prot · GP0979 · 2002-03-08 00:00:00 — Regeringen har som ett av verksamhetsmålenangett att kronofogdemyndigheterna ska verka för engod betalningsmoral i samhället. De ska genom attförbättra sina kunskaper om vilka samhällsgruppersom finns i riskzonen för att bli gäldenärer hos krono-fogdemyndigheten och genom förebyggande åtgärderriktade till sådana grupper minska risken för att såsker. Det förebyggande arbetet är inte minst inriktatpå just ungdomar i den ålder där de börjar få en egenekonomi och riskerar att dra på sig betalningsan-märkningar.Som nämner trädde en lagänd-ring i kraft av den innebörden attuppgifter hos kronofogdemyndigheten om enstakabetalningsförsummelser ges sekretesskydd och attuppgifterna inte får användas vid kreditupplysning -allt detta under förutsättning att skulden betalats ellermålet återkallats utan att kronofogdemyndighetenbehövt fatta något beslut, t.ex. om utmätning, och attdet bara rör sig om ett fall under en tvåårsperiod.Ett av syftena med reformen var att komma tillrätta med det problem som ligger i att enstaka betal-ningsförsummelser kan få orimliga konsekvenser.Lagändringen var inte okontroversiell, och den lös-ning som valdes är ett uttryck för en avvägning mel-lan intresset av skydd för gäldenären och det viktigaoch berättigade intresset av en väl fungerande kredit-upplysningsverksamhet.Vad gäller restskatterna var det, som säger, vid skattebetalningslagens tillkomst somordningen med att arbetsgivaren gör skatteavdragavskaffades. Skälet för detta var bl.a. den inte ovä-sentliga administrativa börda som avdragssystemetinnebar för arbetsgivarna, men också det förhållandetatt det i de allra flesta fall rör sig om rätt så småbelopp. Det finns därför inte samma behov som tidi-gare av den uppdelning som låg i att arbetsgivarengjorde avdrag under tre månader.Sammanfattningsvis vill jag svara på följande sätt.2001 års reform vad gäller sekretess och kredit-upplysning kommer att utvärderas. Om det visar sigatt reformen inte var tillräcklig kommer regeringenatt överväga åtgärder för att förhindra att kreditupp-lysningsföretagen i kreditupplysningar lämnar infor-mation om enstaka, mindre betalningsförsummelser.Anf. 43 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret.Jag vill teckna lite bakgrund. Det är alltflerunga människor som hamnar i kronofogdemyn-digheternas register. I är detså många som , och det är alldeles för många. Detstörsta problemet är kanske att det är i just dessaåldersgrupper som ökningen sker snabbast. Det fårman väl ta som en varningssignal.Vad är det då för skulder som ungdomarna har?Ja, jag tror att det är mobiltelefonräkningar som top-par skulderna. Men det handlar också om kostnaderför medicin, läkarvård och försäkringar. Även skatterär ganska väl representerade, alltså skulder till staten.Det finns även andra skulder till staten som ocksåligger ganska högt på den här skalan.Som många vet kan en betalningsförsummelsemånga gånger rendera i en personlig katastrof. Justför unga människor som befinner sig i ett sådantskede i livet att de vill skaffa lägenhet, köpa möbler,skaffa ett telefonabonnemang osv. kan detta faktisktfå väldigt allvarliga konsekvenser.När det gäller inbetalning av restskatt har ord-ningen tidigare varit att det har varit arbetsgivarensskyldighet att betala in restskatt för den anställde.Därmed har inte den typen av problem som vi har funnits tidigare, men vi har faktiskt tillskapat ettnytt problem.Finansministern säger i svaret att det handlar omså låga belopp, men det vet jag inte riktigt om jag kanhålla med om. Det får vi kontrollera. Men vi kan ändåvara överens om att det är ett problem som viinte har haft tidigare. Så är det onekligen.Sekretesslagstiftningen ändrades den 1 oktoberförra året. I beslutet ligger naturligtvis att vi ska följaupp vad lagstiftningen har givit vid handen. Vi vetredan nu att flera s.k. småskulder har rensats bort frånregistren hos kronofogdemyndigheterna. Men jagtycker nog personligen att man kunde ha gått ett