prot · GQ0913 · 2002-11-07 00:00:00 — Både den grova brotts-ligheten och våldet i samhället måste bemötas medtidiga och framför allt tydliga konsekvenser för demsom begår brotten. Därför vill vi satsa 2 miljarder merän regeringen och stödpartierna , 2003 och 2004.Avslutningsvis kan man återigen beskriva den so-cialdemokratiska budgeten för utgiftsområde rättsvä-sendet med orden för lite och för sent.Anf. 358 () replik:Fru talman! Det blir inte så mycket till debatt. Jaglägger märke till att justitieministern inte är här ochinte en endaste ledamot i justitieutskottet från Social-demokraterna, . Detkanske visar hur majoriteten prioriterar justitiefrågor-na. Vi får väl ha en debatt inom oppositionen i stället.Jag hörde en viss kritik mot närpolisreformen här.Menar att den ska skrotas eller tycker hanatt idén är riktig och att man ska fortsätta att byggavidare på närpolisreformen?Anf. 359 () replik:Fru talman! Idén är helt klart riktig. Men jag villpåpeka att den inte är ny. Jag ska återgå till min hem-stad som har haft kvarterspoliser sedan 1969.Dessa kvarterspoliser har haft samma uppgifter somnärpoliserna har . Tyvärr finns det intenågra kvarterspoliser i och inte heller någranärpoliser. Det är verkligheten i i dag.Anf. 360 ():Fru talman! Här i kammaren och under avslutade valrörelsen var i stort sett samtligapartier ense om att det behövs fler poliser. Men det behövs även mer resurser till inteminst domstolarna, åklagarna och kriminalvården. Vimoderater är beredda att göra dessa satsningar.Men en fråga som inte så ofta kommer upp i de-batten är vilka straffpåföljder som vi ska ha i framti-den. Min åsikt är att dagens påföljdssystem inte fun-gerar. Påföljdssystemet ska fylla minst tre funktioner- återanpassa den kriminelle till samhället, förmåandra att avstå från att begå brott och brottsoffren skaha en uppfattning om att samhället reagerar rimligt pådet brott som de har blivit utsatta för. Om medbor-garna inte har förtroende för påföljdssystemet finnsrisk för att man tar saken i egna händer.I debatten diskuteras ofta bara en sak i taget. Vis-sa talar sig varma för en så kallad human kriminal-vård med kortast möjliga strafftider. Dessa glömmerofta bort allmänpreventionen och straffets betydelseför brottsoffren. En human kriminalvård, enligt mittförmenande, har ett påföljdssystem som är välavvägtmellan samhällets alla krav och som när staten tving-as att beröva någon friheten erbjuder vård och be-handling. Detta görs inte i dag.Dagens påföljdssystem har en rad allvarliga bris-ter. Jag tänker peka på två problemområden, påfölj-derna för unga lagöverträdare och tillståndet på vårafängelser.När det gäller unga lagöverträdare vill jag påståatt vi inte har något fungerande påföljdssystem. Vikan nog bli ense om att den som är inteska dömas till fängelse. döms unga lagöverträ-dare regelmässigt till vård inom , ävenden som har begått mycket allvarliga brott, till exem-pel grovt rån eller grov misshandel. Även för den somdöms vid upprepade tillfällen överlåter domstolarnatill att bestämma om vården.Jag menar att det finns en ideologisk motsättningmellan och samhällets behov att dömaoch tillrättaföra den unge som begått ett eller flerbrott. har som grundideologi för sinverksamhet frivillighet, medan den straffande verk-samheten av naturen bygger på tvång av varierandegrad. Även de unga vittnar om att de inte uppfattarvården inom som någon särskilt ingri-pande påföljd. En ung lagöverträdare sade: Det ärbara att snacka med en socialtant.Vård inom riskerar också att få sto-ra variationer när det gäller påföljderna. Omfattning-en av vården är ofta beroende på kommunernas eko-nomiska ställning. Min erfarenhet är att socialtjänstenalltför ofta låter den unge själv bestämma omfatt-ningen på vården och att man ofta underlåter de meraingripande insatserna, inte minst av ekonomiska skäl.I vart fall kommer insatserna ofta för sent.Jag har ett förslag. Låt oss slopa påföljden vårdinom , och låt kriminalvården med öka-de resurser ta över ansvaret