prot · GP0998 · 2002-04-18 00:00:00 — Uppdraget ligger numera på högsko-lorna i stället.Från konstnärskollektivet har det framförts förslagom att staten skulle ge bidrag i form av anställning avåtminstone en halvtidsperson att sköta varje verkstad.Det skulle ge konstnärerna den arbetsro och avlast-ning de behöver för sitt konstnärliga arbete.Vi har inte yrkat på något i det här betänkandet.Vi har ett särskilt yttrande med anledning av det, ochvi hoppas att vi i kommande års budget också fårmöjlighet att tillsammans med samarbetspartiernalyfta frågan om att öka stödet till kollektivverkstäder-na.Anf. 99 () re-plik:Fru talman! säger att det jaghar sagt i mitt anförande och vår politik inte går ihopmed de förslag som vi har lagt eftersom vi pratar omsänkt skatt.Sänkt skatt är bara ett av de förslag vi har. I mittanförande påpekade jag att det är just att det finnsmånga möjligheter för våra konstnärer som gör att dekan överleva. Vad det gäller sänkt skatt och höjtgrundavdrag hjälper det många konstnärer ocksåutanför storstadsområdet. Många stipendier och in-komstgarantier går till de konstnärer som bor här.Förvisso bor det många konstnärer här.Tycker att det är bra somdet är ? Har våra konstnärer goda förutsättningaroch stora möjligheter att överleva på de inkomster defår ?Anf. 100 () replik:Fru talman! vill göra mycket merför våra konstnärer än vad man har gjort. Vivill inte, som , tro att minskning av in-komstskatten för den enskilde individen är den lös-ning som ska lösa allt.Nu säger att det inte hellerär så i förslag. Men alltför mycket avde förslag ni har bygger på just den frågan. I densamlade budgeten anslår mindre pengartill kulturpolitiken.Jag vill än en gång säga att marknadens krafterinte kan garantera alla människors möjlighet till kul-turella uttryck och tillgänglighet. Vi måste ha en starkoffentlig finansiering om detta ska förverkligas föralla människor.Anf. 101 ()replik:Fru talman! fortsätter attsäga: Vi vill göra mycket mer. Men hon föreslår ing-enting utan påpekar att vi pratar om sänkt skatt. Jagvill återigen påpeka att vi faktiskt föreslår en radolika förändringar för att förbättra konstnärernas ochkulturskaparnas villkor. Vad av det som är så mycketmer vill göra än att säga attstaten ska satsa mer? Det har ju inte hjälpt. Det finns ingen forskning på området som visar på att stat-liga insatser har gjort så mycket mer för konstnäreroch deras överlevnad.Vad vill göra, eftersom detbara är vårt förslag som kritiseras?Anf. 102 () replik:Fru talman! ska ju inte lägga framförslag om vad ska göra. Det enda somhar framkommit i den här debatten är att ni ska sänkaskatterna. Den lösningen tror inte vi på.En av de lösningar som kanläsa om i våra motioner är den strukturförändring somvi vill göra inom kulturområdet. Vi skulle önska attvarenda offentlig verksamhet och varenda privatverksamhet här i landet tog hänsyn till att också be-kosta en stor del av den kultur och konstnärliga ut-smyckning som behövs i vårt samhälle för att vi allaska må mycket bättre.Det vore väldigt bra, tycker vi, om man t.ex. inomsjukvårdens budget hade avsatt en stor summa pengardär man kunde tillgängliggöra konsten och ge männi-skor möjlighet att faktiskt prata kring konst och upp-leva musik och teater på sjukhuset. Jag är helt överty-gad om att en människa som får den andliga näringman får via kulturen också mår mycket bättre. Därförskulle vi helst via specifika kulturpolitiska satsningarsom görs vilja "streama" in kulturpolitiken i allverksamhet som finns.Anf. 103 ():Fru talman! Konsten är en gåva från konstnärentill samhället, och samhället måste vara berett att genågot tillbaka. Förutsättningar måste skapas för attkulturskaparna ska få drägliga livsvillkor och möjlig-heter att utöva sin konst utan att ekonomiskt stå påruinens brant. är det många konstnärer som harsvårt att klara sitt uppehälle, och det har flera tidigaretalare varit inne på. Många måste därför ha även ettannat arbete. Bland de olika konstnärsgrupperna