prot · GQ0932 · 2002-12-09 00:00:00 — Jag påstår naturligtvis inte att demo-krati kan finnas bara i en nationalstat som Sverige.Visst kan en förbundsstat vara demokratisk. Tysklandmed sina förbundsländer är nog lika demokratisktsom . Men varken eller ärsuveräna stater. De är länder i en förbundsstat.Vad är egentligen kännetecknet på en suverän,självständig nation? Om vi tänker tillbaka ända tillVasakungarnas dagar är det väl egentligen tre saker.För det första har vi rätten för kungen, eller nume-ra staten, att sluta avtal med andra suveräna stater. IEU talar man just nu om behovet av en gemensamutrikes- och säkerhetspolitik, och i talar mannumera i FN genom EU.För det andra har vi rätten att hålla en här, en egenförsvarsmakt. Man diskuterar nu i EU behovet av engemensam försvarskapacitet, en gemensam EU-armé.För det tredje har vi kungens eller statens mono-pol på att prägla mynt och ge ut pengar. EU har ge-nom EMU skaffat sig en gemensam valuta, euron.Fru talman! Man behöver inte vara någon av detre vise männen för att se tecknen i skyn: EU hållerpå att utvecklas till en förbundsstat!Ett sådant EU kan också vara en modell för sam-arbete. Det kan vara en grund för demokrati. Men ettsådant EU är något helt annat än ett europeiskt sam-arbete mellan suveräna stater för fred och ekonomiskutveckling. Det är något helt annat än den demokrativi känner. Vår demokrati är förankrad i svensk poli-tisk kultur och i ett partiväsende förankrat i detsvenska samhället. Det handlar bland annat om detsvenska folkets urgamla rätt att sig själv beskattagenom den svenska riksdagen.Denna vår demokrati är ingen garanti mot miss-tag. Det kan vara så att andra organ och nivåer kan tabeslut som är bättre både för oss och för ,bättre än vad väljarna och deras valda ombud förmåratt förstå från sitt perspektiv. Men jag tror att dessaandra organ i längden kommer att ta sämre beslut änvad vi själva förmår göra, sämre beslut än vad vitillsammans kan uppnå i ett samarbete mellan suverä-na nationer.Fru talman! Visst vet vi i Vänstern att ochvår värld behöver mer av samarbete, inte mindre. Vivet att det är ont om jordklot. Vi vet att globala hotfrån transnationella företag mot natur och människamåste mötas av ett demokratiskt internationellt sam-arbete. Men det samarbetet kan inte skapas uppifrångenom att prägla euro. För att samarbetet ska blilångsiktigt hållbart måste vi bygga det underifrån,från de demokratiska strukturer vi redan vunnit ochkänner. Därför är det här betänkandet mycket bra. Viska folkomrösta om detta i hela stacken, och femmyror är fler än fyra elefanter, fru talman.Anf. 38 ()replik:Fru talman! Jag tycker att förstaansats var lovande. Han talade om att detta är enkomplicerad fråga och att vi kommer att behöva lyss-na till varandra. Men sedan kom mycket av det vi harhört till leda om den stora superstaten, att det är långttill och ännu längre ned till . Dentypen av argumentering är precis vad jag menar inte ska blanda in när det gäller just frågan huru-vida vi ska gå över till euro eller inte. Det avgörs nupå annat håll vilken framtid just EU-samarbetet skaha. Där håller de flesta tillbaka precis den utvecklingsom försöker skrämma med.Får jag sedan bara konstatera att här kommer enlovsång till som känns lite märklig frånföreträdare för det parti som ägnade 90-talet åt atthävda att detta var slutet på den svenska demokratin.Det värsta man kunde göra var att tillskapa en själv-ständig riksbank. Men hyllas den. Det är som atthöra gamla kommunister längta efter Wallenbergdärför att de har stött på flinande 28-åringar somnumera styr över institutionsplacerade pensionspeng-ar. Jag tycker att det känns lite märkligt att höra detta,hoppas att du har noterat att du på din nej-sidafår sällskap av för dig lite märkliga figurer som igrunden misstror politikens möjligheter att styra övermycket av det du tror på. Jag skulle vilja höra hur denkråksången ska gå ihop för den som funderar på attrösta med nej-sedeln. Är det ett uttryck