prot · GQ0928 · 2002-12-03 00:00:00 — 96 ():Fru talman! Jag blir inte särskilt hoppfull av denhär debatten. Det ställs väldigt många frågor till mig!Nu måste jag upplysa herrarna om att interpellationerär riksdagsledamöternas möjlighet att få ställa frågortill ansvarig minister. Det är det de är till för. Jagsvarar gärna på frågor sedan om det eventuellt åter-står några. Men jag tänker inte använda min tid tillframför allt det.Marknaden är inte fungerande . Den under-grävs av att det finns en ensidig aktör som agerar påett icke marknadsmässigt sätt. Det finns inget över-skott av virke i . Det finns en balans i dagmellan virkestillgång och sågverk. Det betyder att närSveaskog ökar sin volym måste andra lägga ned. Detblir de privata aktörerna. Det är därför jag talar migvarm för den här frågan. Det håller på att hända nå-gonting som kan få stora konsekvenser för mångamänniskor i form av konkurser och att de mister jobb.Det tror jag inte är den utveckling som näringsminis-tern vill se i det inre av eller i hela Norrland.Därför engagerar den här frågan mig storligen.Jag är övertygad om att är en allt-för stor skogsägare och att bolaget bör sälja ut en delposter. Det ska vara små poster så att många privataägare har chans att köpa mark så att det blir möjligtför dem att bli så stora ägare att de kan leva på sittskogsinnehav, bli aktiva brukare och få sitt livsuppe-hälle där.Jag är också övertygad om att sågverksnäringenklarar omstruktureringen själv, att gör merskada än nytta där . Inte ett enda sågverk till skaköpas. måste ministern ta ansvar för att börjaförsäljningen, och det är det jag kräver, inte köpa infler sågverk. Detta är vad har beslutat, ochdet är ministerns ansvar att fullfölja detta. Det är baradet jag begär.Är ministern beredd att ta ansvar för de beslutsom faktiskt har fattat? Tack för debatten!Anf. 97 Näringsminister ():Fru talman! Jag medger att det är en fråga som jaginte har tid att ta upp. Det gäller frågan om avyttringav industrier.Jag delar uppfattningen att det långsiktiga måletska vara att den delen av bolaget ska avyttras. Mendet är min skyldighet, och det är bolagsstyrelsensskyldighet, att beakta skattebetalarnas ekonomiskaintressen och välja tidpunkter för detta som är eko-nomiskt gynnsamma. Jag vill inte medverka till attanvända ett dåligt marknadsläge för att dumpa utaktier och bolag på marknaden när det inte finnsnågon efterfrågan och därmed inte tillvarata de möj-ligheter till värden som finns i bolaget.Marknadsläget för aktier är ganska dåligt.Jag tycker inte att det nu är läge att för mig som äga-re, eller för som ägare, uttala direktiv tillbolagets styrelse, som har att ta till vara bolagetsintressen, att nu bortse från marknadsläget, bortsefrån den ekonomiska lönsamheten, och av ideologis-ka skäl, blixtsnabbt, med racerfart, dumpa ut bolag,dumpa ut aktier, dumpa ut anläggningar, i ett mark-nadsläge där det inte finns några köpare. Det voreoansvarigt mot mina uppdragsgivare, det vill sägaväljarna och skattebetalarna - även om det voregynnsamt för dem som är stadda vid kassa attsnappa upp aktier. Jag vill inte medverka till att sättapress på bolaget.Det här är ytterligare ett område där vi skiljer ossåt. Jag noterar att använder ytterligareflera minuters repliktid utan att ens komma i närhetenav att försöka svara på de frågor som jag ställde idenna debatt. Det är trots allt en debatt. Gäller detbara frågor och svar ensidigt i en riktning utan debatthar vi ett skriftligt frågeinstitut som jag kan rekom-mendera var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 2002/03:41 om stål-produktionen i DegerforsAnf. 