prot · GQ0930 · 2002-12-05 00:00:00 — Han sade att vi moderater motsatte ossett uppskov med betalningen av preliminärskatt. Detgör vi alltså inte. kunde ha läst det ivår reservation. Vi har hävdat att detta är ett slag iluften, men okej, om regeringen tror att detta är enviktig åtgärd må det vara så. Men vi har pekat påandra viktigare åtgärder för nystartade företag, tillexempel utvidgade avskrivningsmöjligheter. Dettaom detta.Sedan ingår det nu tydligen i den socialdemokra-tiska retoriken att säga: Vi socialdemokrater fickväljarnas förtroende. De avvisade skattesänkningar -det rubriceras också som stora skattesänkningar - ochnu regerar vi.Ja, det må vara att ni driver den tesen, men å and-ra sidan är det som väljarna nu får pisk för att deröstade för högskattepolitiken. sköljer skattehöj-ningarna över landet och framför allt här över Mälar-dalen.Beträffande företagen ser man inga möjligheter attfå ett bättre företagsklimat. De små justeringar somgörs är ju helt betydelselösa.Anf. 58 () replik:Fru talman! Jag är alldeles övertygad om att väl-jarna visste precis vad de gjorde när de lade sinaröster i valurnorna och vilken politik de skulle få. Detär naturligtvis tråkigt för och andramoderater. Jag kan förstå att de inte tycker om utfal-let, men det är en tydlig markering att man i Sverigeändå är beredd att betala mycket skatt för att få en bravälfärd.Anf. 59 () re-plik:Fru talman! Vi får väl se hur utfallet blir när väl-jarna kommer att uppleva inne-börden av det fortsatta socialdemokratiska rege-ringsinnehavet och de mycket stora skattehöjningarsom kommer. Jag tror inte att de var beredda på det.Det diskuterades för mycket miljarder i skatte-sänkningar, det kan jag medge. Vi borde ha koncent-rerat valrörelsen på att rida spärr mot de väldigt storaskattehöjningar som Socialdemokraterna uppenbarli-gen hade i faggorna.Anf. 60 PER () replik:Fru talman! Varför införa något som redan ärmöjligt att göra? Ser inte vissaproblem med detta? När man årsredovisar momsenhandlar det ju om att man skjuter fram inbetalningen.Det kan bli ganska stora summor som man skjuterframför sig. Det kan bli en hel del momsskulder. Serinte att det kan leda till att denenskilde företagaren tror att likviditetstrycket inte ärhögre och använder pengarna till något annat? Plöts-ligt står man där och ska inte barabetala in B-skatten utan även momsdelen.Huvudfrågan är: Varför införa något som går att genomföra?Anf. 61 () replik:Fru talman! Det är klart att vi ser att det finns enrisk med det här förslaget. Det är bland annat därförsom vi begränsar uppskovet och intetill , som har föresla-git, eller upp till som någon av remissinstanser-na tyckte.Det är klart att det här finns en risk. Det finnsockså anledning att följa hur förslaget utvecklas ochhur det slår i praktiken. Givetvis är det så.Anf. 62 PER () replik:Fru talman! Det är intressant att höra att man inseratt detta innebär en risk. är man beredd attinföra något som faktiskt redan går att genomföra . Varför lagstadga en sak som går attgöra? Det är ett fullkomligt slag i luften.Anf. 63 () replik:Fru talman! Vi är inte riktigt överens om att det ärså. I så fall skulle vi naturligtvis inte behöva genom-föra den här förändringen.Vi är också beredda att ta den här risken därför attvi tror att det här kan bidra till något positivt, nämli-gen att det ska bli lättare inledningsvis för företagareutan att tänja på gränser och regler, som vissa uppen-barligen kan göra med Per hjälp.Därför tycker vi att det är bättre att ha den här möj-ligheten tydligt och att den också blir väl känd blandföretagare eller bland dem som tänker starta företag.Anf. 64 ():Fru talman! säger i sitt anföran-de att betänkandet inte innehåller några stora föränd-ringar, och det kan jag verkligen hålla med om. Fred-rik säger också att förändringar som innebär att manförenklar regler inte behöver innebära sänkt skatt, ochdet är helt sant. Men frågan är då varför regeringenoch Socialdemokraterna inte också genomfört sådanaförändringar som inte kostar pengar. Simplexarbetethar ju inte inneburit att några av de gamla reglernahar tagits bort.Det här kokar ned till att vi har svårt att fåmänniskor att starta nya företag i . Nyföreta-gandet ligger på den lägsta nivån . Enligtfärsk statistik minskar nyföretagandet i åräven från förra årets låga nivå.I och mitt hemlän, ,ligger nyföretagandet lägre än rikssnittet. 