnvägs-sektorn och gett i uppdrag att tillsammansmed tågoperatörerna komma med förslag till hur manska undvika att liknande problem uppstår igen. För-hoppningsvis kan man få trafiken att fungera mycketbättre genom bättre samarbete mellan de inblandadeaktörerna och genom att de olika aktörerna får bättreordning i sina organisationer, så att de fungerar bättre.Även om man lyckas med det är det med all sä-kerhet inte tillräckligt. Det grundläggande problemetnär det gäller Ostkustbanan är ändå kapacitetsbristen.Den kraftiga trafikökning som vi redan haft och somförväntas fortsätta gör att detkommer att behövas dubbelspår på hela sträckan. Ensådan satsning är nödvändig, men det tar naturligtvistid, och det behövs omedelbara åtgärder för att ta bortde värsta flaskhalsarna på sträckan.Jag vill därför fråga kommunikationsministern omhan är beredd att verka för att de nödvändiga kapaci-tetshöjande åtgärderna på Ostkustbanan kommer tillstånd möjligt, så att vi kan få en väl fungeran-de tågtrafik på Ostkustbanan.Anf. 83 ():Herr talman! Jag vill gärna delta i debatten efter-som jag är engagerad i trafikfrågorna och också varmed i en interpellationsdebatt med statsrådet på precis samma tema. Då vardet och jag som debatterade mednäringsministern om läget längs Ostkustbanan.Då försäkrade näringsministern att han förde endialog med berörda aktörer - , SJ och and-ra. Han hade fått besked om att man vidtagit åtgärder.Bl.a. hade snöberedskapen trappats upp inför vintern.Det fick vi besked om av den 23oktober. Underhåll av lok och vagnar har förbättrats,sade näringsministern också.Då trodde vi möjligen att det skulle bli lite bättredenna vinter, eftersom det var så uselt förra vintern.Då var mer än hälften av tågen inte på tidtabell utanca 5 minuter sena. En del var mycket mer än 5 minu-ter sena.Jag tycker att det är bra att näringsministern hartagit detta initiativ och kallat till sig de olika aktörer-na för att höra varför det blev som det blev underframför allt jul- och nyårshelgen, då massor av män-niskor var ute och reste och det fungerade så illa.Hur kan det bli så?Jag är vidare förbryllad över uppgifter i svaretfrån näringsministern till . Han sägeratt avsätts för investeringar ochunderhåll av järnvägsnätet. I svaret den 23 oktobersade näringsministern att 100 miljarder satsas påinvesteringar och underhåll av järnvägsnätet. Varförräknar man nu annorlunda i änman gjorde ? Är det 138 miljarderenligt näringsministerns uppfattning eller är det 100miljarder som satsas på järnvägsnätet? Det vore braatt få en redovisning av varför man räknar annorlundai dag.Slutligen skulle jag gärna vilja understryka detsom var inne på, nämligen kapacitets-bristen på Ostkustbanan. Det som gör mig väldigtorolig är ett TT-meddelande där Banverketredovisar att man ska investera 500miljoner kronor - - på Ost-kustbanan mellan och , men mansatsar inte på att göra den slutliga lösningen, nämli-gen ett fullödigt dubbelspår hela vägen, utan mantänker bygga elva mötesplatser. Elva mötesplatser påsträckan för att underlätta något närBotniabanan kommer osv.Detta är en ju en suboptimering - låt mig användadet uttrycket - av nåde. I praktiken kastas 500miljoner kronor i sjön. Alla vet att det behövs ettdubbelspår på den här sträckan. När Botniabanetrafi-ken kommer där behövs det ett dubbelspår om manska ha någon chans att få flyt på trafiken. Det är där-för fullständigt vansinnigt att nu bygga elva mötes-platser som blir överflödiga eftersom ettdubbelspår måste till.Jag skulle gärna se att näringsministern hade enåsikt om detta här och eftersom innehållet i denhär interpellationen i hög grad handlar just om kapa-citetsbristen på ostkustbanan. Som bekant nobbadeslänstrafiken när den ville köra tåg därför att det varfullt på spåret. Det blir mycket mera när Botniabanankommer i bruk. Är näringsministern beredd att påallvar pröva frågan om ett dubbelspår ända upp tillSundsvall redan nu i stället för att göra den veritablasuboptimeringen, om jag får använda det uttrycket,att bygga elva mötesplatser för en halv miljard, somom kommer att vara fullständigt bortkastadepengar?Jag tycker att det är en nyckelfråga, och det voreväldigt värdefullt att få ett besked från näringsminis-tern om detta i den här