prot · GQ097 · 2002-10-17 00:00:00 — Det är en gigantiskutmaning och ett stort uppdrag för politiker i kommu-ner och landsting och naturligtvis också för oss iriksdag och regering. Men inriktningen handlar omatt förbättra arbetsvillkoren, förbättra anställnings-villkoren för hela personalen och se till att vi kanrekrytera folk i framtiden.Det är så jag vill se den fråga som tar upp, nämligen hur det fungerar när det gällerutnyttjandet och användandet av lunchpausen.Anf. 50 ():Herr talman! Det finns en trend där arbetsmarkna-dens parter förhandlar bort rasterna. Det går stick istäv mot arbetstidslagen och arbetsmiljölagen. Hurställer sig ministern till det?Anf. 51 Socialminister ():Herr talman! Där tangerar man ett ganska svårtproblem, nämligen i vilken mån vi ska ha uppfatt-ningar om hur arbetsmarknadens parter förhandlarsina avtal. Jag ska ändå ta mig rätten att kommenteradet.Jag tror att det finns anledning för parterna på bå-da sidor att reflektera över hur man använder helatiden och vilken roll de korta ledigheterna mitt pådagen spelar. På de arbetsplatser där lunchtiden ärnere mot skapar man stress och pro-blem. Att ta bort en kvart av lunchrasten för att istället få en kvarts ledighet kan straf-fa sig i form av ökad ohälsa på arbetsplatserna.I den mån man har rätt att ha synpunkter frånriksdagens talarstol när det gäller arbetsmarknadensparter tycker jag att man ska be dem att tänka nog-grant hur man utnyttjar den korta tiden mitt ,eller när den nu infaller.Mobiltelefoni i NorrbottenAnf. 52 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetMona . I , ett stort län med långaavstånd, är vi väldigt beroende av hur kommunikatio-nerna fungerar. När det gäller mobiltelefoni har vistora vita fläckar. Då menar jag inte snö, för det harvi inte fått ännu, utan områden där mobiltelefon-tjänster inte går att använda alls. Det kan vara byar iTornedalen, fjällregionen. När man kommer till en bykan folk säga: Om du står vid parkeringen utanförKonsum fungerar telefonen. Men vi har också byardär man säger: innan du kommer tillSiekasjärvi fungerar det inte alls. Det här är naturligt-vis inte tillfredsställande.Tänker statsrådet göra någonting åt detta?Anf. 53 Näringsminister ():Herr talman! Jag får tacka för frågan, för det gjor-de att kollegan bredvid mig stängde av mobiltelefo-nen.Kristina tar upp en fråga som det äranledning att återkomma till i många sammanhang.Tillgången till telekommunikationer, framför allt tillmobilnäten, blir allt viktigare för oss som medborga-re. Förhoppningsvis kommer det att bli ännu mer avdet då vi får ännu mer service och tjänstervia mobiltelefoner. Därmed blir också ansvaret för attse till att alla delar av har denna tillgång ännuviktigare än vad det kanske har varit.Jag vill i det här sammanhanget nämna en saksom jag tror kan vara en symbol för detta. Det är deny mobilnäten 3 G, där de krav som har ställtpå operatörerna som handlar om täckningsgraden justavspeglar detta att vi måste nå en större täckning äntidigare. Inte minst gäller det de glest befolkade de-larna av . Därtill jobbar också vår med särskilda uppdrag att se till att mankan utnyttja näten effektivare mellan operatörerna såatt ännu fler medborgare får tillgång till dessa. Jagunderstryker vikten av det och är övertygad om att denya näten, när de finns på plats, underlättar dettamycket.Anf. 54 ():Herr talman! Då hoppas jag att det innebär inte kommer att ge avkall på kravet att det skatäcka hela landet. Som jag har förstår kommer maninte att ha täckning förrän alla har skaffat en telefonsom är anpassad till det nya.Vi har ett annat problem i som jaghoppas inte ska påverkas av 3 G. De här nya frekven-serna är tydligen ömtåliga när det gäller barrskog. Detär inte bra om vi ska behöva ha kalhyggen för att deska fungera. Jag hoppas att de kommer att byggasordentligt på ett bra sätt.Anf. 55 Näringsminister ():Herr talman! Jag hoppas att vi inte behöver ställasinför att kalhyggen ska vara det enda möjliga för attnå täckning också i . Det hoppas jag kun-na lova.När det gäller 3 G och eventuella ändringar i till-ståndsvillkoren vill jag upprepa det som kammarenväl känner, att PTS, som ansvarar för dessa prövning-ar, har just avslagit en ansökan om att lindra villko-ren. För både tillväxt och demokrati är detviktigt att vi fortsätter att se telekommunikationersom en rättighet som måste tillkomma alla medborga-re.Livsmedelsproduktionen i norra . 