1997 fannsdet 13 000 personer som var fåmansföretagare i Sör-manland för att till 2001 ha minskat till 8 900 perso-ner. Så min fråga till är: När kommer de sto-ra, genomgripande förändringarna?Anf. 65 ():Fru talman! Jag håller med om att man bör an-stränga sig för att minimera antalet regler och krav påolika uppgifter och uppgiftsinlämning, som ocksåandra ledamöter tagit upp här . Men det är vik-tigt att komma ihåg att regler oftast inte skapas avnågon allmän regleringsiver, utan att de oftast ocksåfyller ett behov. Det är viktigt att ha den biten medsig.Sedan förutsätter jag och vet att man på mångamyndigheter, också i , försöker hittajust sådana regler som man kan ta bort eller göraförenklingar i. Det arbetet pågår också i myndigheter,exempelvis . Man kunde i DagensIndustri läsa om Riksskatteverketsprojekt för att underlätta för små företag.Det är naturligtvis nödvändigt att kontinuerligt ar-beta med sådana saker. Vi kommer aldrig att ha ettsystem, skattesystem eller annat system, som är fixfärdigt och perfekt, framför allt kommer det inte attvara det . Det är naturligtvis nödvändigt attgöra både sådana här mindre förändringar och, där detär befogat, också lite större förändringar när man seratt det finns brister.När det sedan gäller antalet företag tror jag att detfinns en väldigt nära koppling till läget i världseko-nomin och konjunkturen. jämförnyföretagandet med nyföretagandet och säger att vi har en liknande nivå . Jagkan inte säga att det verkligen är på det sättet. Menjag tror att det i så fall beror på att vi har enlågkonjunktur och att det påverkar möjligheten attstarta och driva företag.Anf. 66 ():Fru talman! säger i sin replik attregler inte skapas av någon allmän regleringsiver, ochdet får vi hoppas. Men jag tror faktiskt att det mycketär så.Vi har regler kring småföretagande somgrundar sig på hur synen på småföretagare var , då det ansågs att man startade företag för attundgå skatt. Detta genomsyrar fortfarande regelver-ket. Då tror jag att man behöver ta rejäla grepp. Cen-terpartiet har presenterat förslag för att underlättanyföretagandet.Jag tror inte att det låga nyföretagandet bara berorpå att det är lågkonjunktur, utan jag tror att det ocksåberor på att regeringen och Socialdemokraterna intehar en grundläggande insikt i vad det innebär att varasmåföretagare. Man ser inte personen, företagaren,bakom företaget. Det tror jag är ett problem.Skattereglerna är ett problem, trygghetssystemenär ett annat problem där den som är företagare inte fårsamma ersättning som den som är anställd, trots betalat in lika mycket till systemet.Anf. 67 ():Fru talman! Det är klart att det finns saker att gö-ra. Jag motsätter mig inte det, och jag debatterar gär-na de frågorna ytterligare med ochandra senare, för det blir väl inte i dag.Det har hänt ett och annat på området. Exempel-vis, om man ska knyta an något till det senaste RogerKarlsson sade om att likställa företagare och löntaga-re, infördes under förra mandatperioden ett schablo-navdrag för ökade levnadskostnader vid resor, så attföretagare ska likställas med löntagare. Jag tror att detär viktigt att titta på sådana frågor.Låt oss knyta an till vad också togupp i sitt anförande och som han förde på tal igen.Det förslag han presenterade om ett skattefrittsparande är oändligt mycket dyrare, beräknat till 600miljoner kronor , jämfört med de förändring-ar som vi har diskuterat , som rör sig om mindreän . Ska man börja diskutera i de storatermerna och få så mycket lediga pengar för satsning-ar på skatteområdet är till exempel 3:12-regler ochlättnader för att underlätta generationsskiften viktiga-re än de förslag som har presenterathär i dag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §. )11 § Kontroll av postförsändelserFöredrogsskatteutskottets betänkande 2002/03:SkU4Kontroll av postförsändelser (skr. 2002/03:13).