debatten.Anf. 84 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig börja med att ansluta mig tillkonstaterandet att trafiken har ökat väldigt kraftigt.Det är det som gör att den är vad den är. Det gällerdessvärre inte bara på ostkustbanan.Vad avser ostkustbanan har man, precis som jagsade, förstärkt snöröjningen starkt.Problemet är att man inte gjorde det i Stockholm.Mycket av trafikproblemen på ostkustbanan handlarom att man inte klarade snöröjningen i . Enav de frågor som jag har tagit upp med äratt detta måste lösas. Det får inte hända igen. Vi harhaft en efter Stockholmsförhållanden ovanligt tuffvinter.När det sedan gäller beloppen i infrastrukturpro-positionen hoppas jag att jag att jag uttryckte mig rättförra gången. Annars är det fråga om ett missförstånd.100 miljarder är avsedda för investeringar, och 38miljarder avsätts för underhåll och drift. Sammanta-get blir detta 138 miljarder. Har det uppfattats påannat sätt eller om jag har uttryckt mig oklart, ber jagom ursäkt för detta.Ostkustbanan byggs successivt ut till dubbelspår,och målet är att minska restiden med . saknas dubbelspår bl.a. i , ocharbetet med detta kan bli klart tidigast sommaren2004. Moderniseringen av kan varaklar tidigast , och arbetet på dubbelspårmellan och kan starta tidigast 2006enligt planering.Vad gäller att anlägga mötesstationer skulle jagtro att detta är ett uttryck för att man vill få bort dehinder som funnits på ostkustbanan, att man vill göraen snabb lösning. Jag kan inte svara på om de sedankan användas vid utbyggnaden av dubbelspår. Jag fårväl ta reda på detta. Det är ju inte jag som talar omexakt var spåren ska gå, och det är kanske tur att såinte är fallet.Jag vill poängtera att det är som har an-svaret för planeringen av järnvägsnätet. Regering ochriksdag skapar förutsättningar för att genomföra pla-nering bl.a. genom att tilldela anslag. I denproposition som vi nu har lagt fram har man verkli-gen fått pengar.Ostkustbanan är till övervägande del en modernjärnvägssträcka, som också har sagts här.Investeringarna har bidragit till enresandeutveckling som är högre än någon annanstansi landet, och kapacitetstaket är snart nått. Banverketplanerar därför förhöjd kapacitet mellan ochSundsvall, och regeringen har i infrastrukturproposi-tionen pekat ut återstående enkelspårssträckor mellanUppsala och som angelägna projekt.Den andra frågan som här kom upp, om Banver-ket och mötesplatser, ska jag ta upp med Banverket.Jag ber att få återkomma till den.Anf. 85 HANS ():Fru talman! Som jag sade tidigare är det av avgö-rande betydelse för kommunerna, för de boende ochför näringslivet i mitt hemlän att vi fåren väl fungerande tågtrafik på ostkustbanan. Ska vikunna bryta den negativa utveckling som vi haft ilänet, med minskande befolkning, gäller det att vi fårtågkommunikationerna att fungera. Ostkustbanan harbetytt mycket positivt för den snabbtågstrafik som vihar. Därför ser vi med väldigt stor oro på den utveck-ling som har ägt rum under den senaste tiden.Det känns också som en lite omöjlig situation attha en så låg kapacitet på den här viktiga banan atttågoperatörerna faktiskt slåss om tiderna. Det är krigmellan , SJ och de länstrafikbolag sombedriver trafik på sträckan. Därför känns det bra attnu höra näringsministern nu uttala sig positivt omdubbelspår hela vägen upp, även om vi i den härsalen är väl medvetna om att det är somgör prioriteringarna i slutänden.Med den erfarenhet som jag har av trafikpolitikefter här i ser jag det som omöjligtatt försvara att man inte skulle bygga utsträckan till dubbelspår hela vägen. Naturligtvismåste det till akuta åtgärder för att klara den i dagaktuella situationen, men jag hoppas att och jag kan arbeta tillsammans för att åstad-komma ett dubbelspår på hela sträckan, så att vi fåren väl fungerande tågtrafik.Anf. 86 ():Fru talman! Låt mig börja med att instämma i detsom säger, att det råder enighet överalla partigränser om att det är oerhört betydelsefulltför i allmänhet och ostkusten i synnerhet attvi har en väl fungerande trafik. Som bekant har flyg-platserna i och har lagts ned. Manförlitar sig på att tågtrafiken ska fungera som beräk-nat. Det är förödande för förtroendet till kommunika-tionerna när tågförbindelserna fungerar och