prot · GP0997 · 2002-04-17 00:00:00 — Det handlar bl.a. om attäven äldre människor har rätt att delta i allt samhälls-liv på samma villkor som andra. Det handlar omrätten att arbeta även efter pensionsåldern och om attäldre människor har en viktig uppgift i vårt samhälle.Deras kunskaper och erfarenheter är värdefulla förvarje samhälle.Det jag fäste mig mest vid var vad FN:s general-sekreterare sade i sitt invigningstal. Hanberättade om ett afrikanskt ordspråk som i fri över-sättning lyder ungefär så här: När en äldre människadör så försvinner ett bibliotek. Det tycker jag är ettordspråk som borde få stor betydelse för vår uppfatt-ning om äldre människors värde för oss alla. Vi måstepå ett helt annat sätt än tidigare ta till vara dessamånga och allsidiga bibliotek som finns mitt iblandoss.Fru talman! lade vi ett kvarts se-kel till vår medellivslängd. Den förväntade livsläng-den för kvinnor är nu och för män . Mer-parten av de år vi vunnit är friska år. Det är vi inteensamma om i utan det sker runtom i världen.Ökningen i utvecklingsländerna har gått fortare än ide utvecklade länderna.Världshälsoorganisationen kallar det den demo-grafiska revolutionen och menar att det också är nöd-vändigt att hjälpa äldre människor att behålla sinhälsa och vara aktiva. Det är inte någon lyx. Dettagäller inte minst äldre i utvecklingsländerna. Därförär en av de stora frågorna hur vi också kan ta till varadessa friska och aktiva åldringar.I är vi fortfarande dåliga på det, inte minstnär det gäller de äldres möjligheter att delta aktivt iarbetslivet. Vi måste skapa ett mer flexibelt arbetslivsom gör att fler äldre känner att de vill och kan fort-sätta arbeta efter pensionsåldern. Den faktiska pen-sionsåldern i ligger ,vilket betyder att de allra flesta har kvardå de på olika sätt kan bidra med sina kunskaper.På arbetsgivarsidan är intresset för att anställa ochbehålla äldre arbetskraft tyvärr mycket lågt. Manuppskattar inte det kapital av kunskap parat medlivserfarenhet som de har. Vi har brister inomflera yrkesgrupper, och när 40-talisterna snart börjargå i pension blir bristerna ännu större.Folkpartiet anser att det behövs en lagstiftningmot åldersdiskriminering i arbetslivet. Det behövsockså en nationell handlingsplan för att undanröja dehinder som finns på arbetsmarknaden för äldres möj-ligheter att arbeta. Den frågan har vi tagit upp i vårmotion, men den fick inte behandlas i detta betänkan-de. I stället har frågan hänvisats till arbetsmarknads-utskottet, vilket jag tycker är synd eftersom den harmycket stor betydelse för att äldre människor ska nåstörre delaktighet i vårt samhälle. Jag hoppas att denfrågan ska finnas med när vi behandlarbetänkandet om äldrepolitiken.Fru talman! Jag hänvisar till mitt särskilda yttran-de i den här frågan.Fru talman! Äldre människors självbestämmandemåste öka. Valfriheten i äldreomsorgen är allt-för begränsad. När en människa blir ska deninte behöva känna sig berövad de rättigheter ochmöjligheter som andra medborgare har. Folkpartiettycker att det är hög tid för en valfrihetsrevolutionsom ger de äldre makten över äldreomsorgen. Härkommer vårt förslag om äldrepeng in som en viktigdel.Den enskilde pensionären som är i behov av hjälpska få en biståndsbedömning, precis som , somberättigar till antingen en viss nivå på hemtjänsteneller till en plats i särskilt boende. Storleken på äldre-pengen kommer att variera beroende på den enskildesbehov.