prot · GQ0929 · 2002-12-04 00:00:00 — I budgetpropositionen existerar det inte någoninkomstskattesänkning som inte tas tillbaka från hus-hållen genom höjd skatt på energi. Med tanke på attSocialdemokraterna i de kommuner och landsting därman har fått makten lovar att höja skatten ser detminst sagt mörkt ut.Den ideologiska grunden för Socialdemokraternasskattepolitik verkar vara diametralt motsatt den somborde gälla i en rättsstat. Bevisbördan för beskattningtycks i inte ligga på den som tar ut skatten. Istället tycks det ligga något slags omvänd bevisbördapå skattesubjekten när det gäller varför man ska be-hålla pengar. När då dessa människor inte kan argu-mentera för sin sak blir de överkörda. Starka argu-ment mot vissa skatter har inte saknats. Men de drab-bades röst har tydligen inte varit tillräckligt stark ochär ofta inte det i det svenska samhället. Jag tänkerbland annat på arvsskatten, människor som ser sigtvungna att sälja det hem som de harsparat till och änkor eller änklingar som med de nyataxeringsvärdena inte längre har råd att ärva sin ma-kes eller sin makas del av bostaden.Fru talman! Regeringen tycks inte heller göra nå-gon utvärdering av skatterna utifrån någon skadlig-hetsprincip. Enligt denna måste beskattning ske så attsamhällsekonomin skadas så lite som möjligt. Enligtregeringens egna prognoser kommer förmögenhets-skatten, arvs- och gåvoskatten totalt att ge statenintäkter som uppgår till . Det ärvisserligen väldigt mycket pengar, men sett till denoffentliga sektorns totala skatteintäkter på över 1 220miljarder rör det sig om en liten andel. till denskada som dessa skatter åsamkar samhällsekonomingenom att kapital bland annat flyttar från landet ärfrågan om inte skulle tjäna mer netto på omdessa skatter slopades.Kristdemokraterna föreslår en omfattande in-komstskattesänkning bestående av ett höjtgrundavdrag till , en skattereduktion för låg-och medelinkomsttagare och ett förvärvsavdrag iprocent.Vi föreslår också en rad skattesänkningar för fö-retagen generellt, bland annat genom sänkta arbetsgi-varavgifter, och för jordbrukare specifikt genomsänkt dieselskatt. Företagarna måste stimuleras ge-nom avvecklad dubbelbeskattning. Det är någrapunkter.Sverige kan inte längre försitta möjligheterna attta sig ur den tillväxtsvacka som vi befunnit oss i mereller mindre oavbrutet . Väl avvägda och tyd-ligt finansierade skattesänkningar är en del av lös-ningen. kan ha en tuff period framför sig.Kristdemokraterna anser därför att viktiga skatte-sänkningar behöver ske för att den svenska ekonominska kunna bli mer dynamisk och klara de utmaningarsom vi står inför.Vi vet också att det finns en stor alarmklocka somringer i de svenska kommunerna, som genomförskattehöjningar som kommer att drabba främst lågin-komsttagarna och också urholka deras ekonomi, ävenom de skulle få ett eller annat höjt barnbidrag.Till sist, fru talman, vill jag yrka bifall till reser-vation 10.Anf. 72 ():Fru talman! Jag vill börja med att yr-ka bifall till reservationerna 1, 6 och 11.Centerpartiet gick till val på budskap om lika vill-kor. För oss är det en självklarhet att människor skages förutsättningar att utvecklas oavsett vilket könman har, oavsett sexuell läggning, oavsett ålder, oav-sett var i landet man bor, oavsett etnisk bakgrund,oavsett om man har hög eller låg inkomst, oavsett omman är företagare eller anställd.Tyvärr gäller inte dessa förutsättningar fullt ut iSverige . Människor och företag har inte möjlig-het att växa på lika villkor.Därför tycker jag att det känns bra att i denna de-batt kunna stå upp för att vi i i vårtbudgetalternativ verkligen omsatte från ord till hand-ling det vi sade i valrörelsen.Fru talman! Skattesystemet är en viktig orsak tillatt människor med låga inkomster och småföretagareinte har möjlighet att växa och utvecklas. Ett sätt attväxa och utvecklas som skulle vara bra för demskulle även vara bra för samhällsekonomin. En sådanmöjlighet finns tyvärr inte i dag.Orsaken till att beskattar