prot · GP09105 · 2002-05-14 00:00:00 — Det var ju departementet som hemlig-stämplade.Jag menar att det finns mycket att göra när detgäller offentlighet och öppenhet i statligt ägda bolag.Man kunde generellt införa regeln att bolagsstäm-morna ska vara öppna för allmänheten, för journalis-ter, för intresserade, precis som man har gjort i bola-get , som är ett föredöme. haräven ordnat direktsändningar på Internet från bolags-stämma. Det är bra att det är så. Varför kan man inteinföra samma offentlighet och samma öppenhet ocksåi andra bolag? Det är regeringen som äger frågangenom att man kan ge direktiv till de olika bolagen.Kommer statsrådet och regeringen att göra något åtdetta?Anf. 68 Näringsminister ():Herr talman! Om det som har framkommit i pres-sen om avtalet för vd:n för stämmertycker jag att det är ett utomordentligt olämpligt av-tal. Jag delar den uppfattningen. Men det är styrelsensom har fattat det beslutet, och den frågan får diskute-ras mellan styrelsen och ägarna.Teracom en gång till: Det var sekretess, men den-na sekretess upphävdes. Därav följer att om OlaKarlsson var där kunde han ställa frågor öppet, precissom om det inte hade varit sekretess. Då fanns detalltså ingen sekretess. Det är min poäng. Varför manbeslutade om denna sekretess kan jag faktiskt intesvara på.Det har, vilket också erkände, häntväldigt mycket vad gäller öppenhet.Det har hänt att Regeringens skrivelse och verksam-hetsberättelse om företag med statligt ägande ut-kommer, som jag sade. Den har blivit väldigt omfat-tande och ger klara och transparanta skrivningar omde olika statliga företagen. Vi ger ut Kvartalsrappor-ter om företag med statligt ägande . Därkan man följa per kvartal hur våra statliga bolag går.Riktlinjer för den externa ekonomiska rapporteringeni företag med statligt ägande beslutades det om den21 , och till bolagsstämmor i företag medstatligt ägande med inbjuds riksdagsmän-nen.Jag tar initiativ till att alla statliga bolag bör görasom , dels bolagsstämmor på Internet, delsöppna bolagsstämmor där man redovisar sin verk-samhet.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellationerna 2001/02:367och 383 om kärnkraftsavvecklingenAnf. 69 Näringsminister ():Herr talman! har frågat vilka åtgär-der jag avser att vidta för att inte stora delar av basin-dustrin avvecklas med avvecklingen avhalva elproduktionen.Per-Samuel Nisser har frågat vad jag ämnar göraför att en avveckling av kärnkraften inte ska medföraatt tusentals jobb försvinner från Värmland.Frågorna berör samma sak - hur en kärnkraftsav-veckling riskerar medföra negativa effekter för densvenska basindustrin - och jag väljer att besvara demtillsammans.En central utgångspunkt för den överenskommel-se om den fortsatta kärnkraftsavvecklingen och om-ställningen av energisystemet som regeringen, till-sammans med och , redo-visar i den energipolitiska propositionen Samverkanför en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörj-ning är att omställningen måste ske på ett ansvarsfulltoch kontrollerat sätt och med ett långsiktigt perspek-tiv. Av propositionen framgår att överenskommelsenom kärnkraftsavvecklingen bör skapa gynnsammaförutsättningar för en företagsekonomiskt försvarbarfortsatt drift och successiv stängning av kärnkraften,som annan miljövänlig elproduktion tas idrift och elförsörjningen tryggas. Riktlinjerna förenergipolitiken slår mycket tydligt fast att energipoli-tiken ska bidra till att stabila förutsättningar skapasför ett konkurrenskraftigt näringsliv och till en förny-else och utveckling av den svenska industrin.Kärnkraften svarar för ungefär halva den svenskaelproduktionen. Utbyggnaden av kärnkraften skeddeunder en period av . Kärnkraften har bl.a.inneburit att beroende av olja har reducerats.Detta är ett viktigt skäl till att utsläpp av försurandeoch klimatpåverkande ämnen från den svenska ener-gisektorn har minskat. Industrin har garanterats ensäker elförsörjning till låga priser, något som varitoch är mycket viktigt för dess konkur-renskraft. Man