prot · GP09106 · 2002-05-15 00:00:00 — Mendet är klart att det kräver viss ordning, och ansvarigautgivares och chefredaktörers sak är att hålla just denordningen.Skulle man gå på det system som partikollega i utredningen före-slog, en stencilregel, alltså en lägre tröskel, ett enkla-re förfaringssätt, för att få någon typ av skydd så harman inte samma skydd av tryckfrihetsförordningen.Man har en mycket svagare grund för tryckfrihetensutvidgning. Jag förstår inte riktigt varför vi skulleförsvaga tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihe-tens grunder när vi nu har möjlighet att låta fler fåskyddet av TF.Ny opinionsbildning via nätet sker ju . Nuvälkomnar vi dem som sysslar med detta att sökautgivningsbevis. Många kommer att göra det, enskil-da såväl som organisationsanslutna tidningar. Jag harpolitisk erfarenhet då väldigt mångaaktiva grupperingar skapade egna tidningar med småenkla medel. De gjorde det därför att de ville få framsin åsikt.Många sökte utgivningsbevis också. Ett av demest kända exemplen på överlevande från den tidenär Folket i Bild/Kulturfront som sökte utgivningsbe-vis och fick det, uppbackad av en mängd enskildaaktiva utan mycket pengar.Anf. 25 () re-plik:Fru talman! Får jag tolka så atthan menar att tröskeln när det gäller att få skriva påchattsidor på Internet ska vara högre än den somgäller för tryckta medier där stencilregeln kan tilläm-pas enligt tryckfrihetsförordningen. Jag fick det in-trycket.Det är väldigt enkelt att också sprida stora mäng-der stenciler , kanske i något mindre geografiskaområden än när man skickar meddelanden på Inter-net. Men jag vill gärna höra om att stencilregeln enligt tryckfrihetsförordningenkanske rentav ska avskaffas helt och hållet och bara ska ha ett system med utgivningsbevis i defallen också.Anf. 26 () replik:Fru talman! Nej, jag tycker inte att vi ska avskaffastencilregeln. Stencilregeln är till för dem som villsprida just stenciler, även om stencilerna inte är såmånga som de var när vi var aktiva i FNL-rörelsen och verkligen drog sådana där blåkopior. Detfinns fotostatkopior och olika affischer som mansätter upp. Det är dem det är till för att reglera. Lågtröskelnivå för ansökningsförfarandet, någon typ avansvarighet, ja, men inte samma nivå som för tidning,tidskrift eller nättidning.Får jag fråga så här i stället, ef-tersom hon gör det till ett stort nummer .Anf. 27 TALMANNEN:Får jag uppmärksamma på attHelena inte har någon mer replik.Anf. 28 () replik:Förlåt, fru talman! Jag ska absolut inte ställa denfrågan. Jag ska i stället konstatera att jag inte tror attSveriges seriösa tidskrifter och tidningar, inte medie-företag heller, skulle önska en reformering av utgiv-ningsbevisregeln till att bli något så simpelt somstencilregeln. Jag tror att de journalister, redaktörer,boktryckare och alla de förläggare som deltar i opini-onsbildningen tycker att det är ett väldigt bra systemvi har, även om det är svårt att sköta. Jag tror att viska värna det. möjliggör vi för många opinions-bildare att söka utgivningsbevis enligt den regel somär väl känd och väl förankrad i svensk tryckfrihets-förordning.Anf. 29 () replik:Fru talman! Vi är alla i utskottet överens om vik-ten av det öppna samtalet. Vi har en stark majoritetsom är för det frivilliga grundlagsskyddet enligt data-basregeln. Men jag talade i mitt inledningsanförandeom den vånda som vi moderater ändå känner i det härsammanhanget. När det gäller de här frågorna är deten avvägning som man måste göra mellan vikten avoffentlighetsprincipen, tryckfrihetsförordningen,yttrandefriheten och meddelarfriheten. Samtidigtlägger vi lika stark vikt vid den personliga integrite-ten.Jag sade till slut att vi kunde ställa oss bakom ut-skottets majoritet. Men det gör vi med hjälp av detlöfte som vi har fått från regeringen att man ska till-sätta en utredning som tar upp och behandlar fråganom integritet i ett brett perspektiv. Den här utredning-en har regeringen lovat i jag vågar nog säga fem , men har löftet blivit mer sub-stansrikt och man sade , vill jag minnas attdet var, att man avser att tillsätta den här utredningenunder våren.Nu är det praktiskt taget sommar och vi har intesett några direktiv