56 ():Herr talman! ser vi hur livsmedelsproduk-tionen minskar i norra , särskilt i de glesastedelarna. I många områden har produktionen nått en sålåg nivå att den egentligen är svår att upprätthålla.Om det sedan rör transporter, service eller livsme-delsindustri är produktionen på en sådan låg nivå.Samtidigt måste vi konstatera att jordbruket står förmånga positiva värderingar, särskilt hos oss ute ilands- och glesbygd. Det finns en mängd möjlighetertill utveckling. Mot bakgrund av de behov som finnsspeciellt i norra brådskar åtgärderna.Min konkreta fråga till jordbruksministern blir:Vilka insatser är regeringen beredd att göra för atträdda, kanske t.o.m. utveckla, jordbruket och livsme-delsproduktionen i norra ?Anf. 57 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag är mycket medveten om den ut-veckling som tar upp. Man kansäga som så att den sker trots de mycket höga sub-ventioner som vi har haft och fortfarande har. Det göratt det inte är så enkelt som att säga: Mer pengar, sålöser vi frågan. Det måste till någonting annat. Vad vigör just nu är att inom EU - hela jordbrukspolitikenär ju harmoniserad - se över den gemensamma jord-brukspolitiken. I det sammanhanget tittar vi både påden rena produktionen och på det som har kommit attkallas miljö- och landsbygdsutveckling.Vad jag kunnat se är att en del av de tidiga-re produktionsstöden som varit till för att produceraalltför mycket mat - vi äter ju inte upp den - i ställetkommer att läggas över på miljö- och landsbygdsut-veckling. Då har vi ett särskilt ansvar i attt.ex. se till att norra , men inte bara där utanäven t.ex. , , och ,får en form av stöd som faktiskt gynnar en utveck-ling, och då måste det nog se lite annorlunda ut än idag.Anf. 58 ():Herr talman! Jag tror att mycket av EU måste sebetydligt annorlunda ut.För att möta hoten mot basproduktionen harmånga lantbrukare och livsmedelsföretag i exempel-vis inland börjat samarbeta och samverkapå ett bra sätt. Det kan ske genom utbildning, mark-nadsföring eller vidareförädling.På en del områden försvåras utvecklingen inte ba-ra av bristen på resurser utan också av brister i regel-verket. Det här tror jag inte är någonting som är spe-ciellt typiskt för eller inland. Detkan t.ex. röra sig om möjligheter för småskaligaslakterier.En följdfråga blir: På vilket konkret sätt tänkerjordbruksministern agera för att gynna vad vi kankalla lokal livsmedelsproduktion?Anf. 59 Jordbruksminister ():Herr talman! Det är alldeles riktigt att vi kan se enhelt annan organisationsform än sedan.Det är aktiebolag, det är maskinsamverkan och det ärkooperativa samverkansformer, och det är väldigtglädjande. Det är också ofta de yngre bönderna somgör det här därför att de inte vill ha det som derasföräldrar hade det, utan de vill ha semester, kunnavara lediga någon lördag osv.Frågan om småskalig livsmedelsproduktion har viarbetet med . har gjort en genomgång. Jag har gjort enturné, kan man väl kalla det för, på sju platser i Sve-rige där jag har träffat producenter av småskaligalivsmedel för att just fråga: Vad kan vi göra ytterliga-re? Vad upplever ni för hinder i regelverket?Nu ligger för beredning någonting som ska bli enaktionsplan för småskalig livsmedelsproduktion, därvi ska ta bort de regler som upplevs som hindrande.Utvisning av asylsökande som begår grova brottAnf. 60 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet en icke-svensk medborgare begår ett brott iSverige, kan han eller hon dömas till utvisning ombrottet är tillräckligt grovt. Men om brottslingensamtidigt har sökt asyl i och asylansökan inteär behandlad, brukar fallet vara att domstolarna intedömer till utvisning med motiveringen att det före-kommer verkställighetshinder.Då är min fråga till : Vilka åtgär-der avser statsrådet att vidta för att asylsökande sombegår grova brott i ska kunna dömas ochutvisning verkställas?Anf. 61 Statsrådet ():Herr talman! Den åtgärd som jag för närvarandearbetar med gäller de specifika förhållanden som haruppstått i anslutning till vårt arbete för att motverkaden enorma ökning av antalet asylsökande som up-penbart saknar asylskäl från före detta Sovjetunionen.I samband med att vi nu har tagit upp detta och kom-mer att aktualisera dessa frågor med i första hand denryska regeringen och de ryska myndigheterna, har