kan dock inte, som gärnagör, blunda för det faktum att vissa av de svenskareaktorerna har uppemot på nacken. Sam-tidigt som elförbrukningen ökar och behov av nyproduktionskapacitet successivt aktualiseras, åldraskärnkraftsreaktorerna, och moderniseringen behöveröka. Det vore oansvarigt att inte erkänna detta och istället utgå från att reaktorerna kommer att producerael i all evighet utan risk för avbrott eller höga kostna-der.Det initiativ, som vi nu tagit i denna fråga, skaborga för att övergången till andra energikällor efterkärnkraften sker på ett så smidigt och ansvarsfullt sättsom möjligt.Anf. 70 ():Herr talman! Jag ska börja med att tacka för svaretoch också gratulera statsrådet till att ha läst upp blanddet mest innehållslösa interpellationssvar som jag harsett under mina snart nio i . Jag ser intemycket av substans i det.Skälet till att jag använder dessa kanske lite hårdaord är att jag är djupt bekymrad därför att energipoli-tiken betyder så mycket för basindustrin, välfärden istora delar av vårt land. I mitt län har vi runt 5 000anställda i elintensiv industri.Basindustrin är det som ger jobb och välfärd i sto-ra delar av , i Bergslagen, utmedNorrlandskusten och inte minst i det län som skabli egen valkrets, nämligen Norr-botten, där den elintensiva industrin gör av med ca 4terawattimmar. Jag blir då djupt bekymrad när rege-ringen föreslår att halva elproduktionen ska avvecklaseftersom basindustrin är så beroende av el för attkunna fortsätta att skapa jobb, välfärd, och trygghet istora delar av Sverige.Statsrådet säger att regeringen lägger fram förslagtill riktlinjer i propositionen. Men problemet är enligt riktlinjerna ska avveckla halva elproduk-tionen, kärnkraft. Men regeringentalar inte om hur denna produktion ska ersättas.Det sätts upp ett planeringsmål för vindkraften på10 terawattimmar - som om gruvorna och stålbolagenska vara i drift bara när det blåser. Sedan ska beskatt-ningen på kraftvärme ändras som - optimistiskt räk-nat - kan ge ytterligare . Sedan skadet införas gröna certifikat som ska gynna produktionsom inte ska köpas på kommersiella grunder. Detkanske också kan ge - mycket positivt räknat - 5terawattimmar.Men hur blir det då med resten? Det är mer än vadden elintensiva industrin gör av med. Hur ska restentäckas? Ska basindustrin garanteras sin kraftförsörj-ning? Vilka andra industrier ska då få stå utan el? Hurska och regeringen klara basindust-rins elförsörjning när man avvecklar halva elproduk-tionen och inte talar om hur den ska ersättas, annat änmed gröna certifikat och med vindkraft?Man kan inte driva pappersbruken med gröna cer-tifikat. Man kan inte driva stålverken med tomma ordi . Man kan inte driva och anrik-ningsverken med enbart skattelättnader för kraftvär-me. Vad tänker regeringen och göraför att se till att vi kan ha kvar basindustrin och för attdet ska bli så pass goda villkor att det skapas nya ochutökade anläggningar så att det inte blir som , attAvesta Polarit utvecklar i och avvecklar delarav produktionen i , att Holmen utvecklarverksamheten i och inte i bygger ut ?Vad tänker regeringen göra?Anf. 71 ():Herr talman! Först vill jag också tacka statsrådetför svaret.Frågan om energi till våra hushåll och industrierär en mycket viktig och avgörande fråga för vårtlands framtid och för vårt välstånd. Som jag ser isvaret tänker regeringen tydligen fortsätta arbetet medatt avveckla kärnkraften och därmed riskera att av-veckla också massor av arbetstillfällen runtom i vårtland, inte minst i det län som jag kommer ifrån,Värmland.Värmland hör till ett av de län i vårt land som ärmest beroende av elintensiv industri. Tusentals jobbriskeras om man nu ska avveckla billig och effektivkärnkraft. Vad ska statsrådet säga till de som arbetar iindustrierna runtom i länet, i , i , iMunkfors, i , i , i , i ,i , i ? Det är orter som är oerhört bero-ende av den elintensiva industrin. Oron där är stor,och med all rätt. Det rör sig om regioner där arbets-tillfällena tyvärr inte är så många, där