låginkomsttagarehögre än något annat OECD-land är ett medvetet val.På förmiddagen var jag och lyssnade på ochen föredragning om . Han prata-de om breda skattebaser. skattebaser innebärhög skatt på låga inkomster.P-O Edins skattebasutredning visar tydligt att omvi ska behålla skatterna och de offentliga utgifternapå den nivå vi har måste vi fortsätta att beskattafattigt folk, fastigheter och föda hårt. villtill och med höja momsen på mat och också höjabeskattningen av småföretagare. Det är resultatet aven högskattepolitik.Fru talman! Ett medvetet val av skattesänkningarhar också gjorts av Socialdemokraterna under dengångna mandatperioden. De sade att dessa var riktadetill låg- och medelinkomsttagare. Det var i retoriken. Ipraktiken är det medel- och höginkomsttagare somhar fått det bästa utfallet. En undersköterska somtjänar har under den förra man-datperioden fått i skattesänkning avSocialdemokraterna medan hennes chef om han tjänar35 000 har fått en skattesänkning på litedrygt . Det är ett medvetet val. Detvar ett val för att sikta in sig på medelinkomsttagareoch vinna valet.Centerpartiet har lagt sin budget och tagit förstasteget till en inkomstskattereform som innebär att desom inte har fått någonting eller fått väldigt lite avSocialdemokraterna får en rejäl höjning av sin dispo-nibla inkomst. Med förslag skulleundersköterskan som tjänar fåungefär mer i disponibel in-komst.Fru talman! Låg- och medelinkomsttagare betalarnu ute i kommuner och landsting notan för Socialde-mokraternas vallöften. När 13 av 21 landsting och113 av 289 kommuner tagit sina beslut om budgetenför höjs kommunalskatten i genomsnitt med60 öre per hundralapp. Det låter inte så mycket. Menom man omsätter det till undersköterskans inkomst på15 handlar det om en skattehöjningpå . Det är notan som undersköterskanbetalar för vallöften om till exempel maxtaxa i barn-omsorg och maxtaxa i äldreomsorg som inte varitfullt ut finansierade.Fru talman! och jag anser att vid si-dan av den höga beskattningen av låginkomsttagareär den höga beskattningen av boende och småföreta-gare problem som måste prioriteras under dennamandatperiod. Fastighetsskatten är ett problem myck-et på grund av sättet att bestämma taxeringsvärden.Det är inte skatteskatten i sig som är problemet. Vihar ett system som gör att om min granne lyckas säljasin fastighet till ett bra pris till någon som är välbe-ställd så slår det igenom på min skatt nästa år.Centerpartiet har lagt ett förslag som faktisktskulle vara möjligt att genomföra genom en enkelomräkning i det nuvarande systemet, i den pågåendeallmänna fastighetstaxeringen. Det är ett förslag somskulle ge generellt lägre men också rättvisare taxe-ringsvärde och som skulle rensa bort de värsta avar-terna i dagens system. Det är inte rimligt att en fas-tighetsägare ska få kraftigt höjd skatt bara för attgrannen sålt sin villa dyrt.Fru talman! startas det alldeles för få företagi . Nyföretagandet ligger på en nivå som intehar varit så låg . Det behövs nya och väx-ande företag i för att vi ska säkra välfärden,för att vi ska få pengar till vård, skola och omsorg.Därför måste det bli lättare att starta eget företag. Detmåste bli möjligt att starta företag även om man intehar ett stort kapital. startar kvinnor, ungdomaroch invandrare i inte företag i den utsträck-ning som de skulle kunna göra. Det beror inte på attkvinnor, ungdomar och invandrare har sämre företag-sidéer utan på att de inte är så kapitalstarka.Centerpartiet har i valrörelsen och i budgetenföreslagit ett bonusprogram för småföretaga-re. Det har talats väldigt mycket om bonusprogramför stordirektörer, men vi tyckte att det var viktigtmed ett bonusprogram för småföretagare.Detta innebär att man skulle kunna få ett skattefrittsparande på . Man skulle alltsåkunna spara skattefritt - ungefär som ettallemanssparande - som ett startkapital för sitt före-tag. Om man sätter in egna pengar skulle man ocksåkunna få göra ett riskkapitalavdrag. Det blir i principatt man