Äldrepengen kan man föra med sig till den om-sorgsgivare som man önskar. Det ska gå att väljamellan alla enheter som kommunen driver i egen regieller dem som kommunen godkänt. Äldre människorär på samma sätt som yngre människor särskildaindivider med egna önskemål som naturligtvis skabeaktas.Fru talman! Alla har inte lyckan att få vara friska.De allra flesta av oss behöver olika former av stödoch hjälp inte minst av våra liv. Då ärdet viktigt att kunna känna tryggheten att veta vadsamhället kan erbjuda. Därför föreslår vi från Folk-partiet en omsorgsgaranti som ivårt förslag innehåller nio punkter.Kommunen ska fastställa omsorgsgarantin somnaturligtvis kan innehålla fler punkter, om man såönskar, för att de som är i behov av hjälp ska veta vadde kan få. Det innebär också en skyldighet för kom-munen att verkligen uppfylla det som finns i garantin.Dessutom ska naturligtvis den enskilde kompenserasom garantin inte uppfylls. Uteblir städningen envecka ska man inte heller behöva betala för det.Fru talman! Flera har talat om personalsituatio-nen. Det behövs en analys av framtida behov av olikapersonalgrupper inom bl.a. äldreomsorgen. Det ärbrister inom flera olika områden, inte minstinom geriatriken. Därför behöver det tas fram en planför hur utbildningsbehovet för de olika personalgrup-perna inom äldreomsorgen och hälso- och sjukvårdenför äldre ska kunna tillgodoses.Andelen forskare som ägnar sig åt klinisk forsk-ning sjunker. Det innebär bl.a. att klinisk forskningom äldres sjukdomar riskerar att minska i omfattning,något som både mänskligt och samhällsekonomiskt äroacceptabelt. Demens och depression är sjukdomarsom ofta drabbar äldre. Det är viktigt att den forsk-ning som pågår för att vinna kunskap om hur dessasjukdomar kan förebyggas och behandlas intensifie-ras. Forskning om äldres psykiska problem liksomom läkemedels effekter och biverkningar bör bliföremål för en särskild satsning. Den kliniska forsk-ningen får inte komma på undantag.Fru talman! När man har något funktionshinder,som många äldre får, är det viktigt att man kan besö-ka familj, vänner eller delta i t.ex. föreningslivet.Färdtjänsten är här viktig men fungerar intetillfredsställande. Färdtjänstlagen ska utredas. I denutredningen måste man, enligt vår åsikt, ta hänsyn tillde sociala behoven. Den nya lagen måste också angevem som har tillsynsansvar och hur färdtjänsten kankvalitetssäkras.Folkpartiet har under en ganska lång rad av årkrävt en äldreombudsman som äldre och anhörigakan vända sig till för att protestera mot missförhål-landen eller få svar på frågor. Det ska vara en fristå-ende äldreombudsman som man kan vända sig tillmed förtroende. arbete skasyfta till att öka den äldres och de närståendes infly-tande och förebygga att brister uppkommer i äldre-omsorgen.Vi har hitintills alltid fått avslag på vårt yrkande.Så sker också i dagens betänkande. Men de senasteveckorna har socialminister både härhemma i och inför lovatatt verka för att lokala äldreombudsmän införs. Detgläder oss att vi börjar få gehör i frågan. Men utskottsavstyrkan av vårt yrkande kvarstår. Därför kvarstårockså min reservation till förmån för bifall till vårtyrkande.Fru talman! Det här är ett väldigt stort område.Det finns väldigt mycket mer att säga om det härbetänkandet. Vi har tolv reservationer i det här betän-kandet. Jag hinner inte redogöra för alla, men jag villändå säga att vi står inför en stor utmaning. Klarar viav att leva upp till bl.a. för äldre kommer viatt vinna mer än vi någonsin satsar. Jag ber att få yrkabifall till reservation nr 9, men står som vanligt bak-om samtliga mina reservationer.Anf. 87 ():Fru talman! För hade vi enaktuell debatt, och då var socialministern här. Dendebatten hade vi i tagit initiativ till. Viansåg och kände att kvalitetsfrågorna, som en sam-manfattande aspekt, är någonting som vi behöverbekymra oss om härifrån . I övrigt är fak-tiskt äldreomsorgsfrågorna väldigt mycket en kom-munal angelägenhet, och bör så förbli. Det vi kangöra är att ge riktlinjer och rekommendationer ochskapa vissa lagar runt detta, men i allt väsentligthandlar det om vilken ambitionsnivå som finns ochvilken politik som förs kommunalt.Har man en sådan delegationsordning krävs detockså en bra tillsyn. En övergripande synpunkt somjag har i de här frågorna om äldrevård är att jag troratt vi i kommer att behöva återkomma tilltillsynsfrågorna framöver.I den debatt vi hade om äldreomsorgenlyfte jag fram frågan om regionala utvecklingscent-rum vars huvuduppgift egentligen ska vara att före-bygga missförhållanden, skapa kvalitet, ge råd, sysslamed