även för unga lagöverträ-dare. För de unga som inte kan tillrättaföras medkriminalvård i frihet bör, som vi moderater har före-slagit, särskilda kriminalvårdshem tillskapas. Det skastaten ta det ekonomiska ansvaret för.Fru talman! Även för äldre kriminella uppvisarpåföljdssystemet stora brister. Förhållandena på vårafängelser är inte bra. är platsbristen akut, ochvården fungerar inte. Missbruket av narkotika påanstalterna är omfattande. Jag menar att det är ettnederlag för kriminalvården när man måste inrättanarkotikafria avdelningar på fängelserna. Alla avdel-ningar på fängelserna ska vara narkotikafria. Detsenaste man kunde läsa i tidningen är att narkotikasåldes i kiosken på en anstalt.Kriminalvården måste utrustas med tillräckliga re-surser och inte minst befogenheter för att stoppamissbruket på anstalterna. För den enskilde som trotsdetta missbrukar i fängelset måste konsekvenserna bliallvarliga. ska de många intagna som harmissbruksproblem erbjudas en missbruksvård som ärvärd namnet.Upprustningen av kriminalvården måste också in-nefatta betydligt fler och mer omfattande påver-kansprogram under medverkan av välutbildad perso-nal. För att motivera de unga att delta i dessa påver-kansprogram anser jag att den näst intill obligatoriskavillkorliga frigivningen efter två tredjedels strafftidska slopas och att den villkorliga frigivningen skaprövas utifrån de framsteg och den förändring somden intagne visat efter deltagande i de påverkanspro-gram som kriminalvården erbjudit. Naturligtvis skakravet för villkorlig frigivning vara total drogfrihet.Den intagne som väljer att inte delta i påverkanspro-gram eller som fortsätter drogmissbruket i fängelsetska få avtjäna hela strafftiden.Fru talman! En satsning på kvalificerad behand-ling i fängelserna tror jag är en väg för att uppnå dekrav som samhället har på en fungerande kriminal-vård.UtbildningsfrågorAnf. 361 i Tyre-sö (m):Fru talman! När den svenska skolan diskuteras ärperspektivet kort. Trots att alltfler elever lämnargrundskolan utan de kunskaper de behöver och trotsatt våld och hot mellan elever och mot lärare är var-dag på vissa skolor ligger regeringen lågt. Det delasut lite specialdestinerade bidrag för att skyla överproblemen, men en grundläggande debatt om skolaoch utbildning saknas. Skoldebatten handlar mest omatt elever har keps på sig inomhus.Utbildningsdebatten borde handla om hur vi kanskapa den bästa skolan, hur vi kan skapa mångfaldoch bredd inom svensk utbildning och hur vi kanlägga grunden för välstånd och kunnande för detlivslånga lärandet. I stället talar vi om självklarhetersom att mobiltelefonen ska vara avstängd under lek-tionerna.Det krävs en ny och bredare debatt om den svens-ka skolan. Det krävs en debatt som tar avstamp i denoerhörda potential som finns i varje ung människaoch som handlar om hur vi ska erbjuda de allra bästamöjligheterna för varje enskild elev på dennes egnavillkor. Dagens utbildningspolitiska debatt bordehandla om alla unga människors rätt att få lov att hittasin egen väg till kunskap. Varje ungdom som lämnarskolan utan fullständiga betyg är ett misslyckande.Utbildningen är den viktigaste politiska frågan in-för framtiden. Det handlar om hur vi bygger grundenför det samhälle som nästa generation ska växa uppoch leva i. Jag tror att inget kan vara viktigare fördelaktighet och förståelse för andra än en fungerandeskola. Jag vet att kunskap som delas växer. Min kun-skap inkräktar inte på någon annans kunskap, utan istället växer vår gemensamma insikt och vårt gemen-samma kunnande när vi förmedlar och delar kunskap.Inget kan vara en viktigare utmaning för oss mo-derater som vill möjliggöra ett bättre än enskola som förmedlar kunskap och därmed framtidstrooch förmåga för vårt land och för enskilda.Varje människa är unik, och det innebär att vi allahar olika förutsättningar och olika förmågor. Det gördet politiska ansvaret att ge de bästa förutsättningarnaför alla elever så mycket större. På samma sätt somde individuella förmågorna kan