prot · GQ0934 · 2002-12-11 00:00:00 — Jag har förstått att även kulturministernprioriterar långsiktighet.Jag har en liten fråga, som jag också ställde tillAnnika , som handlar om det regionala själv-bestämmandet. Anser kulturministern fortfarande attdet är ett hot mot nationell kulturpolitik att ha ettbetydligt ökat regionalt självbestämmande i kultur-frågor?Anf. 78 Kulturminister () replik:Fru talman! Det är klart att vi var tvungna att be-hålla PLO-indexet när vi tog över makten medden ekonomiska situation som landet då befann sig i.Jag tänker inte ge mig in i någon sådan diskussionjust , men det är klart att behoven har funnits underen betydande del av 90-talet. Vi väljer fortfarande atti stället öka resurserna till kulturen genom direktareformmedel i stället för automatisk indexuppräkning.Det viktiga är att pengarna kommer på plats. Det gåratt göra teoretiska räkneexempel som visar på att detskulle ha skett någon utarmning av de regionala in-stitutionerna på si och så många miljoner. Man tarfram det år när PLO-indexet var som saftigast, ochsedan räknar man framöver.Men sådan ser inte verkligheten ut. Det är därför detblir bara teoretiska siffror som inte stämmer medverkligheten, varken sådan den blivit eller sådan denhade kunnat bli i ett annat alternativ.Det vore bra om vi kunde se till att stödet, den till-fälliga extramiljonen, till kun-de vara ett nivåhöjande anslag och inte bara tillfälligt.När vi har gjort bedömningarna har vi hittillsinte lagt fram något förslag, men det betyder inte attdet är uteslutet att det blir så. Det blir en sak för varjebudgetbehandling.Jag, och i ut-skottet har samma uppfattning om sponsring. Den skavara komplementär. Vi tycker att det är en rimlig nivåi dag, av till exempel de stora kulturinstitutioner-nas omsättning för de allra största. Vitycker inte att det ska vara mer än så, men självfalletär vi positiva till dem som står för dessa sponsorspro-cent.Anf. 79 () replik:Fru talman! Jag fortsätter med sponsringsfrågan.Ministern anser det inte vara positivt om Dramatenoch Operan kan utöka sina sponsorsevenemang för attdärmed få mer pengar, bland annat mer pengar medtanke på den situation som kanske inträffar därartister, dansare och sångare har rätt att gå i pensionsenare. Teatrarna är rädda för att det kommer attkosta stora pengar i pensionsavtalet. Vad avser mi-nistern att göra i den frågan? Kommer teatrarna ochOperan att få mer pengar för de artister de kommer attha eftersom de inte kommer att gåi pension enligt det gamla pensionsavtalet? Vad avserman att göra i den frågan?Sedan var det frågan om de fria entréerna. Det ärmånga museer som är rädda att de 91 miljonerna intekommer att räcka. Kommer ministern att tillföra merpengar? Är tanken att detta ska gälla museer somHistoriska museet som har haft ett fåtal besökare,medan populära statliga museer fortfarande ska ta utentréer? Finns det någon tanke kring detta?Kommer man att lyssna till vad museerna säger?Kommer personalen på vidbesök på museerna att lyssna till de museer som sägeratt de är beredda att ha fri entré om de får si och såmycket pengar? Eller kommer Kulturdepartementetatt säga att de och de museerna ska ha fri entré?Anf. 80 Kulturminister () replik:Fru talman! När det gäller sponsring tycker jag attdet senaste årets händelser är ett så tydligt exempel påvad som kan hända om man försöker att bedriva bas-verksamhet inom kulturinstitutionerna med hjälp avsponsringsmedel. Det är en mycket osäker bas att ståpå. Det rasar, och man får nu göra sig av med fastanställd personal. Det är inte bra.Sponsringen ska vara komplementär. Den skavara något man kan använda för till exempel gästspel,turnéer eller sådant som går lite utöver det vanliga. Såfungerar det på de allra flesta kulturinstitutionernaoch i de allra flesta kulturverksamheterna. Vi tyckerfrån regeringens sida och s-gruppens sida i kulturut-skottet att det är rimligt att det komplementet utgör2-4 %, kanske i något fall , av omsätt-ningen.De stora kultursponsorer som jag talar