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 16 §. )12 § Obligatorisk redovisning av sjukfrånva-roFöredrogslagutskottets betänkande 2002/03:LU1Obligatorisk redovisning av sjukfrånvaro (prop.2002/03:6).Anf. 68 ():Fru talman! I betänkandet behandlas regeringensförslag om obligatorisk redovisning av sjukfrånvaron.Regeringen vill genom ändringar i årsredovisningsla-gen med flera lagar göra det obligatoriskt för företag,kommuner och landsting att redovisa sjukfrånvaron.Vi moderater anser att propositionen bör avslås, var-för jag yrkar bifall till reservationen.Jag tror att viljan att komma till rätta med sjuk-frånvaron finns inom alla partier. Regeringen anseratt föreliggande förslag bidrar till att minska sjuk-frånvaron. Det tror inte vi. Den ökande sjukfrånvaronär både ett uttryck för människors faktiska sjukdomarmen också symtom på problem i samhället i övrigt.För att minska sjuktalen krävs fundamentala änd-ringar i människors liv. De ska få makt över sin livs-situation, inflytande över sitt arbete, rörlighet påarbetsmarknaden och möjligheter att kombinera fa-milj, barn och yrkesliv. Att påstå att sjukskrivningar-na ensidigt är relaterade till arbetslivet eller till situa-tionen på arbetsplatsen är att förenkla enskilda män-niskors problem.Fru talman! I valrörelsen talade regeringen ombehovet av att förenkla och underlätta för företagen,men i det praktiska politiska arbetet ser vi mycket liteav resultatet av dessa ambitioner. Det är alltid lättareatt införa en reglering än att ta bort en sådan. Det ärdärför mycket viktigt att man noggrant funderar övervilka konsekvenser en ytterligare lagregel får förföretagen innan den införs.Regeringens förslag innebär att uppgifterna omsjukfrånvaron ska lämnas i årsredovisningen. Enårsredovisning riktar sig till externa intressenter, ochdet kan ifrågasättas om uppgifter om sjukfrånvaronhar någon plats i årsredovisningen.Regeringen har tydligen också bytt åsikt om per-sonalekonomiska redovisningars ställning. I proposi-tion 1998/99:130, s. 332, ansåg regeringen att sådanredovisning fungerade som ett internt styrinstrument,och detta talade emot att reglering skulle ske i redo-visningshandlingarna. Det är en uppfattning som jagockså delar.Den föreslagna redovisningen är också detaljrik.Det är en rad parametrar som ska redovisas både vadgäller kön, sjukfrånvarons längd och fördelning mel-lan olika åldersgrupper. Dessa uppgifter ska ställasmot de olika gruppernas ordinarie arbetstid. Rege-ringen har inte heller i propositionen lyckats visa atten obligatorisk redovisning av sjukfrånvaron i årsre-dovisningen på ett avgörande sätt skulle påverkasjukfrånvaron - om det är fråga om att det är arbetsli-vet som påverkar sjukfrånvaron.Sjukfrånvaron utgör en betydande kostnad för ar-betsgivaren, och det finns alltid hos företagarna ettincitament att sänka sina kostnader. Vi tror inte attföretagen behöver ytterligare regler för att inse att denhöga sjukfrånvaron är ett betydande problem. Svårig-heten med de höga sjuktalen är att frågan är så mång-facetterad. Det är mycket svårt att komma till rättamed orsakerna genom enskilda åtgärder. Detta visarinte minst tillkortakommandena inom den offentligasektorn. hörde vi på TV-nyheterna attRFV noterade att sjukfrånvaron steg, men man kundeinte förklara varför.Fru talman! Regeringen har angivit att en av hu-vudorsakerna till förslaget är att få tillförlitligarestatistik. Vi anser att den eventuella förbättringen avstatistiken som förslaget möjligen kan medföra intestår i rimlig proportion till den ökande byråkratin ochkostnaderna som förslaget medför