prot · GP09107 · 2002-05-16 00:00:00 — Minfråga är då: Vad tror ministern att det beror på, ochvilka åtgärder avser regeringen att vidta för att dennaoroande tendens ska vända?Anf. 64 Jordbruksminister ():Herr talman! Det är alldeles riktigt att det kom ensådan rapport. Den är väldigt oroande. Jag vet samti-digt att den motkraft som just nu pågår är stora kampanj mot svartjobb. Den är väldigtdrastisk och har av många upplevts som oerhört kon-troversiell och provocerande. Jag tycker för min delatt den är mycket bra. Den går bl.a. på bio just ,och där vistas ju många ungdomar. De kanske får sigen tankeställare där.Man kan också tänka sig att detta är ett utslag avarbetslivet och de försämrade arbetsvillkor sommånga ungdomar utsätts för. Det kan vara enbidragande orsak till att man väljer bort det ordinariearbetet och väljer någonting annat i stället. Det är endel i den politik vi försöker förändra och förbättra.Det finns säkert en massa andra förklaringar, mendetta är vad jag spontant kan se.Anf. 65 ():Herr talman! Tack för svaret. Det som ministernpresenterar är nog bra, framför allt när det gällerRiskskatteverkets insatser. Men för min del tror jagatt en positiv attityd till svartjobb är något vi råkar utför mer i ett samhälle med ett för högt skattetryck änvi annars skulle ha gjort.Nyligen presenterade revisorer enuppföljningsrapport om det s.k. rotavdraget inombyggsektorn. Det framkom bl.a. att när rotavdragettogs bort ökade efterfrågan på möjligheten att betalasvart. Jag tycker att en av flera rimliga slutsatser är attinföra möjlighet till skattereduktion på hushållsnäratjänster. Det är en annan bransch där svartjobbenflorerar tämligen hämningslöst.Skatteförlusten är ju omkring50 miljarder, och jag är övertygad om att vi gemen-samt har en stark ambition att minska den förlusten.Vilka slutsatser drar ministern av revisorernas skriv-ning om svartjobben och rotavdraget?Anf. 66 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag vill säga två saker. Det ena är atti den kampanj som nu driver försö-ker man på ett väldigt tydligt, bra och pedagogisktsätt förklara till vad våra skatter går - t.ex. till detsom kommer ur våra vattenledningar, till fotbollspla-ner, våra vägar osv. Man gör det på ett sätt som bliroerhört begripligt för alla. Det tycker jag är bra, ochdet kanske också är en sådan kunskap som ungamänniskor men också vi alla behöver för att förstå attdet är viktigt att vi betalar vissa saker tillsammans.Sedan vill jag korrigera på en punkt, och det är attdet inte finns något vetenskapligt samband mellan etthögt skattetryck och ett stort utbud av svartjobb. Iländer som har ett lägre skattetryck än kanman också finna ett större utbud av svart arbetskraft.Detta samband som skulle vara något tydligt sambandfinns inte.Elever med funktionshinderAnf. 67 ():Herr talman! Jag vill vända mig till utbildnings-minister . ladefram en rapport för sedan som handlade ombarn med funktionshinder. Där kunde man konstateraatt barn med funktionshinder inte har samma rättig-heter och inte samma möjligheter som andra barn tillbl.a. utbildning därför att skolorna inte är tillgängliga,och de får inte den undervisning och det stöd som debehöver.Ministern har lagt fram ett förslag om att delamyndigheten och på olika sätt skärpa tillsynen. Jagundrar därför: I vilket sammanhang och på vilket sättkan vi nu föra fram barn med funktionshinder ochderas möjligheter till utbildning, så att de får de kun-skaper och de rättigheter som de faktiskt har rätt till.Anf. 68 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag menar att detta bör förstärkasmed den nya myndighetsorganisationen, särskilt ge-nom att man samarbetar också med andra viktigaaktörer som är till för att driva på utvecklingen så attinte minst dessa barn och ungdomar får samma rät-tigheter och möjligheter som alla barn och ungdomarska ha. Det handlar om ,och det handlar om ett nyorganisererat skolverk medskolutvecklingsfrågorna. Det handlar också om detkonkreta arbetet i skolan. En av de frågor