98 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att säkerställa fortsattstålproduktion på den nedläggningshotade enhetenvid stålverket i . har ocksåställt frågor kring ägarnas ansvar för ingångna avtaloch utfästelser, finansiella åtaganden genom till ex-empel AP-fonderna samt om regelverk som möjliggöruppbyggnaden av lokala och regionala fonder för attunderlätta ett långsiktigt ägande som ligger närmareberörda verksamheter.Min grundläggande inställning är att strukturra-tionaliseringar alltid måste ske under socialt accep-tabla former. Beslut om nedläggningar bör grunda sigpå marknadsekonomiska skäl. Om till exempel ut-ländska ägare tar andra hänsyn än rent ekonomiskaoch produktionen i läggs ned av andra skäl,handlar det både om kapitalförstöring, att den eko-nomiska rationaliteten sätts ur spel och att människorutsätts för onödigt lidande.Avesta Polarit AB:s beslut att lägga nedviktiga delar av stålproduktionen i harblivit ifrågasatt, då det gäller en produktion med högkvalitet och hög konkurrenskraft.Peter hänvisar i sin interpellation till ettavtal mellan bolaget, kommunen och länsstyrelsensom skulle möjliggöra för annan intressent att ta överproduktionen. Dokumentet är inget juridiskt bindandeavtal utan ett måldokument för omställningsarbetet iDegerfors kommun i vilket de berörda parterna ut-trycker en positiv inställning till att finna lösningar.Regeringen har tillsatt Tillväxtdelegationen, somhar till uppgift att stärka utvecklingen i delar av Berg-slagen. I pågår ettomfattande utvecklingsarbete kring högt kvalificeradindustriell verksamhet. bildades ibörjan av 2002 genom ett samarbete mellan forskar-värld, näringsliv och . Institutet kommerbland annat att arbeta med inriktning mot ny avance-rad materialtillverkning.I pågår också ett aktivt omställningsar-bete. Det är ett samarbete mellan ,kommun, i län ochNutek/. Uppgiften är att rikta utvecklingsinsatsermot de personer som kan bli övertaliga och medverkatill att den kompetens som riskerar att försvinna frånorten tillvaratas och utvecklas.Av besked som lämnats av företaget, så sent som i massmedierna, har beslutat köpakvartoplåtsverksamhet i och flytta produk-tionen till varmvalsplåttillverkningen i Degerfors.Enligt uppgifter lämnade av koncernchefen kommerdetta att öka produktionsvolymen i med ca50 % och därmed säkra befintliga arbetstillfällensamtidigt som det skapar nya.När det gäller AP-fondernas möjligheter att görafinansiella åtaganden har delegerat detta tillfondernas styrelser. Som övergripande princip gälleratt pensionsfonderna ska förvalta fondmedlen tillstörsta möjliga nytta för pensionssystemet. har ett separat uppdrag att investera i små ochmedelstora företag, fortfarande inom ramen för vadsom är till nytta för pensionssystemet.Slutligen när det gäller frågan om regelverk för attmöjliggöra uppbyggnaden av lokala och regionalafonder som kan skapa ett långsiktigt ägande på kom-mersiell grund finns det inga begränsningar somhindrar detta.Anf. 99 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka närings-minister för svaret på min interpellation.Men jag måste erkänna att jag inte är speciellt nöjd,snarare lite besviken att svaret är passivt och defen-sivt.Det brukar sägas att debatten i skaspegla och vara i framkanten av den aktuella debat-ten. Det är denna debatt.I går hade jag den stora förmånen tillsammansmed ett antal vänsterpartister, bland annat GudrunSchyman, att få en debattartikel införd i Aftonbladet- det är inte var dag man lyckas med det - somhandlar om denna fråga. , det vill säga , hade vd:n för det berörda företaget , , en debattartikel i . Det var sensationellt av två skäl, dels att hanskriver i , dels att han över huvudtaget kommenterar affären eftersom han harvarit helt tyst i frågan.I dag behandlar debattartikeln av Vi-rolainen på ledarplats med rubriken . Det kan jag som Degerforsbo in-stämma i.I dag finns en artikel i med rubri-ken "Ännu finns hopp för ". Jag vet interiktigt vad man grundar det på.Sanningen är att de som arbetar i den framgångs-rika och vinstgivande enheten Stainlessslits mellan hopp och förtvivlan - liksom hela ortenDegerfors. Beslutet om nedläggning togs första gång-en . Då fördes en hård kamp av löntagarnaoch facket. En löntagarkonsult tog fram en ny affärsi-dé, som sedan blev Stainless. Bara det att ta tillbaka ett nedlägg-ningsbeslut är sensationellt. Idén