tidigarelägger den reavinstbeskattning somman ändå får ta när man avyttrar företaget.Detta skulle ge en injektion, en bonus, för attstarta små företag. Det är vårt tydliga alternativ tillregeringens förslag att skjuta upp beskattningen i tremånader. Skatten sänks inte. Den skjuts bara upp litegrann. Regeringens förslag justerar ingenting i detstora hela. Det justerar bara saker på marginalen. Vihar ett förslag som skulle göra det möjligt och eko-nomiskt motiverat att starta företag medan regeringengör ändringar på marginalen.Anf. 73 ():Fru talman! Det gläder mig som skatteutskottetsordförande att en tidigare ledamot av skatteutskottetnumera är befordrad till talman. Gratulerar!Den gångna helgen samtalade jag med en personsom genomgått en mindre planeradoperation på ett av lasaretten i vårt land. Åkommanvar inte särskilt besvärande. Mannen hade sagt till sinläkare att den kunde göras när det fanns tid. Han varöverens med läkaren. satteshan upp på en väntelista. var det dags.Mannen hade opererats fören liknande åkomma. Då låg han på sjukhus i tredagar. Den här gången kom han till sjukhuset . Efter förberedelser av den mycketprofessionella sjukvårdspersonalen kördes han in ioperationssalen . Han sövdesoch opererades. Nästa gång han tittade på klockan varden i 2. Han kördes ut, fick värktabletter,vilade, fick två små smörgåsar och te. åktehan hem, alltså efter ungefär sju timmar.Under förberedelsetiden och den efterföljande vi-lostunden såg han hur övriga patienter på samma sättsom han själv kördes in för att opereras, kom ut, fickfika, fick vila , fick värktabletter ochåkte hem. Det var som en jättelik karusell. De opere-rande läkarna - det var flera - kom ut och talade medpatienterna när dessa hade vaknat till. Läkarna förkla-rade vad de hade gjort och hur patienterna kunderäkna med att det skulle bli ochtimmarna.Dagen efter ringde en sjuksköterska från avdel-ningen där mannen hade varit. Hon undrade hur hanhade sovit, om han hade ont och om han hade måttilla . Hon sade att om det uppstod någrasom helst problem skulle han slå en signal så att deskulle kunna reda ut det.Den här mannen kände, precis som medpatienter-na, att han verkligen hade blivit väl behandlad och välbemött. Allt hade varit mycket proffsigt och rationelltutan att medmänskligheten på något sätt hade lagts åtsidan.För allt detta, fru talman, inklusive ett förberedan-de besök en månad tidigare, betalade denne patientpatientavgiften, som i detta landsting var 200 kr.Naturligtvis kostar det jag just beskrivit väldigt, väl-digt mycket mer. Det är det vi betalar gemensamt viaskattsedeln.Inte blir det mer personal, inte blir det kortare kö-er, inte hinner man ringa dagen efter och visa med-känsla, fråga hur det står till och ge råd om man fårmindre pengar, om det blir mindre anslag till avdel-ningen - anslag som till allt överskuggande del kom-mer från det gemensamma, från det vi betalar i skatt.I min hemstad kunde man ilokaltidningen - det finns bara en - läsa om föräldrarsom var oroliga, för att uttrycka det försiktigt, över attdet var för lite personal, för små lokaler och förmånga barn på det dagis där de hade sina barn.Inte blir det mer personal, större lokaler och mind-re barngrupper om man sänker skatten. Vi måstefaktiskt inse detta samband.Från en annan del av landet ringde en medborgaretill mig . Hon, för det var en kvinna,talade om liknande problem, men gällde det enskola där hon och hennes man hade sina barn. Honuttryckte sin beundran för skolans personal, för allasom arbetade där. Men, sade den här kvinnan, detbehövs fler. Det behövs speciallärare, det behövs fleri skolrestaurangen och det vore jättebra om det fannsen vaktmästare till på skolan.Inte blir det fler anställda på denna skola, fler spe-ciallärare, fler i skolrestaurangen eller någon mervaktmästare om vi sänker skatten. Tvärtom, det blirfärre. Vi måste faktiskt inse detta samband.För undvikande av alla missförstånd: Jag påstårinte att bara mer pengar löser alla problem. Det finnsmycket man kan göra i organisationen, det är jagövertygad om - i möjligheterna för personalen, allakategorier, att påverka sin vardag, sitt arbete ochmycket annat. Jag är dock fullständigt övertygad omatt om vi sänker skatterna på bred front så utarmar viskolan, dagiset och lasarettet. Då kan vi inte göra deförstärkningar av olika slag som medborgarna vill ha.