prot · GP09116 · 2002-05-30 00:00:00 — Detta för att föra en dialog om bl.a.säkerhetsfrågorna.I den reservation som finns förs bl.a. ett resone-mang om beredskapspolisen och de turer som varkring förfrågan från polisen i . Beredskap-spolisen är inte till för att användas vid den här typenav händelser.Fru talman! Vi håller nog alla med om att det varfruktansvärda scener som utspelade sig i Göteborgunder toppmötet när polis och vissa demonstranterdrabbade samman.Det fick oerhörda konsekvenser för många oskyl-diga som drabbades såväl kroppsligt som materielltoch inte minst ekonomiskt. Många av dessa händelserär föremål för domstolsprövning och är ännu inte heltavgjorda. Dessutom tillsattes en oberoende kommis-sion just för att titta på bl.a. polisens och andra in-blandades agerande och komma med förslag på hurman ska möta liknande situationer i framtiden.Deras arbete beräknas vara klart senast i decem-ber.Därmed, fru talman, yrkar jag på godkännande avanmälan i denna del av granskningsbetänkandet.Anf. 163 () replik:Fru talman! Jag börjar där slu-tade, med beredskapspolisen.När justitieministern här i kammaren fick fråganom deras användbarhet i det här sammanhanget sva-rade han att de inte har lämplig utbildning. Justitiede-partementet däremot säger att det inte är vid sådanahändelser som den här särskilda beredskapspolisenska användas. Dessutom menade att förfrågan inte rörde en speciell tidpunkt.Anders vet mycket väl att i denna be-gäran från , som sedan gick till Riks-polisstyrelsen som tillstyrkte begäran, står en specielltidpunkt, nämligen mitten av . Mycket ex-aktare kan man inte vara.Om man tittar på förordningen för denna speciellaberedskapspolis står det att de ska användas i ord-ningsskapande sammanhang. Det var precis vad manskulle göra.Jag vet inte om inte har läst dehär papperen, eller om inte hargjort det. Någonstans är det ett glapp.Anf. 164 () re-plik:Fru talman! Den beskrivning som gernär det gäller skriftväxlingen vet jag inte om jag hål-ler med om.Till syvende och sist är det ju så att den här an-mälan faktiskt drogs tillbaka, som självpåpekade i sitt anförande. Man stängde inte dörren,utan sade att om det behövdes skulle man återkommamed en ny begäran.Anf. 165 () replik:Fru talman! Anhållan drogs tillbaka därför attJustitiedepartementet sade nej. Det är deras uppgiftatt bifalla eller avstyrka. Säger de nej drar Rikspolis-styrelsen tillbaka sin begäran. Det var de som hadeavgörandet i sin hand. Både Polisen i menade att det här var enrimlig begäran.Anders behöver inte dela mina åsikter.När det gäller de här sakerna är det bara att läsa in-nantill. Precis så här står det.När det gäller hotbilden kan vi också i våra papperläsa dels om den tillväxt av hotbilden som ägde rumkontinuerligt dels om den begäransom kom från om att få ytterligarepolisförstärkningar. Det kom också kontinuerligt.Anf. 166 () re-plik:Fru talman! tycker att jag inte har lästpå tillräckligt. Har inte läst det brev somkom där man talar om att man har till-räckliga personalresurser?Polisledningen i säger att mananser sig ha tillräckliga resurser för att klara situatio-nen. Det skulle vara intressant att höra den debatten.Om nu justitieministern hade talat om hur mångapoliser som skulle användas i kan vi snackaom anmälan till . Det hade varitministerstyre i allra högsta grad om ministern hadehaft synpunkter på antalet poliser.Anf. 167 ():Fru talman! Det finns förvisso mycket att säga omdet som hände i , om poli-sens sätt att lösa sina uppgifter, om orsakerna till attdet som hände hände och om ansvaret för detta.Jag vill ändå påminna om att i genom-fördes i samband med två mycket storademonstrationer med mellan 10 000 och 20 000 del-tagare. Jag deltog själv som demonstrationsvakt vidden ena av dem. Båda dessa stora manifestationer ochde möten och seminarier som också genomfördesunder den här helgen genomfördes hundraprocentigtfredligt utan minsta incident.Jag tycker att det är viktigt att säga det. Iblandframstår det som om det