när det gäller den här utredningen,och vi har ännu mindre sett någon form av tillsättningav denna utredning. Jag tycker att detta nästan är ettbedrägligt förfarande. Hade jag vetat detta hade jagskrivit en reservation i stället för ett särskilt yttrandeoch varit betydligt tydligare på den här punkten.Den tekniska utvecklingen skenar på det här om-rådet. Därför måste vi belysa frågan på ett tydligt sätti en bred utredning. När kommer den, ?Anf. 30 () replik:Fru talman! Tänk om jag kunde svara exakt närden utredningen, den länge och hett efterlängtadeutredning som många har talat om, tillsätts. Däremot vet jag att vårt utskott vid flera tillfäl-len har instämt i krav. Jag ska läsa högtur betänkandetexten på s. 32: "Utskottet anser därföratt regeringen ytterligare bör analysera eller låta ana-lysera huruvida det frivilliga grundlagsskyddet kankomma i konflikt med bestämmelserna med syfte attskydda den personliga integriteten. Skulle en sådananalys visa att det behövs ändrad lagstiftning börregeringen återkomma med förslag till sådan. Dettabör som sin mening ge regeringen till kän-na. "Detta är ett tillkännagivande än en gång i sammafråga. Vi är helt överens. Det finns ingen erinran mottanken. Jag vet faktiskt inte varför utredningen intehar kommit till stånd. Det kan vara klokt att avvaktanågot, eftersom det finns två tillkännagivanden tillom detta som handlar om att följa det nya regelverketpå vägen och om att se över den gamla brottskatalo-gen och rensa ut gamla brott. Låt oss försöka se till attdet blir ungefär likartad gruppering som gör detta. Jagär dessutom ganska är ganska säker på att vi kommeratt kunna få i gång en sådan utredning med mycketexpertmedverkan som kan leda till rimliga slutsatserinnan nästa val.Anf. 31 () replik:Fru talman! Här rör det sig om två olika frågor.Kenth läste på ett ställe i vårt betänkande.Det finns ett annat ställe där det står om vikten av atttillsätta den här utredningen som är av bredare ka-raktär än det som läste upp här nu.Där står det att regeringen avser att tillsätta utred-ningen under våren.Jag vill peka på en fråga som är väldigt viktig idet här sammanhanget, och det är att ju längre ut-vecklingen går åt ett håll när det gäller vikten avoffentlighetsprincipen och den breda debatten i olikamedier, desto större är risken att man snöper debattengenom att höja sekretessen. Jag tycker att det här ären så viktig fråga att man bör ta i den så snart sommöjligt eftersom den tekniska utvecklingen går såsnabbt. Vi kan lära oss nya uttryck i vårt betänkande.Det talas om print-on-demand och push-teknik. Dethänder saker och ting dagligdags på detta område. Jagvill inte se en snöpt debatt på grund av ökad sekretesssom vi får på ett omedvetet sätt. Ska vi ha det ska viha det på ett medvetet sätt, och då behövs den härutredningen.Anf. 32 () replik:Fru talman! För upplysnings skull vill jag gekammaren besked om att och jag sitter ien utredning tillsammans som heter just Offentlig-hets- och sekretesskommittén, där avvägningar mel-lan offentlighetsprincipen å ena sidan, som vi heligthyllar, och de nödvändiga regler som behövs å denandra ska göras. Vi har jobbat , och vikommer att fortsätta ytterligare ett och ett halvt år.Egentligen är det talar om delvis berört iden utredning som vi håller på med. Delvis är detkommenterat, inte på två ställen, , utan påtre ställen i betänkandet. Vi är helt överens i sak, helautskottet, ingen erinran där mot att en sådan utred-ning, med det syfte som proklamera-de, ska tillsättas. Vi har vädjat till regeringen omdetta, vi har tillkännagivit det , och på treställen gör vi det nu därför att vi anser det vara nöd-vändigt att än en gång och på djupet på igenom grän-serna för offentlighetsprincipen, sekretessreglernaoch den personliga integriteten för att nu inte för-glömma personuppgiftslagen. När det sker kan jaginte svara på, men jag kan göra allt jag kan för attargumentera för min sak och försöka övertyga rege-ringen om att den utredningen ska tillsättas.Anf. 33 ():Fru talman! Allra först en ytterst kort replik tillÅsa angående målet mot . Jag hade anledning att följa den rättegångeneftersom jag var juryman i rättegången. Jag ska integå närmare