prot · GP0957 · 2002-01-24 00:00:00 — Detta är allvarligt.När företagare kan sitta i skatteprocesser i 20 åroch få rätt men har varit i personlig konkurs ärdet inte bara tragedi utan också skandal. När männi-skor som trots att de gjort allt rätt får straffavgiftenligt eller - bara för en med några dagarför sent inlämnad blankett - får dryga böter och an-mälan till åtal, är det skandal att man inte gör något åtdet. När man har småföretagare som utan att ha fått uten krona i företaget, beroende på straffåtgärder i formav 3:12-regler som förföljer småföretagarna, är detskandal när de tvingas i personlig konkurs.Till sist, fru talman, vi sänker skatterna för enbred svensk medelklass. Socialdemokraterna har gjortdet för rikaste personer och har satsat påmaxtaxor för många högavlönade. Bl.a. jag har an-ledning att tacka näringsministern för det bidraget,men det avstår jag gärna från.Anf. 12 HANS ():Fru talman! Per upprepar namnenDegerfors, och . Men vad varförslagen, Per , och vad var problemen?Företagsbesluten utgår från makten i företagen.Degerfors ägs av - finska, holländskaoch engelska intressen. Såvitt vi kan bedöma fannsdet inte affärsmässig grund för att utfärda det härbeslutet. Det är en strukturåtgärd inom ramen för enmultinationell koncern.Vilket förslag lade och när gjorde nidet senast - för att stärka samhällets eller löntagarnasinflytande i den processen? Det har väl aldrig skett. Ivarje motion ni väcker här i vill ni förta detdemokratiska inflytandet och ytterligare skärpa kapi-talmakten.Gislaved - vilken osis att det framkom att det ärEU-kommissionen som förstör konkurrenskraften ochmarknadskrafterna och som med ett enkelt bidrag sertill att styra investeringarna och därmed nedläggning-arna. Osis, Per , men inte ett ord om detfrån din sida!Där finns det också anledning att fråga sig: Hur ärdet möjligt att facket inte var med i bilden i tidigareMBL-överläggningar? Det strider ju helt mot andan ivår arbetsrättslagstiftning. Jag tror att är lika oroad över det som jag själv. Affärsmäs-sigt finns där, såvitt jag förstår, ingen grund.Degerfors - ja, genom att det formellt är ett finsktbolag med huvudkontoret i har man inte ensrätt till representation i bolagsstyrelsen från facketssida. Men förra gången, , räddade facket genom ny produktionsteknik.Jag efterlyser alltså, Per , synpunktersom skulle kunna vara något konstruktiva.Låt mig ta upp arbetsrätten. Vi i hari tagit upp detta med uppsägningskostnader,avgångsvederlag, hur företaget ska betala utlön etc. Vi vill inte förbjuda uppsägningar. Omstruk-turering måste ske, och uppsägningar måste ske. Menvarför ska bördan läggas på de enskilda arbetarna?Varför ska bördan läggas på a-kassan? Varför skabördan ensidigt läggas på samhället?Vi menar att MBL-rättigheterna ska skärpas. Detkan inte vara kapitalägarnas representanter som ensi-digt ska avgöra företagets framtid. När frågor dykerupp i EU om nya EU-direktiv och nya grönböcker därdet talas om företagens sociala ansvar och om bättreinflytande från samhällsintressen och löntagarintres-sen säger , naturligtvis med Mode-raterna på efterkälken: Nej, sådant ska inte ni sysslamed. Sådant ska inte heller politiken inom ramen förEU syssla med. Låt marknaden verka fritt och låtkapitalintresset verka!Omställningsresurser - nej, !Individuella kompetenskonton ska vi ha, inte sant,? kör vi väl?Omställningsförsäkringar vid uppsägning ska viha, så att inte den enskilde får bära bördan.Jag menar att det bör inrättas omstrukturerings-fonder finansierade av arbetsgivaravgifter, så attnäringslivet - det ska man göra tillsammans - bär dekostnader som behövs för att mobilisera resurser närföretag läggs ned och när kommuner, länsaktörer,fackföreningar och mindre företag i god entrepre-nörsanda behöver skapa nytt.