ärdet bildkonstnärerna som har de lägsta inkomsterna.För att minska behovet av s.k. brödjobb finns ett antalstöd och ersättningar. Många av de stödformer ochförsäkringsvillkor som är skapade i samhället är inteanpassade efter konstnärens speciella arbetsvillkoroch livssituation.För att nå en kulturell frihet och mångfald i Sveri-ge måste dessa brister i systemet uppmärksammasoch justeras. Vi kristdemokrater menar att samtligapolitikområden bör samordnas så att rimlig hänsynkan tas till konstnärernas speciella förhållande.Fru talman! I SOU 1997:190 gjordes en kartlägg-ning av konstnärernas verksamhetsinriktning ochekonomiska situation. Av den kan man dra någraslutsatser. Konstnärerna är i inkomsthänseende inteen enhetlig grupp. Det är förhållandevis stora in-komstskillnader mellan grupperna. För den i storlekdominerande gruppen bildkonstnärer är den genom-snittliga bruttoinkomsten , vilket kan jämfö-ras med författare och översättare som har en medel-inkomst på och skådespelare som har enmedelinkomst på 194 000 kr.Konstnärer har i genomsnitt klart lägre inkomsterän befolkningen i övrigt, som konstnärernahar en mycket hög utbildningsnivå. Enligt den härundersökningen har genomgått en eftergymna-sial utbildning eller , vilket kanjämföras med den yrkesarbetande delen av befolk-ningen i övrigt som ligger på . Bland bild-konstnärerna och de formgivande konstnärerna harinte en högre utbildning, vilket äranmärkningsvärt med hänsyn till dessa gruppers lågainkomster.Vi kristdemokrater anser att staten bör överväganya metoder och stödformer som kommer fler konst-närer till del. Vi anser att en översyn av de nuvarandestödformerna bör göras, där även många av de godaförslagen från tas till vara.Detta har vi tagit upp i en gemensam motion tillsam-mans med , och Moderater-na.I betänkandet har vi ett tillkännagivande om att enöversyn ska göras av den individuella visningsersätt-ningen. Det här är, som vi har hänvisat till i en mo-tion, bl.a. för att titta på hur det poängsystem somtillämpas fungerar och vilka återverkningar det har påolika konstkategorier men också om det är lämpligtatt vidga begreppet "offentlig ägo" till att omfattaäven andra ägargrupper, t.ex. kyrkliga församlingar,studieförbund, fackförbund osv.Det är också ett faktum att konstnärernas situationpåverkas av beslut som fattas inom andra utgiftsom-råden. Ett exempel härpå är pensionsre-formen som genomfördes och somfår konsekvenser som förefaller mindre lämpliga förkonstnärer inom bl.a. dans och musikområden pågrund av dessa yrkens speciella karaktär. Vidareanser vi att det är angeläget att regeringen och Ar-betsmarknadsstyrelsen tar särskild hänsyn till kultur-arbetarnas specifika arbetsvillkor vid tillämpningenav de nya a-kassereglerna och aktivitetsgarantin.Fru talman! Jag är väl medveten om att en särskildutredare fått i uppdrag att se över frågor rörandekonstnärernas villkor. Vi vill trycka på detta, och jagyrkar bifall till reservation 8 under punkt 8 i betän-kande KrU17.Fru talman! Utskottet tillkännager i betänkandetKrU18 för regeringen behovet av en förutsättningslösöversyn av Statens konstråds verksamhet. Vi krist-demokrater är mycket glada att detta tillkännagivandenu görs. Vi har haft uppe frågan om behovet av enöversyn vid ett flertal tillfällen i olika motioner ochdiskussioner i utskottet. Det känns både glädjandeoch tillfredsställande att vi nu är överens om detta.Våra utgångspunkter för behovet av en översyn ut-vecklar vi i en motion.Jag vill också, fru talman, avslutningsvis säga attvi anser det vara ett gott initiativ av regeringen att hautsett till arkitekturår. Men vi ser en risk i attde satsningar som gjorts inte tas till vara. Därför ärdet oerhört viktigt att det genomförs en utvärderingoch uppföljning innehållande slutsatser. En sådan ärockså utlovad av kulturministern, men vi vill gärnapåminna om detta.Fru talman! Jag står givetvis bakom samtliga re-servationer där finns med i bådadessa betänkanden, men vill för tids