in på det utan bara konstatera att ÅsaTorstenssons beskrivning av domens innehåll och isynnerhet de slutsatser som man kan dra av den ärfullständigt felaktiga, men det kanske vi kan åter-komma till.Till grund för propositionen, som i sin tur föranle-der detta betänkande, ligger en drygt 600 sidor tjockutredning som jag hade nöjet att vara med om att tafram - Yttrandefrihetsgrundlagen och Internet. Manlärde sig mycket i det arbetet, men det var framför allttvå insikter som infann sig hos mig:dels att yttrande- och tryckfrihetslagstiftningen ärbåde juridiskt och politiskt komplicerad, för att nuuttrycka det lite försiktigt, och att den i viss utsträck-ning måste vara komplicerad, ,dels att alla förhoppningar om att åstadkomma enenkel och teknikoberoende yttrande- och tryckfrihetgrusas så fort man övergår från de allmänt hållnafraserna till konkret lagtext.Jag tror att det kan vara dags att sluta att tala omen teknikoberoende lagstiftning som mål och i ställetinse att det är en teknikberoende eller snarare tekni-kanpassad yttrande- och tryckfrihet som vi måste ha.Vad som här föreslås är nämligen inte mer teknikobe-roende lagstiftning utan en lagstiftning som är bättreanpassad till de förändrade tekniska förutsättningarnaför kommunikation och medier, som viundviker att i hastigheten tappa något väsentligt i dengamla lagstiftningen på vägen. Den är ett led i enständigt fortgående anpassning av yttrande- ochtryckfrihetslagstiftningen till nya förhållanden, enförändring i form som syftar till ett bevarande av dessinnehåll och syfte.Tiden tillåter tyvärr inte några mer ingående reso-nemang. Jag ska kort beröra två problemområden,dels frågan om grundlagsskydd för s.k. print-on-demand-teknik, eller beställtryck, dels frågan omutvidgning av tryckfrihetsförordningens brottskata-log.Först om print-on-demand, alltså möjligheten attframställa böcker, skrifter eller för den delen cd-skivor, i enstaka exemplar på beställning från kunden.Print-on-demand faller utanför tryckfrihetsför-ordningens skydd. Det beror på att den teknik somanvänds, i princip en databas ansluten till en avance-rad kopiator, förutsätter mångfaldigande för att kunnaskyddas på samma sätt som traditionellt tryck. Ensta-ka exemplar, framställda vid olika tillfällen somdessutom kan vara olika, hamnar utanför dagenstryckfrihetsskydd.Hur kan man då åstadkomma ett sådant skydd?Det logiska svaret är det som såväl utredningen somregeringen och utskottet stannat för - att man germöjlighet till grundlagsskydd för databaser i allmän-het, t.ex. webbsidor, och att man utformar dennamöjlighet så att den även omfattar indirekt spridninggenom framställning av "en teknisk upptagning, enskrift eller en bild", som det heter i lagförslaget.Detta skydd uppkommer på två sätt. Antingen ge-nom att framställningen görs av t.ex. en tidningsre-daktion, ett förlag eller ett tryckeri - då gäller grund-lagsskyddet automatiskt - eller genom att någon harfått ett utgivningsbevis för databasen i fråga. Bådadess fall följer av den allmänna utvidgningen av möj-ligheten till grundlagsskydd som är föreslagen i be-tänkandet.Alltså: Det tryckfrihetsrättsliga ansvaret för inne-hållet i en traditionellt tryckt bok ligger på författare;det tryckfrihetsrättsliga ansvaret för innehållet i endatabas kan enligt förslagen ligga på databasens utgi-vare.I fallet print-on-demand kombineras dessa tvåpubliceringsformer. Om en bok först framställs påtraditionellt sätt och sedan, när den första upplagan ärslutsåld, tillhandahålls i enstaka exemplar via print-on-demand är författaren ansvarig för innehållet i denursprungliga upplagan och förläggaren för innehållet iprint-on-demand-exemplaren. Detta kan i och för siguppfattas som olyckligt. Ett annat problem skullekunna uppkomma om print-on-demand-teknikenanvänds för att mångfaldiga en upplaga för traditio-nell försäljning. Det skulle kunna medföra oklarhetom vem som är ansvarig.Bl.a. har påpekat detta, ochman har framfört farhågan att ansvaret för och infly-tandet över även den ursprungliga tryckta upplaganflyttas från författaren till förläggaren. Jag vill under-stryka att utskottet har tagit dessa synpunkter påmycket stort allvar. Vi har