för misstromot politiken eller för en möjlighet för politiken attstå på egna ben? Ska det vara som är dinledstjärna på vägen framåt för ett utanföreuroområdet?Anf. 39 () replik:Fru talman! Jag tror inte att vare sig eller blir sämre människor avatt vara utsedda av . Det tror inte jag.Jag tror heller inte någonting annat än att gestaltenUrban är helt oberoende av sin bakgrundsom tidigare statssekreterare under iFinansdepartementet. Men jag tror också att han kanväxa ur det och försöka ta nationella hänsyn. Detviktiga är faktiskt att vi har ett system där vi i riksda-gen kan besluta hur vi ska tillsätta i Sve-rige och vilken regim den ska ha, om det i den svens-ka uppgift ska ligga att som till exempel iUSA värna den fulla sysselsättningen.I min värld är det ingen motsättning mellan atthålla en låg inflation och att ha full sysselsättning.Det är egentligen två sidor av samma sak. Men justdär finns ibland de grader som kan vara viktiga. Detskulle kunna vara viktigt att institutionerhade sådana uppdrag för sysselsättningen. Jag seringen motsättning här.Jag försöker hålla en saklig debatt. Jag försökteförklara varför man kan vara traditionell vänsterpar-tistisk vänstersocialist och vara emot EMU och varförman kan vara traditionellt borgerligt liberalt sinnadoch vara emot EMU. Man kan från två olika vägarkomma fram till det. Jag försökte förklara att EMUmedför krav på en samordnad skattepolitik. Den sominte vill ha mer politik mot marknaden är naturligtvismycket tveksam mot EMU. Den som vill ha merpolitik i ett mellanstatligt samarbete är också tveksamoch kritisk mot EMU därför att det leder till just enförbundsstat. Håller med om attEMU leder till krav på en gemensam skattepolitik?Anf. 40 ()replik:Fru talman! Man ska svara på de frågor man får.Det håller jag inte med om. Jag håller inte heller medom att det skulle ställa krav på en gemensam finans-politik, en samordning av budgeten i Europa.För mig och många andra skulle den stabilitets-pakt - knepiga ord, men det är tyvärr så det heter -som kom vara den ordningsvaktsom skulle möjliggöra att vi ställde krav på varandraatt inte driva våra länder med budgetunderskott.Därmed skulle vi inte behöva bygga en gemensamöverordnad finanspolitik.Vi har också i alla sammanhang där det har varitmöjligt framfört att vi inte tycker att EU ska skaffasig en egen beskattningsrätt eller samordna sin skat-tepolitik. Vi är anhängare av idén om skattekonkur-rens och menar att det ska kunna fungera även i detframtida EU.Men det är fortsatt märkligt att höra denna lov-sång till riksbank. Det är trots allt så, ska desom lyssnar på detta veta, att vi faktiskt har slagitsrätt ordentligt om detta politiskt. görnu en rejäl kovändning i förhållande till de argumentsom använde mot och göri stället de skäl för en självständig riksbank sombland annat och andra partier här ikammaren framförde till sina.När inte ska styra via penningpolitikär de flesta överens om att makten inte försvinner tillFrankfurt eller någon annan ort ute i utan attdet ställer större krav på denna församling, på Sveri-ges riksdag och , när det gäller atthålla kontroll på stabiliteten i den svenska ekonomin.Jag vill bara påpeka att jag tycker att det känns litemärkligt att höra en vänsterpartist råskälla om detta.Jag ska gärna säga att jag funderar en hel del överhur det ska fungera, och jag lyssnar gärna till demsom kritiskt misstror möjligheten att finjustera kon-junkturen med hjälp av finanspolitik här i kammaren.Men jag tror att det är det som måste komma. Detmåste vi finna former för. För mig är det ett sätt attflytta tillbaka makten till de folkvalda i Sverigesriksdag.Anf. 41 () replik:Fru talman! hörde inte frågan.Jag frågade om det leder till krav. Att Moderaternainte vill ha gemensam skattepolitik är självklart. Detvet alla människor. De vill just ha läget att med eu-ron, den gemensamma öppna marknaden och gemen-samma pengar sätta press nedåt på skatterna. Det ärsjälvklart.Men andra i det borgerliga