litetsteg längre. Om det skulle dyka upp ytterligare enliten skuld , finns man ju åter-igen med i registren och är därmed också exponeradför kreditupplysningsföretagen.Svaret på min interpellation går i stort sett ut påatt vi ska följa utvecklingen efter förändringen i sek-retesslagstiftningen. Jag skulle sammanfattningsvisvilja säga att jag tycker att situationen är ganska all-varlig . Den tendens vi ser gör att vi kanske skullebehöva ta i lite mer kraftfullt än att bara hänvisa tillatt vi ska utvärdera en förändrad lagstiftning.Anf. 44 Finansminister ():Fru talman! Jag delar naturligtvis oro över att det är för många ungdomar somhamnar i kronofogdemyndigheternas register. Vi skanaturligtvis på alla sätt och vis försöka motverka ensådan utveckling.Den lagändring som gjordes är ett ledi detta. Utöver utvärderingen av vad som hänt efterlagändringen tycker jag att det är viktigt att vi ocksåfunderar på vad vi kan göra när det gäller informationoch utbildning. Här har naturligtvis skolan ett stortansvar att se till att skapa bra kunskaper hos våraungdomar om det ansvar för pengar, skatter och be-talningsskyldigheter som man har.För att ta exemplet med telefonräkningar, som harvarit en mycket omdiskuterad fråga och som säkerli-gen är en stor anledning till att många ungdomar harhamnat i kronofogdemyndigheternas register, är detnaturligtvis bra att det numera finns så många andratekniker, t.ex. kontantkort, som gör att man kan hållabättre kontroll på kostnadsutvecklingen. Jag vet ocksåatt många ungdomar i växande utsträckning har gåttöver till att använda sig av exempelvis kontantkort förmobiltelefoner. Därmed har en del av riskerna för attfå en växande andel ungdomar i kronofogdemyndig-heternas register undanröjts.Men det finns mycket mer att göra på det här om-rådet. Det är en svår avvägningsfråga. Det handlar omatt ta hänsyn till de risker som finns. Om samhälletinte reagerar kan ju skulderna dra i väg rätt fortoch många ungdomar kan hamna i en ännu svåraresituation. Därför måste samhället naturligtvis reagerapå ett sådant sätt att vi inte medverkar till att fler fårsvårigheter. Det kan ske inte minst via det som skolankan medverka till, men också genom en lagstiftningsom är utformad på ett sådant sätt att rätt signalskickas till våra ungdomar och andra som råkar ut förbetalningssvårigheter. Det är inte bara skolan som harett ansvar här, utan också banker och många andraaktörer på marknaden bör ta ett större ansvar för attförmedla information om rättigheter och skyldigheternär det gäller betalningsförelägganden.Anf. 45 ():Fru talman! Jag är säker på att både jag och BosseRingholm tycker att det här är ett stort problem somvi vill göra något åt. Det är bara det att jag kanske villskynda på det lite mer än kan vi läsa att i har kom-munen fått gå in och anvisa lägenheter till ungdomarsom på grund av betalningsanmärkningar inte kan fålägenheter på den öppna marknaden. Man anvisarlägenheter som man i annat fall använder för miss-brukare och andra. Det tycker jag är en tydlig indi-kator på vart vi är på väg. Jag tycker att det är oerhörtviktigt att vi ger ungdomar möjligheter till en bra starti livet, vid sidan av möjligheten att skaffa jobb osv.,på ett godtagbart sätt. Det här måste vi ta till oss. Jagär säker på att man även i andra kommuner har deproblem som man har i Östersund.Finansministern säger att samhället måste reagera- det håller jag verkligen med om - och att skolan skagöra sin insats. är det så att kronofogdemyndig-heterna bedriver utbildning och informationsverk-samhet i skolorna och gör det på ett väldigt brasätt. Problemet är, som jag ser det, att kronofogde-myndigheterna behöver mycket mer resurser till denhär verksamheten. Det är nog det som är ett av destora problemen. Jag tror nog att skolorna är villigaatt ställa upp här. Men, som sagt, ansvaret har vi frånpolitiskt håll i någon mening ändå lagt på kronofog-demyndigheterna.Anf. 46 ():Fru talman! Jag har valt att delta i den här inter-pellationsdebatten