prot · GP09115 · 2002-05-29 00:00:00 — Detvisade sig inte minst på vår utskottsfest ,som var oerhört trivsam och trevlig. Därför tackar vifrån er alla - och naturligtvis ocksåsamtliga ledamöter som jag inte har nämnt.Anf. 91 ():Fru talman! Jag vill först yrka bifall till utskottetsförslag. Sedan vill jag återgälda de vänligheter ochlyckönskningar som har sagts till mig.Först vänder jag mig till . Jag vill säga attjag också tycker att det har varit väldigt trevligt attdebattera med . Jag tror att detbygger på att vi har känt respekt för varandra när vihar haft debatter, även om de har varit heta ibland.Därför har det varit skojigt.Jag vill också tacka för den hälsning som jag fickgenom . Jag tycker att vi har haft ett väldigtfint samarbete inom den majoritet som taladeom och som hon sade att jag hade skött med varlighand. Det där med "varlig" ska jag lägga särskilt påminnet.Jag vill tacka alla kamraterna i justitieutskottet förfint samarbete under de gångna fyra åren. Jag villockså tacka utskottets kansli för ett väldigt finns sam-arbete.I övrigt vill jag - om det nu är någon som läserprotokollet - tacka alla andra som jag har samarbetatmed under mina i . En del har varit härhela tiden, men de flesta har tillkommit under tiden.Tack ska ni ha, alla!Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 22 §. )10 § Straffansvaret för gränsöverskridandemänniskohandelFöredrogsjustitieutskottets betänkande 2001/02:JuU27Straffansvaret för gränsöverskridande människohan-del (prop. 2001/02:124).Anf. 92 (mp):Fru talman! En halv miljon kvinnor, 500 000, im-porteras till EU för att utnyttjas sexuellt. Deska prostitueras eller exploateras inom pornografi-branschen. Trafiken går tät över , från Bal-tikum och till , som är både slutdes-tination och transitland. Hade trafficking - handelnmed sexfångar - varit börsnoterad hade det varit enplacering med lysande avkastning. Handeln harformligen exploderat , och hardet gjorts alldeles för lite för att stoppa den.Vi har här ett EU-rambeslut på förslag. Men, frutalman, det går inte tillräckligt långt, enligt Miljöpar-tiets syn. Dessa kvinnor ingår i konsumtionsekono-min. Det är slit och släng med kort hållbarhetsdatum.Väl förbrukade hamnar de ofta på soptippen i bok-stavlig mening. Det är en väldigt tragisk och cyniskhandel. Pronografibaronerna och torskarna behöverknappast oroa sig. De kan fortsätta sin förnedrandeverksamhet som vanligt.Därför tycker vi att regeringens förslag - alltsåföljdlagstiftningen till den ramlagstiftning som vitidigare har antagit - är för lamt. Det skulle ha gåttlängre. I den svenska följdlagstiftningen går sex-handlarna fria så länge det inte kan bevisas att kvin-nan har utsatts för tvång, vilseledande eller anat otill-börligt medel.Då undrar vi, fru talman: Hur ska en ung kvinnasom inte kan språket kunna bevisa det? Hur ska hon,kanske misshandlad, drogad och säkert livrädd ensvåga ta striden?Det man inte har vågat tala tillräckligt mycket omär prostitutionen, hur den utbreder sig i ochhur det uppstår legala bordeller. Det är handeln meddessa kvinnor som har gett sitt samtycke. Ska vi ac-ceptera det? Nej, det tycker inte . Skasexhandeln stoppas får inte ansvaret ligga på de unga,utnyttjade kvinnorna. All handel måste kriminaliserasoavsett om kvinnan formellt sett samtyckt till försälj-ning och exploatering.Kvinnorna befinner sig oftast i en ohållbar socialoch ekonomisk situation. De är lätta offer för löftenom ett bättre liv och snabba pengar. De ser ingenannan utväg. Väl här är de fast i handlarnas nät avberoende, hot och våld. De befinner sig illegalt i ettfrämmande land, utan språk och utan rättigheter. Defråntas sina pass. Handlarna binder dem vid fiktivaekonomiska skulder. De är ensamma, sårbara ochrädda. Många vägar inte återvända hem av rädsla förfördömanden. Deras självbild och andras syn på dembryter ned dem. Risken är stor att de hamnar i miss-bruk och att det används som ett effektivt sätt attytterligare binda upp dem.Regeringsförslaget är naivt. Kvinnor