uppmuntras och sti-muleras kan de också hämmas och förslösas av åratalav stereotyp, stelbent och undermålig skolgång.En modern skola och en högre utbildning värdnamnet måste ta sig ifrån det systemtänkande och dekonforma metoder vi haft för att förmedlakunskap. Om skolan ska vara till för alla kan denskolpolitik som ska forma den inte begränsas till attbara handla om att diskutera detaljerna i den skolgångsom ska vara lika för alla elever.Antalet elever som lämnar utan full-ständiga betyg fortsätter att öka. Våld och övergrepphar blivit en så vanlig företeelse att skoldebatten helthar kommit att domineras av ordnings- och säkerhets-frågor och inte av hur eleverna får de bästa förutsätt-ningarna för att förverkliga sig själva och sina livs-mål.Fru talman! Den svenska skolan ska vara till föralla elever, men den ska inte vara lika för alla elever.En skola och en skolpolitik som är avsedd att passaalla elever lika passar inte någon, och resulta-ten blir därefter. Det handlar inte om utsortering ellerselektion. Alla har rätt till en god utbildning. Dethandlar om att ge varje elev de bästa förutsättningar-na utifrån dennes individuella förutsättningar. Då kaninte alla elever klumpas ihop till ett kollektiv för attsedan pressas igenom samma form. Då måste vi se påvarje elev som en egen individ.Utbildningsminister har kallat moderatskolpolitik för sorteringsskola. Det vore passande omhan var något försiktigare i sina nedsättande omdö-men om andra partier. Han bör vända den nedåtgåen-de trend som präglat hela hans tid i Utbildningsde-partementet. Resultaten och betygen på landets skolorfortsätter att försämras. tvingades avlandets grundskoleelever lämna skolan utan fullstän-diga betyg. är det som avslutarsin grundskola utan tillräckliga kunskaper för att överhuvud taget bli godkända. Det skulle man kunna kallaen utsorteringsskola. Utbildningsministern får kallamoderat skolpolitik för vad han vill. Det är han somstår för ansvaret för en skola som sviker hela genera-tioner av elever.Människor som är trygga vågar. Människor somvågar drivs av andra motiv där utbildningen är själv-förverkligandets första steg. Samhällets nytta av ettgott utbildningsklimat spiller över i alla delar, företa-gande, kulturliv och politik.Den utbildningsrevolution som friskolereformeninnebar för svenskt skolväsende måste få fortsätta.Den mångfald av alternativa pedagogiska inriktningarsom blomstrade efter uppluckringen av det rigidaskolmonopolet visar på den oerhörda drivkraft ochpotential som finns.Nu är det att göra även de kommunala sko-lorna till fria skolor. Vi vill införa en nationell skol-peng som går direkt till den skola som eleverna ochföräldrarna väljer. Så flyttas makten och resurserna ini klassrummen. Så uppstår mångfald, konkurrens ochkvalitet med olika utbildningsanordnare och skiftandepedagogiker. Då blir skolledare och skickliga lärareoch pedagoger viktigare än kommunala sammanträ-den, och med all säkerhet blir skolmiljöerna för vårabarn bättre.Vem skulle välja en skola där man inte kan kännasig trygg, där kunskapsförmedlingen och respektenför andra brister? Statens uppgift i detta blir att säkrafinansieringen, fastställa läroplanen, och inte vägentill kunskap, och stå för kvalitetskontroll.Skolan ska ge varje enskild elev de allra bästaförutsättningarna. Genom att ändra vårt politiskaperspektiv på skolans syfte och mål kan vi börja när-ma oss en utbildningspolitik med individen i centrumdär ingen lämnas åt sitt öde.Anf. 362 () replik:Fru talman! borde vara väl med-veten om att skolpeng leder till uppdelning av eleveroch drabbar de ungdomar som har det allra jobbigast iskolan allvarligast. Om har ett ärligtengagemang för de barn som inte klarar målen, und-rar jag varför Moderata samlingspartiet har sagt nejtill 15 000 nya speciallärare och andra som ska stödjade barn som har det jobbigast.Anf. 363 i Tyre-sö (m) replik:Fru talman! Det kanske är för att vi tror att detinte räcker med 15 000 speciallärare eller att de rikta-de insatserna är det