med anseratt & Upjohn-domen inte är något somhelst hinder för deras sponsringsverksamhet. Detycker att det går alldeles utmärkt att sponsra kultur iSverige, och de gör det utifrån ett ofta personal-vårdande perspektiv. Jag lyssnar gärna till de exempelde anför, och jag lyssnar gärna till de erfarenhetersom organisationen och Näringsliv har attkomma med. De handlar allt oftare om helt andrasaker än & Upjohn-domen, som icke be-höver vara något hinder för sponsringsverksamheten.Anf. 81 () replik:Fru talman! Vi får hoppas att ministern i nästasvar svarar på frågan om fria entréer och kostnadernaför pensionsförmånerna.Jag vill lägga till en liten sak om sponsring. Det ärlite oroväckande att landets kulturminister signaleraratt hon inte tycker att sponsring är speciellt bra. Mi-nistern talar negativt om sponsring.Ett antal av oss deltog i arrangemanget om kultur-sponsring. Det var ganska många som sade att det ärbesvärligt att bli sponsrad när det finns en minister iden högsta operativa ledningen som säger att hon intetycker att sponsring är speciellt bra - men som inteheller är beredd att ge pengar i stället för dennasponsring.Jag tycker att det svar som ministern ger här äroroväckande, att vi hellre ska överföra de fasta peng-arna. Jag har inga fasta pengar att ge, så därför kan viha sponsring.Alla vet att sponsringen kommer att fluktuera uppoch ned, men det är de pengar som man får spons-ringsvägen som kan, som ministern själv säger, möj-liggöra vissa utländska besök, resor utomlands ellersaker och ting som man inte kan göra om man enbartska lita på entréintäkter och det statliga stödet.Det hade varit trevligt att höra ministern säga attsponsring är ett bra sätt att komplettera de statligapengarna, i stället för att hon har denna negativa syn.Anf. 82 Kulturminister () replik:Fru talman! Jag tycker inte att svenskt försvar skafinansieras med hjälp av sponsring. Jag tycker inte attsvensk socialpolitik ska finansieras med hjälp avsponsring. Jag tycker att kulturen är precis lika viktigför , för oss som individer och medborgare,som det svenska försvaret och den svenska socialpo-litiken.Följaktligen tycker jag att det är något som vi skaha en stadig, generös och kontinuerlig finansiering avvia statens budget, som beslutas av folkval-da. Därför tycker jag att det är väldigt viktigt att slåfast att man kan ha sponsring som ett komplement tilldet som vi beslutar om i denna kammare.När det gäller detta med den fria entrén kan jagsäga att samtliga statliga museimyndigheter ska om-fattas av förslaget om fri entré. Sedan för vi en dialogmed varje museimyndighet om avgränsningar och omandra saker som kan vara viktiga att diskutera. Själv-fallet är detta ett samarbete, en dialog, där det är tvåparter, men oftast med helt samma utgångspunkt ochönskan, som för dessa diskussioner.Anf. 83 () replik:Fru talman! Även jag missade Cirkus Cirkör i gårkväll eftersom jag satt och förberedde mig för dagensövningar. Men jag har sett dem tidigare i olika sam-manhang. Och tack och lov för att de var envisa ochverkligen jobbade för att få komma i gång! Derasdirektör, som är upphov till det hela, sade att de fickvända sig till mer än 20 olika kommuntjänstemäninnan dessa blev lyhörda - alla sade "det är inte mittbord".Det här är en aktivitet som verkligen står för ny-tänkande, som jag pratade ganska mycket om i mittanförande. Det är ett nytänkande rätt i tiden, som jagtror väldigt mycket på. Andra nytänkande saker ärgraffitin, som jag lyfte fram, som är en ny kultur iSverige bland de unga. Jag skulle vilja höra minis-terns syn på det.Ungdomars delaktighet är viktig. Det är vi röran-de överens om i våra båda partier. Då är det viktigt attbejaka även de ungas kulturyttringar, som jag ser det.Oroande i sammanhanget är då att vi i den skrivelsesom kom kan se att ungdomarna inte längre ilika stor utsträckning är delaktiga i aktiviteter. Despelar mindre, och det gäller andra saker.Vad kan det bero på? Ja, det kan bland annat varadetta att det fattas lokaler. Då