Är med på att driva en aktivarestatlig strukturpolitik?Sedan har vi ägandet - alltmer internationellt ochalltmer institutionellt, men också allt mindre verk-samhetsanknutet och allt mindre orts- och landsan-knutet. Vi behöver människor som bryr sig om före-tagen, inte bara pengarna, Per !Anf. 13 ():Fru talman! Mycket är bra i vårt land. Vi har godaförutsättningar på många områden. Men politikersroll är naturligtvis att försöka förbättra det som intefungerar, det som inte är bra. Näringsministern skainte bli ledsen om vi pekar på de problem och riskersom finns, för det tror jag är vad människor förväntarsig - inte minst alla de som drabbats av var-sel. Det måste väl ändå erkännas vara ett bekymmerom varslen ökar från att gälla 25 000 till att gälla69 000 personer sett . Det måste väl ändåvara ett problem om sysselsättningsutvecklingen iSverige är sämre än hos de flesta andra EU-länderna.Varför nöja sig med att vara tolva bland EU:s länderöver ? Det duger inte, närings-ministern!Sverige är ett land som, precis som alla andra län-der, är beroende av vad som händer i omvärlden.Personer, företag och kapital dras till länder somerbjuder en positiv och god jordmån. måstevara med och tävla i de sammanhangen, och vi måstegöra det på rättvisa villkor.Till min egen förvåning finner jag mig instämmamed när det gäller kritiken mot EU-stöd. Om det är så att EU-stöd orsakat nedläggningeni är det naturligtvis förfärligt och något somen svensk regering med kraft bör motverka.Vi tävlar med många andra länder och kan ocksåjämföra oss med andra länder. Vi kan titta på Irlandeller som har en långt mer positivutveckling än vad vi har. Varför är det som ger re-sultat i andra länder fel i ?Hur kan vi tro att en politik som ger sämre villkori vårt eget land när det gäller förmögenhetsskatt,dubbelbeskattning och inkomstskatt ska leda till att vifår en utveckling som är bättre än den i andra länder?Det får vi inte. Vi får en sämre utveckling, vilket denstatistik som jag har pekat på har visat.Återigen: Jag, många företagare och många män-niskor som har många sjukdagar skulle bli väldigtglada om näringsministern något ville kommenterautredningens förslag om utökad sjukförsäkringsperi-od. Arbetsmarknaden får inte bli en ointaglig borg fördem med många sjukdagar.Anf. 14 ():Fru talman! Det är trist att näringsministern intelyssnar särskilt noga på de inlägg som vi från mitten-partierna har gjort i den här debatten. Men det försprotokoll över debatten, och dessutom finns våramotioner och andra förslag dokumenterade. Om nä-ringsministern är intresserad så går det säkert att fåtillgång till dem.Det livslånga lärandet har varit uppe några gångeri debatten. Det är avgörande för att dagens arbetskraftska kunna se möjligheter i framtiden.Som det ser ut är många människor hotadeav uppsägning på grund av att de har en för låg kom-petens för morgondagens arbete. Dessutom finns dethot mot företagen som innebär att de inte kan få till-räckligt med kvalificerad arbetskraft om inte verk-samheten med ett fungerande kompetenskonto kom-mer i gång.Den som är eller däröver har kanske15-17 år kvar i arbetslivet. Men det finns väldigt småmöjligheter att finansiera det livslånga lärandet. Somläget ser ut är det svårt att fylla på sin kompe-tens för att vara attraktiv på arbetsmarknaden. Utankompetenskonto kommer vi ingenvart.Nu vet jag att näringsministern har aviserat ettförslag om kompetenskonto, men det har varit såmånga knöligheter och problem med förslaget frånregeringen så jag börjar oroa mig för att förslaget inteska läggas fram i mars.För de anställdas, för de arbetslösas och för ar-betslivets skull måste detta förslag genomföras, ominte människors framtidstro ska knäckas.Anf. 15 ():Fru talman! Näringsministern undrade här tidigareom alla vi i oppositionen var födda under ett svartmoln. Det är vi inte, men vi är inte heller födda ifarstun, . Vi kan läsa mellan raderna.Oppositionens viktigaste roll är att kritiskt grans-ka det som regeringen gör, eller vad den i många fallinte gör. Det är väl det som regeringen har problemmed. Men, som sagt, lagt kort ligger, och ser vi atthanden är mycket svag. har inte ens par itvåor.En starkare hand för företagsamheten är de femkort som