skullhär i kammaren som jag tidigare anfört yrka bifallförutom till reservation 8 under punkt 8 i betänkandeKrU17 också till reservation 6 under punkt 10 i be-tänkande KrU18.Anf. 104 ():Fru talman! Jag börjar med att yrka bifall till re-servation 3 under punkt 2 i KrU17. Jag yrkar intebifall till någon reservation i KrU18.När vi stressar till och från vårt arbete, småspring-er i korridorerna i eller skyndar tillolika lokaler så är det skönt att kunna vilablicken på olika slags konstverk. Även om jag intestannar upp och studerar statyn eller tavlan noggrantså noterar jag någonstans i hjärnan att jag har settden, och det känns skönt att kunna skingra tankarnaoch få en kort reflexion över den vackra eller konsti-ga konst som jag just passerat.Konst berör alla på något sätt, även om man hörmånga säga att de är ointresserade. Konst är ett ut-trycksmedel som leder till debatter,vilket vi bl.a. kunde se och höra när graffittindiskuterades vitt och brett.All konst är berättigad, anser jag, även om jag integillar allt jag ser. Av den anledningen måste förut-sättningar skapas så att konstnärerna får drägligalivsvillkor. är det många duktiga konstnärersom har svårt att försörja sig. De flesta har högskole-utbildning, med dyra studiekostnader, bakom sig.Därför måste vi uppmärksamma deras arbetsvillkoroch livssituation. Från sida har vimånga gånger sagt i debatten att vi bör utnyttja deraskunskaper i t.ex. skolans värld och på fritidsgårdarna.Ett bra exempel på det är Bunker i . Därfinns det en kvinnlig konstnär som låter barn ochungdomar komma och måla tavlor. De har knappaekonomiska resurser, men det är en populär fritids-sysselsättning. Hon, den kvinnliga konstnären alltså,var också på i Kulturhu-set, och även där kom det väldigt många som villemåla. Med hennes engagemang får hon många attmåla, och en del vill också komma och göra det dagefter dag. Hon kan lyfta deras anlag.Barnen behöver bra stimulans och peppning föratt utveckla den konstnärliga ådran, och där kankonstnärer vara en stor resurs. Kommunerna tyckerjag bör kunna anställa fler konstnärer som en resurstill skola och fritidsgårdar. Det skulle kunna gekonstnärer med oregelbunden eller låg inkomst enmöjlighet att lättare försörja sig i sitt yrke. Skolanropar ju efter fler vuxna, och i många skolor fattasutbildade lärare, inte minst bildlärare, under de förstasex grundskoleåren.Metoden att utnyttja yrkesmänniskor använder vit.ex. väldigt mycket i , där yrkesmusikerjobbar halvtid i skolan och halvtid i någon orkester.Jag tror att det skulle kunna vara en bra lösning förmånga konstnärer att kunna få en säker inkomst undernågra timmar i skolan.Det är också viktigt att medborgarna får vara del-aktiga vid inköp av konst till sina närmiljöer. Ommänniskor fått påverka konstinköpen upplevs det sompositivt, och konst kan ingå som en självklar del iarbetsmiljön.På den skola som jag arbetade innan jag kom hittill fick eleverna vara med och bestämmautsmyckningen. Det kvarnhjul i sten som monteradesupp på skolgården har blivit en kär lekplats för allabarn för att klättra på och krypa genom hålet, osv.Centerpartiet har skrivit en fyrpartimotion omkonstnärernas villkor. Vi tycker att staten bör övervä-ga nya metoder och stödformer. Det behöver därförgöras en översyn av konstnärernas villkor.Jag tänker inte yttra mer om konstnärernas villkoreftersom andra före mig - ochGunilla Tjernberg - redan på ett föredömligt sätt tagitupp det. Jag förlänger därför inte diskussionen utanstår bakom våra andra motioner med tillhörande re-servationer, men yrkar bara bifall till reservation 3.Anf. 105 ():Fru talman! Det kommer att bli ett kort anförande.Vi har talat rätt så mycket om den fattiga kultu-ren. Bland de fattiga kultur- och konstmänniskorna ärbildkonstnärerna de fattigaste. Det behöver inte upp-repas. De lever på mycket sämre villkor än de flestaandra inom denna grupp. De har också höga kostna-der. Det är inte billigt att köpa alla dessa material debehöver, och det är inte