Översiktligt ser vi socialdemokrater på skatternaoch skattesystemet på följande sätt.Skatternas främsta syfte är att finansiera välfär-den. Vi som är valda till , liksom våra kol-leger i landsting och kommuner, beslutar ofta - låtoss erkänna det - i väldigt stor enighet om olika sakersom ska göras. Vi socialdemokrater menar att vi dåfaktiskt får vara beredda att betala vad det kostar. Vikan inte besluta om utgifter och sedan överlåta tillnågon annan, inte närmare definierad, att betala kala-set.Vi borde dessutom alla numera vara klara över inte kan låna till välfärd, i varje fall inte i läng-den. Man kan inte åka till bankirer ute i världen ochlåna till välfärd i , i varje fall inte i längden.Pengarna kommer inte från himlen. Därifrån kommer,olika mycket i olika delar av vårt land, regn ochibland snö - detta särskilt sagt till en av kammarensärade ledamöter. Pengarna kommer från arbete, frånmänniskor som får göra det de helst av allt vill: arbe-ta, dra försorg om sig själva och sina närmaste, taansvar och bidra till det gemensamma bästa.Så här tycker vi socialdemokrater:Skatterna ska stimulera till arbete och investering-ar. Skattesystemet ska bidra till en uthållig utvecklingoch till minskade - lägg märke till detta - ekonomis-ka och sociala klyftor. Vi kan aldrig acceptera attredan välbeställda får stora skattesänkningar på be-kostnad av det jag började med att tala om: vården,skolan och omsorgen - alltså lasarettet, skolan ochdagiset. Vi kan aldrig acceptera skattesänkningar somleder till att klyftorna i samhället ökar kraftigt. Vi villminska klyftorna, inte öka dem. Det är vår övertygel-se att det är bra för alla om vi minskar klyftorna.Reformer för rättvisa och tillväxt går alltså föreskattesänkningar. När vi skapat utrymme för skatte-sänkningar kommer vi att prioritera ytterligare för-bättringar för löntagarna och de små företagen.Visst har jämfört med många andra länderen hög skattenivå. Utgången av det senaste valet visardock att det finns en folklig uppslutning bakom ettsystem som är omfördelande, inte minst genom attdet ger samhällsservice - jag påminner om mannensom hade opererats, barnen i skolan och barnen pådagis - och i huvudsak en god sådan. Den kan dockbli bättre. Medborgarna vill ju att den ska bli bättre,och om vi menar allvar med att lova det får vi faktisktvara beredda att betala vad det kostar. Dessutom villmedborgarna ha transfereringar dels över tiden, alltsåi livscykeln, dels mellan olika grupper.Jag kan inte nog poängtera att de gemensammaresurser som skatten ger faktiskt måste täcka de ut-gifter vi beslutar om för vår gemensamma välfärd.Som jag sade tidigare, men med en lite annan formu-lering: Om vi inte betalar för oss blir det antingenökade räntor och skulder som barn och barnbarn fårbetala, kanske till och med barnbarnsbarn, eller ocksåblir det smärtsamma nedskärningar som hårdast drab-bar dem som har små ekonomiska och andra resurser.Det jag sagt nu innebär inte att jag försvarar enhög skattenivå för dess egen skull. Skatteintäkter ärför oss socialdemokrater bara ett medel för att nå demål vi har satt upp framför oss, som ökad välfärd ivid bemärkelse och utjämning över livscykeln ochmellan grupper. Vi har ingenting emot att sänkaskattenivån, vilket vi också visat i handling under desenare åren, men vi gör det bara om det finns utrym-me. Vi lånar inte till skattesänkningar. Genom ökadtillväxt, bättre konkurrens och ordning och reda iekonomin - vilket gett oss möjlighet att amortera påstatsskulden, den där ni vet som fördubblades på trekorta år, och på det sättet få ned räntorna - har vidock under förra