lägret förstår nog att viinte kommer att få ett helblått utan att detfinns sociala krafter, kristdemokrater till och med,socialister, socialdemokrater, även socialliberaler,som säger att man inte står ut att leva under ett sådanttotalt marknadstryck, där företagen har alla fördelar.Då reser det krav. Då tror jag att man kommer attsamlas med krav på gemensam skattepolitik. Detkommer med obönhörlig säkerhet. Det är det per-spektivet som gör att en del av dina vänner blir kritis-ka, för de inser det inte vill se.Det jag säger om är att jag tycker attdet är utmärkt att har som uppgift atthålla ett stabilt penningvärde i . Att hålla nereinflationen tycker jag är utmärkt. Men jag tycker attvi mycket väl kan ge den instruktionen till politisktvald styrelse och direktion. Det är ingen kovändning.Jag vidhåller samma uppfattning. Jag tycker detta.Valde man mig till riksbanksdirektör - vilket jag intetror att jag är kompetent för, men kanske skulle kunnabli med rätt utbildning - skulle jag inte skifta uppfatt-ning. Jag skulle fortfarande tycka att det var bra atthålla låg inflation.Jag tror inte, som det finns vissa i Vänstern somgör, att om man bara sätter sprätt på inflationen fårman fart på sysselsättningen. Det är en förlegad ochprimitiv uppfattning. Men den har inte Vänsterpartietnågonsin torgfört. Vi säger att det är klokt att hållanere inflationen.Jag tror också att det är viktigt att säga att det sta-bila penningvärdet och den låga inflationen i Tysk-land inte beror på den tyska . Det beror påatt det finns en folklig förankring i motinflation, för de har hårda erfarenheter. Det har viockså fått i . Där tror jag att rätt. Man ska inte överdriva betydel-se, men den saknar inte betydelse. I en allt svårarevärld är det viktigt att vi behåller de instrument somfinns. Detta är en logisk och rimlig linje.Anf. 42 () replik:Herr talman! vinglar lite fram ochtillbaka mellan de ekonomiska argumenten och demer politiskt ideologiska. Han säger att man på denekonomiska sidan måste se till att man kan behållasin termometer så att man kan veta vilket väder detär.Nu tror inte jag att det viktigaste redskapet för attkunna klara sig i olika väder är termometern. Tempe-raturen kan man nog på ett ungefär känna av på ettannat sätt. I morse kunde jag titta ut genom mitt egetfönster och konstatera att det var minus tio grader.Men vad hjälpte det när jag inte hade farit upp påvinden för att hämta mina tjockaste vinterkängor. Detär mer detta det här handlar om. Valutasamarbetethandlar om att vara bättre oavsett vilket väderdet är. Det handlar om att skaffa både paraply ochbikini så att man kan klara sig väl oavsett vad termo-metern visar. Men för är det viktigareatt veta temperaturen än att kunna ge sig ut utan attfrysa. Där har vi som sagt helt olika syn.Däremot sade han att man inte kan spå framtidensväder - det är mycket spådomar här - genom att tittapå . Men jag tror att man mycket välkan avläsa Vänsterns beteende och attityder till EMUgenom att titta på Vänsterns hållning i historien.Sanningen är den att Vänstern är emot allt inter-nationellt samarbete. När vi skulle gå med i röstade nej. När viskulle gå med i röstade Vänsterpartietnej. När skulle gå med i och diskuterafrihandel sade nej. När vi skulle gåmed i , som väl de flesta tror är ofar-ligt, sade nej. När vi skulle gå med iEfta, när vi skulle gå med i EES, när vi skulle gå medEU och när vi skulle gå med i Partnerskap för fredsade nej. Den enda gången Vänster-partiet har sagt ja var när sade till er att rösta jatill FN. Utifrån det perspektivet är historien ett brasätt att förutspå var står när det gällerinternationellt samarbete.Jag skulle vilja fråga vad somskulle få er i att inta en lite mer positivhållning till internationalism och något mindre bita erfast i er snäva nationalism.Anf. 43 () replik:Herr talman! Jag är, , internationa-list. Jag sade det i mitt anförande. Det är meningslöstatt ha kammardebatter om jag i mitt anförande sägeratt vi vet att vi behöver