enda som hände i Göteborgvar ett slagsmål mellan poliser och anarkister. Det varinte så.Inger hänvisade till något som skulle hetaGbg 201. Det måste vara en missuppfattning - Göte-borg 2001 möjligtvis. Det fanns två stora arrangör-skommittéer, en för demonstrationen ochen . Det är möjligt att harblandat ihop det.I den allmänna debatten riktas hård kritik mot po-lisen. Det finns ganska många skrämmande vitt-nesuppgifter om frihetsberövande, misshandel ochkränkning - inte av anarkister, svarta blocket ellerkravallaktivister, utan av fredliga ungdomar som intehade begått något brott, som inte hade deltagit i någrakravaller och som inte hade för avsikt att delta i någrakravaller.Det här får naturligtvis utredas i annat samman-hang. De nedlagda förundersökningarna inger välinget större hopp om att vi ska få klarhet. , under ledning av och kanske kan kasta ljus över vad som skeddeoch vem som har ansvaret för det.KU utgår från en anmälan som ger intryck av attvara en krok utkastad på måfå i hopp om att få fatt inågot som man kan ställa regeringen till svars för.Jag tycker inte att man har fått upp särskilt mycketpå sitt fiskafänge.Utskott och reservanter är faktiskt också mer ellermindre överens om att regeringen inte hade det ope-rativa ansvaret för bevakningsuppgifterna i Göteborg.Det ansvaret låg på polisen.När det gäller frågan om beredskapspolisen tyckerjag att det är ganska klart att regeringen inte på någotsätt kan sägas ha begått något fel. Tydligen uppfatta-de man åtminstone från regeringens sida ansökan somobestämd till sin karaktär, och att den därför intekunde bifallas. Genom de underhandskontakter somförekom drog man också tillbaka ansökan.Även om det hade varit en specifik ansökan omatt få använda de här poliserna i samband med topp-mötet i menar jag att det är ganska klart attregeringen hade avslagit den ansökan.De här poliserna, som hade en mycket kort utbild-ning, är - jag läser ur betänkandet - avsedda att an-vändas som ett komplement för skydd och bevakningav viktiga anläggningar. De har inte den kompetensoch utrustning som krävs för att kunna användas vidallvarliga ordningsstörningar. Genom en ändring iförordning 99 öppnar man möjligheten att användedem även i fredstid. Det ska vara om samhället harutsatts för eller riskerar att utsättas för särskilt svåraoch påfrestande situationer från ordnings- och säker-hetssynpunkt. Enligt direktiv får det röra sig om ex-trema och allvarliga situationer av närmast nationellomfattning där polisens vanliga resurser inte räckertill.Det är ganska klart att detta icke var uppfyllt iGöteborg. Därför kunde inte regeringen ha bifallit ensådan ansökan. Det var helt korrekt att ge det härunderhandsbeskedet, och det var också naturligt drog tillbaka det.Notera också vad som redan har sagts: Polisen iVästra ansåg själv att man hade de resurseroch det antal poliser som man behövde.Sedan kan man titta på varför det ändå gick snett,men det är näppeligen regeringens ansvar.Jag yrkar på godkännande av utskottets anmälan idenna del.Anf. 168 () replik:Fru talman! Jag är tacksam för att högt ur betänkandet när det gällde den särskildaberedskapspolisen. Den är alltså till för skydd ochbevakning av viktiga anläggningar, och det var precisdet som Polisen i begärde. Den villeha hjälp av de här poliserna och skulle använda demför skydd och bevakning av bl.a. och Säveflygplatser och viss del av vägarna från Landvetteroch till . Det var alltså inte meningenatt de särskilda beredskapspoliserna skulle sättas inpå gatorna i utan de skulle vara till förskydd och bevakning.Vad gäller frågan om Polisen i ha kommit in med en ytterligare begäran villjag peka på att det tog departementet en och en halvmånad innan det vände tummen ned till dess begäran.Om polisen i hade kom-mit in med en ny begäran som det hade tagit ytterliga-re en och halv månad att behandla, hade de här poli-serna inte kunnat användas förrän efter det att topp-mötet var avslutat.Det står också i våra papper att meningen