har fun-gerat så dåligt som de har gjort - inte bara dennavinter utan också förra vintern.Det får inte fortsätta så här. Då får vi fler exempelpå det som vi talade om , nämligen attföretag efter företag går över till att utöka sin limou-sinflotta och kör sina medarbetare i bilar ned till Ar-landa i stället för att nyttja den snabbtågsförbindelsesom ska fungera enligt tidtabell.Jag var själv kommunalråd i när vidrog i gång det s.k. , snabbtåg Stock-holm-Sundsvall, och vet vilkaförväntningar som har funnits på det. De har också del uppfyllts, men förväntningarna riskerar att fåsig en rejäl knäck om vi får en fortsättning på tenden-sen att man inte kan lita på avgångar och på att hinnatill viktiga flygavgångar på . Då ökar biltrafi-ken i stället.Jag tackar för stödet från för minaönskemål och krav om att man ska satsapå dubbelspår hela vägen i stället för att göra vad jagkallar en suboptimering i form av genomförande avmötesplatser. Tyvärr är det inte så som hoppas på, att man skulle kunna utnyttja de elvamötesplatserna när man ska bygga ut ett dubbelspår.De kommer då att bli oanvändbara enligt de uppgiftersom jag har fått från . Det är därför somjag verkligen välkomnar löfte omatt återkomma i frågan om dubbelspår nu eller elvamötesplatser. Det är väldigt bra.Också jag ber att få återkomma till ytterligare till-fällen till debatt om detta. Det är angeläget att vi fårett dubbelspår hela vägen upp på en gång.Överläggningen var härmed avslutad.26 § Svar på interpellation 2001/02:89 omBREV-utredningenAnf. 87 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att vidta någon form av förändring i fördelning-en mellan enskild och allmän väg och om jag ocksåavser att i samband med en sådan reform göra bespa-ringar gällande skötsel och underhåll av vägar. Vidarehar frågat om jag avser att lägga enproposition på utredningsförslaget Enskild eller all-män väg? under innevarande riksdagsår.Frågorna är ställda mot bakgrund av den utred-ning som överlämnade betänkandet Enskildeller allmän väg? (SOU 2001:67). Betänkandet, sombehandlar regler och bidrag för enskilda vägar, är förnärvarande föremål för ett brett remissförfarande.Som svar på första fråga vill jagdärför säga att det är för tidigt att uttala sig om någonförändring bör vidtas. Min uppfattning är att det intetorde bli aktuellt att i någon större utsträckning föraöver allmänna vägar till enskilda vägar, men låt ossförst se vad remissinstanserna säger om utredningensolika förslag. Det finns också vissa sakfrågor som kanbehöva studeras ytterligare. T.ex. föreslår utredningenatt staten ska ta över ansvaret för broarna på de en-skilda vägarna. Alla vet att brounderhåll och reinves-teringar är kostsamma: Vilka belopp rör det sig om ?Det här bör titta närmare på och vi kom-mer därför att ge vissa utredningsuppdrag.Utredningen föreslår att anslagen för drift och un-derhåll av de allmänna vägarna ska balanseras motstatsbidragen till de enskilda vägarna. Färre allmännavägar att sköta ger enligt utredningen utrymme förmer statsbidrag till de enskilda vägarna och vice ver-sa. Beträffande frågan om eventuella besparingar påskötsel och underhåll vill jag bestämt säga att rege-ringens ambition är att vägarna i ska bli bätt-re än vad de är i dag.Eftersom ärendet inte beretts tillräckligt har jagsåledes inte för avsikt att lägga någon propositionunder innevarande riksdagsår.Anf. 88 ():Fru talman! Jag vill tacka näringsministern försvaret.Det har ju hunnit hända en del sedan den här in-terpellationen lades. Jag skulle vilja citera följande ursvaret: " Min uppfattning är att det inte torde bli aktu-ellt att i någon större utsträckning föra över allmännavägar till enskilda vägar". Jag gör tolkningen att nä-ringsministern menar att det inte blir något av detsom är huvudförslaget i denna BREV-utredning.Finns det en annan synpunkt hos näringsministern villjag gärna ha en dementi av den tolkningen i så fall.Det är bra om det är så att det inte blir någontingav. För om förslaget genomfördes, och 16 000 milallmän väg skulle bli enskild väg, så skulle det betydaatt det lades en död hand över stora delar av Sverigeslandsbygd.Sedan min interpellation lades har också den soci-aldemokratiska riksdagsgruppen och trafikutskottetnästan