kompetensutveckling och forskning och utveck-ling. Det känns som en väldigt central punkt somegentligen inte är beaktad i det uppsamlingsheat somdet här betänkandet är. Här finns en väldig massamotioner och förslag blandade.Jag kommer bara att kommentera några saker somkänns extra viktiga för oss gröna.Två aspekter som har kommit in i alla politikom-råden , och också i äldrepoliti-ken, är det som har med kön och genus att göra ochdet som har med kulturell bakgrund att göra. Det härär två stora medvetandeområden som faktiskt växeräven hos oss politiker.Vi har en reservation 7 som jag vill yrka bifall till.Den tar bl.a. upp villkoren för just avlastning genomhemtjänsten, som verkar fördelas olika. Det handlarom stödet om man t.ex. har en make som behöverhjälp och tillsyn. Det här stödet verkar fördelas olikaoch riktlinjer och direktiv kommer att behövas fördet.I den reservationen tar vi också upp den andraaspekten som jag nämnde. Det gäller framför allt ettäldreboende som byggs på en språklig grund. Det ärnågonting som antagligen kommer mer framöver. Därbör man rekrytera personal som har dessa språkkun-skaper och som kanske har kunskap om olika kultu-rella bakgrunder.Häromdagen fick göra ett studiebesök iStockholms kommun. Då såg vi en väldigt enkel,småskalig och sympatisk modell för hur man dels kanrekrytera, eftersom vi har ett rekryteringsbehov, delskan öka integreringen och även höja just den härkompetensen vad gäller kulturell och språklig bak-grund. Sådana modeller för att slå, i det fallet, treflugor i en smäll kan behöva utvecklas framöver närvi får alltfler äldre som har en annan kulturell bak-grund. De kan t.ex. vara invandrade från andra länder.En annan aspekt som togs upp i diskussionen ifebruari var de anhörigas situation. Jag är väldigtförtjust i begreppet humankapital. Det säger att män-niskor är en resurs. Det ligger något alldeles grund-läggande i att se att gamla människor faktiskt är enresurs och har någonting att tillföra oss. De har nå-gonting att säga oss. De kan vara ett bibliotek, som vihörde av . Det är ett väldigt fintuttryck. Dessutom är naturligtvis också de anhörigaen stor resurs, men de sitter i en besvärlig sits. De kan behöva handledning. Dekan behöva möjlighet att ta tjänstledigt för att kunnasköta sina gamla anhöriga. Vi vill flagga för en idéom en lokal anhörigkonsulent till stöd för de härmänniskorna. Vi kommer att återkomma till detframöver. I väntan på det anser vi att förslaget med enkommunal äldreombudsman kan vara en mycket braidé, och vi är beredda att stödja det.Av egen erfarenhet, bl.a. som anhörig till minanumera döda föräldrar, men också som chefstjänste-man inom , kan jag bara säga att anhö-rigträffar, enkla anhörigträffar där man samlar deanhöriga, tar upp problem, ger råd och lyssnar, har enväldigt god effekt. Det är någonting som borde akti-veras mycket mer kommunalt än vad som sker i dag.I det sammanhanget vill jag också slå ett slag föratt stötta närståendeföreningar där man går sammanoch driver krav. Dessutom bör man naturligtvis ha endialog med pensionärsföreningarna.Allt detta handlar om att ta humankapitalet i an-språk och se att det är människor som sitter på lös-ningar. Politiker måste lära sig att lyssna på de gamlaoch på de anhöriga.Den tredje stora humankapitalresursen är natur-ligtvis personalen. Den frågan ville jag också lyftafram när vi hade den stora diskussionen i februari.Det är tre saker som skapar kvalitet i äldrevården somhar att göra med personalen.För det första gäller det att inte bli utbränd. Miljö-partiets stora krav inför valet är kortare arbetstid. Detska finnas möjlighet att orka fungera och vara i tjänstfram till sin egen pensionering. Vi kan inte ha dettryck och det tempo som vi har i arbetslivet . Vimåste arbeta för ett lugnare tempo och kortare arbets-tid. Ett mycket sympatiskt system är 3-3-systemetsom utprovas än här och än där. Det kommer attkomma med kraft framöver. 