mer av globalt samarbete, merav samarbete mellan stater, och jag får svaret: "Nigillar ju ! "sade själv att vi behöver en seriösdebatt om detta. Jag tror att har begränsat värdeför den svenska debatten 2003. Det är ettspår som kommer att föra långt vidsidan av den seriösa debatten. Vi är för ett internatio-nellt samarbete.Jag har i respekt för resultatet i folkomröstningenröstat för att vi ska gå med i EU. Jag kommer att följabeslutet i folkomröstningen. Jag har respekt för de-mokratiska beslut. Sedan går det att ha olika åsikterom hur vi ska organisera detta.Verkligheten kan få mig att ändra uppfattning. Jagkan ändra uppfattning efter verkligheten och lyssnapå människor. Jag har ändrat uppfattning med hänsyntill verkligheten i en rad olika politiska sakfrågor. tycker jag att verkligheten pekar på att det ärklokt att säga nej till EMU.Karin sade att jag blandar olika argument.Ja, ett är ekonomi. Det finns några fördelar med EMUsom jag inte förnekar, men det finns också storanackdelar. Om ska ha med liknelsenmed termometern, kan jag säga att vi tittar på termo-metern och sedan går vi upp på var sin vind. Men iditt fall när du har gått med i har de låst vindenoch kastat bort nyckeln. Då spelar det ingen roll vadman har eller hade därinne. Det är det som är minpoäng, nämligen att vi tittar på termometern ochsedan tittar på de redskap vi har. De skyddar oss intemot allt, men de skyddar oss lite grann. Eftersom detär så turbulent i omvärlden kan man behöva det manhar att tillgå, det vill säga en svensk riksbank undernuvarande regim. Om jag fick råda skulle vi ha enstyrelse tillsatt av med ungefär sammauppdrag men med omedelbar möjlighet att politisktkontrollera. Detta är för att i stället som behövasäga att vi ska gå med för att kunna påverka Europa.Påverka vad? Ska det vara en europeisk riksbank sominte får ta emot instruktioner, där man ska smyga ochkohandla i korridorer? Det är inte ett bra samarbete.Det ska vara ett öppet, bra samarbete mellan suveränastater.Anf. 44 () replik:Herr talman! Det framgick ganska tydligt vad detär som påverkar internationalisten är det att gå in i organiserad internationell sam-verkan utan det är den snäva svenska nationalstatensom är idealet och verkligheten, det vill säga när viandra har sett till att också deltar i internatio-nellt samarbete kan och sig att acceptera det.Jag tror inte att svenska folket egentligen behöverså ruskigt mycket mer information än så än att vetavilken tankeinriktning och av vilka personer man villbli ledd in . Är det av dem som släpasbaklänges och bara efter fullbordat faktum kan tänkasig att acceptera det som är internationellt? Hur kanman vara internationalist och säga nej tillalla de forum och samarbetsformer som faktiskt finnsoch i stället höja nationalstaten till skyarna?För alla oss är det självklart, , attdet inte är nationalstaten, inte regeringen, som ska haallt och vi andra bara foga oss efter det. Vi tycker attdet är människor som ska ha möjligheter, oavsett omdet handlar om att samverka och utveckla saker ochting på lokal, regional, nationell eller till och medinternationell nivå. Då ska man slå in på en annanväg.För dem som tycker att staten och regeringen skaha all makt och att alla andra ska foga sig efter dettaerbjuder med prat om suveräna natio-nalstater och ett förnekande av alla möjligheter attutveckla samarbete, att backa in , låta sigsläpas till internationell samverkan, ett bra alternativoch en bra företrädare.Anf. 45 () replik:Herr talman! Det är en logisk linje att säga är för EMU och övergivande av den svenskanationalstaten och ett Förbundseuropa. Det är enlogisk ståndpunkt. Låt ossdiskutera den.Jag är mot EMU av ekonomiska skäl och för attjag vill bevara den svenska nationalstaten. Men detska inte vara en nationalstat som är isolationistisk.Tvärtom vill jag att vi ska verka inom EU-systemet.EU är ju främst en yttre tullmur mot omvärlden. Jagär för att vi ska sänka och slopa de tullarna och öppnaEuropa mot omvärlden.Jag