är ingenhandelsvara som kan köpas och säljas inom och övergränser. Frivillighetsargumentet förutsätter att kvin-norna har ett val. Vilket val har de här kvinnorna,? Med hot och våld kommerde att tvingas att samtycka, vilket sedan används motdem. Många kommer att vittna falskt i domstol, pre-cis som vem som helst som står under dödshot. Detkommer att bli oerhört svårt att komma åt handlarnamed den passusen.Regeringen tycks inte vara medveten om att vitalar om kvinnor som knappast kan vända sig tillpolis eller myndigheter. De är instängda och illegala.Lyckas kvinnan anmäla handeln kommer hon ochhennes eventuella samtycke att nagelfaras av polisoch domstol. Därefter kommer hon att sändas hem.Väl hemma står hon ensam med sina traumatiskaupplevelser och omgivningens dom. Risken för re-pressalier från handlarna är alltså uppenbar.Vårt förlag, fru talman, är enkelt. All traffickingska ses som människohandelsbrott, oavsett om kvin-norna formellt sett samtyckt. Fokus måste läggas påhandlarna och inte på kvinnorna. Ge kvinnorna skyddoch stöd under rättsutredning och rättegång. Ge demmöjlighet att stanna. Bygg upp skyddsnät för kvinnorsom återvänder hem. Hjälp dem att komma tillbakatill en fungerande tillvaro psykiskt, fysiskt, socialtoch ekonomiskt. Sexhandeln kan bromsas bara om vivågar ta en rejäl strid för de utnyttjade kvinnorna.Jag yrkar bifall till reservation 1.Anf. 93 ():Fru talman! Handeln med människor är en kom-plex företeelse som innefattar ett hänsynslöst ochcyniskt utnyttjande av andra människor. Människo-handel innebär att människor rekryteras och trans-porteras mellan länder eller inom ett land. Genom attanvända tvång eller något annat otillbörligt medelutnyttjas dessa människor senare som tvångsarbets-kraft eller för sexuella tjänster.Alla länder torde vara berörda av problemet. Sve-rige är inte förskonat. Enligt Rikskriminalpolisensuppskattningar kommer mellan 200 och 500kvinnor till som offer för människohandel.De flesta fall som upptäcks i har gällt kvinnorfrån som handlats hit förprostitution.I betänkandet föreslås att ett nytt brott, benämntmänniskohandel för sexuella ändamål, införs i brotts-balken. Förslaget överensstämmer i stor utsträckningmed den parlamentariska sexualbrottskommitténsförslag till straffbestämmelse om människohandel försexuella ändamål. Kommitténs förslag har huvudsak-ligen bemötts positivt av remissinstanserna.I dag är människohandel i stor utsträckning krimi-naliserad genom diverse straffbestämmelser, bl.a.människorov, olaga frihetsberövande, olaga tvångoch koppleri. Men alla led i handeln är inte kriminali-serade, eller endast kriminaliserade på försöks- ochförberedelsestadiet. Någon enskild bestämmelse somkriminaliserar alla led finns inte. De aktuella straff-skalorna är i viss utsträckning otillräckliga. Dettatalar enligt utskottets och regeringens mening för atten särskild straffbestämmelse som täcker samtliga ledav de mer typiska formerna av människohandel skainföras. En särskild bestämmelse underlättar det in-ternationella samarbetet mot människohandel ochsynliggör fenomenet människohandel.Det nya brottet tar enbart sikte på sådan gräns-överskridande handel med människor som syftar tillatt dessa ska utsättas för vissa sexualbrott, utnyttjasför tillfälliga sexuella förbindelser eller på liknandesätt utnyttjas för sexuella ändamål. Människohandla-ren ska använda olaga tvång, vilseledande eller någotannat otillbörligt medel för att förmå någon att begesig eller låta sig transporteras till ett annat land. Ävenden som med användande av något otillbörligt medeltar emot eller inhyser en transporterad person skadömas för människohandel för sexuella ändamål.Med "annat otillbörligt medel" menas att handla-ren utnyttjar att offret befinner sig i en sårbar situa-tion av sådan art att offret inte har något reellt valannat än att underkasta sig utnyttjandet. Den sombegår dessa gärningar mot ett barn ska dömas förmänniskohandel för sexuella ändamål även om någototillbörligt medel inte har