3-3-systemetinnebär att man arbetar och är ledig tre da-gar. Man lägger helt enkelt ett sådant schema. I desammanhang där det har provats har det varitväldigt uppskattat. Jag tror att det har stora fram-gångsmöjligheter inom äldreomsorgen också.Den andra viktiga faktorn när det gäller persona-len i äldreomsorgen är naturligtvis utbildning ochkompetens. Det hör ihop med statusen. Här tror jagatt vi är väldigt ense. Jag skulle bara vilja flagga föratt lyfta fram just detta med handledning. Det börfinnas en resurs för kontinuerlig bra handledning. Hurgör man om de gamla är besvärliga? Hur gör man i enviss situation? Vilka möjligheter finns det att höjakompetensen ? Det är vad handledninginnebär.Den tredje viktiga faktorn är medinflytandet. Hurskapar vi system där personalen själva är med ischemaläggningen, där de är med i vårdplaneringenoch har ett inflytande över de vårdbeslut som fattas?Hur skapar vi ett system där man själv sitter ned ochtänker efter vilka mål man har med den vård manutför? Alla sådana ansatser där personalen ses som enresurs och tas med i planering, uppbyggnad och orga-nisation av arbetet leder till att yrket får högre statusoch att man känner delaktighet och större ansvar.Självstyrande grupper är en modell som flera av osshar pratat om i andra sammanhang.Fru talman! Till slut vill jag också yrka bifall tillreservation 35. Den handlar om en för oss miljöpar-tister mycket angelägen fråga som inte alls är föremålför något pågående arbete, som det faktiskt står sommotivationen till avslagsförslaget. Det handlar omkosten, maten, och de gamlas möjlighet att få ettriktigt näringsupptag, att hålla blodsockerhalten på enlagom nivå, att inte bli undernärd och att inte hamna iförvirringstillstånd. Den här aspekten känns oerhörtnegligerad för oss. Vi vill driva detta vidare.Självklart handlar det om att maten ska ha kvali-tet. Den ska helst vara närproducerad. Det ska vararätter man känner igen, känner till och vill ha. Viönskar naturligtvis att det ska vara en ekologisk pro-duktion utan tillsatser av bekämpningsmedel ochframför allt utan genetiskt förändrade livsmedel ochgrödor. Den ska naturligtvis vara näringsberäknad.Men även om detta föreligger kanske man inte äter avmaten. En faktor som är bortglömd handlar om att fåsällskap. Mat är inte bara någonting som ska kastas ini ena ändan och förhoppningsvis konsumeras av nå-gon som sitter ensam och vill ha sällskap mer än mat.Möjligheten att när man äter ha sällskap av perso-nal, av en anhörig eller, som vi var inne på tidigare,av personer från väntjänstföreningar eller andra före-ningar där man ställer upp utifrån ett socialt engage-mang, är väldigt viktig för att maten över huvud tagetska komma in i kroppen.Min sista synpunkt vad gäller kosten är att den börtillagas på plats. Modeller av typen cook and chill,där maten tillagas på ett ställe men kyls ned ochfraktas till ett annat, är inte bra. Spåren från Tierpförskräcker.Anf. 88 (m) replik:Fru talman! Jag begärde replik när sade att äldreomsorgen ska vara en fortsattkommunal angelägenhet. Jag skulle vilja att utvecklade detta lite grann. Det handlar dåom att makten fortfarande ligger hos politikerna, somska bestämma i vilket särskilt boende man ska boeftersom också ekonomin är en angelä-genhet.Detta rimmar väldigt illa med att i väldigt varma ordalag fortsatte med att talaom invandrares möjligheter att få vara i ett boendedär man talar samma språk och träffar gamla lands-män. Det är nämligen så att väldigt många kommuneri är små och över huvud taget inte har någonmöjlighet att ordna äldreboenden just för de härgrupperna.Det äger i stora kommuner i rum enutveckling som går mot hem för olika specialfunktio-ner och sjukdomar men också för invandrare medfrämmande språk, för homosexuella osv. Jag skullevilja veta vad egentligen menarmed talet om äldrevården som en fortsatt kommunalangelägenhet. Är det att den som bor i en kommunska vara tacksam för att få flytta?Varför inte göra så som vi moderater vill? I ställetför att skicka en säck med pengar till en kommun kanvar och en som behöver vård och