man tapparbefolkning och där man inte ska behöva att kämpaunder risken att även elproduktionen äventyras ochdärmed jobben.Utöver detta är konkurrensen med andra länderstenhård. Ser man till och de industriersom finns där är det dessutom långa avstånd tillmånga av marknaderna. Det krävs alltså långa trans-porter, och det medför en konkurrensnackdel.Varje försämring av förutsättningarna för att drivaett företag hotar jobben på dessa orter, och det hotarockså välfärden i hela vårt land. Jag vill fråga statsrå-det om statsrådet verkligen menar att det inte kommeratt få några negativa effekter för jobben och miljön ihela landet och i mitt hemlän , om man tarbort av den elproduktion som kommerfrån kärnkraft.Anf. 72 Näringsminister ():Herr talman! Om mitt svar på interpellationen varväldigt tunt kan jag väl säga att det är sällan som jaghör så oseriösa inlägg som det som här i kammaren. Det var en allmän skärmsel-propaganda om att vartenda kärnkraftverk ska läggasned och att det kommer att bli mörkt och svart i Sve-rige. Det är ju inte sant.Om har läst propositionen - vilketjag hoppas att han har gjort - har han tagit del av demål som anges där, en säker och trygg energiförsörj-ning, värnande om industrins konkurrenskraft, lågnegativ påverkan på miljö, hälsa och klimat. Jagkommer inte att medverka till att något kärnkraftverksläcks, om man inte har uppnått dessa mål. Det kom-mer inte heller och att göra.Jag vill ställa en fråga till . All poli-tik som vi sysslar med - i synnerhet när det handlarom stora investeringar och om sådant som energipo-litik som berör människor, samhällets välfärd osv. -handlar om stabilitet och om långsiktighet. Om nuModeraterna skulle vinna valet, hur ska ni då klara avenergipolitiken? Jag som energiminister har försöktatt med ett avstamp energipolitik få tillstånd ett stabilt politiskt beslut över blockgränsen.Hur ska ni göra? Ska det bli som förra gången, dvs.total förvirring med statsråd som kom och statsrådsom gick, med politik som ändrades, med kärnkraft-verk som skulle respektive inte skulle läggas ned?Vad blir det för stabilitet?Vi har en stabil politik som syftar till att uppnåmålen om en säker och trygg energiförsörjning, vär-nande om industrins konkurrenskraft, låg negativpåverkan på miljö, hälsa och klimat. Inget kärnkraft-verk kommer att läggas ned om det på något sättskulle skapa en förvirring om detta.Men jag tror - och jag återkommer senare tilldetta med gröna certifikat - att det allvarligaste förenergipolitiken vore att vi fick samma situation somvi hade under den borgerliga regeringen då statsrådkom och gick och politiken handlade om ifall kärn-kraftverk skulle läggas ned respektive inte läggas ned.Vi har inte sagt annat än att kärnkraftverken måsteläggas ned . De är helt enkelt inte eviga. Debyggdes ut , och många av demhåller på att bli väldigt gamla.Vi måste hitta alternativ. Det är dessa alternativsom nu prövas, och där är vi också överens medkärnkraftsindustrin. Det är den tyska modellen. Vigör precis som man har gjort i . Både Tysk-land och är gamla industrinationer. Tror ni attTyskland - det må vara att man där använder 20 %kärnkraft medan vi använder - skulle träffa ensådan överenskommelse med kärnkraftsindustrin omdet skulle skada industrin? Tror ni att vi socialdemo-krater skulle göra detta om det skulle skada industrin?Hittills har det inte gjort det, och det kommer det inteheller att göra . Men kärnkraften är en pa-rentes, och kommer den att klinga ut. Dåkommer vi också att kunna tillföra annan energi.Anf. 73 ():Herr talman! Det är intressant att lyssna på nä-ringsminister , och det är extra in-tressant om man har lyssnat på de andra partiernasförhandlare. Här säger näringsministern att inte ettenda kärnkraftverk ska läggas ned om målen inte kannås. Det är mycket annorlunda uttryckt jämfört medvad de andra partiernas förhandlare har sagt.