var denatt de skulle få utbildning innan de skulle sättas in idet här arbetet. Meningen var alltså, vilket också synstydligt i ansökningen, att de skulle ersätta polismänsom man annars skulle ha behövt ha till skydd ochbevakning av flygplatserna och några vägar.Att Polisen i vid flera tillfällenförklarade sig nöjd eller praktiskt taget nöjd motsägsav den begäran som man kontinuerligt gjorde omytterligare polisförstärkningar. Det är lite trist attbehöva upprepa detta, men så var det. Den framfördesi december, , och när man förstodatt man hade behov av ytterligare polisförstärkningar.Anf. 169 () replik:Fru talman! Jag har ingen annan uppfattning omvad man tänkte sig att använda de särskilda bered-skapspoliserna till, men jag tyckte ändå att det varviktigt att anföra det här citatet eftersom det harspritts en uppfattning att de poliserna skulle sättas in idemonstrationssituationer o.d. Så var alltså inte fallet.Tanken var den att man skulle ersätta vanliga po-liser, som skulle frigöras för att kunna användas isamband med bevakningen av toppmötet. För att detresonemanget ska gå ihop måste det finnas en bristnågonstans, och det var anledningen till att man be-hövde beredskapspoliserna.Men som sagts: Polisen i icke hävdat att man inte fick de resurser som manbegärde. Det är sant att man gjorde det stegvis, revi-derade sina bedömningar osv., men man fick de re-surser som man krävde.Sedan är det sant att det - föratt uttrycka det milt - inte gick så väldigt bra: på och i Vasaparken.Men det berodde nog inte på för få poliser utan snara-re handlade det om utbildning, ledning, organisationo.d. Och framför allt: Det berodde inte på regeringen.Anf. 170 () replik:Fru talman! Jag hade faktiskt inte begärt replikeftersom jag inte fick någon fråga från . Men jag kan passa på att säga att jag kan hållamed om att det fanns mycket som var bra undertoppmötet i . Dessvärre överflyglades deseriösa ungdomar som var med om de här bra insla-gen av sådant som var oerhört trist och eländigt, inteminst för göteborgarna.Jag kan ta tillfället i akt att ställa en fråga till MatsEinarsson. Regeringen gjorde väldigt stora ansträng-ningar för att kontinuerligt hålla sig underrättad omvad som hände i . Den hade t.ex. dagligakontakter med . Vad skulle man an-vända dessa kunskaper till?Anf. 171 () replik:Fru talman! Vi har gått igenom en del Säporap-porter och annat som vi ansett oss behöva titta på, ochmin bild av detta var att man skaffade sig det somInger säger, en kontinuerlig information omhur den s.k. hotbilden såg ut. Min uppfattning är denatt man också fick en ganska realistisk bedömning avdenna hotbild.Det som sedan misslyckades var hanteringen pågatan . Jag tror inte att man kansäga att det berodde på att vare sig regeringen ellerpolisen inte hade skaffat sig en tillräckligt god upp-fattning om hur den s.k. hotbilden såg ut. Jag skullevilja påstå att det var ett operativt misslyckande.Anf. 172 PER ():Fru talman! Göteborgshändelserna var allvarliga,och jag tror inte att några partier här i kammarenaccepterar våldsverkare av den art som vi fick se därnere. Jag deltog liksom i demonstra-tioner, seminarier och sådant där nere och fick se denfredliga delen, som var oerhört mäktig, stor och in-tressant. Jag fick också delvis se det som sedan för-störde det hela.Polisförbundets rapport ger såvitt jag förstår,med den erfarenhet som jag har därifrån, en ganskariktig bild av situationen för polisen. Det var integenomtänkta aktioner utan mycket gick fel. Det tram-pades faktiskt på grundläggande fri- och rättigheter.Det är inte KU:s sak att i den situation som vi nubefinner oss i, med i första hand ett granskningsbe-tänkande att diskutera, hantera detta utan det blir enfråga för . Att jag ändå be-gärt ordet i det här ärendet beror på att det handlar omGöteborgshändelserna och att jag inte tycker att denfråga som har tagit upp, den särskildaberedskapspolisen, har någon större relevans i fråganom hur saker och ting hanterades i underdessa dagar.Det