viockså aktualiserat frågan om att överlämnastraffverkställigheten till det land varifrån brottsling-en kommer. Jag hoppas att vi ska kunna komma framtill en ganska snabb lösning på detta. Det får sedanvara vägvisande för vårt fortsatta agerande på det härområdet.Anf. 62 ():Herr talman! Jag tackar så här långt för svaret.Frågan är ganska aktuell för mig. Vi har de här be-kymren också nere i , och även på andraställen i naturligtvis. krävs det relativtgrov brottslighet för att en icke-svensk medborgareska bli utvisad. Faktum är att statistik visar att av demsom döms till fängelse - och då är det ju fråga omganska grov brottslighet - är det bara ungefär 20 %som får utvisning i dom, även om det inte föreliggerverkställighetshinder.Är statsrådet beredd att jobba på att det ska varalättare att utvisa dem som begår så grova brott att dedöms till fängelse? är det nämligen inte så lätt.Anf. 63 Statsrådet ():Herr talman! Till att börja med vill jag gärna sättadet här i det allmänna perspektivet att vi just nu harfått en väldig påfrestning i vårt asylmottagningssys-tem, därför att det finns människor som kommer hitoch skenbart söker asyl men som är här i helt andraavsikter.Jag kan försäkra att vi har en lång rad åtgärderunder utarbetande. Det bedrivs en mycket inten-siv verksamhet för att se till att vi genom den snabb-process som vi har till vårt förfogande kan skickatillbaka folk som vi misstänker är här i sådana avsik-ter, alltså helst redan innan brott begås. Men det ärsjälvklart att vi också kommer att verka för att åtgär-der vidtas mot varje tendens till att denna väg impor-tera organiserad och annan brottslighet som hotarasylsystemet.Sfi-undervisningenAnf. 64 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet har precis träffat två sjuksköterskor, en opera-tionssköterska och en barnmorska, som går på sfi-utbildning i Bergslagen. De känner sig väldigt osäkrapå sina möjligheter att ganska snabbt komma in påden svenska arbetsmarknaden och är oroliga för attbehöva tröska igenom komvuxutbildning och en helsjuksköterskeutbildning. Jag vet att KI har en utbild-ning speciellt riktad till sjuksköterskor med utländskbakgrund. Men hur ska vi kunna få ett system somblir generellt, så att vi verkligen tidigt tar vara påkompetensen hos de många invandrare som kommertill och har med sig en utbildning där åt-minstone stora delar av den utbildningen borde varaväldigt värdefull för ?Anf. 65 Näringsminister ():Herr talman! tar upp en jättelikfråga för de individer som det handlar om - IngerLundberg hade mött två - men också för samhälletsom helhet, nämligen att vi har så mycket kompetenssom uppenbarligen inte tas till vara av lite olika skäl.Ibland är det därför att systemen i sig tar väldigt långtid att ta sig igenom, ibland därför att vi har uppenbardiskriminering på arbetsmarknaden.Det system som vi nu arbetar med är att redan vidintroduktionen, man vistas iSverige, ska validering och utvärdering påbörjas avdet yrke och den utbildning man har med sig. Redandå ska vi kunna erbjuda praktikplatser och svenskun-dervisning som är kopplade till det yrke man hademed sig. Fram till att det systemet verkligen blir ef-fektivt för alla jobbar vi nu med att vidga möjlighetenatt gå en s.k. bristyrkesutbildning, som finns i dagmen som har varit ganska svår att använda om manredan har ett annat arbete.Vi bygger alltså ut möjligheterna. Och jaghoppas att introduktionen gör att de somvi möter från sfi kommer att berätta om hur bra detvar, hur fort det gick och hur välkomna de kände sigtill Sverige.Anf. 66 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet försvaret. Jag tycker att det här är jätteviktigt. Det ärviktigt att det här implementeras också i de mindrekommunerna. Jag tror att storstäderna börjar bli gans-ka duktiga på det här. Men det är inte säkert att man ide mindre kommunerna alltid fångar upp de här män-niskorna, fångar upp möjligheterna, för vi vill ju haen situation där människor med utländsk bakgrundkänner att de kan bo kvar i eller bo kvar iKopparberg, men komplettera sin utbildning på när-maste universitet.Jag ser verkligen fram emot att regeringen sätterfart på det här arbetet och att det blir en självklarhetatt alla som kommer hit med en bra yrkes- och ut-bildningsbakgrund får komplettera den snabbt och pårätt sätt i Sverige.Anf. 67 Näringsminister ():Herr talman! Jag