som tog upp handlade om attityder ochutslag av mobbning och annat. Det är väldigt viktigtatt man mycket medvetet på varje skola i hela landetarbetar med dessa frågor, värdegrundsfrågorna, har respekt för varandra och behandlar varandraväl. Det måste ske genom ett engagerat arbete avelever, personal och föräldrar.Det finns ett arbete som Utbildningsdepartementethar stöttat och som kallas . Detgår ut just på att man via teater, kunskaper, videofilmoch annat konkret ska uppmuntra till dessa diskussio-ner ute i skolorna så att man får ett klimat i skolornasom innebär att man visar respekt för varandra.Det handlar alltså både om myndighetsperspekti-vet, att driva förändringar och rättigheter, och enga-gemanget som är väldigt viktigt.Anf. 69 ():Herr talman! Jag vill hänvisa till vad statsrådetMona sade tidigare om att vi ibland behövertydliggöra detta genom agera när vi ska förändraattityder. Jag delar den åsikten. Då tänker jag merkonkret.Handikapprörelsen vill t.ex. driva fram att manborde ha en tydlig handlingsplan för varje elev medfunktionshinder om hur man ska hantera helhetenmed resor, hjälpmedel, stöd osv. Skulle det kunnavara något att följa upp?En annan sak är just det som ministern har införtnär det gäller studenter på högskolan, en tydlig dis-krimineringslag. Jag undrar om ministern är villig attgå den aktiva vägen för att förbättra situationen förelever med funktionshinder.Anf. 70 Utbildningsminister ():Herr talman! Ja, det är jag, och jag är väldigt en-gagerad i frågorna. har jag arbetat framförallt med högskolefrågorna. Och regeringen har lagtfram förslag om precis det som pekarpå, en lagstiftning mot diskriminering i högskolan.Det är en sammanhållen lagstiftning med olika typerav diskrimineringsgrunder som ger rätt och möjlighetför studenterna att driva sin sak om de upplever sig hablivit utsatta för diskriminerande behandling.Nu pågår ett arbete lett av om hur vikan utsträcka dagens diskrimineringslagstiftning påarbetsmarknaden till att också gälla andra delar avutbildningsområdet. Detta arbete följer jag och deltarväldigt aktivt i. Det är en väldigt viktig frågeställning.Den här typen av frågor får allt större vikt i vårt sam-hälle. Och en lagstiftning om rätten att få driva sinsak måste gälla också andra delar än arbetslivet.SocialbidragAnf. 71 ():Herr talman! Jag har en fråga som jag vill ställatill statsrådet , om hon inte vill lämna över dentill någon annan.Vi går en förhoppningsvis varm och skönsommar till mötes med en ledighet för våra ungdomarsom de säkert har längtat efter. Men för familjer därbåda föräldrarna får socialbidrag minskas socialbi-draget med den inkomst som barnen får när de arbe-tar. Jag är medveten om att detta är en svår fråga.Men jag skulle ändå med tanke på dessa ungdomarsom kanske vill köpa sig något alldeles speciellt viljafråga om statsrådet är beredd att vidta åtgärder så attdet blir en förändring av detta.Anf. 72 Statsrådet ():Herr talman! Jag vet inte riktigt varför ChatrinePålsson ställer frågan till mig, eftersom detta inte hörtill mitt ansvarsområde. Jag är ledsen att säga att jaginte kan detaljerna så mycket att jag vågar stå här italarstolen och försöka låtsas att jag kan detta. Jag berdärför att få återkomma. Eller också får ChatrinePålsson återkomma med sin fråga till någon av soci-alministrarna som jag utgår från är ansvarig för sak-frågan.Dieseldrivna bilarAnf. 73 ():Herr talman! , närmare bestämtden , diskuterade miljöministern och jag die-seldrivna bilars miljöpåverkan jämfört med bensin-drivna bilars miljöpåverkan. Det hade nämligen justdå kommit en rapport från tror jag att detvar om att dieseldrivna bilar inte alls är den miljöbovsom ofta påstås.Sedan dess har det kommit flera utredningar. Se-nast kom det en som visar att dieseldriv-na bilar i själva verket ur flera synpunkter har bättremiljövärden, både ur koldioxidsynpunkt och ur andrasynpunkter. Men ingenting har hänt från regeringenssida.Jag vill därför ställa en fråga. Varför ska vi genomsådana typer av skatter och ekonomiska