var Polisen i som hade detoperativa ansvaret. Vi får ändå inte glömma att det ibakgrunden alltid finns ett övergripande ansvar somregeringen har.Kanske blir det så - jag hoppas det - att vågar ge sig in i de mer besvärli-ga frågorna. Den har rätt att överväga andra frågor ände som handlar om säkerheten och polisens insatser.Jag hoppas att den tar sig tid och utrymme att titta pådet som skedde när polisen gjorde sina ingripandent.ex. mot möteslokaler på Hvitfeldtska och Schillers-ka skolorna.Det finns också andra frågor som jag menar attden måste besvara. De gäller demonstrationsfriheten,frihetsberövandena, kvarhållande på plats, politiskregistrering av dem som greps vid massarresteringarm.m.En mjuk linje var utlovad. Regeringens represen-tanter var ju inblandade. Man hade i förväg en goddiskussion. Sedan gick det ändå så fel.Jag satt på en gräsmatta i Nya allén tillsammansmed ett äldre par och kände den rädsla som infann signär hundar och poliser kom rusande mot oss. Vi fickhjälpa varandra för att snabbt komma därifrån och flyhals över huvud ut på gatan i allén. Vi kände att viprecis klarade oss förbi dessa hundar. Därefter såg viatt parken var helt tom, så att vi kunde gå in i denigen.Jag undrar vad detta var för aktion. Vem beslutadeatt det skulle ske en sådan rensning när de gamlamänniskorna tillsammans med mig och några andrasatt fredligt och fikade i en park?Det verkade så fullständigt ologiskt.Jag menar att just sådana saker är allvarliga ochmåste tas upp i denna diskussion eftersom den hand-lar om Göteborgshändelserna.I den del som gäller beredskapspolisen stöder jagutskottsmajoriteten.Anf. 173 () replik:Fru talman! Jag talade inte bara om beredskap-spolisen, Per . Det handlade också om det initi-ativ som tog när det gällde attmärka polishjälmarna, liksom det sätt på vilket dehanterade de grupper som kom till . En delvar bra och en del var antagligen mindre bra.Det som Per tar upp mot slutet av sitt anfö-rande är egentligen inte konstitutionella frågor som viska granska. Men jag kan inte bara låta en bild ståkvar när vi avslutar det här ärendet. Det finns andrabilder också.Det finns bilder av skräckslagna ungdomar sommöts av stora pojkar, eller män, i rånarhuvor och medtillhyggen av alla de slag. Än finns ungdomarsom är skräckslagna och inte mår bra efter de upple-velser de hade . Det finns ocksåpoliser som fortfarande inte mår bra. Det finns alltsåen polarisering i den här bilden, och jag tycker att vimåste ha bägge polerna med oss.Detta är alltså ingenting för oss att granska, menjag kunde inte låta bli att väldigt kort också måla uppden andra bilden.Jag vet inte om Per var på någradagar efter händelserna. Det var jag. Jag vidhåller attjag som göteborgare kände mig både våldtagen ochskändad när jag såg vår vackra aveny alldeles för-störd.Anf. 174 PER () replik:Fru talman! Jag ser mig som en äkta göteborgarefastän jag har flyttat ut . Jag var på plat-sen som händelserna ägde rum. Jag stodmitt i röken och såg hur det såg ut när det var somvärst.Det jag gav var en motbild till hu-vudanförande där hon just tog upp den sidan. Jagville, precis som , visa att det ocksåfanns helt andra saker som ägde rum, t.ex. intressantastora demonstrationer.Men mycket av det som hände var inte bra. Dåsyftar jag på polisens aktioner, som skapade förvir-ring i stället för att skapa det lugn som polisen var tillför att skapa.När jag pratade med poliser som jag kunde kom-ma till tals med sade de att de knappt visste var nå-gonstans de var. De hade blivit ditkommenderade,kände inte till osv. Jag kan förstå att detrådde förvirring, och att det var oerhört svårt för poli-serna att utföra sina uppgifter under sådana omstän-digheter. Det hände saker som jag hoppas att tittar mycket närmare på.Inger har rätt i att vi inte kan granska minist-rarna i detta hänseende just , men det kanske bliren senare fråga för KU.Anf. 175 ():Fru talman! Jag försökte att i mitt huvudanförandebalansera detta. Jag talade om de grupper som avdemokratiska