absolut viktigaste. Det viktigastemåste vara att utgå från att vi kan höja kvaliteten ialla skolor.Ja vet inte varifrån har fått att enskolpeng leder till utsortering. Det är ju tvärtom. Närelever och föräldrar får välja en skola som passar gesalla möjlighet att få välja en bättre skola. Det är det vivill uppnå.Anf. 364 () replik:Fru talman! är det inte bara jag som har fåttför mig att skolpengen ger de effekterna. Här finnsentydiga kunskaper hos svenska och internationellaforskare.Vi vet att de barn som drabbas allvarligast avskolpeng är arbetarklassens pojkar och invandrarbar-nen. Det är de barn som behöver sko-lans stöd mest.Jag tycker att det är billigt och dåligt av Moderatasamlingspartiet att använda de barn som behöverskolan bäst som murbräcka för att bygga upp en skolasom bäst gynnar dem som redan har det bra.Anf. 365 i Tyre-sö (m) replik:Fru talman! Tyvärr är det så att de som redan hardet bra kan välja fritt. För dem har det alltid funnitsmöjligheter.Vi vet ju att det är framför allt invandrarbarn somhar använt det fria skolvalet till exempel i Stockholmför att kunna skapa sig själva bättre möjligheter. Jagvet av egna erfarenheter vilken mångfald som harpräglat den förändring som har skett och hur mångainternationella bedömare som verkligen avundas densvenska friskolereformen som ett viktigt strukturin-strument för att höja välståndsskapande krafter i vårtland.Det skulle vara roligt om Socialdemokraternaville omfamna friskolereformen.Anf. 366 () replik:Fru talman! Det var intressant att lyssna till Gu-nilla programförklaring. Särskilt intressantvar det att höra att den svenska skolan ska vara till föralla, men inte lika för alla.Mot bakgrund av det har jag en enkel fråga tillGunilla Carlsson.Moderata samlingspartiet röstade i emotden lag som förbjuder gymnasieskolor att ta ut sko-lavgifter av eleverna. Ni sade att friskolor måste kun-na ta ut avgifter för att finansiera en särskild profil.Lägg därtill att alla kommunala skolor ska blifriskolor. Det borde betyda att alla gymnasieskolorska ges rätten att ta ut skäliga elevavgifter.Min enkla fråga till är: Hur mycket skadet maximalt få kosta att studera på gymnasieskolor iModeraternas ?Anf. 367 i Tyre-sö (m) replik:Fru talman! Vi har sagt att det är rimligt att manfår ta ut en viss skälig avgift för att täcka en del mer-kostnader man har för att kunna ha en viss inriktningför att kunna tillgodose en del intressen. Det handlarju inte om att skapa oöverstigliga elevavgifter.Mikael vet att det krävs väl-digt mycket av en hel del föräldrar som har sina barni skolor där det krävs arbetsinsats och där man samlarin litet pengar vid sidan om. Det här finns redan i dag.Det viktiga är att vi nu ser till att enskilda skolorkan få lov att utvecklas, men att alla ges möjlighetenoch rätten att välja en skola som passar dem själva.Det handlar inte om att avgiftsbelägga gymnasier-na. Det handlar tvärtom om att höja kunskapen så attgymnasieskolorna ger de bästa förutsättningar förvidare studier och för ett långt arbetsliv.Anf. 368 () replik:Fru talman! Jag vet att moderater gillar friskolor.Det var inte det frågan gällde.Beatrice , företrädare, harsagt att det är konstigt att man i får köpa hurmycket godis man vill till sina barn, men man får intebetala litet extra för att få den bästa utbildningen.Jag tycker att det blottlägger en viktig skillnad isvensk skolpolitik.Gunilla får en chans till: Hur höga skaskolavgifterna få vara i skolor? Ska det vara3 per termin? Ska det vara 10 000 kronorper termin?Jag tror att många barnfamiljer är intresserade avsvaret från Moderaterna.Anf. 369 i Tyre-sö (m) replik:Fru talman! Det kan hända. Men jag tror att deskulle vara mer intresserade av att jag kunde börja tala om hur vi får en bättre skola,hur vi undviker att så många barn lämnas åt sitt ödeoch inte får de bästa förutsättningarna eftersom sko-lan inte fungerar.Det är det som är den viktiga uppgiften.Kom inte här och skräms med elevavgifter på10 000 eller . Det är inte det den