mandatperioden genomfört skatte-sänkningar på . Det är ettjättelikt belopp. För att ta ett jämförelsetal är detungefär barnbidrag, och två månadernärmare bestämt. Det är också ungefär 15 miljardermer än vad vi betalar i räntor på vår gemensammaskuld, ni vet den som jag talade om, den somhade fördubblats på tre korta år.Under den mandatperiod vi nu är inne i vill vi so-cialdemokrater på skatteområdet göra följande.1. Om den statsfinansiella utvecklingen så tillåterkommer vi att genomföra det fjärde steget ikompensation för egenavgifterna till det nyapensionssystemet.2. Vi vill genomföra en för-ändring av tjänste- och kapitalbeskattningen försmåföretagsägares inkomster. Det är det som endel brukar kalla 3:12-reglerna. Inom parentesfinns inte det där 3:12 kvar längre. Det är längesedan vi slopade det, men eftersom alla talar om3:12 gör jag det också.3. Vi kommer också att vidta åtgärder för att un-derlätta generationsskiften i första hand försmåföretagsägare.4. Fastighetsskatten ses över i en parlamentariskutredning. Denna ska med förtur ta upp fråganom beskattning av arv mellan makar.5. Som var inne på lade P-O Edini fram sin utredning Skattebasut-redningen. Utredningens främsta uppgift var attanalysera om vi i i en globaliserad världoch internationaliserad ekonomi kan behållavälfärden på ungefär den här nivån. Det varuppdraget, och man har visat att det går. skadenna utredning ut på remiss. Skatteutskottetkommer att ha en offentlig utfrågningom den, och sedan ska den beredas och övervä-gas. Låt oss då resonera om vad som är nödvän-digt, vad som är önskvärt och vad som är möj-ligt att göra.6. Vi föreslår en grön skatteväxling under komman-de budgetår i storleksordningen 3 miljarder. Vibedömer att utrymmet är ungefär 30miljarder. Dessa åtgärder ska genomföras stegvisoch försiktigt och följas upp. Effekternaför miljön, hushållen, inkomstfördelningen och,inte minst viktigt, näringslivets konkurrenskraftmåstes noga följas. Själv har jag börjat fundera påom det inte finns skäl att studera dessa frågor ock-så ur ett regionalt perspektiv. Jag tror att det finnsgoda skäl för det faktiskt.Efter beslut i på förslag av skatteut-skottet har regeringen tillsatt en utredning med upp-gift att se över gränsdragningsproblemen inom mer-värdesskatteområdet. Här har vi ett problem, för enutredning föreslår så och en annan utredning föreslårsi. Men vi får resonera om det här och försöka sy ihopdet. Det blir inte helt enkelt, men på något sätt ska visäkert klara det.Herr talman! Sammantaget gäller för socialdemo-kratisk skattepolitik att skatter inte har något egen-värde, men vi ska ha ordning och reda i ekonomin. Viska betala för våra gemensamma utgifter och inte lånatill skattesänkningar för redan välbeställda. Först skapengarna in, sedan kan vi resonera om hur de skaanvändas: till skattesänkningar, till utbyggd välfärdeller till någon annan reform som det här huset äralldeles fullt av.Med detta vill jag yrka bifall till finansutskottetsförslag och avslag på de reservationer som är fogadetill samma betänkande.Anf. 74 () re-plik:Herr talman! Så fick vi då höra högskattepoliti-kens höga visa. Men, , det är intehög skatt som genererar välstånd, det är tillväxt somger pengar till bland annat utbyggnad av de gemen-samma angelägenheterna. Det kan man ju se i deländer som inte har haft någon tillväxt. De kan oav-sett skattesystem inte ha det välstånd som länder medhög ekonomisk tillväxt har. Därför måste tillväxtfrå-gorna stå i fokus.Arne Kjörnsberg tar som exempel mannen i ope-rationskön och hänvisar till hur låg själva avgiften ärför operationen. Men mannen i fråga har ju betalatlandstingsskatt år . Det vore väl märk-ligt om han efter alla dessa år med inbetald lands-tingsskatt inte skulle kunna få vård. Men man fåralltså inte vård i högskattepolitikens Sverige.Arne Kjörnsberg gav inga besked till alla de van-liga hushåll i som får kraf-tigt höjd inkomstskatt på grund av de landstings- ochkommunalskattehöjningar som sköljer över