jag tidigare talade om.Det måste bli ett minskat krångel.Låt företagarna vara företagare, inte byråkrater!Det måste bli en bättre konkurrens och rent spelpå marknaden.Vi måste ha en stark och uthållig energipolitik.Skrota inte väl fungerande kärnkraftverk i onödan,!Vi måste ha vägar som det går att köra på. Ävenföretagare behöver transportera sina varor.Gör det billigare att anställa! Sänk arbetsgivarav-giften, och det rejält!Fru talman! Den allvarligaste signalen ärändå statistiken över nyföretagandet. Det har minskatfrån 1990 då det fanns drygt 78 000 nystartade före-tag då det startades 48 000 nya företag.Det är en minskning med 30 000 företag på drygt tioår.Jag tycker inte att vi ska prata mera om sysselsätt-ning, som är ett genomgående tema när näringsmi-nistern talar och när regeringen försöker att framhållahur duktig den är. Målet är inte, kan inte och ska intevara att sysselsätta folk som någon sorts terapi. Prataom riktiga jobb i stället! Människor är inte och skainte vara nöjda med att vara ute ur regeringens ar-betslöshetsstatistik. De vill ha riktiga jobb som de kanförsörja sig på.Fru talman! Jag hoppas verkligen att vi i Sverigealdrig får sådana spökstäder som man har påmånga ställen i . Jag hoppas verkligen att rege-ringens egen utredare, , inte får rätt.Jag hoppas att näringsministern nu tar tillfället iakt och tittar på våra förslag till förbättringar - justför att han inte tycks lyssna på debatten överlämnadejag vår motion. Då skulle det kunna komma ut nå-gonting positivt ur den här debatten, och då, fru tal-man, kan lagt kort gärna få ligga.Anf. 16 ():Fru talman! Kompetenskraven i arbetslivet harökat år . Många branscher lider av kompetens-brist. Det finns en dold kompetens i landet som utgörsav de nya svenskarna, invandrarna. Det stora flertalethar arbeten som de är mycket överkvalificeradeför. Denna kompetens måste tas till vara. Ansträng-ningar måste till för att detta resursslöseri inte skafortsätta.Företag som ska lyckas på en internationell mark-nad eller en hemmamarknad präglad av en alltmerinternationaliserad kundkrets kan knappast gynnas avatt man utestänger utländska inslag.Fru talman! Det är viktigt för sysselsättningen ochekonomin att kontinuerligt utveckla kompetensen.Men det gäller också att så väl som möjligt utnyttjaden kompetens som redan finns. Kompetensen, hu-mankapitalet, är den resurs i samhällsekonomin somväxer ju mer den används. Däremot minskar den omden inte används.För att möta demografiboomen måstevi bli mycket duktigare på att ta till vara varandrastalanger. Att som utestänga stora grupper frånarbetslivet och att ha ett arbetsliv och samhällsklimatsom leder till ett ökat antal sjukskrivningar och till attmånga går in i väggen - det är bara ett fåtal som orkarjobba till den egentliga pensionsåldern - är inte ettbra sätt att möta framtiden.Som näringsministern påpekade är människansvilja att ta ett arbete nationens största tillgång. Menatt rehabilitera människor så att de kommer tillbakatill en stressig arbetsmiljö är inte livskvalitet. Kanskeen sänkning av normalarbetstiden skulle bidra till attlivskvaliteten höjdes.Det gäller att underlätta för människor att kunnata sig in på arbetsmarknaden och kunna byta arbete.Där finns det en tröghet. En möjlighet att minskadenna tröghet och att ge ungdomar och invandrare enchans att komma in på arbetsmarknaden är det friårsom drev igenom i samband med bud-getarbetet. Genomförs det ett nationellt friår i positivanda kommer flera att få chansen i och med att rör-ligheten på arbetsmarknaden blir större.Anf. 17 Näringsminister ():Fru talman! Till att börja med vill jag ta upp frå-gan om statistiken från and Society. Jag anser attden statistiken inte är tillförlitlig. Den visar inte barastartande av nya företag utan även ombildningargenom ägarbyten och byten av juridisk form, och denger en helt skev bild av verkligheten. Dessutom hardenna statistik bara förts sedan 1997.Den officiella statistiken upprättas av Institutet förtillväxtpolitiska