prot · GP0969 · 2002-02-14 00:00:00 — Det är intefråga om att skicka hem en check till den enskilde.Det är märkligt att det kom upp en gång till.Det finns skillnader mellan skolor . Vihar en tillsyn och en granskning. Ingenting förändrasom man ändrar i finansieringen. Det som inträffar äratt föräldrarna väljer den skola som passar barnet ochfamiljen bäst. Då tillförs skolan dessa pengar.Fru talman! Jag noterade innan ministern talatfärdigt i mina anteckningar något om hur man skahantera elever med särskilda behov, för jag visste attfrågan skulle komma. Vi har naturligtvis ordnat det såatt de barn som har särskilda behov får ett särskilttillskott, som tillfaller skolan. Konstigare än så är detinte. Exakt så är det , så det är ingen skillnad.Det var lite märkligt att jag kunde anteckna dettainnan ministern tog upp frågan.Frågan är vad som händer . lämnar10 000 barn vår skola utan fullständiga betyg. Detkan inte vara speciellt lyckat. Vi borde ta till vara allamöjligheter som finns.En möjlighet är fristående skolor, som passar vis-sa barn bättre. Det sade ministern också. Jag tyckeratt det är väldigt bra att ministern sade att det är vik-tigt och att det utvecklar den kommunala skolan. Viborde kunna vara överens om detta och föra fram det.Därför menar jag att ni bör dra tillbaka denna olyck-liga proposition.Fru talman! Jag kan lägga till att jag har erfarit attdet inte finns någon majoritet för förslaget i dennakammare, så det vore nog klokast om tillbaka propositionen. Då slipper han ett neder-lag när vi kommer till omröstning.Anf. 90 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är tydligt att intehar tänkt igenom systemet med statlig skolpeng. Jagåterkommer gärna till en diskussion när han har fun-derat igenom det konkreta i detta. Hur ska alla barn fåsamma rätt till god utbildning med en statlig skolpeng- en check som sänds till skolan?Vi har behandlingen av propositionen framför oss.Även om förslaget inte vinner kammarens gillande ärjag inte helt säker på att detsamma skulle gälla utebland folk. Vi vill ha rättvisa villkor, och vi säger jatill friskolor som ett bra komplement till de kommu-nala skolorna. Rättvisa villkor tror jag de flesta är uteefter.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2001/02:219 om tera-peutisk kloningAnf. 91 Utbildningsminister ():Fru talman! Per har ställt frågor till migom forskning på stamceller från befruktade ägg ochs.k. Han gör det mot bak-grund av en artikel i tidskriften sombeskriver upptäckten av en ny celltyp för vuxna somskulle kunna vara lika mångsidig som stamceller frånbefruktade ägg.Artikeln föranleder Per att fråga vilkaslutsatser socialministern och jag drar med tanke påett av villkoren som och Statensmedicinsk-etiska råd ställt för forskning på stamcellerfrån befruktade ägg. Enligt detta villkor får sådanforskning endast tillåtas om det saknas godtagbaraalternativ.Per refererar också en artikel av LarsEngqvist och mig i där vi framför enpositiv inställning till somatisk kärnöverföring. Hanfrågar vilka slutsatser vi nu drar med tanke på de nyauppgifterna.Naturligtvis är det inte min uppgift att bedömatrovärdigheten i eller konsekvenserna av den infor-mation som framförs i en artikel som den i New Sci-entist. Det självklart så, att om ny kunskap om dessafrågor tillkommer är det och Medi-cinsk-etiska rådets sak att bedöma hur denna kunskappåverkar deras tidigare ställningstaganden och vidbehov lämna förslag till regeringen om eventuellaåtgärder.Forskningen på stamceller från befruktade ägg ärännu så länge utpräglad grundforskning. Motivet fördenna forskning är att nå ökad kunskap om celldiffe-rentieringen hos människa och vilka faktorer som styrdenna. För att vi ska kunna nå en förståelse av dennakomplexa process och lära oss attutnyttja den för att hjälpa sjuka människor behövsforskning både på s.k. adulta stamceller och påstamceller från befruktade ägg.Per ställer också en rad frågor om etiskaställningstaganden med anknytning till somatiskkärnöverföring.Det