ledde för något årsedan till en lönsamhet om . skriver- det är inte bara jag som säger detta - att som tack"stjäl" företaget affärsidén, inte för att den är dåligutan för att den är så bra, och den flyttas till enheten iSheffield i . Många med mig misstänker attdet har att göra med att när man fusionerade det fö-retag som heter fanns en uppgö-relse som inte byggde på affärsmässighet utan sombyggde på att säkerställa fortsatt produktion vid detenda kvarvarande rostiga stålverket i , nämli-gen Sheffield.Det intressanta är att det inte är vanliga obskyravänstertidningar eller lokala tidningar som kritiserarbeslutet, utan även affärstidningar har kritiserat dettaoch ifrågasatt rationaliteten och affärsmässigheten.Jag blir något förvånad när näringsministern sägeratt strukturrationaliseringar ska ha en social verkan.Det tycker jag också. Men här är det inte fråga omstrukturrationalisering. skriver i sinutmärkta bok i : en lönsamhet tilldöds att man har tagit fram en oerhört effektiv orga-nisation, en hög kostnadseffektivitet och en stor lön-samhet. Det är alltså ingen strukturrationalisering.Det är inte så att det skulle vara olönsam, icke-produktiv verksamhet som läggs ned. Det är snararetvärtom.Det intressanta är också att den kände industria-listen faktiskt har gått in och försöktköpa verksamheten. Enligt egen uppgift behövdes detungefär i ett läge för att kunna taöver och föra över det här till ny produktion. Enganska stor del av summan var framme. Enstruntsumma fattades i ett läge för att det skulle gå ihamn. Jag kan inte uppfatta att , somministerns svar ger sken av, är speciellt beredda att gåtill mötes och leva upp till det här - mycket riktigt -icke juridiskt bindande avtalet.Om man menar allvar med vad man säger till demsom jobbar där och till Degerforsborna borde manrimligtvis vara nöjd med att slippa en jättestor ned-läggningskostnad, omställningskostnad och sane-ringskostnad och i stället få möjlighet till framtidavinst i ett produktivt företag. Tror man inte på det såtror man faktiskt inte på sina egna argument. Mansäger att man lägger ned för att det här inte är enlönsam industri. Men man är tydligen livrädd för attnågon annan ska gå in och ta över verksamheten ochbevisa att det är fel.Jag vill fortfarande fråga: Anser ministern att densvenska regeringen har gjort tillräckligt för att sättapress på de finska ägarna? Det är ju den finska statensom är huvudägare i , som i sin tur ärhuvudägare i . 100 ():Fru talman! Jag vill också börja med att tacka nä-ringsministern för svaret och för att han ser allvarligtpå hur situationen faktiskt ser ut i . Det ärviktigt att politiska företrädare visar engagemang förutsatta människor i utsatta situationer.Men jag vill också slå fast att det är viktig att po-litiker och politiska partier i en sådan här viktig frågainte enbart hänger sig åt att försöka plocka politiskamediepoäng. Den enda lösningen, inte minst medhänsyn till stålverksarbetarna i och derasfamiljer, kan därför inte vara att debatten kring denhär frågan enbart förs på och i andra lik-nande forum. Det är i stället viktigt att det finns ensamhällelig och politisk enighet kring storföretagenssamhällsansvar så att problemen i och påandra ställen runtom i landet kan lösas.Arbetet med att producera stål och besläktadeprodukter har långa traditioner i . I Degerforshar sådan produktion ägt rum . Det ärockså en av viktigaste basindustrier. Därförkan det tyckas märkligt att helt och hålletsaknar ägande på det här området. Närhet mellanhuvudkontor och produktion spelar roll, naturligtvis,både för bygden och för regionen men kanske ännumer för företagsledningens känsla för människornasom bor och arbetar där.Men även om just den diskussionen också är vik-tig hör den kanske inte hemma just här och . Detsom är viktigt här, det absolut viktigaste för stål-verksarbetarna i , är just nu ingenting annatän att tar ett ordentligt samhällsansvaroch fullföljer sina åtaganden gentemot sina anställdaoch resten