framförallt tillväxtområdena.Arne Kjörnsberg gav inga besked till alla de män-niskor som drabbas av hög fastighetsskatt.Arne Kjörnsberg gav inga besked till alla de män-niskor som drabbas av en hög energiskatt.Arne Kjörnsberg bör tala om hur dessa människorska finansiera de ökade skatterna.Arne Kjörnsberg bör motivera varför åtstramning-arna kommer 2003, några månader efter valet.Anf. 75 () replik:Herr talman! Jag hör dåligt, men jag har tekniskahjälpmedel. behöver nog skaffa sigsådana. Hela mitt anförande handlade ju precis omdet som efterfrågar.Man måste betala för sig, . Man-nen i exemplet har betalat landstingsskatt . Ja,men den mannen är så pass solidarisk att han varberedd att betala landstingsskatt för att mormor,grannen, barnbarnen eller någon annan skulle få denvården. I hans fall var det inte akut. Därför gjorde hanupp med läkaren: mig på väntelista! Det är okej.Jag har inga problem. Men det kanske bör göras. Detvar den professionella synpunkten från läkaren.Lennart , jag säger det på nytt: Jag ärmedveten om att man inte ska dra alltför stora paral-leller mellan ett hushåll och en nation, men om manskaffar sig utgifter i ett samhälle går det inte att lånatill dem, i varje fall inte i längden. Man kan inte lånatill bröd, smör och mjölk mer än någon månad. Över-sätt det till nationen! Man kan inte i längden låna tillutbildning för våra barn, vård för dem som är sjukaoch omsorg för dem som är gamla. Menar vi allvarmed detta får vi faktiskt betala för det. Det tyckslandets medborgare vara beredda att göra.Det var ju ni som skulle sänka min skatt och allaandra riksdagsledamöters skatt med per år.Det var ni som backade. Det var ni som tappade entredjedel. Det gjorde inte vi.Anf. 76 () re-plik:Herr talman! duckar fortfarandeför min fråga: Vad har han att säga till alla de männi-skor som drabbas av väldigt kraftiga skattehöj-ningar i det land som redan har världens högsta skatt?Arne Kjörnsberg kommer med en rad självklar-heter om att man ska betala för sig. Javisst, men dåska man inte föra en skattepolitik som eroderar skat-tebaserna så att vi totalt framåt i tiden får mindreskatteinkomster än vi skulle ha kunnat få om vi hadeen högre ekonomisk tillväxt.Jag har väldigt svårt att förstå varför ArneKjörnsberg och Socialdemokraterna envisas med attförsvara en skattepolitik som har kostat svenska fol-ket så mycket i form av sänkt välstånd relativt våromvärld. Vi måste lägga om den.Jag tror inte att väljarna i var beredda påatt få den skattechock som sveper över landet.Men vad har att säga till dessa män-niskor, och hur ska de finansiera de ökade skatterna?Anf. 77 () replik:Herr talman! Jag känner behov av att nästan beom ursäkt, att lugna ned mig själv och inte bli såupphetsad som jag gärna blir i debatter med företrä-dare för Moderata samlingspartiet.Jag kanske sade att man ska betala för sig. Menjag menade att vi gemensamt faktiskt måste betala förde utgifter vi här i denna kammare och i alla fullmäk-tigesalar och alla landstingssalar i beslutarom. Det finns inget annat sätt, som det står i en gans-ka känd sång.Högre tillväxt, säger . Jag hållermed , där har han en poäng. Det ärbara det att när hade direkta möj-ligheter att påverka detta hade vi denna konstigaminustillväxt som finansministern i dagens debatt harlanserat ett nytt ord på det ekonomiska området för.Ekonomisk missväxt, sade han väl.Det hände som statsskulden fördubbla-des. Det är nästan tur att inte är här fördå hade jag fått skäll för att jag på nytt påminner omdet också. Men det var ju så att när era företrädareden - en symbolisk dag, förresten -fick lämna kanslihuset tog de inte med sig skuldsed-larna som de hade utfärdat i Sverigesnamn. Det fick svenska medborgare betala. Progno-sen för räntan på statsskulden det året var 146 miljar-der. Som en jämförelse kan jag säga att blirden ungefär 55 miljarder.Det är inte vi socialdemokrater som har fixat det.Det är svenska folket som har gjort det med oss iledningen. Där har vi vårt problem.