skäl kom till därför att deville utöva sina demokratiska rättigheter. Detta gjordede också på ett bra sätt.Jag tycker inte att jag tog ställning vare sig för detena eller det andra. Jag tycker heller inte att vi i såda-na här sammanhang kan glömma att det finns perso-ner som kom till enbart därför att de villekrossa demokratin - jag skulle vilja kalla det så. Detär deras mål. Vi vet också att det fanns de som om-händertogs redan före mötet. De åker runt i ,och somliga runt hela världen, för att ställa till bråkoch elände, och för att förhindra människor att underen demokratisk mantel tala om förbättringar på jord-klotet.Den gruppen finns, och den fanns i stor utsträck-ning i . Som jag ser det var dessa gruppe-ringar någon form av blåslampa under de mest be-svärliga dagarna.Anf. 176 PER ():Fru talman! Om våldsverkarna är vi helt överens,tror jag. Problemet är hur samhället ska kunna skiljaut dem från fredligt demonstrerande människor. Detär oerhört viktigt att klara av den uppgiften eftersomvi har demonstrationsfrihet, som är en av grundpelar-na i vår demokrati, yttrandefrihet, mötesfrihet. Dessagrundläggande fri- och rättigheter måste vi värnaäven i besvärliga situationer där sådana elementkommer in. Vi måste lära oss, och framför allt bliduktigare på, att klara av det. Här faller ett stort an-svar just på den operativa ledningen.Regeringens utnämningspolitik (avsnitt 2.17)Anf. 177 ():Fru talman! Utnämningspolitiken är en fråga somständigt återkommer när vi granskar den socialdemo-kratiska regeringspolitiken. Det är inte så konstigt.Regeringen är väl medveten om att makten över ut-nämningar av ämbetsmän och högre tjänstemän är avstörsta vikt. Man utnyttjar makten medvetet ochskickligt.I utskottsbetänkandet kan vi studera jämförandesiffror över partimedlemskap för högre tjänstemänåren 1971 och 1990. Siffrorna är hämtade ur och Samhälles skrift Vem styr?Tendensen är klar. Andelen partimedlemmar ökarstarkt, särskilt när det gäller de högsta tjänsterna somgeneraldirektörer och statssekreterare. För den sist-nämnda kategorin gäller hundraprocentigt par-timedlemskap.Statskontoret pekade i en studie på precissamma utveckling. Av de verkschefer som tillsattes1998 hade politisk bakgrund. Bland de 20 vikti-gaste myndigheterna var andelen chefer med politiskbakgrund hela 64 %.Statskontoret påpekar att i förhållande till andelenpolitiskt aktiva har ökningen varit än mer iögonfal-lande. Trots att antalet partimedlemmar har minskat,och kontinuerligt minskar, ökar ändå de politiskautnämningarna hela tiden.Det sägs att politisk erfarenhet är en merit. Detsade också statsministern, när han utfrågades av kon-stitutionsutskottet, men det kan knappast vara så attjust den meriten ständigt måste öka i betydelse vidutnämningar.Även revisorer har varit inne på sam-ma tema och krävt en större öppenhet vid tillsättning-ar och utnämningar. Man skulle t.ex. kunna ta framtydliga kravspecifikationer vid utlysning av en tjänstoch använda sig av professionella urvalsprocesser.Om vi alltså kan konstatera att politiska utnäm-ningar blir allt vanligare, kan vi dessutom konstateraatt andelen myndighetschefer som kommer från Soci-aldemokraterna ökar alltmer.Sveriges Television gjorde en granskning i slutetav , som visade att av de högre tjänstemänsom är f.d. politiker är socialdemokrater, och deflesta av toppjobben har tillsatts av socialdemokratis-ka regeringar. Bland chefer i statliga bolag som är f.d.politiker är s-märkta, och bland myndig-hetschefer är siffran 63 %.Då kan man undra: Spelar det här någon roll? Detkanske är bra personer som sitter på de här stolarna.Enligt mitt förmenande spelar det roll.Enligt regeringsformen 11 kap. 9 § kan vi läsa attvid tillsättning av statlig tjänst ska avseende fästasendast vid sakliga grunder, såsom förtjänst ochskicklighet. Att de politiska rekryteringarna ökar ochdessutom har en kraftig socialdemokratisk slagsida äroacceptabelt, vilket vi också påpekar i reservation 10.Jag yrkar på godkännande