av bygden.Anf. 101 Näringsminister ():Fru talman! Jag får börja med att tacka för hans replik. Jag är inte bortskämd med attsitta och lyssna på en lång replik avråskäll på någon annan än på mig. hela debattiden till att skälla på företaget.Jag har ingen anledning att försvara företaget, ävenom kanske en och annan åhörare fick intrycket att detvar riktat mot mig, att jag skulle ha tagit parti förföretagets beslut i det här fallet. Jag kan berätta att detfaktiskt är fel. Jag har ingen anledning att försvara detsom företaget har gjort.Jag konstaterar att med den ordning vi har i Sveri-ge har regeringen ingen möjlighet att överpröva fö-retagens beslut. De har full rätt att också fatta dåligabeslut, faktiskt till och med idiotiska beslut. Jag kaninte som näringsminister begära att få överpröva alltdetta. Det är ett faktum för mig att de har valt det här.Även jag har väldigt svårt att förstå den ekonomiskarationaliteten och den ekonomiska logiken. Men jagkonstaterar att det är deras sak.De har med sitt beslut skapat oro, osäkerhet ochotrygghet för framtiden för hundratals familjer i De-gerfors. Jag beklagar det. Det är ett tungt ansvar, ochjag hoppas att de verkligen har tänkt igenom dettamycket noga och övervägt alla andra alternativ. Detvore ju väldigt illa om det var så som interpellantentror, och som många andra anför i debatten, att detfinns ändra skäl än ekonomiska för det här beslutet.Jag konstaterar dock att jag som näringsminister intekan stå och säga att jag har en åtgärd i bakfickan,nämligen att förbjuda det beslut som det handlar omhär.Däremot kan jag säga min åsikt att företagenmåste leva upp till inte bara det normala, rimliga,sociala ansvar som man av anständighetsskäl ochandra skäl har rätt att kräva av ett företag i en sådanhär situation utan också till det måldokument som dehar undertecknat och utarbetat tillsammans med olikamyndigheter. Däri ligger en aktiv strävan att medver-ka till andra lösningar, att engagera sig och jobbaaktivt för detta.Vi kunde läsa i tidningen i går att ett sådant härförslag har misslyckats. Förhandlingarna har inte gåtti lås. Det antyds här och där att det finns andra för-handlingar. Jag kan bara vädja till alla inblandade,och i första hand till företaget, att anstränga sig sålångt det någonsin är möjligt för att försöka hitta enlösning som innebär att jobben tryggas för fler i De-gerfors.Ett bidrag kan jag konstatera att företaget presen-terade i sin artikel i går. Det handlade om att köpa ettföretag i som tillverkar olika saker. Dethandlar bland annat om en del kvaliteter vars produk-tion är flyttad till . Det skapar en bättreutvecklingsmöjlighet för den återstående delen, somär en stor del av järnverket i . Det skapar enbas för en fortsatt utveckling som gör att man står påstabilare grund och dessutom behöver nyanställanågra tiotal personer, jag kommer inte ihåg vilkenformulering de använde. Det handlade om en visspersonalökning i den återstående delen av Degerfors.Det är ett steg i rätt riktning, och det är såvitt jagkan bedöma en betydelsefull sak. Men det är ju intetillräckligt. Det finns många andra saker som måsteövervägas. Det är mitt svar. Det är min åsikt. Dettycker jag att företaget bör göra. Det förväntar jagmig också, och det förväntar alla andra sig, inte minstalla de berörda människorna i , att de skagöra.Anf. 102 ():Fru talman! Jag tyckte att andrainlägg var betydligt mer livaktigt. Indirekt fick manfram en del av regeringens ståndpunkter. Det ärmycket riktigt så att jag är mer irriterad på företags-ledningen och ägarna till än på densvenska regeringen. Jag konstaterar också något an-nat. Den förra interpellationsdebatten handladeju om att staten äger för mycket och att man ska ta ettstort ansvar. Då skulle man kunna tycka att det kan-ske finns en möjlighet för den attdiskutera med sina finska kolleger. Den vägen skulleman kanske kunna ha en diskussion om huruvida detär ett klokt beslut. De är faktiskt ägare till det härföretaget. De borde ha intresse