prot · GP09100 · 2002-04-23 00:00:00 — Insatser har också gjorts för att främja barnsspråkliga utveckling, både i förskolan och i grund-skolan.Värdet av tidiga insatser gäller alla delar av barnsoch ungdomars utveckling, i synnerhet basfärdighetersom läsning, skrivning och räkning. För barn medutländsk bakgrund är språkutvecklingen central för attde senare ska kunna tillgodogöra sig undervisningen ialla ämnen. I detta sammanhang måste även moders-målets betydelse framhållas. Goda kunskaper i mo-dersmålet bidrar till utvecklandet av en trygg identitetoch underlättar all inlärning. Modersmålsundervis-ning har en viktig funktion genom att den behövs somstöd för utvecklingen både av modersmålet och avsvenskan.Regeringen gav i uppdragatt göra en bred översyn av modersmålsundervisning-ens ställning och att lämna förslag till förbättringsåt-gärder. Uppdraget ska redovisas till regeringen senastden i år.Jag anser att det finns skäl att även i fortsättningenfokusera på att förbättra utbildningsvillkoren förelever i segregerade områden. Erfarenheterna frånregeringens storstadssatsning är värdefulla i det fort-satta arbetet. I språkförskolorna, som utvecklats inomramen för detta projekt, har man strävat efter att in-tegrera svenska barn och barn med annat modersmål.Även organisation av och innehåll och kvalitet i un-dervisningen i svenska som andraspråk behöver upp-märksammas.Anf. 56 ():Fru talman! Först vill jag tacka för interpellations-svaret.Jag har ofta hört sägas från denna talarstol att detär så bra att man är överens i olika frågor. ThomasÖstros säger att han håller med mig om att det ärviktigt med goda kunskaper i svenska språket, både igrundskolan och i gymnasiet. Men jag vet inte om viär riktigt överens, för jag tycker inte att det görs nå-gonting konkret.Thomas skyller på en mängd, som han sä-ger, komplexa faktorer. En av dessa komplexa fakto-rer är relaterad till att vissa ungdomar har utländskbakgrund. Ja, det är just det som min fråga handlarom. Vad tänker alltså göra för att barnoch ungdomar med invandrarbakgrund ska få deförutsättningar som krävs för att uppnå tillräckligakunskaper i svenska språket, så att de inte behöverkänna sig utanför i det svenska samhället?Så här säger en flicka, en vanlig grundskoleelev iFittja:"Jag har så mycket brytning att jag skäms för attprata framför folk. I min klass gick bara turkar ochkurder, inte en svensk - - -. Kanske blir jag städers-ka. Men det vill jag inte! Jag vill vara som vanligatjejer, jag vill plugga och komma in i gymnasiet ochprata bra svenska. Jag är ju svensk. "Hur tror att det känns för en ungflicka att behöva uppleva livet som en enda uppförs-backe? Hur tror att det för sammaflicka känns att inte våga prata inför folk därför atthon bryter så mycket på svenska? Hur tror ThomasÖstros att det känns för henne att inte se någon fram-tid på grund av det här? Hur tror attdet känns för henne att uppleva att hon inte har möj-lighet att plugga som alla andra vanliga tjejer - somhon själv uttrycker det?Jag kan stå här i oändlighet och ställa frågor tillstatsrådet, men frågan är om har någ-ra svar. , ditt parti går ut med att niställer upp på de svagas sida. Men var är ni nu?Segregation handlar inte om kronor och ören utanom vilka möjligheter människor har att ta det förstatrappsteget. Kan man inte prata svenska ordentligt ärdet lätt att snubbla i trappan, och det gör ont!Vi moderater vill att barn och ungdomar tillsam-mans med sina föräldrar ska få välja skola och där-med få välja var de kan få ut de bästa möjliga kun-skaperna. Barn till föräldrar med invandrarbakgrundär överrepresenterade i friskolorna.Thomas skyller också på bostadssegrega-tionen. Men kvaliteten och innehållet i den undervis-ning som sker i skolan ska väl inte påverkas av vilkaefternamn de har som bor runtomkring skolan. Dettaär ytterligare ett argument för att eleverna själva skafå välja skola - så att kvaliteten på skolan styr, intevilket område man bor i, och så att de här elevernakan börja prata svenska på