studier. Det är ett gediget statistisktarbete som bygger på enkätundersökningar. Denstatistiken visar att antalet nystartade företag har ökatstadigt fram . Upp-gifter om 2001 kommer , och då får vi se hur detser ut. Kanske dämpades utvecklingen något på grundav den internationella oron, men det är inte säkert motbakgrund av de förhållandevis goda sysselsättnings-siffrorna.Vi får se. Men en sak är jag säker på: Så dåligt ny-företagande som det var under Per tid iregeringen var det inte under 2001.Fru talman! Företagsklimatet är dåligt, säger m.fl. Hur kommer det då sig att svenskaungdomar är mer positiva till att starta nya företag änungdomar i övriga ? Det är inte jag som sägerdet, utan det är och organisationenSvenskt Näringsliv.I mars förra året publicerade Svenskt Näringsliven rapport om unga människors inställning till företa-gande i tio länder i EU. De svenska ungdomarna varmest positiva av alla till att starta företag.I början av 2000 frågade ett antal före-tagsledare om företagsklimatet. Slutsatsen av denundersökningen var att företagsklimatet blev bättre islutet av . Det var alltså sämre på Wester-bergs tid, om man frågar företagarna.Fru talman! Jag ske be att få kommentera några avde frågor som tagits upp här.Det är inte så att i har flyttatutomlands. Man har flyttat till , och det ärnog så besvärligt. Men det som är tyngden i densvenska arbetsmarknadspolitiken är dess flexibilitet,dess förmåga att varje gång det blir en stor ellermindre strukturomvandling hantera detta. Det har vigjort i . Vi har tillfört ny industri, och vihar tillfört nya investeringar med hjälp av företag.Det som är själva poängen i den svenska arbetsmark-nadspolitiken är förmågan att anpassa sigtill den förändring som sker, att anpassa sig till kar-tan. Det kommer också att ske i . Det kom-mer också att ske i . Vi kommer att se denhär typen av strukturella förändringar.Jag vill inte påstå att det är bra. Jag förstår att demänniskor som finns på dessa orter blir upprörda.Men jag vill påstå att det som har varit tyngdpunkteni den socialdemokratiska arbetsmarknadspolitikenjust har varit förmågan att stimulera och stödja om-strukturering och tillse att vi får nya jobb, att vi fårnäringar och produkter så att vi kan hävda oss påvärldsmarknaden. Det är faktiskt en skillnad mot denarbetsmarknadspolitik och näringspolitik som niredovisar.Här talar Per om bottenträsk när detgäller regeringens förmåga att styra landet. Ja, säga att det är bottenträsk att vi skapade 300 000nya jobb, vad var det då när den gamla borgerligaregeringen - den var väl ny då - förlorade 450 000jobb och det blev 50 000 konkurser? Vad var det då,om inte bottenträsk?Därtill vill jag säga att är det 300 000 flersom är sysselsatta än vad det var tidigare.Anf. 18 PER ():Fru talman! Bottenträsk, sade var vad det internationella institutet kom fram tillatt det var när det gällde näringsklimatet och vadregeringen stod för, inte när det gällde svenskt företa-gande och inte när det gällde svensk forskning ochutveckling.Björn , vi vände utvecklingen i börjanpå 90-talet. Vi genomförde de radikala reformerna påtelemarknaden och elmarknaden, och vi genomfördeavregleringen av arbetsförmedlingarna och beman-ningsföretagen. Det internationella institutet säger attjust detta kanske var de viktigaste orsakerna till denekonomiska framgången på 90-talet.Är verkligen nöjd med att unge-fär 100 stora svenska företags huvudkontor har för-svunnit från landet? Är det inte så att när huvudkon-toren försvinner från landet tar forskningen och ut-vecklingen stryk och att vi tappar kraft i ,och ? I var det intebara fråga om Scaniabussar. Glöm inte ,med mångdubbelt fler anställda som hotades, somförsvinner från landet.Jag vill gärna se att kommunisterna stöder oss iEU-nämnden när det gäller att ta bort en del av EU:sregionalpolitik, som har förorsakat en del av proble-men i , och att de inte bara struntar i det närdet kommer till skarpt läge i nämnden.