styrmedelsom vi har på dieseldrivna bilar motverka möjlighe-ten till en bättre miljöutveckling?Anf. 74 Miljöminister ():Herr talman! Skatterna på dieseldrivna bilar äregentligen inte miljömotiverade. Fordonsskatten fördem är högre därför att skatten på bränslet är lägre.Det är ett sätt att försöka balansera detta.Sedan håller jag med om att det finns ett få-tal dieseldrivna bilar med väldigt bra miljöegenska-per, och det är dieseldrivna bilar som är försedda meds.k. Dessa bilar och bensindrivna bilarsläpper ut ungefär hundra gånger så lite partiklar somvanliga dieseldrivna bilar. Och det är framför alltpartiklarna som är hälsofaran med dieseldrivna bilar.Samtidigt är de dieseldrivna bilarna bättre ur koldi-oxidsynpunkt. Eftersom de är mer bränsleeffektivasläpper de ut mindre koldioxid. Däremot är de fortfa-rande sämre när det gäller utsläpp av kväveoxider.Icke desto mindre kan de dieseldrivna bilarna görasväldigt mycket bättre . Och vi hardrivit, inte minst i EU-sammanhang, att vi så snabbtsom det någonsin är möjligt ska kunna få fram tuffaregränsvärden som tvingar fram partikelfällor på nyadieseldrivna bilar. Det skulle vara ett lyft för miljönoch för hälsan. Men vi är inte där än.Anf. 75 ():Herr talman! Bränslet till de dieseldrivna bilarnaär inte så väsentligt mycket billigare än bränslettill bensindrivna bilar. Skillnaden är marginell. Där-emot är fordonsskatten på nya, moderna och mycketmiljövänliga dieseldrivna bilar mer än dubbelt så högsom för motsvarande bensindrivna bilar. Men jagtolkar ändå miljöministerns svar som att han har enhelt annan förståelse för denna fråga nu än han hadeför . Men mitt påstående och min frågaåterstår. Jag tycker inte att vi genom beskattning skamotverka en bättre miljöutveckling, vilket nu sker.Anf. 76 Miljöminister ():Herr talman! När vi för inte så länge sedan debat-terade denna fråga och beslutade om den i miljörådeti EU drev vi från svensk sida att vi inte skulle läggafast något årtal då de nya partikelfällorna måste fin-nas i nya bilar därför att vi hade en känsla av att tek-niken kunde gå mycket snabbare framåt. Och det harvisat sig att vi har fått rätt i den frågan.Dessutom ville vi öppna möjligheterna för att haekonomiska incitament för att stimulera nyare ochmiljömässigt och hälsomässigt bättre dieseldrivnabilar.Tyvärr lyckades vi inte få med oss de andra EU-länderna på samma sätt där. Om vi hade kunnat trum-fa igenom vår hållning skulle vi alltså ha haftmöjligheter att dels tvinga fram att partikelfällor idieselbilar snabbare används, dels använda ekono-miska incitament för att locka kunderna att välja justde dieselbilarna. Det kan vi inte göra nu.Jag har inte på något sätt gett upp i den här fråganutan tänker fortsätta att jobba på att en större pressläggs på biltillverkarna att så snabbt som möjligt geoss de miljömässigt bättre dieselbilarna.Bevakningen av gränsen mot FinlandAnf. 77 ():Herr talman! Med anledning av aktuella krimi-nella händelser vid gräns mot densenaste veckan skulle jag vilja ställa en fråga tilljustitieministern angående gränsbevakningens möj-ligheter att mota den organiserade brottslighet somsprids in i via från ochBaltikum - det gäller både prostitution och övrigorganiserad brottslighet:Räcker det med de resurser som finns till polisoch åklagare för att bekämpa den gränsöverskridandebrottsligheten i norr, eller vill ministern förstärkaresurserna så att de invånare som bor uppe vid grän-sen eller i nära anslutning till den kan känna sig tryg-ga?Anf. 78 Justitieminister ():Herr talman! Ja, det är klart att detta är en väldigtviktig fråga. Det som vi arbetar väldigt mycket medinom EU är just samarbetet mellan olika länder för attkunna förbättra bekämpningen av en brottslighet somblir alltmer internationell.Den gräns som talar om är dengräns i där det passerar flest människor perdygn. Det är också en gräns som diskuteras väldigtmycket. Väldigt många spännande förslag finns, ochett arbete pågår som handlar om att man ytterligareska kunna förstärka det rättsliga samarbetet