tror faktiskt att det kommer att vara ett hotmot integrationen med de stränga krav som EMUställer upp på de nya kandidatländerna. Vi kan klaradem, men har svårt att klara dem. De kommeratt vara ett hinder mot integrationen och samarbetetgenom att ställa några i ett B-lag och några i ett A-lag.Man har sagt i talarstolen att det är viktigt att till-höra den inre kretsen. Då delar man in det europeiskasamarbetet i ett A- och ett B-lag. Det är tvärtemot detKarin säger sig vilja göra.Ingen kör i diket med vilja, men några kör i diket.EMU-projektet kan innebära att vi skapar nya, storaspänningar i det europeiska huset mellan dem somkan vara med i , dem som inte får och dem sominte vill.Karin vill uppnå sitt politiska mål, integenom att skapa en europeisk förbundsstat utan ge-nom att ta omvägen att först skapa en gemensamvaluta och sedan få det vi nog vill ha på köpet. Det ärjust den vägen jag är mot.Det kan vara en god tanke om vi kan skapa en po-litisk arena på europeisk nivå, men då får vi ha andrainstitutionella ramar för det samarbetet än att sätta inen helt oberoende europeisk bank med de kriteriersom följer och a priori strunta i sysselsättningen. Detskapar inte en grund för ett stabilt och uthålligt euro-peiskt samarbete.Vi socialister har alltid varit internationalister. Vikommer alltid att vara det.Anf. 46 ():Herr talman! är det mindre än tio månadertill EMU-folkomröstningen . ska alla svenskar ges chansen att få delav för- och motargument, neutrala fakta såväl somheta debatter om huruvida ska ansluta sig tillEMU:s tredje steg och därmed införa euron som va-luta.Vi i kommer att arbeta stenhårt un-der kampanjtiden, och vi kommer att bidra med bådenerv och bränsle till en bred, allsidig och, som jaghoppas, respektfull debatt om , Europasamar-betet och EMU.Till exempel finns frågan om det går att vara in-ternationellt solidarisk även om man säger nej tillEMU eller om man kan vara demokratiskt sinnadäven om man säger ja till EMU. Det finns en delsvåra diskussioner som faktiskt kräver respekt frånbåda håll och alla debattörer.Samtidigt som det är suveränt att få debatteradetta stora projekt i kammaren, är det enormt viktigtatt klargöra de regler som gäller, nämligen att folk-omröstningens utslag ska vara avgörande. Folkom-röstningar är inte att leka med. Folkomröstar gör mandå en fråga anses vara så omfattande eller har ettsådant symbolvärde att den representativa demokratinfår kompletteras med ett inslag av direktdemokrati.Centerpartiet anser därför att alternativen ska vara så klart och tydligt utformade att detinte råder det minsta tvivel om vad en röst på den enaeller den andra sidan innebär för en svensk anslutningtill EMU.Vare sig det blir en majoritet för ett nej eller ett jamåste resultatet respekteras. En fingervisning om attnågot annat är att vänta vore förödande, dels för röst-viljan, dels för att alla förtroendevalda riksdagsleda-möter, myndigheter, folkbildare, departement och allaandra inblandade som ska implementera folkomröst-ningens resultat vill kunna och ska kunna göra ett brajobb. Alla sidor har således allt att vinna på en rak,öppen och respektfull debatt. En av förutsättningarnaär förstås att man i partiledaröverläggningar kommeröverens om en rättvis fördelning av resurser mellanlinjerna ja och nej.Centerpartiet har tagit ställning för att behållakronan och självständighet, det vill sägaett klart nej till EMU. Vår ekonomiska politik syftartill att ge goda förutsättningar för tillväxt, invester-ingar och företagande i hela . Ett led i detta ärhögt ställda krav på de offentliga finanserna och enbättre budgetdisciplin. Målsättningen blir därmed attsåväl de offentliga finanserna som statens budget skavara i balans och lämna överskott under en konjunk-turcykel. De offentliga utgifterna ska successivtminskas som andel av BNP, och skattetrycket skaminska.Givet de reformer som föreslårgenomförs minskar också argumenten för att införaeuron som valuta.Herr talman! Regeringspartiets