omsorg få den ut-förd, och sedan kan de få välja ett hem för invandrare,för homosexuella eller med annan inriktning som deönskar.Anf. 89 ()replik:Fru talman! Jag är tacksam för frågan, som germig möjlighet att precisera mig på denna punkt. Vihar nu mötts av en schabloniserad debattfrån rikspolitiker om vård, skola och omsorg, menegentligen ligger de väsentliga besluten på kommunalnivå. Detta innebär inte, ,att jag är emot mångfald, verkligen inte. Jag ser fram-för mig, och det är också någonting som vi driver,möjligheter att på eget initiativ starta kooperativaäldreboenden.Vi har t.ex. där jag bor planer på att starta ett bru-karkooperativt äldreboende. Vi tycker att mångfald ärbra, och vi ser att det finns många stora möjligheterför olika entreprenörer och initiativtagare att bedrivaäldreomsorg. Men lagstiftningen reglerar ramarna fördetta, och detaljutförandet hamnar på olika nivåer.Man måste skilja mellan rikspolitik och kommunal-politik, och det var egentligen det som föranledde denlite hastiga rubriksättningen från min sida.Anf. 90 (m) replik:Fru talman! Jag förstår fortfarande inte om LottaN vill tillåta äldre att byta över kommun-gränserna i en mångfald. kan gärnautveckla detta i nästa replik.Säg klart och tydligt: Ja, vi tycker att äldre ska fåvälja vård och omsorg, om de finner något som ärbättre på andra sidan kommungränsen. Pengarna skafölja de äldre. Det skulle vara ett klart och tydligt svartill mig. Eller säg i stället: Detta vill vi inte!Lotta N nämnde också kooperativ somska startas i en mångfald. Också vi tycker att det ärbra. Vi vill inte ha upphandling utan i stället en eta-bleringsfrihet. Jag skulle vilja höra om också vill ha en etableringsfrihet för att skapamångfalden. Annars kan ju politiker fortfarande läggahinder i vägen.På tal om kooperativ skulle jag också vilja ställaen tredje fråga. Varför säger ni nej till en subventio-nerad hemtjänst? ser nu enmöjlighet att alltfler ska kunna få en hjälp som de inte får med att bo kvar i sina hem. framhåller i en skrift följande:"Vår bedömning är att privat äldreomsorg är enframtidsbransch kanske i nivå med IT-branschen,hälsomarknaden och bioteknik." Man håller särskiltfram hemtjänstservice för äldre.Jag skulle också på den punkten vilja ha ett klar-läggande. Kan och sig att stödja det borgerliga förslaget om enskattesubventionerad hemtjänst? Vi har sett att ensådan på sina håll fungerar ypperligt. Bl.a. har Kom-munal genomfört ett försök i , som har slagitväl ut och gett människor en väldigt viktig hjälp.Kan tänka sig att stödja vår re-servation om detta?Anf. 91 ()replik:Fru talman! Det var många frågor på en gång. Jagfår se hur många jag hinner besvara. Att byta boendeöver kommungränser var inte något problem för minaegna föräldrar, som utan problem kom från Stock-holm till . är dock inte berett attstödja införande av en äldrepeng i detta sammanhang.En sådan flyttning över kommungränserna som Cris-tina talar om får man lösa på annatsätt.Generellt sett tycker vi inte att man ska ha vårdin-rättningar i första hand för att tjäna pengar. Men omdet finns en kvalitetssäkring och lagar och regler somstyr verksamheten måste man naturligtvis, precis somi den allmänna sjukvården, vara öppen för olika vård-givare.Vad gäller den sista frågan är vi inte beredda attstödja ert förslag. Vi får återkomma till en sådandiskussion. Vi har inte någon förberedd politik förhemtjänst som bedrivs i annan form än . Vi kanåterkomma till detta efter valet.Anf. 92 ():Fru talman! Jag vill inleda med att yrka bifall tillförslagen i socialutskottets betänkande nr 12 ochavslag på samtliga motioner på området äldrepolitik.Jag tycker att det är hoppingivande att det råder enså stor samstämmighet kring äldrepolitikens mål ochinriktning. Detta har fått ett väldigt klart uttryck i detdiskussionsbetänkande som Senior 2005 just haravlämnat till socialministern. I den viktiga frågan omnödvändigheten av att förändra de negativa attityder-na till 50-plussarna liksom när det gäller att bejakadet faktum