billigt att ha en fungerandeverkstad.Jag känner utländska konstnärer som har bosattsig i och sedan åkt vidare därför att det varför svårt. Konstigt nog går det bättre för dem i länderdär man tror att marknaden redan är övermättad medbilder och tavlor, t.ex. i eller i . Det ärkonstigt.Vi bör tänka på alla dessa saker när vi försöker attförbättra ekonomin för kulturen och konsten. Det kanvi inte göra . Vi har diskuterat budgetfrågor tidiga-re. Men vi kanske lyckas bättre efter valet.Fram till dess ska jag begränsa mig till att tala omöversynen av den individuella visningsersättningen,som rekommenderas i reservation 3 under punkt 2.Jag yrkar bifall till den. Det är viktigt att vi går vidareoch att vi i sådana ersättningsformer också inkluderargrupper av konstnärer som inte berörs av vis-ningsersättningen. Också andra lokaler än dem somberörs måste tas med i beräkningen.Jag vill också yrka bifall till reservation 10 underpunkt 9. Det gäller rådgivningscentrum för dansare.Det har att göra med det som jag redan har sagt tidi-gare. Dansen har utvecklats väldigt fort i Sverige.Men infrastrukturen för dansutövning och tänkandetom dans har inte hunnit med. Vi måste börja tänkahur vi ska hjälpa denna konstgenre.Anf. 106 ():Fru talman! Människan och samhället behöverkonst. Därför anser det vara en självklar-het att den offentliga sektorn ska ge konstnärer möj-lighet att verka under rimliga förhållanden. Det of-fentliga stödet till konstnärer sker på mångaolika sätt. Till det viktigaste hör kopierings- och vis-ningsersättningen, stipendier till enskilda konstnäreroch att offentlig sektor köper in konst. Tyvärr funge-rar stödet för konstnärer inte fullt ut. Det gör attvissa konstnärer och konstnärsgrupper missgynnas.I utredningen i offentlig miljö 1995:18 finnsförslag på en ny modell för anskaffning av offentligkonst till statens olika byggnader där statens konst-museer och länsmuseer skulle ha ansvar för att köpain och placera ut det man kallar för lös konst. Svens-ka konstnärsförbudet vill gå ännu längre än så. Detanser att också beslut om s.k. fast konst skulle kunnautlokaliseras.Det är lagen om offentlig upphandling som styr. I6 kap. 2 b § finns en regel om direktupphandling sommedger att en upphandlande enhet får utan föregåen-de annonsering begära anbud genom att skicka enskrivelse till endast en leverantör om det som skaupphandlas av tekniska eller konstnärliga skäl eller pågrund av ensamrätt kan levereras av endast en vissleverantör.Den här undantagsregeln är alltför vid och medgeratt man i vissa upphandlingar kan hänvisa till attsärskilda konstnärliga skäl föreligger som motiveraratt man vänder sig till de leverantörer som man självvill vända sig till. Utskottet ger nu en möj-lighet att besluta om en förutsättningslös översyn avKonstnärsrådets verksamhet.Så lite om den individuella visningsersättningen.Den har i sin nuvarande form funnits i dryga fem år.Den är generell till sin karaktär och betalas ut endastmed hänsyn till om de sålda föremålen finns i offent-lig ägo. Men från offentlig ägo har man exkluderatkonst som ägs av t.ex. kyrkan, statliga aktiebolag,ideella föreningar som Folkets hus, Våra gårdar,bostadsbolag som HSB eller fackföreningar. De om-fattas inte av ersättningen. Det vill vi ändra på.Det finns också indikationer att vissa konstnärs-grupper som tecknare, keramiker, konsthantverkareoch fotografer inte får någon ersättning över huvudtaget eller att de bara får ett mindre belopp. Medtanke på att har gått anser nu utskottet att detär motiverat att summera de erfarenheter som manvunnit av fördelningssystemet. En översyn ska görasav hur använt poängsystem av BUS fungerat. Över-synen ska också innefatta en redogörelse av vilkabelopp som fördelats till olika konstnärsorganisatio-ner och enskilda konstnärer. Det ska även övervägasom det är lämpligt att vidga begreppet offentlig ägo.Det tycker vi i att det är.Fru talman! Jag vill prata om inriktningen på detstatliga stödet till konstnärsområdet. Vi