och jag säger i den av PerLandgren åberopade är att vihar en positiv inställning till somatisk kärnöverföringunder förutsättning att den genomförs under etisktacceptabla former. Vi säger också att vår bedömningär att ett förtydligande av lagen är nödvändigt efter-som somatisk kärnöverföring inte innefattar befrukt-ning. Det handlar alltså i första hand om att utvidgaförbudet mot inplantering av befruktade ägg somvarit föremål för försök till att även omfatta obefruk-tade ägg som har fått en kärna från en kroppscell.Därför aviserar vi tilläggsdirektiv till utredningen omgenetisk integritet. Vi menar att det är angeläget meden översyn, så att vi får en lagstiftning som är öppenför en utveckling av forskningen men klar-gör att det är förbjudet att skapa människor genomkloning.Regeringen kommer att pre-sentera ett förslag till en lag om forskningsetisk pröv-ning av forskning på människor eller biologiskt mate-rial från människor. Denna lag kommer att ange ra-marna för den forskningsetiska prövningen. Ett för-tydligande av lagstiftningen om forskning på ägg frånmänniskor kommer tillsammans med den forsknings-etiska prövningen att sätta villkoren för denna forsk-ning i framtiden.Anf. 92 PER ():Fru talman! Tack för svaret, herr minister. När detgäller bioetik har i DerSpiegel varnat för en förenklad diskussion med för-klenande tillmälen. varnar för attden mänskliga artetiken - die menschlicheGattungsethik - nu hotas genom dess självinstru-mentalisering.Andra politiker på vänsterkanten, som den tyskeförbundspresidenten, socialdemokraten , varnade i ett tal om den biomedicinska forsk-ningen i för att använda människan sommedel och inte mål. Vetenskapens framsteg går såfort, menade han, att tid inte ges för etisk reflexion.Etisk reflexion blir enligt Rau i stället lätt en moralisktäckmantel för att gå vid sidan av fattadebeslut och ståndpunkter. Ekonomiska intressen ochbioteknikindustrin ska inte utifrån sina bevekelse-grunder få avgöra när människovärdet börjar gälla,enligt socialdemokraten . Människovär-det följer människans existens.EU-kommissionens etiska råd har också varnat förinstrumentalisering av det mänskliga livet och avrå-der från terapeutisk kloning.Europarådets konvention om mänskliga rättighe-ter och biomedicin - den s.k. Oviedokonventionen,som även undertecknat - förbjuder skapandeav mänskliga embryon i Vetenskapsrådetsämnesråd för medicin hävdade följande:"Det är inte etiskt godtagbart att skapa embryon ge-nom somatisk kärncellsöverföring för forskning somsyftar till stamcellsbehandling. "Ministrarna i , som vihörde, sin positiva inställning till s.k. terapeutiskkloning. vet jag att utbildningsministern välkom-nar en forskningsetisk debatt. Det har sagts vid fleratillfällen i denna kammare och även i artikeln. välkomnar öppenhet och genomlysning.Forskningen ska vara etiskt försvarbar, heter det iDN-artikeln.Fru talman! Ingen av mina sex frågor besvaras,väl att märka, i svaret. Två frågor - de två första -hänvisas till och . Det kan jag förstå. Det är alright, även omjag i och för sig kan tycka att ministern borde kunnaha en åsikt.De fyra andra, som handlar om just forsknings-etik, lämnas utan svar. Jag tror inte på fullt allvar attministern är svarslös när det gäller vilka etiska över-väganden som ligger bakom beslutet.Jag upprepar mina frågor. Vilken etik - vilkenetisk teori eller vilket etiskt system - anför ministrar-na när terapeutisk kloning förutsätts genomförasunder "etiskt acceptabla former"?Min andra fråga - det var den tredje eller fjärde iinterpellationen - är vilka de oetiska formerna förterapeutisk kloning skulle kunna tänkas vara. Hur görman detta på ett oetiskt vis? Anser ministern att enetiskt okontroversiell väg ska prioriteras framför enetiskt kontroversiell väg? Och : Anser minis-tern att terapeutisk kloning i någon mening stridermot människovärdesprincipen?Anf. 93 PER ():Fru talman! kom med sina riktlinjer när det gällerstamcellsforskning och somatisk kärnöverföring.Riktlinjerna