därför att jag är ansvarig för mittpartis konsumentpolitik, och jag har suttit med i ut-redningen Starka konsumenter i en gränslös värld.Innan jag börjar vill jag vädja till ministern att ut-nyttja sin rätt till repliker så att institutet interpella-tionsdebatt är värt namnet. Visa respekt, , kanske inte för oss personligen och kanske inteför vårt parti eller "gelikar" - ett ord som ministernanvände alldeles - men för oss som represen-tanter för högsta beslutande organ. Jag hop-pas verkligen att ministern tar de här debatterna påallvar.Jag tycker inte att interpellanten har fått ett brasvar. Det är mycket kort och ger inte svar på hennesfrågor.Jag har också förvånat mig över den nonchalanssom finansministern visar unga människor mitt i livetsom behöver skaffa en hel del för att få ett bra liv,vilket betyder att man sätter sig i skuld. Även omman betalar sin skuld, kan betalningsanmärkningenfinnas kvar i registret för en privatper-son och för ett företag. Denna anmärk-ning kan exempelvis leda till att man inte får lånapengar, inte kan skaffa lägenhet, arbete eller telefo-nabonnemang.Jag kan berätta om , , som är en symbolför alla de ungdomar som gått ut gymnasiet och är påväg in i livet på egen hand. Hon missade att betala enparkeringsavgift på och fick en kontrolluppgiftpå . , dröjsmålsränta ochannat kom skulden . Men eftersom kronofogdemyndighetens regis-ter är offentligt - man behöver inte vända sig tillkreditupplysningsföretag - ligger detta henne i fatet.Hon har inte fått någon bostad därför att hyresvärdentog reda på att hon hade en betalningsanmärkning ochpå så vis visat att hon inte hade någon god betal-ningsmoral. Hon har lärt sig en läxa, förhoppningsvis,men straffet är för hårt.Det måste finnas en möjlighet att ta bort uppgifter.Det här registret är ju till för människor och det måstefinnas en mänsklighet i detta.Det faktum att ungdomar missar betalningen tyderpå en sak, nämligen att de inte kan tillräckligt omprivatekonomi. Det behöver komma in i skolans un-dervisning. Av det som lades fram i den utredningsom det talades om förut var detta i stort sett det endasom jag var överens om med de andra partierna.Undersökningar visar att konsumentfrågor har enotydlig roll i skolan. Den gränsöverskridande karaktä-ren medför att området inte prioriteras. Studiernaavseende skuldsättning och skuldsanering visar att detfinns en omedvetenhet både i samhället och blandskuldsatta hushåll om betydelsen av hushållsplane-ring och budget. borde ha fått lära sig private-konomi i skolan, redan i grundskolan.I vuxenvärlden är det svårt. Jag förstår att ungdo-marna får en chock när de först får veckopeng, studi-emedel och studielån som är den summa som de harblivit lovade, men när de sedan får jobba själva är detnågon som tar en stor del av pengarna. Jag förstår attde har problem.Jag vet att det finns möjlighet att rätta till detta,och jag vill ge några tips till finansministern: ungainformation och utbildning! Öka konkurrensen så attpriserna på konsumentvaror sjunker! Sänk skatternaså att vanligt folk kan leva på sin inkomst!Anf. 47 Finansminister ():Fru talman! Det här är naturligtvis viktigt, och jagoch är överens om att vi ska stärkainsatserna i skolan för att ge ungdomarna bättre kun-skap om ekonomi. Det har skett ett sådant arbete viaskolverket och under senare tid.Jag vill särskilt framhålla att regeringen har ansla-git till olika ungdomsorganisatio-ner som är engagerade i detta arbete. Jag tror att detär bra att ungdomarnas egna organisationer medver-kar i detta. Det är oftast den bästa utformningen avinformationsverksamheten. Den delen är viktig - attungdomarna får en förbättrad information och utbild-ning om detta via skolan och kanske via ungdomsor-ganisationer.Marie säger att hon kanske vill gå ettsteg längre. Jag har sagt att man ska utvärdera denreform som gjordes och se om vi måsteta ytterligare steg. Det är en svår avväg-ningsfråga. Reformen innebar att vi gavett antal ungdomar och andra ett sekretesskydd. Detgör att