använts.Straffet föreslås vara fängelse i lägst två och eller, om brottet är mindre grovt, fängelse ihögst . Vidare föreslås att försök, förberedelseför och stämpling till det nya brottet liksom underlå-tenhet att avslöja det kriminaliseras. Även skyddetmot annan människohandel ska förstärkas.Dessa förslag är ett första steg i riktning mot attåstadkomma en utökad kriminalisering av alla formerav människohandel. Det beredningsunderlag som harstått till regeringens förfogande har utgjorts av betänkande. När beredningsun-derlag finns även när det gäller övriga former avmänniskohandel kommer regeringen att föreslå ytter-ligare lagstiftningsåtgärder för att åstadkomma ettheltäckande straffrättsligt skydd mot alla former avmänniskohandel.Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i betän-kandet och avslag på reservationen.Anf. 94 (mp) replik:Fru talman! Syftet med lagstiftningen är precissom säger att samtliga led ihandeln med kvinnor ska täckas - så har det inte varitförut. Det är väldigt bra och positivt.Men vi kunde ha gått längre i följdlag-stiftning. Det hjälper nämligen inte om vi täckersamtliga led, om kvinnan samtycker. Då vill jag frå-ga: Tycker att det är helt okejatt det förekommer handel med prostituerade kvinnorsom har givit sitt samtycke? Är det okej att handlamed dessa kvinnor för att tjäna pengar på deras pro-stitution?Anf. 95 ()replik:Fru talman! Självklart tycker jag inte att det är le-galt att det förekommer handel på det sättet. Men dethandlar om att vi stärker lagstiftningen på ett sådanthär sätt.Om man går den väg som ochMiljöpartiet anser, att det ska gälla även när kvinnorfrivilligt kommer till för prostitution, utsätterman ju andra människor för risken att exempelvishamna i fängelse. De här kvinnorna kan t.ex. resa tillSverige på ett legalt sätt. Då kan någon bli straffadför att kvinnan är med på en resa. Enligt och reservation ska människorsom är oskyldiga kunna bli straffade på det här sättet.Anf. 96 (mp) replik:Fru talman! Nej, det är inte syftet, utan det gällerhandeln. Det är handel när man tjänar pengar och detfinns ett vinstsyfte. Det gäller handlare som skor sigpå bekostnad av kvinnornas prostitution. Det gällerinte Siljaline som trafikerar vattnet, utan det gällerdem som tjänar pengar och då vinsten är central.Anf. 97 ()replik:Fru talman! Det är precis det här som förslaget in-nebär. Organiserad handel ska bestraffas hårt. Det ärprecis den lagstiftning som vi antar här , som vikommer att besluta om.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 22 §. )11 § Åtgärder mot kommunalt domstols-trotsFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2001/02:KU27Åtgärder mot kommunalt domstolstrots (prop.2001/02:122).Anf. 98 ():Fru talman! Den proposition som vi behandlar nugäller alltså kommunalt domstolstrots. Det är själv-klart viktigt att alla följer lagen. Det gäller enskilda,kommuner och företag. Vad vi ändå behöver funderaöver är om vi verkligen ger kommuner och landstingen chans att följa lagen. Risken är att vi fattar beslutsom kostar väldigt mycket pengar och att vi sedaninte låter pengarna följa med dem som ska effektuerade här besluten. Därför är vi mycket tveksamma tillden här lagstiftningen, och därför finns det en bor-gerlig reservation där vi är tydliga på den här punk-ten. Finansieringsansvaret måste vara klart innan vibeslutar om nya omfattande pålagor för kommunerna.Vi har fått ett mycket ampert brev från och där man ber ossatt tänka oss för innan vi fattar beslut i enlighet medregeringspropositionen - det här bygger på en propo-sition från regeringen. Brevet är undertecknat av debåda ordförandena, och hel del av deras synpunkter tycker jag är rele-vanta i sammanhanget. En rättighetslagstiftning, somnu föreslås, bygger på ideala förhållanden, dvs. att detfinns personal att tillgå och att det finns andra resur-ser, alltså inte bara personella resurser utan ocksåpengar. Skribenterna säger att om lagen ska genomfö-ras innebär den i princip mycket grav kritik mot lan-dets olika kommunfullmäktige och landstingsfull-mäktige, eftersom vi säger att de inte klarar av sinauppgifter. Man ger också staten en släng av sleven.Det förekommer en rad tillkortakommanden hosansvariga statliga myndigheter. De nämner polisen,åklagare, tull, skattemyndigheter osv. Vi kan, om viså önskar, också lägga till Centrala studiestödsnämn-den, CSN. Deras bristande förmåga att svara upp motallmänhetens krav borde också diskuteras i samman-hanget, säger man, och inte bara kommuner ochlandsting.