skolgårdarna.I verkligheten ser det nämligen ut så här - detgäller nu ett citat av en pojke som är ordförande iTurkiska :"Det vi ser är nya underklass - - -. Jagpratade turkiska hemma, turkiska i skolan och obe-griplig svensk-turkisk slang med kompisarna. För attlyckas vända denna trend krävs att alla invandraresom svenskar, förstår att: vägen heter utbildning."Anf. 57 Utbildningsminister ():Fru talman! Vägen heter utbildning. Ja, jag kanhelt och hållet hålla med om den ut-gångspunkten, men när det gäller allas möjligheter tillutbildning skiljer vi oss åt. Om menarallvar med sitt engagemang i utbildningsfrågornamåste hon börja med att syna sitt eget partis politik.Jag lyssnade på referatet av kondensatet av detbästa i moderat skolpolitik när ni för någon veckasedan samlades i till en stor träff med näs-tan alla ledande moderata kommunalpolitiker. Tvåsaker i refereratet framstod som era toppfrågor vadgäller skolan:1. Skolor ska kunna läggas ned.2. Skolor ska kunna gå med vinst.Hur dessa två bärande idéer ska bidra till attminska klyftor i och ge alla lika möjligheterär för mig en fullständig gåta. Hur tänker ni er dettanär ni just talar om det här med statlig skolpengkopplad till individer, inte till behov? Det ska ju varasamma peng till var och en - en marknad för skolordär man väljer och där den skola som är framgångsrikfår mycket resurser och den skola som är mindreframgångsrik får tynande resurser?Skolor måste kunna läggas ned - ja, det är svårtatt säga emot det. Man vad är det för process somväntar de barn som går i den skola som hamnar ibakvatten? Det går , och man finns kanskejust i storstadens utsatta stadsdel i en skola som fårallt mindre resurser. I har vi exempel påprecis detta - skolpengssystem och det faktum attskolor som inte lyckas attrahera eleverna får en alltsämre ekonomi och allt större svårigheter att klara destora uppgifter som de har. kommer välnedläggningsdatumet när jublar. Menhur är det ? Hur många generationer skagå där och få dålig utbildning, medan en annan skolafår möjligheter att gå med vinst?Detta syntes väldigt tydligt när vi lyckades pressaFolkpartiet i att faktiskt satsa mer på sko-lor med de största utmaningarna. Man går alltså ifrånskolpengssystemet och avsätter några miljoner kronorextra till förortsskolorna. Vem protesterar när vi lyck-as pressa till detta? Devill inte frångå skolpengssystemet. Varför ge merpengar till skolor som har större behov? Pengen skaju följa eleven.Detta är ett system som jag menar är djupt osoli-dariskt och som kommer att skapa ökade klyftor. Jagtvivlar inte på engage-mang för allas rätt till skola, allas rätt till god utbild-ning och allas rätt att använda just utbildningen somen möjlighet att växa i samhället. Men det är en kon-kret politik som ligger bakom det hela och som kanbli förödande för många grupper i samhället.Jag är övertygad om att det behövs ett större ge-mensamt ansvar. Det handlar om att bygga på vårtradition av den demokratiska skolan, den gemen-samma skolan, där skolan inte är en sak bara för PetraGardos och hennes familj utan där skolan är allas vårsak och allas vårt ansvar. Det går inte att förena dettamed sättet att se på skolan som en marknad, medskolpengen och med de två ledstjärnorna - detta medatt lägga ned och att gå med vinst. Snarare handlardet om det gemensamma ansvarstagandet.Det handlar om mer resurser till skolan och om ettbättre kvalitetsarbete i skolan. Vi ska öka måluppfyl-lelsen i skolan, och vi ska också kunna göra särskildainsatser för de skolor som behöver särskilt stöd. Dettror jag är en politik som möter ett mycket störreförtroende bland folk än vinst- respektive lägga ned-principen för skolpolitiken.Anf. 58 ():Jag tycker att debattekniken känns igen. I ställetför att tala om vad man vill göra klagar man på demsom har andra förslag och som inte ens är i regerings-ställning.Jag tycker att ska ta sitt ansvar istället för att skylla på komplexa faktorer.Jag undrar varför regeringen inte har gjort någotåt det faktum att 26 000 elever