viktigautbildningsdebatten skulle handla om. Det måste varahur vi kan skapa bättre förutsättningar för kunnande,kunskap och välstånd i Sverige.Anf. 370 ():Fru talman! Jag tänker ägna de här minuterna åtatt tala om studenternas situation vid universitet ochhögskolor.Den som väljer att satsa på att studera gör det oftapå grund av intresse och på grund av kunskapstörstoch kanske med drömmar om ett spännande arbete iframtiden.Det finns många hinder på vägen: dålig ekonomiunder studietiden, osäkerhet om framtiden och iblanden omgivning som ser med förakt på kunskapssökan-de.Vi ska vara glada över att så många ändå väljer attsatsa på studier vid högskolor och universitet, och vimåste underlätta för människor att satsa på studier.Inte minst för dem som inte har studietradition i fa-miljen är en bra studiemiljö avgörande.Svenska högskolor håller fortfarande en hög klassmen påfrestningarna på systemet blir större och stör-re. Den som väljer att studera har inte alltid en lättsituation. Att stå i kö är ett välkänt begrepp för da-gens student. Det är ofta en tröttsam och nervös vän-tan på en efterlängtad utbildningsplats. Det är väntanpå studiemedel som aldrig kommer eller på en bostadoch tak över huvudet. Det är ett kösamhälle förmånga studenter.Den här situationen beror inte på enstaka misstageller tillfälligheter. Jag menar att den har sin grund iett systemfel i studentpolitiken. Under harframför allt socialdemokratiska makthavare i vårtland levt i tron att politiker i kanbestämma vilka kurser och på vilken ort studenternaska läsa och vilken service studenterna behöver närdet gäller studiemedel. Hela systemet är alltmer likten utbildningsfabrik. Men är det att stängautbildningsfabriken och i stället öppna den fria aka-demin som vi liberaler förespråkar.Vi vill lansera en helt ny högskolepolitik, och vikänner att det finns ett starkt stöd för detta både blandstudenter och bland högskolelärare. Ett nytt friareantagningssystem, ett nytt serviceinriktat studiestöds-system och en kraftig satsning på undervisning ochforskarutbildning är några av punkterna i den liberalapolitiken.Det är dags att låta studenterna styra var utbild-ningsplatserna ska förläggas. När en tredjedel avhögskolorna inte kan fylla sina platser medan köernaär långa på andra håll är det något fel på systemet.När många måste börja sina studier med att läsa detde önskat först i andra eller tredje hand har central-planeringen misslyckats. Vi tycker att det är studen-ten själv som bäst vet vilka studier som är lämpligaför honom, inte utbildningspolitikerna.Jag tror att de flesta har hört talas om allt krångelmed utbetalningen av studiemedel. Första utbetal-ningen kommer inte alltför sällan många veckor efterdet utlovade datumet. Svar på ansökan dröjer långtefter det att utbildningen har börjat. Telefonköerna ärså hopplösa att man får stå i kö för att kommafram.Det behövs en genomgripande reformering avstudiemedelssystemet, men dagens studenter kan intevänta på att det ska hända i framtiden.Vi föreslår en omedelbar höjning av totalbeloppetav studiestödet med ca per år.För att korta köerna på CSN vill vi att myndighe-ten ska betala en omvänd straffavgift till studentersom inte får sina studiemedel eller som inte fårsvar på sin ansökan i tid.På vill vi avskaffa Centrala Studi-estödsnämndens monopol på att betala ut studieme-del.Vi behöver öppna även den här marknaden förkonkurrens. Det ska bygga på att staten sätter uppreglerna och går i borgen för studielån så att alla harrätt till studielån. Banker och andra institut ska fåkonkurrera om förmedlingen av lånen.Det stora flertalet studenter skulle på det sättet sä-kert kunna få sina ärenden väldigt snabbt expedieradeöver disk.