ja till EMU för-skräcker både på grund av regeringens inställning tillhur EMU-medlemskapet ska förvaltas och med tankepå hur eurosamarbetet fungerar . Den eu-ropeiska svaga ställning och eurolän-dernas ständiga ingrepp i dess verksamhet visar attdet knappast finns förutsättningar för en disciplineradoch stram finanspolitik, vilket behövs för att vi inteska behöva komma tillbaka till det som hände , och för att de saneringar som var ett resultatdärav inte ska gå alldeles förlorade. Kanske tyckerregeringen att det verkar lockande med ett EMU-medlemskap, så att man i likhet med kansopa problemen under mattan. har vi nämligen ensituation där man i den här kammaren harröstat om en budget med underskott i den del som ärstatens andel av den offentliga ekonomin - medökande upplåning och hot om spräckta utgiftstak.En fråga som behöver diskuteras är vad som fårde andra borgerliga partierna att blunda för riskernamed en keynesiansk politik på EMU-nivå. En intealltför osannolik, om än omdiskuterad, utvecklinginom euroområdet är en lansering av gemensammaregler för så kallade automatiska stabilisatorer i euro-zonen, till exempel socialförsäkringssystemen. Såda-na gemensamma regler skulle resultera i förstärktakonjunktursvängningar. Den nuvarande regeringensovilja till flexibilitet och till att hålla budgetmargina-lerna skulle ytterligare bidra till att ställa Sverigesekonomi inför extrema prövningar.De stater som ingår i den monetära unionen be-finner sig i olika konjunkturlägen. skulle behö-va höja räntan för att kyla av ekonomin, och Tysklandskulle behöva en sänkt ränta för att klara sina storaoch mycket svåra ekonomiska problem. Hur ska vi iSverige klara oss om räntan ligger i ett för oss fel lägeom vi går med?Ett sätt vore att låta finanspolitiken ta över så attregeringen genom statsbudgeten kunde verka stabili-serande. Det har framförts förslag om att man skulleanpassa genom ändringar i moms- eller skattesatsereller genom nivåer i trygghetssystemens ersättnings-regler. För vanliga människor, vanliga familjer ochvanliga företag vore det förödande. Det är viktigt attden som till exempel ska köpa hus kan förutse unge-fär hur skattesatserna ligger givet det politiska läget ilandet.LO:s svar på problemet är att införa buffertfonderdär arbetsgivaravgifterna under goda år ligger högt såatt kan sänkas. På något sätt skaman satsa pengarna i dessa fonder. Vi har i Sverigeunder haft en diskussion om fonder och soci-alisering, och vi har valt att gå en annan väg. Buffert-fonder skulle medföra ett gigantiskt statligt ägande påett sätt som skulle bidra till förstatligandet av svensktnäringsliv. Det är en socialiseringsväg som jag tror attde flesta inte vill se i . Det vore därför bra omvi i dagens debatt kunde få besked från de olika parti-erna var de står i fråga om buffertfonder. Det är oer-hört viktigt, särskilt för borgerliga väljare.Riksbankschefen kritiseradeEMU-motståndare i olika medier . Det kanvara intressant att diskutera en del av det han har sagt.Han börjar med att hålla med om att en av de storafarorna vid ett eventuellt medlemskap är att kon-junktur och lönebildning i kan riskera atthamna i otakt med resten av . Det har hanalldeles rätt i. Det är en av mina stora farhågor och enav anledningarna till att jag står för ett nej till EMU.Riksbankschefens förslag bli att i stället ska regering-en få besluta om moms- och skattenivåer för attsnabbt klara nödvändiga stabiliserande åtgärder.Två saker kan sägas om detta. För det första är detväl inte så att dagens regering har utmärkt sig försnabbhet. Ta till exempel frågan om pomperipossa-skatter, där oppositionen fått dra ur hörnet. Ett annat exempel är alla de anmäldapropositioner som vi har fått vänta på under hela denförra mandatperioden. Jag kan inte, i motsats tillriksbankschefen, se som nationensräddare i ett krisläge, alldeles frånsett demokrati-aspekterna i ett sådant förslag.För det andra är jag för min del beredd att kämpaför ökat inflytande för riksdag.