kommer jag till käpp-hästen samlingslokalerna. De behöver mycket merpengar för att upprustas. Vi har 66,5 miljoner i vårtbudgetförslag, medan utskottet ligger på 29. Anled-ningen till att vi har så mycket pengar är att vi vill attunga människor ska ha mötesplatser, men också attfolk i bygderna, inte minst äldre, ska ha tillgång tilldessa lokaler. Då är handikappanpassningen, somkostar mycket, väldigt viktig. Det finns många äldremed rörelsehinder, hörselnedsättningar och så vidare.Jag skulle vilja få en förklaring till att man satsarså pass lite på samlingslokalerna, förutom att jagundrar över graffitin.Anf. 84 Kulturminister () replik:Fru talman! När det först gäller Cirkus Cirkörbörjade vi från regeringens sida, redan när jag varcivilminister och hade ungdomsfrågorna, att stödjaden uppbyggnad av som inledde. Vi har sedan fortsatt att stödja henne viakulturbudgeten och via storstadssatsningar. Det honhade problem med var den borgerligt styrda , som inte var beredd att ge CirkusCirkör ett hem i . Då flyttade de tillBotkyrka, en socialdemokratiskt styrd kommun, därde har fått kraftfullt stöd och där de finns i en miljömed kulturhus, och gymnasieutbildning.Där har de utvecklats väldigt väl. Allt stöd till CirkusCirkör har visat sig vara väldigt värdefullt och rätttänkt.När det gäller graffitin är den självfallet enkonstart. Det är en ung konst. Den ska inte blandassamman med klotter och skadegörelse. Det finns enför mig väldigt konstig debatt, där man är beredd atttillgripa mycket hårda repressiva metoder mot graffi-tin - fast man kallar det klotter. Det där kommer visäkert att ha många fler diskussioner om. Jag villtillägga att det naturligtvis inte innebär att vi vill geden minsta legitimitet åt klottret.När det gäller samlingslokaler måste jag be Bir-gitta att vända sig till det statsråd som ansvararför samlingslokalerna. Även om de ligger inom vårtutgiftsområde är det inte jag som har ansvar för dem iregeringen.Anf. 85 () replik:Fru talman! Det är kanske lite synd. Jag skulle troatt kulturministern gärna skulle se mer pengar tillsamlingslokalerna, med tanke på att vi är rörandeöverens om hur viktig folkrörelsen är. Då måste detfinnas möjligheter att ha platser att vara på.Jag är också glad över att ministern poängterar inte får blanda ihop graffiti och klotter, vilkettyvärr görs alltför ofta. Jag tycker också att det ärväldigt tråkigt när man ser klotter. Att gå i Gamlastan och titta på klottret på husen är tragiskt. Mengraffitin är en vacker konst.En annan fråga som jag hade uppe i mitt anföran-de gällde . Vi vill från Centerpartietgärna bygga ut verksamheten till ett nationalarkiv förrörliga bilder. Vi anser att där finns rätt miljö och rätttemperatur för att förvara filmen och att det bör varabättre att ha den förvarad på ett ställe än att ha mycketfilm i till exempel , som i dag.Det skulle vara intressant att veta hur ministernser för filmvårdscentralen i Gränges-berg. Det känns lite grann som om den är naggad ikanten , som om den inte kommer att bli det somsades från första början. Så har det känts när man harhört mediediskussionerna. Därför hoppas jag att mi-nistern kan bekräfta att man tänker fortsätta att ut-veckla det här och att det kommer att bli en stor sak,och förhoppningsvis ett nationellt arkiv för rörligabilder.Anf. 86 Kulturminister () replik:Fru talman! Det vore väl alldeles utmärkt. Jagskulle verkligen göra vågen om fickvara platsen för ett nationalarkiv för rörliga bilder.Men det är en lång väg att gå.Vi gör inte längre så att vi etablerar jättelika in-stitutioner på det viset. Man har fått en chans att visaatt man kan vara absolut bäst i på detta. Vibörjar i en lite mindre skala och bygger upp en verk-samhet som jag har väldigt gott hopp om ska utveck-las i en mycket positiv riktning. Visst är man så duk-tig att man kan göra anspråk på att bli ett nationalar-kiv. Då blir det säkert så, men det kommer att ta tid.Det gäller att vara väldigt duktig i början närmånga ögon studerar resultatet i . Jag vetatt