gick ut skolan medofullständiga betyg och varför regeringen inte hargjort någonting åt att en av fem elever lämnar grund-skolan utan godkända kunskaper i svenska som andraspråk. Och varför har inte regeringen gjort något åt att10,, alltså , av dem som lämnargrundskolan inte är behöriga till gymnasiet? Densiffran stiger lavinartat. Varför har inte regeringengjort något åt att det är en så stor mängd elever medinvandrarbakgrund som lämnar gymnasiet utan behö-righet till högskolan?Jag tänkte faktiskt utmana att engång kanske läsa svenskläxan eller någon-ting annat med elever som behöver det. Jag undrarom ministern antar denna utmaning. Då får vi se vadsom händer med de eleverna. Då kanskeman också bevisar att engagemanget är äkta.Anf. 59 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag välkomnar massorav olika typer av utmaningar. Men låt mig få tala medmånga fler om de utmaningarna och inte bara tala justmed om hennes idéer.Jag besöker skolor väldigt ofta och är ofta ute ochpratar med elever. Jag ska faktiskt till en Stockholms-förort och besöka en skola , så jag be-höver inte just den konkreta utmaningen för att kom-ma iväg till skolorna. Den drivkraften har jag inifrån.Men kom gärna med fler roliga idéer om vad vi kanhitta på!Min första replik handlade om vad vi gör för attförstärka måluppfyllelsen. I min andra replik ifråga-satte jag om har någon politik överhuvud taget för att stärka måluppfyllelsen. Det hand-lar om att man ska gå med vinst och att man ska kun-na lägga ned skolor. Jag tror inte att det är lösningennär det gäller bristande måluppfyllelse i svenskaskolan.Låt mig i min tredje replik visa på ännu ett kon-kret exempel där vi skiljer oss åt: storstadssatsningen.Vi har valt att satsa ganska stora resurser under denhär mandatperioden på just de utsatta stadsdelarna istorstäderna. Jag var med inledningsvis och skapadeden politiken, som skatteminister, sedanoch har sedan kunnat följa hur den har utvecklats närandra statsråd har haft ansvaret. En mycket stor del avde resurserna har satsats just på att stärka utbildning-en i de här delarna av städerna. Och det finns mycketgoda skäl till det, för utbildning kan vara nyckeln tillökad jämlikhet i samhället. Det är min uppfattning.Moderaterna har sett det här som utegrillspolitik.Det är sådana citat som vi har fått höra när vi hardebatterat de här frågorna, att vi satsar på utegrillar istorstädernas ytterkanter. Men det handlar om utbild-ningspolitik. Och det ger resultat.Albyskolan är ett gott exempel där vi har fått enökning av andelen elever som har fått godkänt i de treviktiga ämnena svenska, engelska och matematikmed under en . Detär fortfarande långt kvar till måluppfyllelsen, men detvisar att det går att komma åt rätt håll, tack vare såda-na insatser.Det handlar om särskilda satsningar på förskole-verksamheten, för just förskolan kan spela en väldigtstor roll. Ur segregationssynpunkt och ur klassyn-punkt spelar språkutvecklingen en central roll i vårtsamhälle. Förskolan och den stimulans som förskolankan ge kan också vara en väldigt viktig del i lösning-en på problemet med klyftor som vi ser i Sverige.Moderaterna har motsatt sig de här satsningarna,för det här ska man inte lägga sig i med offentligamedel och med skattemedel, utan det här ska på någotsätt sköta sig själv. Jag tror inte att det är en politiksom själv tror på innerst inne. Det be-hövs mer resurser till skolan om vi ska klara målupp-fyllelsen. Det behövs fler välutbildade lärare. Detbehövs ett större engagemang för den gemensammaskolan. Det handlar inte om att se skolan som enmarknadsplats.Anf. 60 ():Fru talman! Jag vet inte om självförstår svenska om han drar ut två små sentenser uren hel text och ur sitt sammanhang. Då kan man und-ra lite.Statsrådet säger i det här svaret också hur viktigtdet är med kvalitetsarbete i kommuner och skolor.Det är mycket bra. har länge sagt att detborde inrättas ett fristående kvalitetsinstitut som skaha i uppdrag att granska alla skolor, alltså inte bara defristående