analyserat möjligheternatill en annan lösning, och såvitt vi har kunnat se finnsdet två alternativ.Det första är att helt enkelt inte genomföra någonförändring och att alltså låta enstaka exemplar fram-ställda med print-on-demand-teknik stå utanförgrundlagsskyddet även i fortsättningen. Det menar vivore olyckligt.Det andra alternativet vore att utforma en lag medmönster från den s.k. stencilregeln i 1 kap. 5 § tryck-frihetsförordningen, där även stencilerade skrifter kanges grundlagsskydd om man förser dem med beteck-ning som visar att texten är mångfaldigad, uppgifterom vem som har gjort det, ort och år.Om kravet på mångfaldigande kvarstår i en sådanlag missar man print-on-demand-teknikens enstakaexemplar. Om mångfaldigandekravet tas bort så attdet t.ex. räcker med att ange en utgivare finns det enmängd andra svårigheter förknippade med en sådanlösning. Utredningen har utförligt visat dessa svårig-heter.Utskottets slutsats blir att grundlagsskydd förprint-on-demand-tekniken bör införas på det sättregeringen föreslår. Men vi säger också följande:"Utskottet anser att det finns anledning att rege-ringen, med utgångspunkt i hur den nya tekniken kankomma att användas , förutsättningslöstgör eller låter göra en översyn av gällande och före-slagna bestämmelser i tryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen i syfte att analysera om dekan komma att tillämpas på ny användning av tekni-ken eller om det behövs ändringar. Om en sådananalys skulle visa att det behövs ändrad lagstiftningbör regeringen återkomma med förslag till sådan.Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. "Detta tillkännagivande är åtminstone delvis ett di-rekt resultat av de synpunkter som framförts av och andra engagerade och kunnigaförsvarare av tryckfriheten. Även om vi i utskottetinte alltid låter oss övertygas i varje detalj står vi ändåpå samma sida av den tryckfrihetsrättsliga barrikaden.Så går jag slutligen över till frågan om den s.k.brottskatalogen.I utredningen ägnade vi, som re-dan har sagt, denna fråga en ytterst ingående behand-ling. Vi gick systematiskt igenom samtliga brott ibrottsbalken som eventuellt skulle kunna begås ge-nom tryckt skrift eller motsvarande, därefter vilka avdessa som skulle kunna tas in i brottskatalogen ochslutligen vilka skäl som kunde anföras för och emotatt faktiskt ta in dem i brottskatalogen. Utredningensmajoritet stannade för att då inte föreslå en utvidg-ning av brottskatalogen. Regeringen och utskottet hardock kommit till en annan slutsats och föreslår nu attde s.k. hotbrotten tas in.Vad det handlar om är, lite förenklat, följande.Det är enligt TF tryckfrihetsbrott att genom trycktskrift hota och uttrycka missaktning mot grupper somjudar, muslimer eller invandrare - och i fortsättningenhomosexuella. Det är hets mot folkgrupp. Däremot ärhot mot enskild person genom tryckt skrift inte straff-bart eftersom hotbrotten inte är upptagna i brottska-talogen. Om jag hotar någon till livet muntligen eller iett privat brev kan jag dömas för olaga hot, men omjag framför exakt samma hot i en tryckfrihetsskyddadskrift går jag fri.Detta kan tyckas orimligt, och det är, menar jag,orimligt. Men det räcker i och för sig inte för att infö-ra hotbrotten i TF. Varje utvidgning av brottskatalo-gen är en potentiell inskränkning av yttrandefriheten,och varje sådan inskränkning måste dels vara motive-rad av ett verkligt behov, dels kunna antas vara ef-fektiv och dels inte ha oacceptabla bieffekter.Jag menar, trots att jag i utredningen med visstvekan stödde majoriteten i att inte föreslå utvidgning,att regeringen i propositionen har visat att alla dessatre kriterier är uppfyllda. Det finns ett behov, lagstift-ningen kan antas vara verkningsfull och den har ingaoacceptabla bieffekter i form av oönskad inskränk-ning av tryckfriheten.