Återge gärna igen till kammarens protokoll, nä-ringsministern, att inte ett enda kärnkraftverk skaläggas ned om det leder till att något av dessa måläventyras. Jag tror att många kommer att läsa det härdebattprotokollet med intresse.Sedan refererade statsrådet till den borgerliga re-geringen, att vi inte kan ha det så att statsråd går.Räkna efter från vilken regering som det har gått fleststatsråd! Jag tror inte att det är från den borgerligaregeringen.Sedan frågade han: Tror att Social-demokraterna skulle göra detta om det skulle skadaindustrin? Ja, jag tror det, och det har vi sett. Vi harsett det i nedläggningen av . Arbetsplat-ser försvann, produktion försvann, importen ökar,vilket skadar miljön och leder till ökade utsläpp avandra, skitiga ämnen. Det handlade inte ett dugg omvillkoren för industrin. Det handlade då om villkorenför regeringen, om vilken regering som skulle sitta.Och blev offret för att säkra regeringenPersson.Jag tror att det kommer att bli precis så även ifortsättningen, att , de andra i regeringen är beredda att skrota desvenska kärnkraftverken även om det påverkar in-dustriklimatet, vilket det gör.Tror att det blir lättare för led-ningen på metallurgi i attargumentera för att metallurgin ska vara kvar därnästa gång det diskuteras hur många stålverk man skaha kvar i koncernen? Det sägs ju redan nu att medden struktur man bygger upp hotas ett av stål-verken. Tror att det blir lättare attbehålla och utveckla jobben i om man av-vecklar halva den svenska elproduktionen?Problemet med regeringens argumentation är avvecklar halva elproduktionen utan att tala omhur den ska ersättas. Man sätter upp ett mål för vind-kraften på , men det är ohyggligt dyr el.Man sätter upp ambitiösa mål för gröna certifikat somockså blir dyr el. Sedan blir det en del på kraftvärme-beskattningen. Men man driver inte basindustrin medgröna certifikat eller vindkraft. Hur ska och regeringen visa för industrin att det är värtatt placera nya anläggningar i ?Anf. 74 ():Herr talman! Näringsministern sade i sitt förstainlägg ungefär så här: Inget kärnkraftverk kommer attstängas innan ett antal villkor är uppfyllda, bl.a. närdet gäller jobb och miljö. Det logiska måste i så fallvara att det måste ha varit fel att avveckla Barse-bäck 1. Det ersattes med kol och olja från andra län-der. Det kan väl inte ha varit meningen. Jag skullegärna vilja ha en kommentar till det.De effekter som en avveckling av kärnkraften än-då medför oroar många, som jag sade i mitt förstainlägg.Jag skulle vilja lyfta fram en annan fråga som nä-ringsministern också tangerade lite grann, och det ärden tveksamhet som kan bli på marknaden och i nä-ringslivet. Som statsrådet vet har en allt större del avdet svenska näringslivet utländska ägare, och mångastyrelser har sitt säte långt ifrån den ort som industrinligger i. Utvecklingen i mitt län, , har för-ändrats . 1990 arbetade i utlandsägdaföretag. , alltså , var den siffran24 %. Då ska vi veta att knappt hälften är anställdainom den offentliga sektorn. Men när det gäller an-ställda i ett utlandsägt företag har det alltså varit merän en fördubbling . Med tanke på att flerföretag är utlandsägda och att styrelserna sitter långtfrån produktionen är det av extra stor betydelse attkonkurrensvillkoren är så bra som möjligt för pro-duktionen i Sverige.När ägarna ska göra sina bedömningar om framti-da investeringar får det inte vara någon tveksamhetvad gäller förutsättningarna i vårt land. Det är natur-ligtvis många faktorer som avgör var man gör inves-teringarna. Men en viktig faktor för basindustrin ärenergikostnaderna. Finns det tvekan om att det försen långsiktig bra politik vad det gäller kostnader ochdriftssäkerhet på energisidan är det tyvärr risk för attinvesteringen görs på en annan plats. Det kommer i såfall att bli förödande för svenskt näringslivoch för jobben i och för jobben i Sverige.Jag vill fråga om statsrådet inte ser några farormed de signaler som en förtida kärnkraftsavvecklingskickar till ägarna och styrelserna för basindustriernanär de kommer att göra sina framtida investeringar.Anf. 75 Näringsminister ():Herr talman! Man blir faktiskt lite