för företagen. Denstatistik som kan erhållas genom en genomgång avårsredovisningarna är också i hög grad inaktuell. Näruppgifterna offentliggörs kan de vara upp till ett ochett halvt år gamla. I det moderna IT-samhället måstedet finnas både snabbare och effektivare sätt att inför-skaffa tillförlitlig statistik.Förslaget medför också betydande kostnader förföretagen, dels investeringskostnader för nya sjuklö-nesystem, dels årliga kostnader för inhämtande ochbearbetande av uppgifter om sjukfrånvaron. Rege-ringen har i propositionen underlåtit att uppskattakostnaderna för de inledande investeringarna. Enligtuppgift i propositionen berör förslaget 32 000 företag.Om man antar att varje företag tvingas satsa 2 000 krär kostnaden närmare 65 miljoner kronor.Regeringen har beräknat de årliga kostnaderna tillca . Vår bedömning är att detta ären kraftig underskattning. Allvarligare är att rege-ringen i sina beräkningar har glömt bort kostnadernaför revisorsgranskningen av årsredovisningen. Låt ossanta att revisionen tar per företag föratt granska uppgifterna om sjukfrånvaron och företa-gens redovisningssystem i denna del. Då kommerkostnaderna för revisionen att stiga med knappa 50miljoner kronor totalt i landet om vi antar att timkost-naden för en revisor är . Om vi godtar rege-ringens beräkning av löpande driftskostnader får vi enårlig kostnadsökning för företagen på ca 60 miljonerkronor. Det är något annat än de 10 miljoner kronorsom redovisas i propositionen. De ökade kostnadernadrabbar de mindre företagen hårdast.Fru talman! Den noggranna redovisningen av oli-ka gruppers sjukfrånvaro väcker även frågeteckenfrån integritetssynpunkt för den enskilde. Risken ärsärskilt stor på små arbetsplatser där det är lätt attidentifiera enskilda individer med hjälp av den före-slagna statistiken.Sammanfattningsvis innebär regeringens förlagtill lagändring större nackdelar än fördelar, varför visäger nej till förslaget om obligatorisk redovisning avsjukfrånvaron.Anf. 69 ():Fru talman! Regeringen vill nu driva igenom enlagstiftning om att företag, kommuner och landstingska redovisa sjukfrånvaron i sina offentliga årsredo-visningar. På det viset tror man sig kunna påverkaarbetsgivarna att vidta åtgärder för att minska sjuk-frånvaron.Förslaget är helt feltänkt och missriktat. I verklig-heten följer privata arbetsgivare i stor utsträckningnoggrant sin personals sjukfrånvaro och försöker fåden anställde tillbaka till arbetet. Här går det säkertatt göra mer med hjälp av fler aktiviteter från arbets-givaren, , arbetsmiljömyndigheter-na, facket, den enskilde anställde med mera.De stora kostnaderna för sjukskrivningarna ochförtidspensioneringarna är inte bara ett samhälleligtproblem utan även ett problem för arbetsgivaren. Allaföretagare vill se sina anställda i arbete och inte inågon sjukstatistik. Dessutom måste vi alla inse att allohälsa inte har med arbetsplatsen att göra. Nyligenuttalade , chef för ,att uppskattningsvis av sjukskrivningarna kanbero på arbetsplatsen.Mot denna bakgrund vill nu regeringen ålägga allaarbetsgivare med fler än 10 anställda att offentligtredovisa sjukfrånvaron. Tror inte regeringen att för-säkringskassans statistik är riktig? Tror inte regering-en på uppgifterna från ? För övrigthar redan påbörjat ett arbetemed att förbättra sjukförsäkringsstatistiken. Varförräcker inte detta?Att föra in uppgifterna i årsredovisningen på detsätt som föreslagits kommer att ta tid i anspråk förföretagen och även kosta en hel del. Bland annatgäller det revisorn, som ju både ska och måste kon-trollera även dessa uppgifter. Regeringens egen upp-skattning av en årlig kostnad om 10 miljoner kronorkommer att överskridas många gånger.I andra sammanhang arbetar regeringen för regel-förenklingar, även om detta går både långsamt ochdåligt. Den så kallade Simplexgruppen i Regerings-kansliet har uppnått små, men ändå, framgångar.I stort sett är alla remissinstanser emot eller i varjefall