mangrant sällat sig till motståndarna mot denhär utredningen och satt sig på tvären. Det beror ju påatt det finns en massiv kritik mot remissinstansernasom redan har kommit fram, även om inte remissti-den är avslutad.Om vi har klarat ut detta och ärmed på min tolkning av svaret så kanske debatten häri kväll kan användas till lite annat.Jag vet ju att ministern har fått se vägarna i lite ovanifrån, sett alla de transporter somrullar fram också på de små och slingriga vägarna.Det går alltså inte att nog betona vägunderhålletsstora betydelse för tillväxten och utvecklingen. En avvåra allra viktigaste näringar, skogsnäringen, är juhelt beroende av att alla årstider kunna nyttja ocksåde enskilda vägarna, och människor måste också iframtiden kunna bo och verka på landsbygd och iglesbygd.Jag skulle vilja använda tiden till att skicka medlite råd.Det första rådet handlar om att vägarna till störstadelen fortsatt måste vara ett statligt kostnadsansvar.Det är naturligtvis rimligt att man gör en översynkontinuerligt och att smärre förändringar genomförsmellan allmän och enskild väg beroende på trafikin-tensitet, men det här gigantiska överskyfflandet avansvar på kommuner och enskilda vägföreningar ärosolidariskt gentemot en krympande landsbygdsbe-folkning.Men gör en intressant sak.Den visar att vägar kan skötas bättre och effektivarepå lokal basis, och det ska man självfallet använda sigav. Men det måste ske på frivillighetens grund, omintresse finns. Varför inte, , låtaVägverket ha fortsatt övergripande ansvar, men attålägga det att leta så många lokala entreprenörer somstår att finna också för det allmänna vägnätet? Det gerlandsbygdsboende möjlighet till extra inkomst, detger fortsatta kostnadsfördelar när man upphandlar saltoch grus och det ger också en trygghet i de byar därdet bara bor gamlingar som inte kan eller inte vill tahand om driften. Då står där som en fort-satt garant. Så skötselkontrakten måste tecknas medfrivillighet.Skulle detta kunna vara ett ämne att ta upp medVägverket fortsättningsvis, ? Det ärmin fråga.Sedan måste man dock hantera beräkningarna i ut-redningen lite varsamt i den här delen. Utredaren harnämligen räknat med att allmän väg kostar som en-skild väg även om trafikintensiteten minskar, meneftersom det är större vägbredd på den allmänna vä-gen är det större grusåtgång och större saltåtgång, ochdet krävs andra väghyvlar som inte alltid går att sättapå vanliga traktorer.Hur ställer sig ministern till förslaget att användasig av fler lokala entreprenörer när det gäller detallmänna vägnätet?Anf. 89 ():Fru talman! Jag är ledsen att förlänga statsrådetsdebatt här i kammaren ytterligare något, men dessvär-re är det faktiskt möjligt att tolka det här svaret påflera sätt. Jag skulle önska att det vore som MariaLarsson säger, att det här är ett besked om att det inteblir någonting av, men i sitt svar säger ju statsrådet attdet inte i någon större utsträckning ska föras överallmänna vägar till enskilda vägar, och man vill förstse vad remissinstanserna säger om utredningens olikaförslag. Sedan redovisas att ska titta när-mare på det här och att man kommer att ge Vägverketvissa utredningsuppdrag. Som slutkläm kommer attdet inte ska bli någon proposition under innevarandeår.Det låter ju betryggande. Men betyder det då attnär man har utrett det här närmare inom Vägverketoch när man har tittat på remissvaren och analyseratdem ytterligare så är det möjligt att vi efter valet,passande nog, får ett förslag med samma innebörd: attföra över en massa allmän väg till enskild väg? Jagförstår att inte socialdemokraterna och näringsminis-tern vill gå ut i en valrörelse med ett sådant här full-ständigt nedsablat förslag, men man anar ugglor imossen och blir lite orolig när statsrådet uttrycker sigpå det här sättet, att det inte blir någon propositionunder innevarande år. Till skillnad från befarar jag då alltså att det finns i farans riktningatt det kommer en proposition i höst.I trafikutskottets betänkande som debatterades den13 december sade den socialdemokratiska majoritetenatt man inte ansåg att det i den stora omfattning somföreslogs i utredningen kunde bli aktuellt att föra överallmänna vägar till enskilda vägar. Då frågade jag ihur stor utsträckning