de också lägger en enorm energi på detta.Anf. 87 ()replik:Fru talman! Jag skulle vilja knyta an till det somkulturministern inledde sitt anförande med, om detviktiga mål som var ett av de viktigaste målen, omjag förstod ministern rätt, det så kallade jämlikhets-målet. Det är ett mycket viktigt mål - det instämmerjag och i.Man kan tycka att man som en följd av den känslaoch viljeinriktning som ligger i detta skulle vara an-gelägen om att få veta och ta reda på hur vi lever upptill jämlikhetsmålet. Där fanns den kritik som vikristdemokrater riktade med anledning den skrivelsesom regeringen kom med under våren.Jag sade något om att det saknades statistik omfunktionshindrades möjligheter och delaktighet, ochjag vidhåller detta. Jag har här i anförandet fåttsvaret att SCB inte har denna statistik. Då kanske dethade varit värdefullt om det hade stått något om det iskrivelsen. Vi sökte och ville veta varför.Nu kommer jag till den del som jag vet att detfinns statistik över, nämligen det som gäller barn ochungdomar . Det är en grupp som vi somkulturengagerade tycker är viktig. Jag har upplevt attkulturministern har tagit upp denna fråga mångagånger. Det är viktigt att man har tillgång till kultur-upplevelser. Någon statistik över hur vi klarar attmöta det behovet fanns inte med i skrivelsen. Jag vet att det finns statistik om detta,men hur kom det sig att den inte fanns med i skrivel-sen? Vi måste veta att vi lever upp till målen. Det varju anledningen till att vi ville få skrivelser om deolika målen. Det här var ett första försök.Anf. 88 Kulturminister () replik:Fru talman! Den här statistiken går väldigt långttillbaka och mäter nästan hela den tidsperiod då vi harhaft en statlig kulturpolitik. Som jag sade i mitt inled-ningsanförande: Att den inte finns i statistiken bety-der inte att den inte finns i politiken. Den redovisar viju i en rad andra sammanhang. Det är likadant med deförslag som finns i budgetpropositionen. Många avdem har en direkt inriktning på barn och unga, tillexempel det som handlar om fri entré, som naturligt-vis kommer att vara av väldigt stor betydelse för deunga.Anf. 89 ()replik:Fru talman! Jag kanske har missförstått det hela,men jag har uppfattat att de skrivelser och rapportersom ska komma med anledning av de olika målenockså ska innehålla vad som görs, så att inte vi i riks-dagen läser dem och tänker att det som inte står därgörs ändå. Det är ju det som skrivelserna är till för. Såhade jag uppfattat det hela.Fru talman, jag måste ändå få ta tillfället i akt ochställa ytterligare en fråga till kulturministern. Denhandlar om den fria entrén till museerna. Kulturmi-nistern nämnde - precis som riktigt är - att man inteslutar gå på museer i för att det är gratis entrépå de nationella museerna i . Men verklig-heten är ju att om jag eller någon annan går på ettmuseum i eller i , där jag bor, så ska vibetala, men om vi går på ett museum i skavi inte betala. Det är ju vad det hela handlar om.Den andra delen handlar om barn och ungdomar.Vi är angelägna om att göra kultursatsningar som gördet möjligt för barn och ungdomar att uppleva kulturoch som skapar intresse för ett fortsatt kulturutövan-de. Därför har lagt fram ett förslagom att det ska ges möjlighet till alla barn och ungdo-mar runtom i landet, så att de har tillgång till de regi-onala museerna. Det är den pedagogiska politiken.Jag skulle vilja få en kommentar till dessa två de-lar: dels varför det är en skillnad - att man ska betalaom man bor på ett ställe, men på ett annat ställe skaman inte betala - dels frågan om barn och ungdomar idet här sammanhanget.Anf. 90 Kulturminister () replik:Fru talman! Det som är det karakteristiska med denationella museerna är, utöver en rad olika saker, attvi som befinner oss här är de enda som tar ansvaretför dessa statliga institutioner. Vi är huvudmän ochhuvudkvinnor för den verksamheten.När det gäller de regionala museerna står statenför ett ekonomiskt stöd på . Där har man heltandra huvudmän, och det är klart att de