innebär, lite förenklat, ett ja till embryo-nal stamcellsforskning. Dessutom sade man att detvar försvarbart att skapa embryon genom somatiskkärnöverföring för att få tillgång till stamceller. Manpåpekade dock också att kärnöverföring för tillfälletinte kan anses tillåten på grund av ett osäkert frågade jag utbildningsministernhur han ser att vi på den politiska sidan så snabbt sommöjligt skulle kunna skapa klarhet i rättsläget ochfatta de beslut som behövs för att denna forskning skakunna bedrivas på ett rättssäkert och etiskt sätt i Sve-rige, som vi stänger dörren för reproduktivkloning. Jag fick vänta - lite drygt 50,tror jag - innan jag slog upp på mor-gonen och till min stora glädje såg attutbildningsministern tillsammans med socialminis-tern hade skrivit en mycket bra artikel som gick ut påett ja till somatisk kärnöverföring - under säkra for-mer och naturligtvis med professionella, etiskt ge-nomtänkta försök.I och med detta finns det nu en bred majoritet iriksdagen, där och Socialdemokraternahar tagit ställning, för inte bara embryonal stamcells-forskning utan också somatisk kärnöverföring. Dettatycker jag är jättebra för tusentals och åter tusentalspatienter. Men det är också fantastiskt viktigt förkunskapsuppbyggnaden. Det är nämligen inte så, ochvi ska aldrig säga det till patienter, att om några årkan vi hitta en terapi som räddar just dig och lindrarjust din sjukdom. Här kommer att krävas årtionden avkunskapsuppbyggnad, som det parallelltsker en förbättring av de terapier som finns tillgängli-ga. Det handlar alltså inte bara om att kunna botaeller lindra ett antal sjukdomar; det handlar om attfritt kunna söka kunskap.Fru talman! Om vi tittar på , den svenskautvecklingen, varför så mycket fin forskning görs iSverige och varför så tidigt tillhörde de län-der som har en riktigt livaktig kunskapsindustri skullejag vilja säga att en av de nyckelsaker som gjort dettamöjligt är att det har funnits en bred majoritet i riks-dagen för att det ska finnas en fri forskning, att politi-ker inte i onödan ska hoppa in och säga: Det här om-rådet får ni inte forska om. Det finns ett olyckligtundantag, och det är tankeförbudslagen kring kärn-kraftsforskningen.Det gläder mig dock oerhört att nu till-sammans med kommer att vara de tvåplatser i världen som kanske har det bästa forsk-ningsklimatet inom ett område som har en enormbetydelse både för framtida kunskap och, , förterapier som kan lindra eller bota stora folksjukdo-mar. tycker jag att det är viktigt att redannu ta upp några av de viktiga etiska dilemman som vikommer att se , t.ex. frågorkring äggdonation, forskning på aborterade ochvilka som ska få möjlighet till de här terapierna. Detär tre viktiga etiska frågor.Anf. 94 Utbildningsminister ():Fru talman! Det här är en viktig diskussion, ochdet är en diskussion som förs i stora delar av världen.Jag är väldigt glad över att vi har haft en sådan braprocess fram till nu när det gäller just öppenheten ochdiskussionsklimatet. Jag tror att det kom-mer att visa sig att etiska diskussioner kring forsk-ningens framsteg och möjligheter och de dilemman vistår inför kommer att bli allt viktigare. Jag tyckerockså att som vår nya myndighet harfört den här diskussionen på ett väldigt bra sätt -närvarande, diskuterande och resonerande.Jag menar att det är precis på det här sättet vi skahantera svåra etiska frågeställningar. Det vore allde-les omöjligt om kopplades in vid varjetillfälle som inte minst den medicinska forskningenkommer fram till ett etiskt vägval eller en etisk be-dömning. Det är vardag i medicinsk forskning. Det vibehöver är en organisation och en som vi känner att vi litar på, som gör enordentlig genomlysning. Sedan kommer vi naturligt-vis till frågeställningar som handlar om nya stora stegdär det är lämpligt att också andra instanser kopplasin.Just denna fråga om institutionernas trovärdighetär en fråga som vi har arbetat mycket med på Utbild-ningsdepartementet: att stärka den etiska granskning-en i av forskning på människa, att