Är nöjd med att var fjärdesvensk i arbetsför ålder inte går till arbetet och inte vill satsa på att ta bort vårdköerna så attmänniskor får vård ? Är det lönsamt, mänskligtoch humant? Är nöjd med att maninte satsar tillräckligt för att komma till rätta medökningen av förtidspensionerna? Näringspolitiken fårgodkänt bara av av svenska företagare. De ärmissnöjda med rättssäkerheten på skatteområdet, medmiljöbalken, med konkurrensen från det offentligaoch med straffskatten på småföretagare som kallas3:12-reglerna. Och är det verkligen riktigt när nyfö-retagandet är det lägsta , då statistikenbörjade föras?Anf. 19 HANS ():Fru talman! Det var sorgligt att Per Westerberginte hade något att säga när han begärde debatt ochfick chansen. Det var sossarna som var dåliga, det varvårdköerna som var för långa. Men vad har detta attgöra med svensk sysselsättningsutveckling ochsvensk företagsamhet?Det finns massor att göra, och jag har försökt attpeka på detta, också när det gäller småföretagen,: 3:12-reglerna, underlätta ägarskif-ten, ta bort sjuklönen, förenkla på Simplexsidan.En del säger att björnen sover, men jag som kän-ner vet att han är farlig och att hanhar handlingskraft. Låt oss nu gemensamt köra dethär loppet, så ska det nu gå bra.När det gäller ägarfrågorna undrar jag: Hur är detmöjligt att i riksdag diskutera de här frågor-na, efter att ha sett företagsbesluten, utan att väckafrågan om odemokratiskt ägande? Det institutionellaägandet är kortsiktigt. Det är inte verksamhetsanknu-tet. Det har mycket liten anknytning till orten.Min gamla bolagskamrat, höll jag på att säga,suckade i TV i går när han avgickfrån Investor över kortsiktigheten, aktieinflytandetoch över hur företagen sköts. När suckar, dåryter jag om samma sak. Bort med den kortsiktigaspekulationen och fram för folk som vill utvecklaföretagen!Då, , jag delar uppfattningen attvi har ett bra läge med goda statsfinanser och lågaräntor. Vi har lyckats mycket bättre än många andraländer. Vi har gjort det tillsammans. Men bagatellise-ra inte svårigheterna. Vi har ett gigantiskt omställ-ningsarbete framför oss. Det är ett mycket svårt ar-bete, särskilt när det gäller de utsatta regionerna. Viär många som bor i dessa utsatta regioner, beroendeav stora företag. Vi måste ha en total omställning avnäringslivet inom tidsramen några decennier. Dåmåste vi utbilda oss, vi måste få inflytande och vimåste få institutioner som ger människor trygghet.När borgerligheten bara gnäller, var förvissad omatt vi från Vänstern har ett konstruktivt handslag.Tack, Björn.Anf. 20 Näringsminister ():Fru talman! Först av allt: Konjunkturläget är osä-kert. Därför har vi en hög beredskap, bl.a. i AMS. Vimåste också driva en långsiktig näringspolitik.Låt oss fortsätta att öka antalet studerande på hög-skolorna, och då speciellt inom naturvetenskapligaoch tekniska ämnen.Låt oss fortsätta att förstärka de s.k. kompe-tensklustren i , t.ex. Bioteknikklustret i ,i och Timeklustret i Stock-holm.Låt oss vidareutveckla de regionala tillväxtavta-len, så att tillväxten kan komma hela landet till del.Låt oss skapa ett nationellt entreprenörskapspro-gram, såsom regeringen föreslog , och förbätt-ra den tidiga riskkapitalförsörjningen för företagen.Låt oss satsa på att öka inflytande och medbe-stämmande på arbetsplatsen, minska stressen och ökatrivseln på jobben.Låt oss skärpa konkurrenspolitiken och bekämpakartellbildning.Låt oss bygga upp individuella kompetenskontonså att fler kan få möjlighet till utbildning och kompe-tensutveckling.Låt oss förbättra och bygga ut vägar ochjärnvägar, och låt oss fortsätta satsningarna på IT-infrastrukturen.Men det kanske allra viktigaste: Låt oss byggaupp ett förtroendefullt samarbete igen mellan politi-kerna, fackföreningsrörelsen och näringslivet. Därtror jag faktiskt att förutsättningarna är avsevärt bättreän på länge, åtminstone att döma av vad jag har hörtfrån den nya organisationen . Vihar en utomordentligt bra dialog med den. Så kan viåterskapa den svenska modellen som en gång gjordeSverige så starkt.Vi vet att redan står vid sidan om,ensamma på sin kant. Min uppmaning till mittenpar-tierna är enkel: Ni måste välja sida, antingen samför-stånd i en svensk modell eller konfliktinriktad nylibe-ralism, antingen en högerväg, som misslyckades såkapitalt förra gången, eller en socialdemokratisk väg,som lyckades under 1990-talet.Tack så mycket för debatten.