av att tjäna pengar.Sedan undrar man ibland om de inser vad de harfattat för beslut. När vd:n äntligen skriver någontingpratar han mot sig själv. Han skriver att det gäller attfinna lösningar för den anställda som efter stålverketsnedläggning blir övertaliga - för att några meningarsenare skriva att det är av stor betydelse samtidigtsom det är ett kvitto på tro såväl påorten som på stålverket. Det måste baravara vd:n som tror mer på ett nedlagtstålverk än på ett som är i drift och ger en lönsamhetpå . Det är en mycket märklig skrift. Man undrarom de är medvetna om sitt beslut.Det är mellan stålverket i Deger-fors och enheten för varmvalsad plåt, som är världs-ledande. För mig är det fullständigt ofattbart att detkan vara mer lönsamt att transportera dit stål frånSheffield och , vilket man gör även , änatt köra över gården. Det visar att det intefinns något intresse av att leva upp till att bevara dethär. Det är något annat som ligger bakom. Jag hoppasatt ministern, utan att ägna sig åt ministerstyre, görvad han kan i kontakterna med sina finska kolleger.Sedan tänkte jag kortfattat beröra det här med AP-fonder. Det är intressant att även på ettseminarium i med anledning av den här bokensäger att det skulle vara jättebra längre fram om detfanns möjlighet för AP-fonderna att gå in utan enmassa begränsningar i hur mycket man får äga i en-skilda företag så att de i ett övergångsskede skullekunna gå in med kapital och rädda verksamhet. Manskulle kanske också kunna möjliggöra ett löntagarin-flytande över ägandet.När det sedan gäller lokala och regionala fonderär det ju helt rätt att det inte finns några hinder. Mansäger att vi vill motverka kvartalskapitalismen. Men sätter vi våra pensionspengar på börsen. Det ärAP-fonder med mera. De tittar inte sällan kortsiktigtpå hur man ska placera pengarna för största möjligavinst.I har man möjligheten att avsätta pengar-na i pensionsfoder där man dels får skatterabatt närman sätter in dem, dels fått betrakta det som ett skat-temässigt gynnat pensionssparande. Det är inte möj-ligt i . Ministern nickar.Jag fick avslag i finansutskottet på ettsådant förslag, i finansutskottets betänkande nr 27.Man sade att det inte var möjligt att göra den typen avavsättningar och få samma möjligheter som när manplacerar sina pengar i en privat pensionsförsäkringeller en privat pensionsfond. Då får man omedelbartgöra skatteavdrag. Vilka fonder kan man då på siktbygga upp som motverkar den typ av nedläggning avlönsamma företag som är ett tragiskt ex-empel på?Jag tror att man på Stainless skulle havarit mycket tacksam om det fanns en lokal ellerregional fond som var beredd att gå in med pengar.Det finns inget som tyder på att den typen av långsik-tighet i ägandet skulle vara mindre lönsam på långsikt eller att den skulle vara ett hot mot pensionsspa-rarnas pengar - vilket man ofta kan få intryck av.Ministern skakar lite grann på huvudet. Jag skullevilja veta vilka möjligheter ministern menar att detfinns. Hade finansutskottet fel i sin bedömning avmin motion , då man sade nej till den härtypen av lösningar? Det skulle inte lösa situationen , men det skulle kanske kunna göra det om femeller tio år.Avslutningsvis: Om ministern inte har boken avRolf ska jag gärna se till att skaffa ett dedice-rat exemplar, så att ministern får läsa den boken. Detär mycket intressant läsning om ett mycket tragisktexempel. Som sade: Vi ger oss aldrig.Vi har förlorat första halvleken och andra halvle-ken och är inne i förlängningen. Vi hoppas på enfortsättning och att förnuftet kommer att segra någongång.Anf. 103 Näringsminister ():Fru talman! Jag tycker att interpellantens andraanförande var mer livaktigt än det första. Jag får re-turnera vänligheten där.Peter föreslår att man ska utveckla ensorts fonder som svar på den typ av problem som vi har i . Även om han nu sade att vi intekan lösa detta problem , för det tar , såfår man genom interpellationen och den här debattenlätt intrycket att det här skulle finnas ett