i Miljöpartietmenar att det är ett resursslöseri att inte ge välutbil-dade och meriterade konstnärer möjligheter att levapå sitt arbete. Därför vill vi att regeringen övervägeråtgärder som syftar till att fler kan leva på sitt konst-närliga arbete. En tänkbar åtgärd skulle kunna vara attde första som en konstnär tjänarska vara befriade från skatt. Här är det alltså inteendast Moderata samlingspartiet utan även Miljöpar-tiet som tror att det skulle kunna vara ett sätt.Det finns även andra förslag. Ett nämndes i . Ett annat förslag nämndes i SOU1997:184.I flera europeiska länder har man infört systemmed ett mer generellt utvecklat konstnärsstöd. Detfinns ett bra referensutrymme att inhämta andra krea-tiva lösningar från för att se vad som kan passa iSverige. Men det viktiga är att stödet till konstnärernautvecklas så att fler konstnärer kan komma i fråga förstödet. Vi tycker inte att det statliga konstnärsstödetska riktas enbart till en mindre, exklusiv grupp avkonstnärer, som sker . Vi hoppas att regeringensnart kommer med ett sådant förslag.Med det yrkar jag bifall till reservation 4 underpunkt 3 i KrU17.Jag går över till att tala om trygghetssystemenför konstnärer. Det borde vara en självklarhet attkonstnärer precis som andra yrkeskategorier har pen-sion och ersättning vid sjukdom och vid föräldrale-dighet. Men så är det inte! Trots att frågan fördesfram i ljuset av utredningen av generella konstnärs-stöd 1997 finns ännu ingen tillfredsställande lösning.Det jobbas på frågan. Vi utgår ifrån att regeringensnarast lägger fram ett förslag till om etttrygghetssystem som är anpassat till konstnärenssituation.Jag ska också säga några ord om bild och form.Som vi framhåller i en av våra motioner menar vi attupphandlingsrutinerna för konst behöver ses över såatt brukarinflytandet kan öka. Vi vill att man ska görakorrigeringar. Utskottet har tidigare understrukit attdet är av mycket stor vikt att brukarna ges möjlighetatt aktivt delta i beslutsprocessen och att de därmedfår känna sig delaktiga i utsmyckningen av den egnanärmiljön. Också i regeringens regleringsbrev har detföreskrivits att ska sprida kvalifice-rade uppdrag till många konstnärer.Mot bakgrund av att så många olika förslag omStatens konstråds verksamhet har förts fram har nuutskottet bestämt sig för att verksamheten, som intehar setts över , nu ska ses över. Vi är gladaöver att vi har gjort det möjligt i utskottet.När det gäller den gamla rekommendationen från1937 att av byggkostnaderna ska avsättas tillkonstnärlig utsmyckning tycker vi att det någon gångvore dags att slå fast detta här i . Principenär så angelägen, och den fungerar inte. Byggnaderoch infrastruktur ska inte bara vara funktionella föratt komma människor till godo, utan de utgör ocksåpusselbitar i en trivsam miljö. Eftersom rekommen-dationen inte efterlevs vill vi att fastställeratt av kostnaderna vid ny- och ombyggna-tion samt vid infrastruktursatsningar bör gå till konst-närlig utsmyckning.Med det yrkar jag bifall till reservation 2 underpunkt 3 i KrU18.Jag ska även säga några ord om konstnärsverkstä-der och kollektivverkstäder. gickkonstnärer samman och bildade gemensamma verk-städer - kollektivverkstäder - för sitt arbete. NärMiljöpartiet motionerade om ökatstöd till de här verkstäderna 1997 fanns det 20 styck-en. är antalet uppe i 27. Verkstäderna har sinaegna specialiteter - alltifrån stenhuggeri till digitalbildberedning. De här konstnärernas kollektivverk-städer står öppna för alla yrkesverksamma konstnäreroch konsthantverkare och har lite drygt 3 700medlemmar. Verkstäderna utgör en förutsättning föratt vi ska ha en bred konstnärlig aktivitet.Mycket av den offentliga konstnärliga utsmyck-ning som vi har i vårt gemensamma samhällsrum ärskapad i kollektivverkstäder. Verkstäderna är ennationell angelägenhet och får på förslagfrån ett nationellt stöd. De här verksam-heterna avspeglas i utställningsverksamhet, offentligutsmyckning, nationella konstnärliga projekt ochkunskapsutbyten