bestört - jagbrukar använda ordet dysterkvistar - när ni står häroch talar om vad som kommer att hända och hureländigt och svart det är. Det är ju inte sant.I exempelvis förbrukar företagenmycket mer energi än vad de gjorde tidigare.Jag vill påstå att de förbrukar mer än vad degjorde innan lades ned. De förbrukarmindre per produkt, men totalt sett förbrukar de merenergi. Och det ska de göra. Det har de rätt att göra.Därför är inte bilden sann som ni målar upp.Det som sker i , och det sker i hela världeni dag - alla länder gör som - är att man införgröna certifikat, att man ifrågasätter kärnkraftverkenoch bygger ut för att få alternativ, för man vet attkärnkraften är en parentes. Den kommer att levalänge till, men den är en parentes.När det sedan gäller villkoren för fårelpriset ej påverka negativt, tillgången på el för in-dustrin får ej påverka negativt, inte heller effektbalan-sen eller miljöklimatet. Det här står ju både Centernoch bakom.De mål som jag tog upp här står också Centernbakom, alltså en säker och trygg energiförsörjning,värnande om industrins konkurrenskraft, låg negativpåverkan av miljö, hälsa och klimat. Det här har manskrivit på, och det är vi överens om. Därför är denbild som ni redovisar inte sann.Ni börjar också tala om att företag lämnar Sveri-ge. Det har ju varit en stor energipolitisk debatt ,och där sade företrädare från delar av världen och desom samlar och organiserar de stora energibolagen attSverige är oerhört framstående när det gäller energi-politiken och tillgången till billig energi. Därför villbåde amerikanska och tyska företag investera i Sveri-ge. Det är en annan bild, men det är faktiskt en sannbild.Vi kan ju titta på - drömlandet fördem som vill att marknaden ska styra allt - och vadsom hände där. I har vi faktiskt kontroll pådetta.Jag vill säga en gång till att vi måste tillse att in-dustrin och basnäringarna har energi, och det har de.Vi lägger inte ned några kärnkraftverk om vi inteuppnår dessa mål, och detta är vi också överens om.Det står i propositionen, och ni är också medvetna omvad som sägs när det gäller villkoren för 2.När det sedan gäller frågan om det som har skett iTyskland, och som vi också tar upp i propositionen,konstaterar vi att kärnkraften svarar för halva densvenska elproduktionen, och den har stor betydelse.Det gör att regeringen och partierna bakom proposi-tionen anser att det är viktigt med en så bred förank-ring som möjligt i en sådan mycket viktig fråga, ochen bred förankring för förtroende mellan par-terna och en stabilitet i politiken.Jämfört med en lagreglerad avveckling av kärn-kraften skulle en överenskommelse mellan staten ochkraftbranschen förbättra förutsättningarna för attavvecklingen kan genomföras på marknadsmässigavillkor och medge tid för anpassning. Det innebär isin tur att de samhällsekonomiska kostnaderna föravvecklingen och riskerna för störningar i elproduk-tionen kan minska. Detta är vi överens om. Vi skabörja den diskussionen nu.Målet med energipolitik är exaktsamma Socialdemokraternas. Läser man er motionser man att det där står precis det som vi säger.Men vi har en lite annan syn på medlen. Ni haringa förslag om hur man ska hantera detta. Ni harnågot om benchmarking. I övrigt finns det inte ettenda förslag. Vad är det för energipolitik?Anf. 76 ():Herr talman! Statsrådet sade att alla länder görsom i . Jag måste fråga: Har i ? Där pågår en inten-siv debatt om att uppföra en femte reaktor på ungefär1 700 megawatt.Sedan säger statsrådet att har ett bra ener-gisystem. Ja, det har vi. Vi har ett mycket bra elsys-tem som i praktiken är utsläppsfritt och till hälftenförnyelsebart. Varför demontera ett bra elsystem ochenergisystem? Varför ta bort en av konkur-rensfördelar, nämligen god tillgång till billig el? Detär ju det regeringen och statsrådet lägger fram förslagom.Statsrådet säger vidare att det är viktigt med sta-bila villkor. Ja, till viss del. Men det viktiga är attvillkoren är goda för industrin. Är de stabilt dåliga ärdet utomordentligt