Över huvud taget är ju studenternas sociala situa-tion svår. Särskilt tänker jag på studenter med barn.Det gäller också alla vuxenstuderande på komvux ochfolkhögskolor. Man får inga extra stöd i studiestöds-systemet om man har barn. Många ensamma mam-mor måste avbryta sina studier efter en hopplös kampför att få tillvaron att gå ihop.Det har visserligen tillsatts en studiesocial utred-ning men den är låst med direktiv att den inte fårföreslå något principiellt nytt. Det är dags för en all-varlig diskussion om hur de mer än 50 000 studeran-de med barn ska kunna få litet bättre villkor.Fru talman! Den som väljer att studera har ocksårätt att vänta sig en kvalificerad undervisning av ut-bildade lärare. Flera undersökningar visar att studen-terna får mycket mindre undervisning i timmar räknatför . Många studenter lämnas i sticket när debara får några timmars undervisning . Detbehövs därför en riktig satsning på forskarutbildning,men någon sådan har vi inte sett från regeringenssida. Det behövs en uppskrivning av resurserna tillundervisning vid universiteten, som har legat påsamma nivå under hela den här utbyggnadsperioden.Verkligheten är alltså den att undervisningen harfått mindre och mindre utrymme vid våra högskolor.Det är naturligtvis helt fel att bara räkna upp tjusigasiffror över hur många studieplatser som nyskapas,om resurserna ligger kvar på samma nivå som tidiga-re och om det hela bygger på att lärarna ska jobba påobetald övertid, vilket sker alltmer.Jag skulle önska att regeringen överraskade ossalla med att avisera en riktig nysatsning på studenter-na - på en utbyggd undervisning, på forskning ochforskarutbildning och på bättre service i studiestöds-systemet. De som verkligen satsar på att utbilda sigbehöver det stöd som de kan få, men de behöver intepekpinnar eller politiker som bestämmer vad som ärviktigt att studera. I en fri akademi är det studenteroch forskare som har makten, inte byråkrater ochpolitiker.Anf. 371 () replik:Fru talman! Jag har ofta hört tala omatt studenterna i möter ett förakt för kun-skapssökande. Eftersom vi inte diskuterar enproposition utan ska ha en allmänpolitisk debatt, skajag nu ge möjligheten att förklara ochkonkret beskriva hur det kunskapsförakt som studen-ten möter ser ut. Jag har inte hört konkretbeskriva det.Anf. 372 () replik:Fru talman! Det är två typer av kunskapsföraktsom jag tänker på. För det första kan vi alla drabbasav omgivningens eller till och med familjens kun-skapsförakt, om man lever i miljöer där människorinte är vana vid studier. För att möta det behöver mansamhällets stöd. Det var kanske närmast det som jagåsyftade i min inledning.För det andra finns det också ett kunskapsföraktinbyggt i det plantänkande som ni socialdemokrater iväldigt stor utsträckning står för. Man försöker därgöra en indelning i nyttiga och onyttiga kunskaper.Man försöker bestämma kvantitetsmål, där så och såmånga studenter ska läsa det och det därför att det ärnyttigt för samhället.Vi vill överlämna makten. Det är själva kunskaps-sökandet som är viktigt, och ingen ska tala om att enstudent ska läsa latin, fysik eller genvetenskap. Ingenkan tala om att ett visst val kommer att vara det bästarent samhällsekonomiskt utan den endaledstjärnan är just kunskapssökandet. Det är skillna-den vad gäller vår kunskapssyn.Anf. 373 () replik:Fru talman! Jag blir beklämd när jag hör beskriva det arbete som har genomförts i vårtland för att ge alla möjligheter till utbildning. Dettabeskrivs som uttryck för någon form av kunskapsför-akt, och våra högskolor och universitet beskrivs somutbildningsfabriker.Detta betyder att ju färre studenter som går påuniversitet och högskolor, desto mindre är kunskaps-föraktet. Jag skulle vilja dra rakt motsatt slutsats avden analysen, . Det är som harett stort förakt för alla de nya studenter som kommertill högskola och universitet.Anf. 374 () replik:Fru talman! Inte helt oväntat gör vi här olika defi-nitioner. För mig är det så att ju fler studenter somfritt får välja vad de vill studera, desto bättre är detoch desto mindre är kunskapsföraktet. Ju fler studen-ter som klarar sin utbildning och får tid till handled-ning och hjälp av lärare och forskare, desto bättreundervisning får de och desto bättre klarar sig inteminst de studenter som inte har den riktiga traditionenmed sig hemifrån.