skolorna.Enligt uppgifter i medier kommer att kritisera för att man intesysslar med rätt saker. Det är för trögt, och det är förbyråkratiskt. Tänk då, , om vi kundeha en myndighet som lade ned lika mycket energi påatt granska de kommunala skolorna som friskolorna!Det kanske skulle vara trevligt.Sedan tycker jag att det var lite fegt och tråkigt attThomas inte antog min utmaning, för detskulle inte kosta honom så mycket. Det handlade inteom att besöka skolor, för det förstår jag att en skol-minister faktiskt gör.Anf. 61 Utbildningsminister ():Fru talman! Den sista fråga som tarupp när det gäller och synen på Skolverketär en alldeles central fråga för hur vi ska driva kvali-tetsutvecklingen i svensk skola framåt. Jag menar attvi kan hämta lärdomar från den process som vi harhaft på högskolans område, för också där hade vi enskarp debatt. ville inrätta någon typ avfristående stiftelse som skulle vara i stället för . Men efter det att vi reformerade ochförstärkte ställning - man har fått ettmycket tydligt uppdrag att bevaka kvaliteten - harModeraterna faktiskt närmat sig socialdemokratin ochstöttar nu den politiken. Det tycker jag är roligt, ochdet är ett gott exempel på att det går att få en rörelseäven hos när det gäller synen på myn-digheter. Myndigheter är fristående - det är vår mo-dell. Så det ska inte behöva vara några stiftelser fördetta, utan det går bra med den offentliga myndig-hetsformen. Jag kommer att ta initiativ till att stärkaSkolverkets ställning ytterligare.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 2001/02:371 omhyreslägenheter utan inredningAnf. 62 Statsrådet ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser att vidta för att stimulerabyggnation av hyreslägenheter utan komplett inred-ning för att uppnå lägre hyreskostnader.Inledningsvis noterar jag att att den svenska hyreslagstiftningen inte tordesätta hinder i vägen för att hyra ut helt eller delvisoinredda lägenheter. Det är givetvis fel. En grundpe-lare i den svenska hyreslagstiftningen är och har un-der mycket varit att en bostadslägenhet skahålla lägsta godtagbara standard. Det innebär att denska vara försedd med bl.a. anordning för uppvärm-ning, toalett, tvättställ, badkar eller dusch, spis, disk-ho och kylskåp. Vidare ska det i lägenheten eller i ettgemensamt utrymme finnas tillgång till tvättmaskin.Om en lägenhet inte uppfyller dessa krav kan hyres-gästen ansöka hos hyresnämnden om att hyresvärdenska åläggas att rusta upp lägenheten så att den upp-fyller dessa krav, s.k. upprustningsföreläggande. Detgäller även om parterna har avtalat om något annat.Hyresvärden har å sin sida rätt att rusta upp lägenhe-ten så att den uppnår lägsta godtagbara standard ävenom hyresgästen skulle motsätta sig det.Syftet med bestämmelsen om lägsta godtagbarastandard är att undvika förekomsten av mindre godabostäder och att bostadsbeståndet förfaller. Om detinte fanns en bestämmelse om lägsta godtagbarastandard skulle det kunna leda till att människortvingas att bo i undermåliga bostäder utan t.ex. mat-lagningsmöjligheter och som inte uppfyller grundläg-gande sanitära krav.Så sent som uttalade regering-en att möjligheten att meddela upprustningsföreläg-gande inte bör avskaffas eftersom det skullekunna leda till att lägenheter inte håller lägsta god-tagbara standard (prop. 2001/02:41). gjor-de ingen annan bedömning.Jag anser självfallet att det är viktigt att det produ-ceras billiga bostäder som kan hyras ut till låga hyror.Det finns åtskilliga exempel i landet, bl.a. i ,, och , där det visat sig varamöjligt att bygga hyreslägenheter av god kvalitet tilllåga produktionskostnader. För att stimulera produk-tionen av hyresbostäder har regeringen vidtagit fleraolika åtgärder. Exempelvis infördes ettsärskilt investeringsbidrag för nyproduktion av hyres-rätter i orter med bostadsbrist. Regeringen har ocksåinfört ett investeringsbidrag för anordnande av bostä-der för studenter. Vidare tillsatte vi enkommission med uppdrag att föreslå åtgärder somsyftar till att främja