illa.Herr talman! Jag tar inte den här debatten för attjag tycker att det är särskilt roligt att stå i riksdagenstalarstol utan för att jag är genuint bekymrad överjobben och välfärden i stora delar av vårt land. Detgäller jobben på stålverket i , på Ovaco iHällefors, på pappersbruket i Frövifors och i zinkgru-van. Det gäller pappersarbetarna i , , , Holmen och Hallsta. Det går attgöra listan lång. Det handlar om jobb, företag ochorter som är beroende av god tillgång till el och avkonkurrenskraftiga priser.Det enda som regeringen slår fast i sin propositionär att kärnkraften ska avvecklas. Det är halva densvenska elproduktionen. Man talar inte om hur denska ersättas.Anf. 77 ():Herr talman! Näringsministern kallade oss fördysterkvistar, tror jag att det var. Men det beror ju påatt vi läser vilken politik regeringen vill föra. När vihör näringsministern berätta om hur politiken ska seut framgent kan vi ju bli lite fundersamma på den härfronten.Statsrådet talade mycket om att det kommer attsatsas mer på förnyelsebar teknik. Men det vi nu sernär det gäller avveckling av kärnkraft kompenseras jumed fossila bränslen, kol och olja. Så har det mestvarit . Jag tror visserligen att vind, sol ochvatten kommer att vara mycket viktiga delar av ener-giförsörjningen framgent, men som det ser ut i dagkommer de inte att lösa hela vårt behov - som dess-utom ökar.I historien har det varit ny teknik och nya kunska-per som har drivit människan framåt. I vårt land ärdet nu inte möjligt för att fullt ut kunna forska ochöka vår kunskap kring kärnteknik. Det är för mig enorimlig hållning till ny forskning och ny teknik. Detär fel att politiskt styra och stoppa kunskap som kan-ske i stället skulle utveckla och skapa nya förutsätt-ningar för vårt näringsliv och vårt välstånd. Detskulle verkligen behöva. Det skulle kanskeskapa mer kunskap och fler jobb i vårt land och för-hoppningsvis trygga mer av jobben och framtidsmöj-ligheterna även i mitt län.Jag vill avslutningsvis fråga statsrådet om han an-ser att det är fel att man ska få forska och få merkunskap omkring kärnteknologi. Det kanske är så attdet finns stora utvecklingsmöjligheter inom det härområdet för vår framtida energiförsörjning.Anf. 78 Näringsminister ():Herr talman! Den som är minnesgod vet ju att de-batten när det gäller kärnkraften har vandrat fram ochtillbaka. Det är också så att när det har hänt en olyckainom kärnkraften, när det har hänt en allvarlig olycka,vi har ju haft några sådana, har den allmänna opinio-nen, medierna och andra krävt att vi ska avvecklakärnkraften direkt. Det har varit lite av grunden ellerbasen för den här diskussionen.Jag skulle vilja ställa en fråga. lär jag inte fånågot svar på den, men jag kanske kan få det någonannan gång. Om vi nu skulle få en olycka här i Sveri-ge eller någon annanstans och det börjar ställas kravpå snabbavveckling av kärnkraften, eller en snabbareavveckling än vad vi har tänkt oss, vad har ni då försvar? Hur ska ni lösa detta? Den frågan är faktisktviktig att ställa.Vi har svar på det. Bl.a. vill vi nu utarbeta den s.k.tyska modellen där marknaden och kraftindustrinsjälva ska hantera detta. Det innebär att de som äräldst lägger man först. Dem man vill investera i ochutveckla investerar man i. Det är själva tanken.Vi har också en energieffektivisering genom att vinu för en diskussion med basnäringarna och har utsetten förhandlingsman till detta för att få långsiktigaavtal för att få ned energiförbrukningen. Det skaalltså vara effektivt för basnäringarna.Vi har också de s.k. gröna certifikaten och en heldel annat som vi föreslår. Det betyder att vi har enberedskap. Vi vet att vi successivt måste lägga nedkärnkraften, men vi har en beredskap och vi har alter-nativ för detta. har ingenting, bara en delallmänna saker.Avslutningsvis vill jag säga något om forskning-en. Det finns inte alls något förbud i den s.k. tanke-förbudslagen om att man inte får forska inom kärn-kraften. Man får inte bygga nya kärnkraftsreaktorer,men man får forska.