regionalahuvudmännen vill ta sitt ansvar. De vill sköta dettautan klåfingrig inblandning från staten. I en del fallhar man för länge sedan beslutat om att ha avgiftsfrittpå de museerna. På andra håll har man valt att ha enavgift. Om vi får den dynamik som innebär att mu-seiintresset och skolans intresse för att använda mu-seerna ökar i hela landet kommer de kanske att ta endiskussion om att ta bort avgifterna på sina regionalamuseer. Men detta är något som de regionala huvud-männen beslutar om. Vi får inrikta oss på det som vihar att besluta om. Sedan ska vi med statliga medelstödja en kraftfull kulturinfrastruktur i hela landet,och det gör vi på olika sätt.De regionala museerna fick ett kraftigt tillskott iden förra budgeten. Vi har också tillfört dem särskil-da museipedagogiska medel just för uppgiften attmöta barn och unga som kommer till museerna. Dethar varit en viktig väg att gå, och jag är övertygad attvi kommer att fortsätta att jobba vidare på liknandesätt under den kommande mandatperioden. Det Gu-nilla Tjernberg tar upp är väldigt viktigt. Museernaska vara rum dit barn och unga gärna söker sig.Anf. 91 () replik:Fru talman! Funktionshinder och tillgänglighet tillkultur har varit på tapeten här, inte minst i ministernsinlägg. Vi delar förstås uppfattningen att det är viktigtatt jämlikhetskravet ska gälla även för dem som harfunktionshinder.Men något som vi har lyft fram i en motion - ochäven i en reservation, som vi inte har tryckt på sär-skilt här i kammaren - är att det finns en stor grupputomordentligt begåvade konstnärer som råkar ha ettfunktionshinder och vara handikappade på något vis.Men handikappet betyder bara att de har någon typ avfunktionshinder, inte att de egentligen har sämreförutsättningar eller är mindre talangfulla i att utövakonstnärligt skapande.Vi har fått medhåll. var vipå och tog upp denna diskussion. Så fortman diskuterar funktionshinder och kultur handlar detom tillgänglighet, hörselslingor och handikappram-per, och det är en viktig del. Men även om man ärfunktionshindrad har man rätt och ska ha möjlighetatt på amatörnivå eller som professionell utövarekunna vara kulturskapare. erkände attdetta är en mer eller mindre förbisedd faktor, och manskulle titta vidare på detta.Vi föreslår helt enkelt en handlingsplan där mantar fram olika åtgärder som krävs. Vi tar bort de hin-der som finns. Även om man har ett funktionshinderska man kunna vara en professionellt kulturutövandekonstnär. Jag skulle gärna vilja höra vad kulturmi-nistern har för syn på de här frågorna.Anf. 92 Kulturminister () replik:Fru talman! Detta blir nästan en filosofisk diskus-sion. Problemet för funktionshindrade konstnärersitter inne i huvudet på oss alla, det vill säga att manser funktionshindret, men man ser inte konstnären.Det är en attityd som hela samhället måste göra nå-gonting åt. Vi försöker naturligtvis med olika politis-ka insatser åstadkomma en förändring, men mångaandra har också ett stort ansvar.Är man redan konstnär och blir funktionshindradvet vi att det sällan är några större problem. Det finnsen massa konstnärer - för attnämna bara ett exempel, men det finns naturligtvismånga andra - som har fått någon form av funktions-hinder genom sjukdom, olyckor eller liknande. Dehar sällan problem med sitt konstnärliga utövande,med att få tillgång till de arbetsredskap och de resur-ser som de behöver. Men det är svårt om man interedan är etablerad som konstnär och har ett funk-tionshinder, för då blir det ett hinder i förhållande tilloss alla.Jag tycker att det är en viktig fråga i kulturpoliti-ken att göra det möjligt för icke etablerade konstnä-rer, antingen de är unga, kvinnor, män eller har ettfunktionshinder, att få en chans att visa vad de kanoch att i bästa fall leva på sitt arbete.Just när det gäller de funktionshindrade är jag välmedveten om problemen, och jag kommer att ägnamig även åt detta under den mandatperiod som vi harframför oss.Anf. 93 () replik:Fru talman! Jag tackar för svaret. Det känns braatt ministern