konkurrens och motverka konkur-rensbegränsningar inom bygg- och anläggningssek-torn.Jag anser att de nu nämnda åtgärderna är väl äg-nade att stimulera till byggnation av hyreslägenhetermed rimliga hyreskostnader. Jag är däremot inte villigatt föreslå åtgärder som innebär att man gör avstegfrån kravet på att lägenheter ska hålla lägsta godtag-bara standard.Anf. 63 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret på min interpellation. I ivern attskapa en bastrygghet för alla har vi i vårt land iblandskapat en mycket stelbent struktur. Vi ger ut mycketstrikta byggregler, såsom byggregler från1994, vilka med jämna mellanrum justeras på punktefter punkt och dessutom har vi författ-ningssamling.Jag tolkar dock att vi har en hyreslagstiftning somsäger att lägenheten ska vara i sådant skick att denenligt den allmänna uppfattningen på orten är fulltbrukbar för det avsedda ändamålet, om inte bättreskick särskilt överenskommits. Det finns i § 18 ainget uthyrningsförbud, och det borde vara okej omhyresgästen är nöjd.Jag menar inte att vi inte ska ge alla medborgareen bastrygghet. Men jag skulle vilja att det funnes litemera av flexibilitet. Det är därför jag skrivit dennainterpellation om att stimulera byggnation av hyreslä-genheter utan komplett inredning för att uppnå lägrehyreskostnader. Det skulle faktiskt kunna göra hyres-rätten attraktivare att hyresgästen kan vara med ochbestämma hur exteriören ska se ut.Fru talman! Efter vad jag förstår av statsrådetsganska tuffa och avvisande svar skulle det inte ensvara möjligt att ett antal intresserade byggherrar byg-ger ett antal lägenheter - kanske till att börja med 50stycken - som i princip består av färdiga klimatskalmed endast vatten, avlopp, element och el indraget.Där skulle varje hyresgäst själv kunna välja inred-ningen. Det kan göras i egen takt.All inredning såsom köksskåp, handfat, duschka-bin, fönsterbrädor, garderober skulle hyresgästensjälv bekosta. Även målning skulle kunna ankommapå hyresgästen att ombesörja. Då någon flyttar ägerman rätt att ta med sig det som är löstagbart. Syftet äratt medverka till att de boende själva ska kunna sättasin prägel på lägenheten och att hyran ska bli lägre.Olika arkitektkontor arbetar på idéer om bra ochbilliga basbostäder. behöver bostäder somfolk med normala inkomster har råd att bo i. Jag lästeom White-arkitekter som tog fram sex flexibla mo-duler som kan sättas samman i olika stora lägenheteroch sedan kombineras i olika hustyper. Kostnadenminskar genom enklare badrum som levereras heltfärdiga från fabrik. Köken har ministandard med spis,diskbänk och kylskåp. Ofärdiga lägenheter med öpp-na planlösningar ger större utrymme för hyresgäster-na att sätta sin personliga prägel på hemmet, sägerman.Fru talman! Statsrådet säger i svaret atthan inte är villig att föreslå åtgärder som innebär gör avsteg från kravet på att lägenheter ska hållalägsta godtagbara standard. Min fråga till statsrådet ärom det verkligen är tummen ner för de försök tillbaslägenheter som är aktuella. § 18 a, som jagläser den, säger att hyresgästen kan gå till hyres-nämnden och att denna kan förelägga fastighetsäga-ren om upprustning.Men hyreslagstiftningen kan inte vara tvingande iden meningen att hyresvärden inte får hyra ut. Enöverenskommelse där hyresgästen är nöjd och inteväcker talan mot hyresvärden måste väl ändå varagodtagbar.Anf. 64 Statsrådet ():Fru talman! Lagstiftningen lägger inget hinder ivägen för att pröva den typen av modulbyggande somarkitektfirman eller som andra vill pröva. Mankan pröva att bygga på ett sätt så att byggnationeneffektiviseras så att det blir ett mer industriellt byg-gande. På det viset pressas kostnaderna.Men jag är inte beredd att stimulera en bostads-produktion som innebär - och utgår jag från 18 §sjätte och sjunde stycket - att kravet på kontinuerliguppvärmning av lägenheterna eftersätts, att kravet påkontinuerlig tillgång på varmt och kallt vatten efter-sätts, att kravet på avlopp för spillvatten eftersätts, attkravet på personlig