att de faktiskt är de mest erfarna medbor-garna i vårt land och att vi därför måste ta till varaderas resurser och ge dem ett berättigat inflytande isamhället - om detta är vi rörande eniga.Vi är också överens om att arbetsmiljön måsteförbättras så att fler kan arbeta fram till pensionsål-dern, och vi menar att alla måste planera för ett aktivtåldrande för att få många bra levnadsår efter pensio-neringen. Den stora ojämlikheten mellan socialgrup-perna vad avser hälsan i högre åldrar måste ocksåelimineras. Om detta och om mycket annat som tagitsupp i betänkandet är vi alltså överens.Vi är också eniga om målen och om de flesta me-del för att nå dessa mål. Ett faktum är att vad gällermånga av motionerna i detta betänkande kan önske-målen redan anses tillgodosedda, eller också pågårutredningar som bör avvaktas innan åtgärder kanvidtas.Vi skiljer oss i några frågor. En är äldrepengen, enannan är subventioner till hushållstjänster. Dessafrågor kommer att diskuteras under den remissom-gång som Senior 2005:s diskussionsbetänkande justnu är föremål för, och jag vill därför inte ta upp demhär i dag.Fru talman! Då borde vi väl alla vara ganskanöjda. Den nationella handlingsplanen för äldrepolitikhar uppenbarligen varit ganska framgångsrik för attinom olika områden skapa bättre förhållanden förgamla människor. Vi har också i behandlatett antal viktiga propositioner av stor betydelse för deäldre i samhället. Jag vill ge några exempel.Vi har diskuterat nya regler för avgifter inom äld-re- och handikappomsorgen - den s.k. maxtaxan -bättre tandvårdsstöd för äldre och en ny socialtjänst-lag. Vi har beslutat satsa 2,7 miljarder på läkarmed-verkan inom äldreomsorgen och en och en halv mil-jard i ökade statsbidrag till äldreområdet. De härsatsningarna på äldreområdet har resulterat i att anta-let anställda ökat med 29 000 årsarbeten.Nästan alla kommuner har också utarbetat handlings-planer för anhörigstöd.Men även om det faktiskt, lyckligtvis, är så att deallra flesta är nöjda med den vård och omsorg de fårär jag inte nöjd. Det återstår väldigt mycket att görainnan vården och omsorgen om gamla sköra männi-skor blir riktigt bra överallt i vårt land. Den här vårenhar vi återigen nåtts av rapporter om vanvård inomäldreomsorgen. Det är en påminnelse om att arbets-ledning och tillsynsmyndigheter har ett stort ansvaroch aldrig får släppa på vaksamheten.Det har också i ett antal rapporter konstaterats attsamverkan mellan huvudmännen inte fungerar somdet är tänkt och att det är den gamla multisjuka pati-enten som får sitta emellan. Detta kan inte accepteras.I årtionden har kravet på samverkan mellan huvud-männen stått högt på dagordningen. Varför går det dåså långsamt att hitta hållbara rutiner för samverkan?Ansvaret vilar här tungt på kommuner och landsting.När tänker man komma till skott?Fru talman! Mina önskemål är många. Särskiltviktigt är det att satsa på en utveckling av hemtjäns-ten. Det räcker inte att höja löner och satsa på bättreutbildning. Det behövs här ett nytänkande. Här finnsdet en viktig uppgift att beakta för de forsknings- ochutvecklingsenheter som finns på många håll ilandet och för Socialstyrelsen.Kvarboendeprincipen måste också enligt min upp-fattning diskuteras allvarligt. Det måste finnas till-räckligt många platser i särskilda boendeformer så atthumanitet och trygghet inte åsidosätts.En annan viktig fråga är bristen på äldrepsykiat-risk kompetens i primärvården. Alltför många somegentligen söker hjälp för ångest och nedstämdhet fåren somatisk diagnos och en behandling som kanskerentav försämrar tillståndet.Senior 2005 lägger fram sitt slutbetänkande om ettår. Där kommer alla aspekter på vården och omsor-gen av gamla att behandlas. Säkert kommer ocksådessa viktiga frågor att belysas.Fru talman! Det är min förhoppning att äldrepoli-tiken kännetecknas av nytänkande ochkreativitet och att vi får se flera representanter förlandets mest erfarna medborgare i den här kammarenoch i alla andra beslutande församlingar i vårt land.Anf.