se till att vihar ett inflytande av lekmän som tillsammans medforskare för diskussionen kring etisk bedömning avenskilda forskningsprojekt, att öppna möjligheternaatt överklaga både ett jakande och ett nekande svarfrån en lokal etisk kommitté samt att se till att , som ju kan göra väldigt fina genomlys-ningar av grundläggande etiska frågeställningar, fåren tydlig roll i detta system för etisk prövning. Vikommer att förelägga en proposition medjust detta innehåll.Därmed säger vi också, vilket jag tycker är viktigtoch vilket Per också var inne på: Vi har ingenmöjlighet, och det är väldigt lite vunnet med, att rusain med lagar inför varje etisk frågeställning som upp-kommer i forskningen. Det enda som då händer är attforskning försvåras, att möjligheter att bota svårasjukdomar skjuts och att somforskningsnation inte kommer att ligga i fronten.Naturligtvis finns här många viktiga etiska fråge-ställningar och många viktiga etiska principer sommåste behandlas, och det varje gång vi har att ta ställ-ning till svåra etiska dilemman. Villkoret om att vissforskning endast får utföras om det saknas godtagbaraalternativ är ju inget speciellt för just det här fallet.Det är en grundläggande etisk princip från Helsing-forsdeklarationen som vi arbetar med i denetiska prövningen.I etiska bedömningar görs avvägningar mellanolika principer - autonomiprincip, godhet, rättvisa,försiktighetsprincip etc. Det är väldigt viktigt att viser att absolut etisk bedömning inte grundas på enabsolut teori utan måste innebära att vi för resone-mang och öppet väger för och emot.När det gäller frågan om människovärdet menarjag att detta måste vara grundläggande för all diskus-sion kring etisk prövning om forskning på människa.Men Per antyder att det också här finns enabsolut sanning, i den meningen att man i befrukt-ningsögonblicket är en människa med människansalla rättigheter. Hur kan vi då ha abort i vårt samhälleoch leva med det? Vi har en lagstiftningsom tillåter forskning på befruktade ägg för att lösainfertilitetsproblem. Det visar att livet är en process.När livet inleds är ingen fråga som man lätt härlederur någon enkel etisk princip, utan det är en diskussionsom bara kan lösas i ett öppet samtal människoremellan.Anf. 95 PER ():Fru talman! Jo, det öppna samtalet och det öppnasamhället är oerhört viktiga. Jag är ändå tacksam överatt ministern den här kom in på etiskafrågor. Det var ju mycket form, fru talman, och rela-tivt lite innehåll, om vi ser till tiden - dock inte detministern faktiskt sade nu på slutet; det menar jaginte.När det gäller de frågor jag ställde besvarades deinte. Det finns ju, vilket jag har varit inne på tidigarehär i kammaren i en interpellationsdebatt med minis-tern och , ledande politiska filosofersom hävdar att det i västvärldens politik finns enunderström av nyttoetik, s.k. utilitarism, dvs. att nyt-tan och konsekvenserna är det som avgör vad som ärrätt, inte själva handlingen i sig, vad man faktiskt gör.Sådana företrädare finns också explicit i vårt land.Vad de säger är alltså att i och med att det är nyttansom avgör vad som är rätt så finns det inget explicitmänniskovärde.Jag är glad över att människovärdet bekräftas avministern varje gång detta tas upp i denna kammare.Men vi kan föra diskussionen ännu djupare. Vad ärdet som konstituerar människovärdet? Vad är det somgör att människan har ett okränkbart värde, som viändå brukar hävda gemensamt.FN:s deklaration om mänskliga fri- och rättighetertalar om en inre inherent dignity, en inre värdighet.Vad är det som konstituerar detta? Är det egenska-per? Är det karakteristika? Är det någonting somföljer i den mänskliga livsprocessen? har hon detmänskliga livet, men inte tidigare. Det finns en bredlåt oss säga klassisk tradition i västvärlden. Det ärinte bara den judisk-kristna traditionen utan även denpolitisk-filosofiska traditionen från somhävdar att det följer med existensen, alltså denmänskliga individens existens.Då kommer helt klart alltid frågan om abort upp.Jag