mellan svenska och utländskakonstnärer.Med tanke på den omfattande verksamhet som dehär konstnärsverkstäderna har är det statliga stödetoproportionerligt litet - - om manjämför det med andra kulturskapande verksamheter.Därför tycker vi att stödet ska ses över så att det står irimligt förhållande till den verksamhet som pågår.Dessutom menar vi att dagens direktiv gör att en stordel av verkstäderna inte kvalificerar sig till stöd.Slutligen ska jag säga några ord om ett nätverk förkonstnärliga verkstäder i . Konsten och kultu-ren börjar bli alltmer tillgänglig över ländernas grän-ser på den internationella arenan. kommer detmånga förfrågningar från bl.a. europeiska konstnärs-grupper om att ta del i kollektivverkstädernas fram-gångskoncept. Det vore bra med ett klart formuleratuppdrag till att stödja en europeisk ut-veckling. Här finns också en EU-ansökan inlämnad,och det finns stora förhoppningar om att den blirbifallen. Vi har verkligen någonting att skryta medhär i Sverige.När det gäller själva utvecklingen och framtidenför kollektivverkstäderna ska det här åretgöra en kartläggning av hur medlen till verkstädernaanvänds. En rapport väntas i slutet av det här året. Vihoppas att kommande regering tar i beaktande nöd-vändigheten av en bredd i bidragsgivningen.Anf. 107 ():Fru talman! Eftersom vår debattid är begrän-sad ska jag precis som övriga talare endast beröradelar av det som tas upp i betänkandet.Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 7 om individuell visningsersättning ochför övrigt bifall till utskottets förslag i betänkandeKrU17, Ersättningar och bidrag till konstnärer, samtbifall till utskottets förslag i betänkande KrU18, Bildoch form samt konsthantverk.Precis som vi socialdemokrater har skrivit i vårgemensamma reservation med anser viatt den individuella visningsersättningen, IV, som harfunnits , fungerar bra och är ett mycketeffektivt ersättningssystem. Systemet har också ettstarkt stöd bland konstnärerna eftersom det är ettsystem som utgår från vad konstnären har utfört ocheftersom ersättningen fördelas objektivt utifrån yr-kesutövningen.Genom IV belönas det vardagliga konstnärliga ar-betet. Det finns en stark önskan bland konstnärernaom att nuvarande system ska utvecklas och förstärkas- inte förändras.Föreningen i ,BUS, har utarbetat ett väl genomtänkt poängsystemsom bygger på rimliga avvägningar då det gällerkonstverkens exponering. Systemet har generell ka-raktär. Den som uppfyller kraven för stödformen harrätt till ersättning. BUS rapporterar till rege-ringen om utfallet av den individuella visningsersätt-ningen.I budgetpropositionen för föreslog rege-ringen en förstärkning av IV med två miljoner motbakgrund av att det är en väl fungerande ersättnings-form.Fru talman! Det är anmärkningsvärt att Miljöpar-tiet och , som i olika motioner uttalar sigför ett mer generellt stöd till konstnärer, säger nej tillindividuell visningsersättning i den här formen.Kristdemokraterna, , ,och kräver en översyn av IVoch vilken organisation som är den bästa för ända-målet, både vad gäller objektivitet och insyn. Motive-ringen är bl.a. att det är svårt för myndigheter att fåinsyn i en privat föreningsverksamhet. Samma partiersade nej till insyn i friståendeskolor.Det påstås mycket i motionerna som är direkt fel-aktigt. Jag hoppas att alla utskottsledamöter har tagitdel av det brev vi fått från Bus där motionärernasmissuppfattningar klargörs. De argument som fram-förs i motionerna bygger på misstro mot konstnärernaoch den kompetens de har, men det betyder också attde underkänner de demokratiska principer som liggertill grund för olika nämnders och styrelsers arbete.Jag har sedan jag läste motionerna funderat övervarför , , som står bakom till-kännagivandet om en översyn av IV, är så kritiskaoch har en så totalt motsatt syn på IV och BUS motvad Socialdemokraterna och har.När jag sedan gick in på hemsidan till en av deorganisationer som inte organiserar särskilt mångakonstnärer klarnade det.