mellanSverige och just vid den här gränsen.Anf. 79 ():Herr talman! Justitieministern sade inte någontingom han var beredd att förstärka resurserna. I verklig-heten finns det en åklagare och en kriminalun-derrättelsetjänst samt en dåligt bemannad närpolis iområdet. Med tanke just på den mängd människorsom passerar gränsen - alla har väl inte kriminellaavsikter, men tyvärr är det fråga om en hel del - ochmed tanke på avstånden, på det antal övergångar somfinns i området och på att man dragit in tullresurser,eftersom det är en inre gräns, blir det en omänskliguppgift att kunna hålla den här kontrollen. Ropen påhjälp och förstärkning har skallat ett antal gånger.Trots det har man inte fått detta.Naturligtvis vet man i den kriminella verksamhe-ten om att det är öppet här. Man kommer över grän-sen, som vi såg tidigare . Det måste alltså kraftig förstärkning för att kunna stötta verksam-heten. Titta på och se vad man där har gjort!Samma sak borde också vi från sida göra.Anf. 80 Justitieminister ():Herr talman! Ja, , vi får verkligenhoppas att inte en majoritet av de tusentals människorsom passerar den här gränsen är kriminell,och så är det naturligtvis inte.Inte desto mindre har rätt här på såsätt att det är fråga om en viktig gräns. Vi vet att detockså förekommer att personer med brottsliga avsik-ter kommer över från men också från Ryss-land och andra länder. Det är oerhört viktigt att be-kämpa detta.På den direkta frågan om resurser vill jag svara attdet, som mycket väl känner till, inte såatt säga är min eller regeringens bedömning att se tillatt det blir tillräckliga resurser på specifika ställen.Nämnda ställe är ett ställe som man hos Rikspolissty-relsen är väl medveten om. Som ocksåkänner till gör vi nu den största satsningen någonsinpå polisen. Det gör vi i ett läge där vi redan har flerpoliser per invånare än t.ex. , som ju GunnelWallin nämnde.Kompensation till polisen i . 81 ():Herr talman! Också jag vill ställa en fråga till jus-titieminister . före-kom här i kammaren en interpellationsdebatt medjustitieministern angående kompensation till VästraGötalandspolisen för kostnader för bevakningsinsat-ser i samband med Göteborgsmötet under SverigesEU-ordförandeskap. Det påtalades då att om VästraGötalandspolisen inte får kompensation för kostna-derna, som uppgår till ca 150 miljoner, kommer detredan ansträngda ekonomiska läget att förvärras.I debatten sade justitieministern bl.a. följande:"Men jag vill återigen försäkra att kostnaderna förGöteborgsmötet finns med i regeringens fortsattasatsning på polisen. Det får ni gärna föra med er tillkamraterna i . Regeringen är fullt medvetenom detta, och det kommer att finnas med i regering-ens fortsatta satsning på polisen. "har ingenting hänt, vare sig i vårpro-position eller i tilläggsbudget. är min fråga tillministern: Hur och framför allt när kommer ministernatt infria sitt löfte?Anf. 82 Justitieminister ():Herr talman! Det har gått visenast hade den här diskussionen i . Vi harhaft många diskussioner om detta , ochjag vill säga som jag har sagt: Det är Rikspo-lisstyrelsen som fördelar pengarna. Men det här är enkostnad som inte var förutsedd under de tidigarebudgetförhandlingarna, och det är en kostnad somnaturligtvis måste finnas med i det fortsatta budgetar-betet - på samma sätt som vi har ökade kostnader fört.ex. Detta finnsalltså med i det budgetarbete som pågår, somkommer att fortsätta och som kommer att presenterasi höst.Anf. 83 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Faktum är att idagsläget har ingenting att tilläggai frågan. Jag vill nog ta det som ett löfte att det här pånågot vis kommer att åtgärdas i samband med bud-getpropositionen i höst.För närvarande är det faktiskt så att i och med attVästra Götalandspolisen inte har fått kompensation såuppgår beräknat budgetunderskott för till 167miljoner kronor. Får man ingen kompensation kom-mer detta belopp att växa 2004 uppgå till253 . Då är det tänkt att man ska habalans. Det innebär, med de siffror som för dagengäller, att