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 18 januari.3 § Ledighet, m.m.Talmannen meddelade att () an-sökt om föräldraledighet 2002.Kammaren biföll denna ansökan.Talmannen meddelade att () skulle tjänstgöra som ersättare förKarin Pilsäter.4 § AvsägelseTalmannen meddelade att () av-sagt sig uppdraget som suppleant i kulturutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.5 § Kompletteringsval till utskott och EU-nämndenTalmannen anmälde att riksdags-grupp under föräldraledighet anmältCamilla som suppleant i finansut-skottet, skatteutskottet, bostadsutskottet och EU-nämnden.Talmannen förklarade vald tillsuppleant i finansutskottetCamilla ()suppleant i skatteutskottetCamilla ()suppleant i bostadsutskottetCamilla ()suppleant i EU-nämndenCamilla ()6 § KompletteringsvalTalmannen meddelade att riks-dagsgrupp på grund av kommande vakanser anmältGunilla Wahlén som ledamot i , TanjaLinderborg som ledamot i krigsdelegationen, MatsEinarsson som ledamot i svenska dele-gation, som suppleant i kulturutskottet,som suppleant i miljö- och jord-bruksutskottet och som suppleant i EU-nämnden.Talmannen förklarade valda tillledamot i (v)ledamot i krigsdelegationenTanja Linderborg (v)ledamot i svenska delegationMats ()suppleant i kulturutskottetBoel ()suppleant i miljö- och jordbruksutskottetWilly Söderdahl (v)suppleant i EU-nämndenAlice ()Valen skulle gälla fr.o.m. den 1 februari 2002.7 § Svar på interpellation 2001/02:168 om me-dicinsk rehabilitering av långvarigt arbetslösaAnf. 21 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omfinansieringsprinciperna för behandling av långvarigtarbetslösa patienter utan sjukpenning.Jag vill först framhålla att extra uppmärksamhetmåste ägnas dem som har särskilt komplicerade livs-situationer och därmed behov av samordnade insatserfrån flera myndigheter. Det rör sig om människormed olika former av fysiska eller psykiska besvärsamt arbetsmässiga eller sociala besvär. Det är viktigtatt den grupp som har särskilt stora behov av samord-nade insatser också får det. För att få ett väl funge-rande rehabiliteringssystem är det därför viktigt attsamtliga samverkansparter satsar tid och resurser.Alla måste, så långt man kan inom sin sektor och sittansvar, genomföra det de ska göra. Genom de sam-verkansförsök som vi haft vet vi också att det behövsen samordning för att komma fram till en gemensamuppfattning om vilka insatser som krävs.Som känner till överlämnade So-cialstyrelsen respektive den 29november 2001 utvärderingar av Frisam respektiveSocsam till . För några veckorsedan överlämnade dessutom utredningen för ökad hälsa i arbetslivet sitt slutbetänkande tillregeringen. Betänkandet innehåller ett brett spektrumav förslag till åtgärder på olika områden och kommersnarast att remissbehandlas och därefter läggas tillgrund för olika förslag i syfte att bl.a. förbättra reha-biliteringsarbetet inom olika samhällssektorer. Ävenarbetet med att utveckla förbättrade samverkansfor-mer kommer att ingå i detta större förnyelsearbete.Jag vill även framhålla att en viktig del i rehabili-teringsarbetet givetvis är en väl fungerande hälso-och sjukvård. Den nationella handlingsplanen förutveckling av hälso- och sjukvården innebär att 9miljarder kronor tillförs hälso- och sjukvården . Inriktningen är bl.a. att stärkaprimärvården och öka patienternas möjlighet attetablera en fast läkarkontakt i primärvården. Lands-tingen kommer dessutom att tillföras sammanlagt föratt öka tillgängligheten till behandling i hälso- ochsjukvården.Regeringen har dessutom redan i budgetproposi-tionen lagt fram ett åtgärdsprogram i elvapunkter för ökad hälsa i arbetslivet.