Är den nuvarande majoriteten i inte sär-skilt intresserad av att slå vakt om den kommunalasjälvstyrelsen? Man får lätt den uppfattningen. Det äri princip samma majoritet som stöder olika stopp-lagar gentemot kommunerna. I det avseendet är man ivarje fall konsekvent.I den kommittémotion som vi skrev och som ock-så bakas in i reservationen föreslår vi en översyn avden kommunala verksamheten. Vi tycker att det ärtveksamt att ålägger kommunerna enmängd uppgifter som man inte finansierar. Vi hävdari stället finansieringsprincipen, dvs. att staten ocksåsvarar för finansieringen när den ålägger kommuner-na att svara för olika uppgifter.Fru talman! För att undvika missförstånd vill jagändå påpeka att vi inte är motståndare till principenom sanktionsavgifter. Det är viktigt, som jag sadeinledningsvis, att också kommuner följer lagen, menproblemet är alltså att fattar beslut överhuvudet på kommunerna, trots att kommunerna måstestå för fiolerna. När kommunerna dessutom tvingasbetala sanktionsavgifter för att de inte har tillräckligaresurser för att utföra de uppgifter som harbeslutat om går man enligt vår uppfattning för långt.Vad vi kräver är en tydlig uppgiftsfördelningmellan stat och kommun där kommunerna inte läm-nas i sticket. Vi kan inte acceptera att den kommunalasjälvstyrelsen än en gång ifrågasätts. Regeringen bördärför tillsätta en utredning som ska se över finansie-ring och huvudmannaskap för uppgifter som riksda-gen har ålagt kommunerna att verka för. Därför, frutalman, yrkar jag bifall till reservation nr 2.Anf. 99 ():Fru talman! Vi hanterar krav, nya kontroller,bestraffningar och strängare lagstiftning för kommu-ner och landsting. Egentligen borde det dock handlaom regeringens frikostighet med att överföra tvingan-de och i detalj av regeringen styrda åtaganden tillkommunerna utan att visa samma frikostighet när detgäller att fullfölja finansieringsprincipen och därmedöverföra erforderliga resurser för att man ska kunnaverkställa det som regeringen anser att kommunernaska verkställa. träder i stället förslagen in som skabestraffa de kommuner som tidigare, med hårt arbeteav kommunala förtroendevalda och med hårda kom-munala prioriteringar i den kommunala välfärden,räddade den svenska ekonomin men som inte harerhållit ekonomisk upprättelse efter detta.I stället har de kommunalt förtroendevalda fåttökad kontroll som tack och ökad bakbundenhet somgjort att man ställs inför domstol som re-geringen jagar den som inte har den kommunala bud-geten i balans.Fru talman! Debatten om domstolstrots har varitintensiv . Det rör sig i nästan samtliga fallom LSS-lagen, lagen om stöd och service för vissafunktionshindrade. Ambitionen att stärka varje en-skild människas rättighet har med rätta stärkts ochhöjts . Det är bra. Det krävs ytterligarerättigheter för enskilda individer. Men ställsfrågan om huruvida kommunerna har möjlighet attfölja dessa lagar.Staten och regeringen lägger förslag som med yt-terligare styrmedel gentemot kommunerna begränsardessas möjligheter att finna egna lösningar. Samtidigtläggs det nya förslag som ärofinansierade. Regeringen är då inte trovärdig i sinpolitik.I propositionen säger sig regeringen vara medve-ten om att den ekonomiska situationen kan ha bety-delse för kommunernas agerande. som mankonstaterar det införs av regeringen nya styrmedelgentemot kommunerna som t.ex. en ofinansieradmaxtaxa. Som om detta inte skulle få påverkan på densamlade ekonomin och de prioriteringar som dekommunalt förtroendevalda är satta att