får säga att vårt lands lagstiftning utgår från attingen kvinna vare sig ska eller kan tvingas till attfullfölja en graviditet. Lagstiftningen står för och vi ivårt parti - det tror jag att vi är överens om - driveratt praktiskt stöd för livet är bättre än hot om straffetc. Det är också den tyska lagstiftningens inställning.Men inte menar väl ministern på fullt allvar attabortlagstiftningen legitimerar att man kan göra vadman vill med ett mänskligt embryo efter låt oss säga14 dagar. Vad är det som gör att människan harskyddsvärde och fram till abortlagensbortre gräns? Vad konstituerar människovärdet?Nu har ministern i sitt svar sagt att lagstiftningenså småningom, enligt de nya direktiven, ska klargöraatt det är förbjudet att skapa människor genom klo-ning. Naturligtvis får man fråga sig då, det måste vigöra oavsett abortlagstiftning, när blir människanmänniska? Och om det är förbjudet att skapa männi-skor genom kloning, hur blir det då med just det mi-nistrarna har sagt om att skapa genetiskt identiskamänniskor i det embryonala stadium som vi alla hardelat en gång? Jag menar, hur är det med konsekven-sen? Hur är det med logiken?Naturligtvis kan jag föra denna diskussion medandra partier, t.ex. med , men riktarjag mig till ministern.Anf. 96 PER ():Fru talman! Låt mig säga att jag också tycker attdet till stora delar har varit en bra process som dettakommit fram genom. Jag tycker att Vetenskapsrådethar gjort ett mycket bra arbete.Jag tycker också att man kanske hade lite för korttid på sig när väldigt många partier,och till slut även , ställde sig bak-om embryonal stamcellsforskning. Det kanske gicklite fort.Det är därför jag gärna använder mina sista två mi-nuter till att säga: Låt oss fundera lite grann på vad vihar, inte , inte utan kanskeom två tre år.För att somatisk kärnöverföring ska fungerakommer vi - forskningen gårframåt även där - att behöva obefruktade ägg. Det ärnaturligtvis ganska stor skillnad mellan att lämnaifrån sig några befruktade ägg som blir över vid enIVF och att en kvinna ska genomgå en ganska plåg-sam nedreglering och uppreglering av hormoner ochsedan under stor smärta vara med om att ett antal äggplockas ut, inte för att förhoppningsvis kunna få barnutan för att ge bort dem till forskning.Här kommer vi att ha stora diskussioner. Vemkommer att göra äggdonationer, och vad vill de? Detroliga är att jag nu träffar många kvinnor som säger:Jag skulle gärna ställa upp på det här. Jag har fått såmycket tillbaka av medicinsk forskning att jag gärnaskulle ställa upp på detta. Äldre kvinnor säger: Jagbehöver inte mina ägg längre, så jag skulle väldigtgärna vilja donera.Men vi kan också se att det naturligtvis kan bliproblem. Fattiga kvinnor från och andraplatser skulle kanske vilja donera ägg mot betalning.Visst har vi stora etiska dilemman framför oss.Anf. 97 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag delar Per Bills bedömning. Det ärbara början på en etisk diskussion vi ser. Den kom-mer att bli intensiv och väldigt viktig i flera avseen-den.Vetenskapsrådet aktualiserade ett antal frågeställ-ningar i sitt beslut: En översyn av lagen om åtgärdermed befruktade ägg från människa. Det är för attskapa en sådan lag som vi nu aviserar att vi ska getilläggsdirektiv. Frågan om äggdonation för forsk-ningsändamål, som Per tar upp. Licens och kon-troll av tillstånd till forskning som innebär somatiskkärnöverföring. Lagförtydligande behövs avseendehantering av biologiskt material i vinstsyfte, menarVetenskapsrådet. Och måste klargöra sittförhållande till om mänskli-ga rättigheter och biomedicin vid en kommande rati-ficering.Det är den process vi nu inleder. Den ska ske öp-pet och i en diskussion som gör att vi så långt sommöjligt faktiskt också kan få behålla den som jagtycker fina samstämmighet vi har haft i den här frå-gan.Det gäller också som självahaft en process som jag har storrespekt för. skrev i en artikel i början avdecember i att det skulle vara mindreetiskt komplicerat att få fram stamceller