de inte längre för enstaka förseelser behöverråka ut för att kreditupplysningsföretagen lämnarvidare uppgifter som leder till att de inte får t.ex. hyrabostad eller ta banklån. Men om vi går för långt iskyddet av de förseelser som görs finns det naturligt-vis en risk att banker och kreditinstitutioner blir änmer restriktiva i sin kreditgivning till vissa grupper,inte minst till ungdomar.Det gäller att göra en avvägning. Det gäller attsamhället reagerar i rimlig tid så att vi kan stävja enutveckling mot ökade förseelser. Detta ska ske ikombination med de informations- och utbildningsin-satser som jag nämnde tidigare. Men vi måste göradetta på ett sådant sätt att man inte ska råka illa ut omdet bara rör sig om enstaka förseelser. Om det där-emot handlar om upprepade förseelser måste sam-hället reagera, inte minst därför att de ungdomar somrimligen borde vara berättigade till att få lån, hyra enegen bostad osv. kan försättas i ett sämre läge ombanker och hyresvärdar blir mer restriktiva i sin håll-ning.Man måste göra denna svåra avväg-ning. Vi vill naturligtvis att det ska vara ett så litetantal personer som möjligt som råkar ut för betal-ningsanmärkningar och därmed hamnar i kronofog-demyndigheternas register - det gäller både ungdo-mar och andra. Det måste vara själva huvudmålet.Om man sedan har gjort sig skyldig till en förseelsevill vi helst att den ska vara av undantags- eller en-gångskaraktär. Därför måste man naturligtvis ha enrimlig form av reaktion från samhällets sida, så att detinte ska bli fler överträdelser och så att man inte för-svårar för ungdomar och andra att få exempelvis låneller egen bostad.Anf. 48 ():Fru talman! Naturligtvis är detta en fråga om av-vägning. Naturligtvis får man inte gå för långt och geefter för mycket. Jag förstår precis vad finansminis-tern talar om.Som det är kan två skulder på några hundrakronor som inte betalas inom loppet av ett par årfaktiskt få väldigt stora konsekvenser för den enskil-de, för ungdomar. Det gäller möjligheten att skaffalägenhet, ta lån osv. Det är ju kärnan.Sett i relation till mycket annat som händer i sam-hället tycker jag att man måste ta denna diskussionoch se om reglerna ändå inte, trots förändring, är förtuffa . Man kan se över beloppsgränsen ochtidsgränsen. Man finns faktiskt kvar i de här registrenett antal år.När det gäller skolan, information och utbildningtror jag personligen mest på det som kronofogde-myndigheterna kan förmedla. De har mycket kunskapoch mycket erfarenhet. Jag tror också att de kan talamycket rakt med ungdomarna. De kan deras språkoch vet exakt vad de pratar om. Kronofogdemyndig-heterna behöver resurser för detta. Jag hoppas att jagoch finansministern kan föra en fortsatt diskussionom detta i ett annat sammanhang.När det gäller skatteuppbörden skulle jag vilja haen diskussion om möjligheterna att så att säga återgåtill det gamla, dvs. att arbetsgivaren har ett störreansvar för att resterande skatter levereras in till skat-temyndigheten.Anf. 49 ():Fru talman! Det här blev tyvärr lite konstigt, menvi ska göra det bästa möjliga av situationen.I svaret säger finansministern att den börda somdet har inneburit för företagen att administrera rest-skatterna har varit icke oväsentlig. Det var ju tack-samt. Det är inte ofta företagen får sympati från fi-nansministern, men här har de fått det. Om hanteringav små belopp får sådana här effekter borde det välvara lättare för företagen att betala in dem än för enung människa som inte har förstått systemet . Omdet är små belopp är det lättare för ungdomarna attglömma dem.I svaret sägs också att man ska utvärdera årsreform. I de svar vi här i får på interpella-tioner heter det ofta att man tänker på, funderar på,börjar tänka på, har börjat eller håller på att utvärderanågot - och det innebär att man får ett nej i interpel-lationssvaret. Det här är ju en ganska ny reform, ochjag är orolig för att det dröjer länge innan den utvär-deras.Jag undrar om ministern har möjlighet att se tillatt saker som