tveksamma till förslaget med undantag av defackliga organisationerna. Flera, däribland Lagrådet,har ifrågasatt om dessa uppgifter verkligen har sinplats i årsredovisningen. Jag delar den uppfattningen.Jag tror inte att de som regelbundet läser årsredovis-ningarna, till exempel en kreditgivare, påverkas. Ärdet emellertid så, så blir det till slut de anställda somförlorar på så vis att arbetsgivare blir ytterst försiktigamed att till exempel anställa personer som tidigarehar haft en stor sjukfrånvaro.Förslaget kan försvåra en internationell harmoni-sering av reglerna på redovisningsområdet. Förslagetinnebär också åtminstone delvis att en ny gräns införsi årsredovisningslagen. Och varför undantar manutlandsanställda?Både regeringen och oppositionen är överens omatt åtgärder måste sättas in mot de ständigt ökandesjukskrivningarna. Lika överens är vi - i alla fall i tal- om att minska regelverkens administrativa bördaför i synnerhet små företag.Varför i all sin dar inför man då nya pålagor somuppenbarligen inte gör någon anställd frisk?En bättre väg vore att tillse att de offentliga ar-betsgivarna, som står för den större delen av sjuk-frånvaron, blir föredömen när det gäller att återförasjukskrivna till arbete. Vi vet ju att kommuner ochlandsting står för en stor del av sjukfrånvaron. Ävenstora statliga arbetsgivare som polis, försäkringskas-sor och skatteförvaltning har en snabb ökning avinte minst den stressrelaterade ohälsan.Fru talman! Regeringens förslag är illa under-byggt och kommer enbart att medföra ytterligareadministration och betydande kostnader för företagen.Förslaget ska därför avslås. Jag yrkar bifall till reser-vationen.Anf. 70 ():Fru talman! Vi har att diskutera regeringensproposition om obligatorisk redovisning av sjukfrån-varo. Vi förstår att det är regeringens sätt att försökamöta de stora ohälsotal som finns i vårt land. Det ärbra att man tar tag i problemen. Men regeringen åt-gärdar inte de verkliga problemen med hjälp av dethär förslaget. I stället kan man konstatera att det blirett slag i luften i meningen att den förändring somföreslås inte kan se till att folk blir mer friska. Detman gör är att skapa problem för företagare och förmånga enskilda. Vi menar att man kan hitta mer ef-fektiva åtgärder för att möta ohälsotalen, och yrkardärför från sida avslag på propo-sitionen.Fru talman! Ungefär var sjätte svensk mellan 18och är sjukskriven eller förtidspensionerad. Tvåtredjedelar av de långa sjukskrivningarna drabbarkvinnor. Den snabbaste ökningen sker bland deyngsta - 16-29-åringarna. Kostnaden för ohälsa ökarnu med och kommer attöverstiga den ofattbara kostnaden av 120 miljarderkronor . Den höga tillströmningen till förtidspen-sioneringar är ett tecken på samhällets bristande för-måga att erbjuda rehabilitering och personliga ut-vecklingsmöjligheter.För att kunna åtgärda ett problem måste man för-stå vari problemet ligger. Hitintills har förklaringen ialltför hög grad varit arbetsplatsernas miljö. Menvarför har det då hänt så lite på de offentliga arbets-platserna under åtta socialdemokratiska regeringsår?Det är naturligtvis en berättigad fråga. avalla sjukskrivna är kvinnor inom verksamheter somvård, omsorg och skola - ofta på politikerstyrda ar-betsplatser.Fru talman! Den fysiska arbetsmiljön har blivitbåde säkrare och trivsammare. Olyckorna på jobbetminskar. Ändå stannar alltfler hemma från dessasäkrare arbetsplatser. lovade i valrö-relsen att pressa tillbaka sjukfrånvaron. Den proposi-tion vi nu debatterar om obligatorisk redovisning avsjukfrånvaro är ett led i detta - det är jag övertygadom. Men förslaget åtgärdar som sagt inte problemen.I stället hotas företagen av mer administration, en-skildas integritet hotas och känsliga praktiska pro-blem kan uppstå. Något har gått snett i regeringensproblemanalys när all uppmärksamhet ges den del avlivet som vi yrkesarbetar. Merparten av vår tid ägnarvi ju åt andra delar av livet! Min fråga är