genom attsätta in en cellkärna från t.ex. en hudcell i en tomäggcell och sedan stimulera den. skrev hani att han inte ser något etiskt diskutabeltmed den typen av verksamhet som innebär att man tararvsanlag från en hudcell och placerar in dessa i entom äggcell för att få fram en individspecifik repara-tör. Det tycks som om också haren process här som leder till att man ligger ganskanära den bedömning som jag tror att både jag och PerBill har. Jag måste säga att jag känner stor respekt förden processen.Anf. 98 PER ():Fru talman! Det är gott att ministern känner re-spekten, men jag får säga att för partiets del handlardet ändå om att livsprincipen naturligtvis bryts närman tar liv. När vi skapar s.k. totipotenta celler, somfaktiskt är människoliv och början till en mer vuxenindivid, har vi en specifik individ. Då har vi en iden-titet. Vi har en kontinuitet. Vi har ett artargument. Detfinns inget för-mänskligt stadium för det mänskligalivet.Men det verkar som om ochjag, jag vet inte om bilden är passande, får inta enposition som slaven på triumfvagnen, en typ av majo-ritetslinje, och viska: Frågorna är inte lösta. I alladelar var kanske inte processen så bra. Detfinns fortfarande stora frågor kvar som behöver redasut.Jag är övertygad om att varken statsrådet hyser någon som helst rädsla för att redaut detta. Men om vi läser etiskadiskussion i riktlinjerna - jag kan ju inte tala om vadstatsrådet ska läsa - ser vi att där inledningsvis före-språkas en form av etik som likställer etiska normermed personliga åsikter. Det brukar man tala om är envärdenihilistisk inställning. Jag vet inte hur passmedvetet det är från deras sida, men då finns plötsligtinga värden alls. I och FN talar vi ändåom värden och mänskliga fri- och rättigheter. Detfinns inte en rättighet som inte går tillbaka på ettallmängiltigt värde. Det är liksom fundamenta i mo-ralfilosofi och etik. Om man avhänder sig detta ibörjan av en etisk diskussion, var hamnar vi då? Härsaknas det en hel del.Jag har som ministern respekt för processen, menjag har inte den innehållsmässiga sakliga tillfreds-ställelsen över att detta är avklarat.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2001/02:224 om kam-ratstöd i skolanAnf. 99 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat vilka åtgär-der jag avser att vidta dels för att ge dem som arbetari skolan mer kunskap, fakta och förståelse kring var-för mobbning uppstår samt beredskap att arbeta medsvåra situationer för att kunna skapa tillit hos elever,dels för att stimulera till fler vuxna kamratstödjare iskolan.Jag instämmer i uppfattningen att det behövs ökadkunskap om varför mobbning uppstår. Personalen utepå skolorna efterfrågar också detta. Det är självklartviktigt att skolans olika personalgrupper har gedignakunskaper på detta område eftersom de ska utarbetaskolans handlingsprogram för att skapa trygga hälso-främjande miljöer.Regeringen har sammanlagt satsat 12 miljonerkronor för att fördjupa och bredda denvetenskapliga kunskapsbasen samt för att öka sprid-ningen av kunskaper inom områdena demokrati ochmänskliga rättigheter inom värdegrundsområdet, därmobbning och kränkande behandling ingår. Umeåuniversitet i samverkan med högskolasamt får projektmedel för tredjeåret i rad för detta ändamål. Inom Nationellt centrumVärdegrund-Livsvetenskap vid universitetpågår en kartläggning av högskolornas, kommunernasoch skolors utvecklings- och forskningsverksamhetinom värdegrundsområdet. Värdegrundscentrumethar också genomfört regionala seminarier för attstärka erfarenhetsutbyte och nätverksbyggande.Inom Nordiska ministerrådets skolsamarbete ingårUtbildningsdepartementet i en arbetsgrupp om mobb-ning och våld. Gruppen har till uppgift att kartläggavad som görs i de nordiska länderna, kartlägga denforskning som finns samt ge förslag till kriterier förutveckling av arbetet. Resultatet av detta samarbeteplaneras att publiceras i vår.Jag har aviserat ett uppdrag till för att stödja och stimulera utvecklingen iskolorna.