tillgängligtinstrument som vi skulle kunna använda. Men klar-läggandet minskar risken för missförstånd på denpunkten.Det är inte ont om riskkapital i . Vihar en väl utvecklad riskkapitalmarknad. Det är intenya fonder vi först och främst behöver för att främjanya satsningar på svensk industri. Vad gäller den delav riskkapitalmarknaden som staten har ett fingermed i har vi , , Stiftelsen och Industrifonden med flera som verktyg för attkomplettera marknadens utbud av riskkapital i tidigaskeden av projekt, när risken är hög, och även senareunder projektets livstid. Dessutom står det i riktlinjer-na för den att den också ska investe-ra i små och medelstora företag. När det gäller denprivata riskkapitalmarknaden är ett av deländer som enligt EU och - eller vem det nuär som gör den typen av internationella jämförelser -som har mer tillgång till den här typen av kapital ännågon annan.Min åsikt är att det inte är nya institutioner ochnya instrument vi behöver för att lösa den här typenav problem. Jag är i själva verket orolig över att omman ägnar för mycket kraft åt sådant kan det drauppmärksamheten från annat som kanske vore bättre.Om det riskkapital som finns inte tycker attdetta är tillräckligt bra investeringar har jag svårt attse hur det skulle kunna komma nya bedömningar omman startar ett par nya fonder, och att det skulle göraatt just de här investeringarna plötsligt skulle hitta enintresserad investerare.Jag känner inte särskilt väl till det kanadensiskaförslaget. Jag måste blygt medge att jag inte har lästPeter motion i ämnet. Men det är såvitt jagförstår inget som hindrar att försäkringsbolag somerbjuder pensionsförsäkringar - vilket ger full av-dragsrätt - i sin marknadsföring erbjuder en speciellpensionsförsäkring, en speciell fond, där en viss delav pengarna går till den här typen av placeringar. Nuhar vi ju en otrolig flora av placeringsalternativ, inteminst inom ramen för det nya pensionssystemet. Därär det öppet för vem som helst som kan organiserasådana här fonder att hitta på en inriktning som mantror skulle locka spararna att visa sitt förtroende ochsitt engagemang. Något hinder för detta finns inte,men det är ingen som har identifierat någotsådant intresse, även om det finns andra, till exempeletiska fonder och sådant.Anf. 104 ():Fru talman! Det finns mycket riktigt olika fondermed riskkapital, men de räckte inte till i det här fallet.Jag kan inte säga någon siffra, men hartalat om att det här handlade om 250-300 miljoner. Inågot läge fattades det ungefär 50-60 miljoner för attdetta skulle gå i hamn. Det är mycket pengar, men idet här fallet är det en struntsumma om det handlarom att rädda 330 jobb. Det handlar inte om att räddaen verksamhet som är konkursmässig eller inte kansälja sina produkter. Året innan gav den faktiskt enavkastning på , något som få stålenheter i helavärlden kan matcha.Då frågar jag mig: Om inte fonderna törs eller kangå in med nödvändigt kapital måste det vara något feli deras placeringsregler. Det finns ju restriktioner förhur mycket varje enskild fond får gå in med i olikaföretag. Där finns uppenbarligen begränsningar.Jag tror fortfarande att om löntagare, fackföre-ningar eller andra intressenter tillsammans byggerupp ett kapital i pensionsfonder eller andra fonder ochgår in med det i ett företag som de tror på kanske detål en liten nedgång av vinsten. Man kanske avstårfrån att lägga ned det företag som man själv jobbar ioch från att flytta pengarna till ett annat land för att fåen högre vinst med någon procentenhet. Det är fak-tiskt sådant som kvartalskapitalismen ägnar sig åt. Istället orkar man hålla ut, hålla kvar verksamhetenoch utveckla den. Den typen av ägande borde vara ettvärdefullt komplement till det vanliga privata ägan-det, de vanliga institutionerna, statligt ägande och såvidare. Det är en ytterligare dimension. Jag tror inteatt vi ska gå in med den typen av aktörer på alla om-råden, men det skulle kunna balansera på ett viktigtsätt mot alla andra ägare.