från talarstolen säger att hon är bereddatt arbeta aktivt med detta. Faktum är att den härfrågan lyser med sin frånvaro i nästan alla skriftersom tar upp funktionshinder och kultur. Det är alltiddet andra perspektivet - tillgängligheten - som tasupp. Det är en mycket viktig sak.Jag tror att det ligger mycket i det som ministernsäger. Det handlar om rådande konventioner.Har man en gång sett en människa som inte harnågra funktionshinder och som sedan får det tänkerman inte på det. Men om någon har det från början ärdet ingenting som säger att det inte kan överbryggas.Ett funktionshinder ska inte behöva vara ett handi-kapp för konstnärligt skapande. Då kan vi försökabidra på olika sätt och bryta de konventioner somfinns och faktiskt poängtera att det för någon sområkar vara rörelsehindrad eller har en synskada inteper definition innebär att denna person inte kan utövakonst som dans, teater och så vidare. Det finns en radinternationella exempel som visar motsatsen. Där harvi i kanske en hel del att lära.Anf. 94 ():Fru talman! har aldrig haft såmycket pengar som , sade här-omdagen. Men hon frågade också sig själv öppet ochärligt, vilket jag uppskattar, om de används på rättsätt. Det finns som bekant ingen som lyfter offentligtstöd som någonsin har tyckt att de har haft för mycketpengar. Den vissheten är också ett skäl till att vi mo-derater gärna talar om att det går att sänka skatternaoch att låta människor själva i högre grad avgöra vadde vill att deras egna intjänade pengar ska användastill.Sverige är ett land med klyftor, framför allt gene-rationsklyftor. Det har inte minst alla våra nya svens-kar fått oss att inse. Det är få andra kulturer i världendär man lever så segregerat som vi gör i . Detär barn för sig, tonåringar för sig, vuxna förvärvsar-betande för sig, pensionärer för sig och riktigt gamlaför sig. Mötena är det si och så med. Och blir detinte bättre av att man har en särskild ungdomsstyrelseoch en ungdomspolitik.Men har vi en ungdomsstyrelse som ska följaupp den så kallade ungdomspolitiken. I finnsdet ungefär en miljon ungdomar om man räknar demsom är . Det är en ungdomsgruppsom ökar, glädjande nog vill jag tillägga. Men detsäger sig självt att detta inte är någon enhetlig grupp.Därför blir det lätt märkligt när man ska tala om ung-domsfrågor. I den här miljonskaran ryms nämligensåväl anarkister som nazister, såväl narkomaner somnykterister, såväl storstadsungdomar som glesbygds-bor och såväl arbetslösa som högskolestuderande.Vad jag vill säga är att man inte behöver ha gemen-samma intressen bara därför att man tillhör sammaåldersgrupp.Det är viktigt, står det i budgetpropositionen förkultursektorn, att samhället tar till vara engagemangoch skapande förmåga samt kritiskt tänkande frånungdomar med olika bakgrund. Absolut, säger jag.Det tycker jag med.Det står vidare i propositionen: "Ungdomars för-utsättningar att leva ett självständigt liv beror i höggrad på hur skolan lyckas med sitt uppdrag att allabarn och ungdomar ska ges möjlighet att nå skolanskunskapsmål. "Det håller jag också med om. Men här ser detfaktiskt inte särskilt bra ut. Var fjärde elev slutargrundskolan utan tillräckliga kunskaper, och i mångafall är de fullständigt utleda på allt vad skola heter.Fru talman! förmedlar ocksåbidrag till föreningslivet. Jag håller i och för sig med om att mångaorganisationer som får bidrag gör ett mycket braarbete. Scoutrörelsen är ett exempel, är ett annat och roll- ochkonfliktspelsförbund är ett tredje. , där jagär engagerad, har säkert också fått projektbidrag viaUngdomsstyrelsen.Men det tar ändå inte bort den starka känslan avstyrning. Som så ofta när Socialdemokraterna drarupp sina visioner, och det gäller även ungdomarsverksamhet, blir det ett uppifrånperspektiv. Bidragska delas ut till verksamheter som man tycker ärlämpliga.Väldigt många av de föreningar som söker bidragfår självfallet inte bidrag. Det finns en mängd musik-,idrotts- och filmsällskap, antivåldsgrupper och såvidare som står på avslagslistorna.