håller bara med, både om be-skrivningen och förhoppningen. Även om man säkerthar kommit längre i många storstäder, där man haften längre erfarenhet av att ta emot flyktingar ochinvandrare, finns det fortfarande brister också där.Men självfallet är det viktigt att se till att mottagning-en kan ske i många delar av landet, att introduktionenkan fungera effektivt både i små och i stora städer ochatt vi sprider både erfarenheter och resurser, så att detblir lika möjligt att bli väl mottagen i somi Stockholm.Anf. 68 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Det är fortfarande ett antal av kammarens leda-möter som har begärt att få ställa frågor, men vi har jubestämmelsen att frågestunden varar exakt en timme.Det är alltså inte möjligt att alla kan få ordet.Frågestunden är därmed avslutad. Jag tackar före-trädarna för regeringen för att de har kommit hit ochsvarat på kammarledamöternas frågor.7 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner2002/03:2 till socialförsäkringsutskottet2002/03:7 till finansutskottet8 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition2002/03:10 Straffrättsliga sanktioner mot överträdel-ser av för alkohol, tobakoch mineraloljorSkrivelse2002/03:3 redogörelse för tillämpningen avlagen (1991:572) om särskild utlänningskontrollFörslag2002/03:RR2 revisorers förslag angåendestatens personalpolitik2002/03:RR3 revisorers förslag angåendestatens styrning av skolanMotionermed anledning av prop. 2001/02:190 Riksrevisionen2002/03:K2 och ()med anledning av prop. 2001/02:191 Sekretessfrågor- Ekonomisk brottslighet m.m.2002/03:K3 m.fl. (v)9 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 17 oktober2002/03:13 av () till miljöminis-ter om strandskydd2002/03:14 av () till justitieministerThomas BodströmUtredning av ungdomsbrottInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 22 oktober.10 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 15 oktober2002/03:40 av () till utrikesmi-nister av homosexuella2002/03:41 av () till statsrådetJan O KarlssonUtredning av flyktingbegreppet2002/03:42 av () till statsrådetBritta LejonNeutrala myndigheter2002/03:43 av de () tillfinansminister och fastighetsskattden 16 oktober2002/03:44 av () till statsrådet från Ryssland2002/03:45 av () till statsrådet flygplats2002/03:46 av () till kulturministerMarita UlvskogKulturarvs-IT2002/03:47 av () till vice stats-minister utnyttjande av militära resurserden 17 oktober2002/03:48 av () till utrikesministerAnna LindhFöljder av ett anfall mot irakiska Kurdistan2002/03:49 av () till utrikesministerAnna LindhKurdistan2002/03:50 av () till justitieminis-ter diskriminering inom rättsväsendetFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 22 oktober.11 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 16 oktober2002/03:14 av () till justitiemi-nister lokalisering2002/03:15 av () till utrikesministerAnna LindhOfficiella kontakter med regimen i Irak2002/03:17 av () till justitieministerThomas BodströmDen kanoniska rätten2002/03:18 av () till justitieministerThomas BodströmFörrättare av vigslar och partnerskap2002/03:19 av () till justitieministerThomas BodströmRegler för att ingå partnerskap2002/03:20 av () till justitieministerThomas BodströmAnknytningskrav för partnerskap2002/03:21 av () till statsrådetJan O KarlssonStöd till minröjning2002/03:22 av () till statsrådetJan O KarlssonSammanställning över svensk minröjningsverksamhetår 20012002/03:23 av () till statsrådetIngela ThalénLokalisering av försäkringskassornas arbetsskade-hantering2002/03:28 av () till statsrådet /03:29 av () till finansministerBosse RingholmUppbörd till trossamfund utan samtycke2002/03:31 av de () tilljordbruksminister och odling på Gotland2002/03:32 av () till utrikesmi-nister agerande mot ev. israelisk invasion av Gaza2002/03:33 av () till miljömi-nister för erosionsfrågor2002/03:34 av () till jordbruksministerMargareta WinbergViltvårdsavgiften2002/03:35 av () till jordbruks-minister av ett fiskestopp2002/03:36 av () till jord-bruksminister åtaganden vid fiskestopp2002/03:37 av () till socialmini-ster nya läkemedelsförmånernaSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 22 oktober.12 § Kammaren åtskildes kl. 15.00.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets börjantill ajourneringen ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.