göra!Regeringen drar inga konsekvenser av att detkommande handlingsutrymmet blir snävare och snä-vare - 289 kommuner behöver snart bara en statligtjänsteman som förvaltar regeringens politik.Fru talman! Om regeringen hade menat allvarmed sin vilja att komma åt problemen med domstols-trots hade den mest trovärdiga åtgärden varit att sta-ten hade tagit över finansieringen av LSS, den rättig-het som det främst handlar om. Eftersom rättighetenär så detaljerad att kommunen inte har någon möjlig-het att påverka kostnaden bör kommunerna inte hellerta betalningsansvaret.Jag läser ur tidningen : Att infö-ra sanktionsavgifter är att angripa symtomen, inteorsakerna till att människor inte får stöd och serviceenligt den lag som ger dem rätt till detta.Därför, fru talman, anser att det ärdags att utreda ett statligt huvudmannaskap, och attdet är lämpligt att den parlamentariska utredningenom nationell utjämning av verksamhetskostnaderenligt lagen om stöd och service till vissa funktions-hindrade får detta uppdrag.Jag yrkar bifall till reservation 3. Jag ställer mignaturligtvis bakom övriga reservationer där Center-partiet finns med, men jag yrkar inte bifall till dessa.Anf. 100 BO ():Fru talman! Det är självklart angeläget att åtgärdervidtas så att vi alla följer de lagar som beslutas i Sve-riges riksdag. Det gäller förstås oss som privatperso-ner men kanske ännu mer de offentliga organ som vihar utsett i olika sammanhang, exempelvis kommuneroch landsting.I det konkreta fallet som handlar om förändringari bestämmelserna om det kommunala domstolstrotset,förändringar i förhållande till det som infördes för ettpar somrar sedan, är det i huvudsak fråga om rättig-heter för den enskilde. Det gäller att se till att dessarättigheter upprätthålls. Den metod som har använtsär sanktionsavgifter.Större delen av detta handlar om den del av denstora handikappreformen somhar att göra med rätten till personlig assistans. Närden rätten infördes var det huvud-sakligen en fråga för försäkringskassorna. Några årsenare, under den socialdemokratiska regeringen,förde man över en stor del av det ansvaret från för-säkringskassorna till kommunerna.Detta kan man ha olika uppfattningar om. Vi iFolkpartiet motsatte oss den förändringen. Vi tyckteatt uppgiften skulle legat kvar hos försäkringskassor-na. Vi har i budgetförslag efter budgetförslag sedandess förslagit att man skulle återta uppgifterna tillförsäkringskassorna. Kommunerna skulle därmed inteha den delen av uppgiften. Självklart skulle det enligtfinansieringsprincipen leda till att kommunernasresurser minskade för den här uppgiften.Vi tycker, fru talman, att finansieringsprincipen ärviktig. Därför har vi ställt oss bakom reservation nr 2som vi yrkar bifall till. Det krävs att vi gör en översynöver uppgiftsfördelning, finansieringsprincip m.m.för att få ett tydligare regelsystem än det som vi har.Jag vill än en gång peka på att en stor del av det pro-blem vi har diskuterat skulle vi knappt behövadiskutera om det vore så att en majoritet i kammarenhade ställt sig bakom att försäkringskassorna togansvaret ekonomiskt även för de första irätten till personlig assistans.Anf. 101 ():Fru talman! I detta betänkande föreslås åtgärdersom har till syfte att motverka kommunalt domstols-trots. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet ochavslag på samtliga reservationer.Jag ska kort summera innehållet i betänkandet.Det föreslås ändringar i kommunallagen som innebäratt de kommunala revisorerna ges vidgade möjlighe-ter till granskning av ärenden som rör myndighetsut-övning mot enskild. Vidare föreslås ändringar i lagenom stöd och service till vissa funktionshindrade och isocialtjänstlagen. De nu föreslagna ändringarna inne-bär att en sanktionsavgift ska kunna åläggas kommu-ner och landsting som dröjer alltför länge med attverkställa domar gällande insatser enligt LSS ochsocialtjänstlagen.Sanktionsavgifternas storlek bedöms utifrån hurlänge dröjsmålet pågått och hur allvarligt det ansesvara. Sanktionsavgiften varierar mellan 10 000 och1 . Vid obetydliga försummelser utdömsingenting alls.