av anmälan i reserva-tion 10.Det kan knappast ha varit våra grundlagsfädersmening att förtjänst och skicklighet först och främstska gälla tillhörighet till ett politiskt parti i allmänhetoch till Socialdemokraterna i synnerhet.Sverige har en lång tradition med skickliga ochoväldiga ämbetsmän. Skulle utvecklingen med alltflerpolitiska utnämningar fortsätta är vi snabbt på vägmot ett skifte av förvaltningsmodell. Det tycker jagvore att beklaga. Den sittande regeringen bär helaansvaret för utvecklingen och förtjänar för detta kri-tik. Det säger vi i vår reservation nr 10.Ett andra skäl är enligt mitt förmenande att dessapolitiska utnämningar blockerar karriärmöjligheterför opolitiska, och i för sig också borgerliga, ämbets-män. Det är i sig negativt för attraktionskraften hos enmyndighet. Det gör dessutom att tjänstemän i denstatliga karriären inte sällan underlåter att redovisasina politiska preferenser eftersom det kan visa sigvara en nackdel för den privata karriären. Det kanockså vara så att de gärna skulle vilja arbeta somförtroendevalda politiker men väljer bort det av sam-ma skäl.Ett tredje skäl att de politiska utnämningarna stad-fäster den syn på politiker som en maktens brödra-skap som ger varandra förläningar som börjar bredaut sig alltmer.På dessa tre punkter är vi kritiska mot regeringen.Däremot är hela utskottet överens när det gäller enfråga som också har med utnämningar att göra. Detgäller kvinnorepresentationen.Där är utskottet överens om att i den delen har re-geringen grovt misslyckats. Regeringen har som måldet naturliga att ska vara kvinnor. Än så längeär man uppe i . Det är alldeles för dåligt. Det ärvi i samtliga partier i utskottet överens om. Det var ioch för sig också statsministern. Men det räcker inteför en statsminister att bara prata. Vi vill se resultat.Anf. 178 ():Fru talman! Får jag börja med att yrka att anmälangodkänns och läggs till handlingarna. Vad som ärriksdagens mer exakta beslut på den här punkten ärmöjligen något oklart. I varje fall ska intebifalla det hela. Det är en anmälan om resultaten avgranskningsarbetet. De avvikande uppfattningar somfinns om formuleringarna eller skrivningarna på vissapunkter yrkar jag att inte godkänner. Detgäller dock inte den avvikande uppfattning som ärsignerad Socialdemokraterna och Vänsterpartiet.Det största problemet med utnämningspolitiken ärinte anknytningen eller kopplingen till politisk verk-samhet hos dem som utnämnts. Det allvarliga pro-blemet är att det är för få kvinnor som utnämns till deledande posterna i statsförvaltningen. Därom är viöverens. Men det är väl egentligen det enda som allapartier i utskottet är överens om.Inger säger: Vi har återigen granskat, osv. "Vi" ska i det här sammanhanget höras som Moderatasamlingspartiet. Det är det enda parti som har enavvikande uppfattning på den här punkten. För vilkengång i ordningen som Moderata samlingspartietgranskar utnämningsmakten, och säger att detär en tilltagande politisering av utnämningsverksam-heten, och hur länge detta har pågått vet egentligenbara . Han har överblick på det här området.Man kan knappast föra diskussionen på ett sådantsätt att ett politiskt uppdrag skulle diskvalificera frånen framträdande befattning i statsförvaltningen. I såfall skulle aldrig ha blivit riks-bankschef. Han är väl utsedd, förmodar jag, på för-tjänst och skicklighet. Om någon annanuppfattning på den punkten kunde det vara intressantatt få veta det.Sedan måste man konstatera det statsministern harsagt och det utskottet skriver, nämligen att ett ganskastort antal statssekreterare jobbar hårt iRegeringskansliet för den ena eller den andra rege-ringskonstellation. Där har man ett ansvar. Det ingår iett slags avtal, och också ett avtal mellan partierna.Det är rimligt att de får möjlighet till en annankarriär efter att ha varit statssekreterare. Det är ocksårimligt att staten tar till vara den utomordentligt godakompetens som dessa människor har oberoende avvilken politisk anknytning de kan ha.