man inte ser någon ekonomisk möjlighet attanställa några poliser under åren 2003 och 2004.Men riktigt så är ju utvecklingen inte tänkt, så jagser fram emot budgetpropositionen ochräknar med att det då om inte förr blir tillräckligtmycket pengar till - pengar somde sedan kan vidarebefordra bl.a. till somkompensation.Anf. 84 Justitieminister ():Herr talman! Jag vill bara göra ett klarläggandeeftersom det varit ett par missförstånd tidigare kringdetta. Det kommer alltså inte att vara så att regeringenfördelar pengar till - det tror jag ståralldeles klart . Däremot är det här en kostnad somvi inte tidigare räknat med och som naturligtvis måstefinnas med i det fortsatta budgetarbetet.I den tilläggsbudget som presenterades varutgångsläget att det ekonomiskt hos polisen sam-manlagt är ett överskott på 39 miljoner. Däremotkommer detta, det vet vi, tillsammans med andrakostnader att innebära att det behövs yt-terligare medel. På samma sätt som hänt i VästraGötaland - att det har blivit fler poliser - fortsätterden situationen naturligtvis genom den fortsatta sats-ning på polisen som helhet som regeringen är ansva-rig för.LärarbristenAnf. 85 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till ut-bildningsminister . Vi har ju en väldigtsvår lärarbrist i de svenska skolorna. En femtedel avlärarna är utan lärarutbildning, och det fattas mer än20 000 lärare. Det är min övertygelse att vi behövergöra allt för att få tillbaka utbildade lärare i skolorna.Häromdagen kom det en undersökning om lärar-nas arbetsmiljö som gjorts av ,och den var väldigt nedslående. En majoritet av lärar-na rapporterar om otrygghet och upplevelser av hot,våld och trakasserier, liksom om brist på inflytandeöver sitt arbete och brist på vikarier. av lärarnaarbetar fastän de är så sjuka att de egentligen bordevara sjukskrivna. Det gör man därför att det inte finnsvikarier. Man rapporterar också om mindre tid föreleverna på grund av nya arbetsuppgifter.Lärarbristen har länge diskuterats, och det har va-rit många synpunkter. Min fråga är följande: Kommerdet några konkreta förslag från regeringen om åtgär-der för att förbättra lärarnas arbetsmiljö?Anf. 86 Utbildningsminister ():Herr talman! För mig är det en självklar utgångs-punkt att det behövs mer resurser till skolan. Det är ihögsta grad också en fråga om lärarnas arbetsmiljöoch lärarnas möjligheter att göra ett bra jobb. Om detfinns tillräckligt med lärare och andra specialister iskolan kan man också verkligen utföra ett bra arbete,till fromma för barnen och ungdomarna. Det är detviktiga. Där har vi ett program från statens sida där viförstärker kommunernas möjligheter att anställa fler.Samtidigt har vi nu en ny lärarutbildning, sommer liknar de statusfyllda lärarutbildningar som finnspå högskolan, för läkarutbildning och civilingen-jörsutbildning. Därmed ökar lärarutbildningens kva-litet och status. Vi har redan rekryterat ungefär 15 %fler till lärarutbildningen.Sedan gäller det att ta till vara de lärare som nufinns ute i skolan som inte har full behörighet. Vi harnu erbjudit 4 000 obehöriga lärare som finns ute påskolorna möjligheten att på deltid läsa till full lärar-behörighet. Det är ofta väldigt motiverade människor,som har arbetat ett tag på skolan och som vi kan få uten väldigt fin effekt av genom att erbjuda dem lärar-utbildning.Det är tre konkreta åtgärder. Jag är inte säker påatt har något program för att förstärkalärarnas status, lärarnas arbetsmiljö eller skolanskvalitet.Anf. 87 ():Herr talman! När det gäller de extra resurserna tillskolan är och Socialdemokraterna över-ens. Vi har samma budgetförslag när det gäller deextra, öronmärkta pengarna till skolan.Däremot efterlyser jag från regeringen ett stortantal förslag som jag saknar när det gäller att förbätt-ra lärarnas situation.Folkpartiet har fört fram ett stort antal förslag. Detär förslag som går ut på att vi på olika nivåer - påstatlig nivå och nivå - ska se till att kon-centrera lärarnas arbetsuppgifter så att de får tid föreleverna, att öka skolans