hygien omfattande toalett ochtvättställ samt badkar eller dusch eftersätts, att kravetpå försörjning med elektrisk ström för normal hus-hållsförbrukning eftersätts, att kravet på matlagningomfattande spis, diskho, kylskåp, förvaringsutrym-men och avställningsytor eftersätts. Dessa krav är jaginte beredd att ge avkall på när det gäller nyproduk-tion av lägenheter.Det är en ganska naturlig utgångspunkt. Jag troratt inte ens vill ha en lägenhetsom inte har någon uppvärmning, ingen spis för mat-lagning eller en dusch eller ett badkar för den person-liga hygienen.Jag är i hög grad för individuella val, att man skakunna påverka sitt boende. Man kanske vill ha enköksinredning som är av högre standard än den somär gängse eller en spis som är av högre standard. Jagär för ett sådant inflytande när det gäller de individu-ella valen. Men jag är inte för att vi ska släppa framen bostadsproduktion som innebär att de grundläg-gande kraven på boendet inte kan uppfyllas. Man skakunna laga mat, tvätta sig, duscha eller bada.Vi ska inte tillbaka till nödbostäder i , Ul-la-Britt Hagström.Anf. 65 ():Fru talman! Jag talar givetvis inte om nödbostä-der, utan jag talar om ytterligare möjligheter till friaval, att den enskilde själv ska kunna inreda sin lägen-het. Men enligt får den enskildeinte någon tid på sig för att göra detta därför att hy-reslägenheter ska vara kompletta.Vi diskuterar nu principer, och jag har jämförtmed olika länder. I saknar avhyreslägenheterna vitvaror och garderober. Jag trorinte att tyskarna lever i nödbostäder, utan de har enmöjlighet att själva fixa till detta. I Nederländernaäger av hyresgästerna all inredning. I Öster-rike hyrs fortfarande den största delen av hyreslägen-heterna ut utan köksinredning och utan garderober.Jag vill inte införa detta generellt, men jag skullevilja se ett försök som innebär att ca 50 personer fickpröva ett sådant system för att se hur det slår ut. läser lagen oerhört bokstavligt, sådetta skulle inte vara möjligt. Jag tycker att det är ettsätt att dra undan mattan under fötterna på hyresgäs-terna i stort.På hyresgästföreningarnas kongress 2000 besluta-de man att det skulle införas ett avsnitt om Boflex ihyresgästprogrammet. Som kännertill är det ett system för att anpassa hyresboendet efterhyresgästernas behov och önskemål, både individuelltoch lokalt, i trappuppgångar, i huset eller i bostads-området.Boflex innebär att hyresgästerna i betydligt störreutsträckning än kan påverka sina boendekostna-der genom val av exempelvis utrustning, av nivå påreparationer och underhåll, av vattenförbrukning ochvärmekomfort, av användning av tvättstuga osv. Bo-flex kan användas i både kommunalt ägda bostadsfö-retag och privatägda hyresfastigheter.Fru talman! Jag har alltså tolkat lagen så att närdet gäller lokaler och bostadslägenheter som omfattasav hyresförhandlingslagens regler kan man avtala omsämre skick genom ett kontrakt mellan hyresvärdenoch hyresgästen. Lägenhetens skick fastställs i regelvid hyresgästens in- och avflyttning och dessemellanvid lämpliga tillfällen, och då upprättas det ett besik-tingsprotokoll.Om hyresavtalet innehåller en s.k. förhandlings-klausul kan man genom en överenskommelse medhyresgästföreningen bestämma att reparationsskyl-digheten för värden inte ska gälla för värden enligt 15§ i hyreslagen. När det blir aktuellt att reparera lägen-heten kan hyresgästen avstå från erbjudandet och istället få en hyresreducering, hyresrabatt eller liknan-de. Så det finns ju några luckor som man skulle kun-na titta på.Det jag frågar är: Hur mycket måste vi styra omhyresgästen alltid kan upphäva avtalet - det kan hy-resgästen, för hyresgästen kan alltid vända sig tillHyresnämnden - och om parterna har avtalat någotannat? Hyresvärden har också rätt att rusta upp lä-genheten till lägsta godtagbara standard, även omhyresgästen motsätter sig det. Hyresgästen får sägaupp avtalet, och hyresvärden får säga upp avtalet.Alltså har hyresgästen makt över hyresvärden ochhyresvärden makt över hyresgästen.