är rent felaktiga står kvar i registren, såatt ungdomarna får en chans att starta livet på ett brasätt.Anf. 50 Finansminister ():Fru talman! tar upp diskussionenom resurser för kronofogdemyndigheterna. Krono-fogdemyndigheterna är ju tillsammans med väldigt viktiga på det här området. Det ärde som ser till att vi får in inkomster för att täcka allade utgifter som vi i goda tider gladeligen diskuteraratt expandera.Vi har gett mer pengar till och kronofogdemyndigheterna. Införhöstens budgetbehandling är det självfallet en viktigfråga om det finns förutsättningar och resurser för attstärka och kronofogdemyndigheter-na. Vi vet att de resurser vi sätter in där också genere-rar mer skatteinkomster, något som ur den synvinkelnär väldigt positivt. Vi får väl återkomma till det införhöstens budgetbehandling.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2001/02:242 om hy-ressättningen i Akademiska HusAnf. 51 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig vil-ka åtgärder som jag tänker vidta för att universitetslo-kaler inom ett sammanhängande campusområde merkonsekvent ska klassas som ändamålsfastigheter, föratt för högskolornas räkning åstadkomma tydligareriktlinjer för klassificering av ändamålsfastigheter, föratt självkostnad ska gälla som utgångspunkt för hy-ressättning för Akademiska Hus AB:s ändamålsfas-tigheter och för att Akademiska Hus, i linje med re-formen , ska visa en större öppenhet motlandets högskolor och universitet vid förhandlingarom hyressättning.En genomgripande förändring av organisationenför förvaltning av statens fastigheter och lokaler ge-nomfördes . avveckla-des, och i stället bildades två aktiebolag, och , samt två nya myndig-heter, och . Parallellt med detta blev varje myndighetansvarig för sin egen lokalförsörjning. Byggnadssty-relsens monopol som lokalhållare för statsförvalt-ningen upphörde således därmed.Förändringen av organisationen hade två syften,nämligen att uppnå en effektivare lokalförsörjningoch en effektivare fastighets- och förmögenhetsför-valtning.Riksdag och regering har konstaterat att den ge-nomförda reformen var bra och nödvändig samt attprinciperna bakom den ska ligga fast.Gränsen mellan vad som är en s.k. ändamålsfas-tighet och en kommersiell fastighet är ofta mycketsvår att dra. Detta påpekar också regeringen i propo-sition 1997/98:137 Förvaltning av statens fastigheteroch statliga myndigheters lokalförsörjning m.m. Ipropositionen sägs bl.a.: "De fastigheter som utnyttjasi den statliga verksamheten är av många olika slag.Staten bedriver verksamhet i generella kontorslokalerpå orter med väl fungerande lokalmarknader däralternativen är många och uppenbara för såväl hy-resvärd som hyresgäst, dvs. kommersiella fastigheter.Annan statlig verksamhet bedrivs i specialanpassadelokaler, t.ex. speciallaboratorier inom ett universitetscampusområde och kriminalvårdsanstalter där alter-nativen för såväl hyresvärd som hyresgäst är begrän-sade, dvs. "har intehaft någon annan uppfattning är regeringen i dettaavseende.Av nämnda beskrivning framgår att byggnaderinom ett campusområde inte per definition kan ansesvara ändamålsfastigheter. Bedömningen om en fas-tighet är en ändamålsfastighet eller inte får göras ivarje enskilt fall. I de fall där vare sig hyresvärd ellerhyresgäst har några alternativ kan det vara affärsmäs-sigt att vid en nyinvestering avtala om att hyresgästenförbinder sig att betala helainvesteringen, dvs. Parterna kanenas om andra villkor för t.ex. hur verksamhetsriskenska fördelas mellan hyresvärd och hyresgäst. Led-ningen i Akademiska Hus ansvarar för attde finansiella riskerna hanteras på ett mer ändamåls-enligt sätt. Med anledning av en proposition uttaladeriksdagen att den delar regeringens upp-fattning att det inte är lämpligt att tvinga parterna enda hyressättningsmodell (prop. 1997/98:137,FiU25, rskr. I stället bör även hyreskontraktensutformning vara föremål för förhandlingar och ömse-sidiga överenskommelser mellan parterna.Riksdag och regering har vidare