det är möjligt och rimligt då,enligt socialdemokraternas uppfattning. Jag fick ald-rig något svar på den frågan, och jag vet inte omstatsrådet har något svar heller. Jag välkomnarom det är så att man kan få ett svar på detta.När det gäller det som tog upp kanjag gärna instämma i det förslaget eftersom jag togupp det redan i debatten . Det är ju,precis som visas i utredningen, så att de enskildavägarna ofta sköts effektivare och billigare med ettbättre resultat än de allmänna vägarna av sammastorlek. Därför vore det naturligtvis en klok åtgärd atti stället för att föra över ansvaret och kostnaderna påde enskilda vägarna behålla ansvaret för vägarna hosstaten, men nyttja de duktiga entreprenörer och egen-företagare som finns över landet för att lägga ut påentreprenad skötseln av de allmänna vägarna. Det trorjag kunde vara ett förslag som skulle välkomnas. Detskulle ge ökad sysselsättning och möjlighet till in-täkter för de lokala entreprenörerna.Jag vill därför gärna instämma i det här förslagetoch vore tacksam om statsrådet kunde ge ett beskedpå den här punkten: Är han beredd att pröva detta: attlåta entreprenörer, som ofta sköter de enskilda vägar-na, även ta hand om skötselansvaret i konkurrens ochupphandling för de allmänna vägarna i närheten efter-som de är duktigare på detta? Jag instämmer gärna idet förslaget.Hur blir det, statsrådet ? Läggsförslaget i byrålådan bara över valet? Kommer det ettförslag sedan, eller kan vi lita på att förslaget läggs ipapperskorgen för gott?Anf. 90 Näringsminister ():Fru talman! Det jag säger ska tolkas som sammasynpunkt som har. Jag menar så. Menjag vill också säga att det sker en överföring helatiden, från båda hållen. En enskild väg kan bli allmän.En allmän väg kan bli enskild. Sådana bedömningargör jag från fall till fall. Det sker redan i dag.Men jag kommer inte att lägga fram någon proposi-tion som det har ställts krav på i utredningen, varkennu eller efter valet, därest denna regering sitter kvar.Vad andra regeringar kommer att göra vet jag inte.Man får vara lite försiktig. Det tycker jag ska re-spekteras av interpellanten och med-debattören. Jag kan inte på rak arm säga exakt hur detblir, med tanke på att remissomgången inte är klar.Som jag och mina kamrater i trafikutskottet har be-dömt läget blir det ingen proposition. Jag säger nej tillsjälva huvudfåran i utredningen. Sedan finns detandra förslag som man bör titta på. Det gäller inteminst vem som ska bära ansvaret för broarna. Denfrågan tas också upp i utredningen. Det är rimligt attåterkomma till den, men knappast under den härmandatperioden. Det är den nyans jag vill ge.Det har talats om entreprenörer och mer upphand-ling. Jag vill inte svara på den frågan . Det kan jaginte. Det är en fråga vi får återkomma till i den bered-ning vi ska ha sedan. Det viktiga är att vägarna skötskostnadseffektivt, såväl allmänna som enskilda. Deska ha en hög standard för minsta möjliga antal kro-nor. Det är det viktigaste. Om det kan ske med flerentreprenörer kan jag inte svara på här och nu.Anf. 91 ():Fru talman! Vi får tacka för löftet att inget i denvägen kommer att hända fram till valet. Jag kan ga-rantera att en borgerlig regering inteheller kommer att lägga fram ett sådant förslag eftervalet.Det är viktigt med kostnadseffektivitet, absolut.Det är just därför förslaget att använda sig av de lo-kala entreprenörerna också när det gäller det allmän-na vägnätet är så viktigt att pröva. Det lät som omBjörn inte riktigt tog det på allvar. Menman uppnår precis det syfte som statsrådet efterlyste.Därför är det tid att pröva det, så fort som möjligt.Vi kan alltid återkomma till en diskussion om bro-frågan. Förslaget om stora överföringar av vägnätet ärstoppat i byrålådan under rege-ringstid. Tack för det!Jag vill citera slutkläm i inter-pellationssvaret. Den låter så här: "Beträffande fråganom eventuella besparingar på skötsel och underhållvill jag bestämt säga att regeringens ambition är attvägarna i ska bli bättre än vad de är . "räcker det emellertid inte att ha aldrig så vällovli-ga ambitioner. När det gäller sådan hårdvara somvägar handlar det alltid om ekonomiska resur-ser. Då räcker inte ambitionerna så långt.Underhållet av våra vägar är starkt försummat se-dan .