Åtgärder mot domstolstrots har varit föremål förutredning . De förslag som harframkommit har avvisats medskiftande motiveringar. Jag tycker att det känns branu att det efter så många års utredande äntligenkommer fram ett förslag som för kommunerna självahar ett preventivt syfte. Man skyndar på domstolarnasbeslut att verkställa.Det är bra för den enskilde. Ytterst handlar det juom att värna den enskilde och dennes rättigheter. Enmänniska ska inte behöva vänta onödigt länge på attdomstolsbeslut verkställs. Jag vill understryka att detmånga gånger handlar om svaga människor i sam-hället, människor som är väldigt beroende av detjänster det handlar om.Men jag vill inte helt förneka att jag en smula kanförstå det som har framförts angående det besvärligaekonomiska läget för kommunerna. Förvisso är det såatt många kommuner är satta under sparkrav. De skaha en budget i balans. Men det finns också mångagånger praktiska skäl till att besluten inte kan verk-ställas. Det är inte enbart illvilja från kommunernasoch landstingens sida. Jag har viss förståelse för detta.Samtidigt handlar det om att domstolsbeslut måsterespekteras och efterlevas, i synnerhet av myndighe-ter. Annars tror jag att det uppstår en misstro från denenskilda människan och kanske t.o.m. ett förakt införvad samhället åstadkommer när det gäller rättigheter.Jag skulle också vilja kommentera reservationer-na. har en reservation angående reviso-rernas utökade granskningsmöjligheter. Jag har oer-hört svårt att förstå motiveringen till reservationen.Man säger att det är onödigt för möjligheten finns . Möjligheten finns inte att utöva granskningav myndighetsutövning mot enskild. Det skulle ocksåta så mycket tid i anspråk, säger man från Centerpar-tiets sida. Nödvändiga revisionsuppgifter skulle åsi-dosättas. Vi får verkligen hoppas att det inte är någonvana hos kommuner och landsting att åsidosätta dom-stolsbeslut så att det blir så arbetstyngt för revisorernaatt de övriga arbetsuppgifterna åsidosätts.Utifrån detta har jag väldigt svårt att förstå reser-vationen. Det här handlar ju om att man påpekar tillrespektive nämnd att kommuner och landsting intehar följt domstolsbeslut, och om de inte respekterardetta och åtgärdar det förs det vidare till fullmäktige.Detta måste ju vara bra och ytterligare en skyddsåt-gärd för den enskilde.Jag går så över till det som har diskuterats mest härifrån talarstolen, nämligen detta att man skatillsätta en utredning som ska titta på ansvarsfördel-ningen. Så sent som detta år diskuterade vibetänkandet KU7 om regional samverkan och statliglänsförvaltning. Jag och många andra från KU stod dåi den här talarstolen och diskuterade detta. I det be-tänkandet framhölls att en översyn skulle ske vadgällde ansvarsfördelningen mellan stat, landsting ochkommun. Vad man nu kräver i de båda reservationer-na är alltså faktiskt redan på gång. Frågan är redanuppmärksammad. Därmed behövs heller inga direktivtill kommittén om nationell utjämning enligt LSS,som man kräver från sida.Jag slutar där och yrkar än en gång bifall till be-tänkandets förslag och avslag på reservationerna.Anf. 102 () replik:Fru talman! Det var intressant att sade att det inte enbart är av illviljasom kommuners och landstings förtroendevalda inteföljer lagen. Det var intressant att höra: inte enbart avillvilja. Då måste jag ställa en motfråga till KerstinKristiansson Karlstedt och Socialdemokraterna: inte på sin plats att ni gjorde en självanalys av eregen politik, där ni ständigt överför detaljerade upp-drag till kommunerna utan att följa finansieringsprin-cipen? Detta gör de facto att även socialdemokratiskaförtroendevalda på nivå inte kan följa denlagstiftning som de är satta att följa. Även om dettainte skulle vara av illvilja måste jag ställa frågan: Ärdet av illvilja som Socialdemokraterna och regeringenaldrig kan fullfölja och leva upp till det kommunalasjälvstyrets krav?Anf. 103 () replik:Fru talman!