varför Soci-aldemokraterna låter arbetsmarknaden vara den storasyndabocken.Vi kristdemokrater gör en bredare analys av orsa-kerna till ohälsan. Det handlar om människors totalalivssituation och om den tid vi tillbringar i hemmet,och på arbetsplatsen. Det handlar om detbemötande vi får utifrån de förutsättningar till livsstilsom vi har, om respekt och generositet när vi uppvi-sar olikheter och om respekten för varje människasunika värde. Allt detta bildar den helhet som berörvårt totala välbefinnande. Ta till exempel stress, och idess förlängning utbrändhet - det uppstår ofta i denkonflikt som inte minst småbarnsföräldrar upplevermellan arbetsliv och privatliv eller, som i många fall,mellan arbetsliv, privatliv och studier. Det låga barna-födandet är en varningssignal om svårigheten attförena den viktiga föräldrarollen med den krävandeyrkesrollen. Därför måste familjepolitiken utformasså att föräldrarna får en större möjlighet att välja sinalivsbetingelser. Det kristdemokratiska förslaget ombarnomsorgskonto ger möjlighet till egna val, engenerös föräldraförsäkring, tillgång till barnomsorgs-konto vid föräldraledighet och en barnomsorg av högkvalitet. Allt detta är grundförutsättningar för attförena föräldraskap och lönearbete. Det finns männi-skor som upplever att de inte riktigt orkar med för-väntningar på att kanske hjälpa en anhörig äldre ochsamtidigt leva upp till yrkesarbetets krav och det somgäller hemmets skötsel.Vi behöver en ny politik som ser till människorstotala livssituation. För att hindra att akuta sjukdoms-tillstånd leder till långtidssjukskrivningar och till ochmed förtidspensioneringar krävs en snabb och aktivrehabilitering. Regeringens brist på initiativ när detgäller finansiell samordning för rehabilitering är an-märkningsvärd. Men det finns exempel - bland demSOSAM i Östergötland.Fru talman! Jag har arbetat med under-visning. Studenter har lärt sig att först diagnostiseratillstånd, därefter utröna vari problemet ligger och tillsist föreslå åtgärder som löser grundproblemet. I dethär fallet har man diagnostiserat ohälsa som tillstånd.Vi vet att det har med många faktorer att göra, menman lägger lösningen på problemet på något annat ändet som är ursprunget. Man lägger lösningen på attgöra en obligatorisk redovisning av sjukfrånvaro. Dethjälper inte till för att folk ska bli friskare och för attohälsan ska minska.Vi yrkar avslag på propositionen. Vi önskar attregeringen låter oss i fatta beslut om braåtgärder som löser grundproblemet och gör att vi fårett friskare samhälle. Det skulle innebära att männi-skor får tillbaka möjligheter att hantera sin egen livs-situation på ett positivt sätt.Anf. 71 ():Fru talman! Regeringen har föreslagit att en obli-gatorisk redovisning av sjukfrånvaron ska införas iårsredovisningen. Som skäl för detta anger man vill komma till rätta med den accelererandesjukfrånvaron. Motivet sägs också vara att man skahöja medvetenheten om sjukfrånvaron.Förslaget kan verkligen ifrågasättas av flera skäl.Det ena är att man ökar administrationen för de små-företagare som drabbas av detta. Det andra är att manlämnar ut personalens sjukfrånvaro i årsredovisning-en.Jag är övertygad om att det inte är genom ytterli-gare krav på arbetsgivarens redovisning som vikommer till rätta med sjukfrånvaron. Det finns uppsjö av statistik över sjukfrånvaron som rege-ringen lätt kan inhämta. Seriösa företagare är månaom personalens hälsa därför att personalens hälsa ärviktig för företagets överlevnadsförmåga.Regeringens förslag på hur redovisningen ska ge-nomföras kan också ifrågasättas eftersom det i årsre-dovisningen kommer att bli ganska lätt att identifieravem eller vilka som haft kort alternativt lång sjuk-frånvaro. De allra minsta företagen ska undantas - desom har färre än tio anställda. Det är bra att riksdageninte lägger ytterligare börda på dem. Men företagmed fler än tio anställda kommer att tvingas redovisasin personals sjukfrånvaro.