betonat att det ärviktigt med en öppen och aktiv dialog mellan fastig-hetsägare och hyresgäster i lokalfrågor. Det är särskiltangeläget beträffande ändamålslokaler. I det fallAkademiska agerar i konkurrens med andrafastighetsaktörer begränsas möjligheten till full insyni bolagets ekonomi.Finansdepartementet, i egenskap av ägare tillAkademiska , har vid de ordinarie bolags-stämmorna överlämnat utarbetaderiktlinjer och ägardirektiv till bolagets styrelse ochdess ledning med redogörelse för riktlin-jer.Jag anser - trots den positiva effekt som fastig-hetsreformen har medfört - att det finns behov av atttillsätta en utredning som ytterligare kan klargöra ochförtydliga framtida regler om bl.a. hyressättning avändamålsfastigheter inom kultur-, universitets- ochhögskoleområdet. Jag kommer att föreslåregeringen att tillsätta en sådan utredning.Anf. 52 ():Fru talman! Jag vill tacka finansministern för sva-ret, även om det var ett klent svar på mina frågor. Detkänns lite bakvänt att ha denna interpellationsdebatt , eftersom vi i går här i fattade ett beslutom just revisorers förslag om statensändamålsfastigheter. Gårdagens beslut innebär att detska tillsättas en utredning. Vi gav alltså ett tillkänna-givande till regeringen där vi vill att samtliga förslagska behandlas som revisorerna påtalat och som justgäller brister i regeringens hantering och styrning avberörda verk och myndigheter. Det var därför sköntatt läsa att även ministern tycker att en utredningbehövs. Jag hoppas därför att ministern skyndsamtkommer att tillsätta denna utredning och att dessledamöter blir parlamentariskt tillsatta.Mina frågor rör sig om det stora problemet i dagnär det gäller universitetslokaler som hyrs av Akade-miska Hus. Frågan är om det ska vara kostnadsbase-rade hyror eller marknadsliknande och vilka fastig-heter som ska klassas som ändamålsfastigheter.Eftersom jag är göteborgare tar jag exemplet medChalmers. Där har man ett stort sammanhängandecampusområde, vilket är en av framgångarna medjust . Där finns närhet mellan grundutbild-ningen, forskarna och utvecklingslaboratoriet. Ettcampusområde kan man inte flytta som vilket indust-riföretag som helst. Byggnader har byggts till och dethar byggts nytt för att byggnaderna ska kompletteravarandra, och varje litet område har utnyttjats, allt föratt man ska kunna erbjuda ett maximalt utnyttjatutbildningsområde och för att man ska kunna bedrivaforskning effektivt. Är det några lokaler som ärbyggda för sitt ändamål är det just universitetslokalerpå ett tekniskt område.Nu senast är det mikrolaboratatoriet MC 2 som ärbyggt och som är ett av mest högteknologis-ka byggnader. Det är därför märkligt att tala ommarknadsliknande hyror för dessa specialdesignadebyggnader. Vem skulle vilja hyra MC 2 ellerkoppartältet på ?Jag ska sedan gå vidare med hyressättningen.Riksdagens revisorer skriver att självkostnad skagälla när det finns begränsade alternativ. Vad är al-ternativen för , finansministern? Är det attbygga nytt? Och vad händer i så fall med Akademis-ka Hus ägardirektiv, där det står att man ska varalångsiktig i sitt ägande? Och vad händer med stadenom den töms på sina studenter? Vilken marknad finnsdet då för Akademiska Hus?I dag får från statenför drift och underhåll. Av dessa går 235 miljonerkronor tillbaka till staten. Det är alltså 28 %.I tidningen kunde vi dennavecka läsa att säger upp 23 personer. Detinnebär att medan det helstatligt ägda bolaget går meden vinst på ca säger våra forsk-ningsanstalter upp människor. Det kan inte vara rim-ligt.Min fråga till ministern kvarstår: Kan ministerntänka sig att klassa universitetslokaler inom ett sam-manhängande campusområde, som ochKTH, som ändamålsfastigheter, och i så fall omsjälvkostnad ska gälla för dessa fastigheter, eftersomdet inte finns något alternativ, just för att medlen frånstaten ska kunna användas till att framför allt bedrivautbildningsverksamhet?Anf. 53 Finansminister ():Fru talman! ska naturligtvis inte dis-kutera enskilda hyressättningsfall.