befogenheter mot våld,mobbning och skolk, att lyssna på lärarna i skolde-batten, att ha en dialog med dem när nya kursplanerutformats, att ta bort politiker, inte minst kommunpo-litiker, från styret av det pedagogiska arbetet, somlärare ska utföra, samt att utnyttja de äldre lärarnabättre, bl.a. som stöd till nya lärare. Trots regeringensbrandkårsutryckningar är det tyvärr många äldrelärare som lämnar skolan därför att de inte orkar, ochdet är många yngre som lämnar skolan därför att de ärbesvikna på lärarrollen.Jag efterlyser fortfarande konkreta åtgärder för attgöra just lärarnas situation i skolan bättre, så att dekan ägna sig åt det som är deras uppgift, nämligeneleverna.Anf. 88 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag måste säga att jag är djupt oroadöver utveckling i skolfrågan. I de prak-tiska exempel vi ser där har inflytandeöver skolfrågan på nivå visar man inte denrespekten för lärarnas yrkeskompetens och profes-sion, utan man är inne och detaljstyr och detaljregle-rar från politiskt håll.Man skapar en sorterande skola, som efter politis-ka direktiv ska sortera ut 9-10-åringar som inte harklarat rätt prov, som kommunalrådet har beslutat om,och som får gå om en klass. Det är den gamla typenav parallellskolesystem, som gamla socialdemokrateroch gamla liberaler en gång avskaffade.Man vill införa ett strafftänkande i skolan sommer gör skolan till ett slags domstol än till en peda-gogisk miljö.Man vill införa ett skolpengssystem, som innebärett marknadstänkande på skolan och som omöjliggöratt elever får hjälp efter behov. Det blir pengen somstyr.Allt detta står för. Jag stöter på mångafolkpartister som frågar: Vart har socialliberalernatagit vägen?Kvinnliga ordförande i statliga utredningarAnf. 89 ():Herr talman! Jag vill vända mig till jordbruksmi-nister och jämställdhetsminister kritiserade Jämställdhetsombuds-mannen regeringen för att det är alldeles för få kvin-nor som leder statliga utredningar. Den största synda-ren finns tydligen inom . Där harfinansministern låtit antyda att det är svårt att hittakvinnor med rätt kompetens, t.ex. inom skatteområ-det.Jag skulle vilja fråga jämställdhetsministern: en allmän uppfattning inom regeringen att det ärsvårt att hitta kvinnor med rätt kompetens? Vad görregeringen för att fler kvinnor ska delta i utrednings-arbete?Anf. 90 Jordbruksminister ():Herr talman! Nej, självfallet kan man inte gene-rellt säga att det är svårt att hitta kvinnor med kom-petens. Det gäller bara att ta på sig de rätta glasögo-nen och se att det finns kvinnlig kompetens och man-lig kompetens - båda kompetenserna behövs.Det är klart att det inom vissa specialområden kanfinnas, av tradition, sådant som gör att det är ettmindre utbud av kvinnor med rätt kompetens. Jag kantänka mig att detta är fallet inom t.ex. skatteområdetoch att man där har svårare att hitta kvinnor somordförande för utredningar. Det var väl det som frå-gan handlade om.Inom andra områden, där vi kvinnor har funnits avtradition - det sociala området, skolans område, jäm-ställdhetsområdet osv. - är det lättare att hitta kvinnorsom mycket väl kan vara ordförande.Trots det är jag och regeringen självfallet intenöjda med att bara av ordförandena i utred-ningarna är kvinnor. Därför har vi en liten planeringoch ett litet program för hur man ska komma åt detta,som måste brytas.Anf. 91 ():Herr talman! Jag får tacka för det svaret. Jag kange jämställdhetsministern möjligheten att beskriva detprogrammet.Anf. 92 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag sade att det var en liten planeringoch ett litet program. Det är det. Det är inte någonenmansutredare eller parlamentarisk utredning, utandet är ett internt program som vi har. Det handlarnaturligtvis om hur vi gör när vi utser kandidater. Detär t.ex. att alltid försöka hitta både en kvinna och enman som kandidater, och vi lägger då fram namnenför varandra. Det är t.ex. att ha en ganska omfattandenamnbank med kompetenta kvinnor på olika områ-den.Det är två exempel som vi jobbar efter.