Ändringen innebär en justering av yttrandefrihe-tens materiella gränser. Vi kan göra det därför attinskränkningen inte innebär något hot mot yttrande-frihetens allmänna syfte, säkerställandet av ett frittmeningsutbyte och en allsidig upplysning - som detheter. Om vi ska kunna upprätthålla ett långtgåendeskydd för yttrandefriheten - att göra det är oerhörtviktigt - måste avgränsningarna mot det som uppfat-tas som uppenbart missbruk av yttrandefriheten, dvs.det som till sin form är yttranden men som till sittinnehåll och funktion är brottsliga handlingar, varatydliga och skarpa.Här kanske man också ska peka på att den före-slagna möjligheten till grundlagsskydd på Internet -en utvidgning av yttrandefrihetsskyddets formellagränser - ytterligare talar för en justering av brott-skatalogen.Utvidgningen är noga genomtänkt och motiverad.Vad jag däremot inte är lika nöjd med är att regering-en har ignorerat utredningens påpekande att den intehar haft möjlighet att på samma noggranna sätt somman har granskat eventuella nya brott i brottskatalo-gen kunnat granska de brott som redan finns där.Många av de brott som räknas upp under 17 olikapunkter har åtskilliga år på nacken, och det är inte allssäkert att alla bör stå kvar. har därför imotion K51 hemställt om en sådan översyn. Ett en-hälligt konstitutionsutskott instämmer i detta ochsäger att det finns "anledning att kontinuerligt utvär-dera och ompröva tryckfrihetsförordningens brott-skatalog. - - - Därmed tillstyrker utskottet motionK51. "Fru talman! Jag yrkar alltså bifall till utskottetsförslag i dess helhet och avslag på samtliga reserva-tioner.Anf. 34 ():Fru talman! Det var utomordentligt klargörandeatt använde nästan halva sin talartidatt reda ut begreppen omkring print-on-demand. Det ser ut som om det var en arbetsfördel-ning oss emellan. Det var utomordentligt bra fördebatten och för protokollet. Vi har varit uppvaktadefrån boktryckare och författare i ärendet.Det var också bra att redogjorde för de vån-dor som låg bakom våra överväganden i brottskatalo-gens utvidgning, där både och jag hamnade påsamma sida i utredningen och har ändrat stånd-punkt - efter moget övervägande och viss tvekan.Därför behövs det en ny beredning och en ny utred-ning som tittar över de gamla hotbrotten.Fru talman! inledde med att sägaatt han skulle ha kunnat kommentera en del av Af-tonbladetmålet, . Jag skulleönska att gjorde det i kammaren. Dethar hög aktualitet. har följt frågan på ett heltannat sätt än flera av oss andra parlamentariker.Anf. 35 TALMANNEN:Innan jag ger ordet vill jag erinraom att vi här i kammaren inte debatterar myndighe-ters eller domstolars utslag i enskilda ärenden. Jagförutser principiella påpekanden från . 36 ():Fru talman! Självfallet.Den nuvarande lagstiftningen ger en möjlighet förtidningar, t.ex. , som har den här formenav chat på sin hemsida att välja att utse en ansvarigutgivare för verksamheten. Det innebär att den ansva-rige utgivaren tar just ansvaret för vad som förekom-mer på sidan. Det följer naturligt att man får ta an-svar. Vid ett eventuellt åtal mot något yttrande på ensådan chatsida är det den ansvarige utgivaren somstår till svars. Det skedde i fallet med Aftonbladet.Det är inget tvång att ha det så. Många andra tid-ningar - vilket har påpekat - har inte dennaform av ansvarig utgivare utan har en fri chatdebatt.Då är det - som är ute efter - detindividuella ansvaret som gäller. Då är det den en-skilde deltagaren i debatten som är ansvarig för ytt-randena.Det finns möjlighet att på det sättetvälja modell, men det går inte att ha båda sakerna,dvs. en ansvarig utgivare och sedan inte ta ansvaretför vad som förekommer på hemsidan.Anf. 37 ():Fru talman! Jag noterar naturligtvis talmannenspåpekande att inte kommentera enskilda ärenden. Jagtar det naturligtvis ad notam.Men jag vill säga att det är fråga om två s.k. Af-tonbladetmål som har legat bakom de senaste tvåårens debatt i de frågor vi nu debatterar. Först var dethotbilden mot två kända svenskar, bl.a. en polischef.Nazistiska grupperingar ansågs ha utgjort ett hot motde enskilda. Det här ligger bakom utredningsdirekti-vet i den här särskilda utredning som vi harrefererat till, nämligen utvidgandet av brottskatalo-gen. Sedan är det nu Aftonbladetmålet.Det är inte enskilda mål för oss som sysslar meddessa frågor, utan det gäller vägledande principer föryttrande- och tryckfriheten i den nya tiden och förvilka gränser vi ska ha.Det var därför jag ansåg att det var viktigt attMats , som har ett mycket stort kunnandepå detta område, redogjorde för sin principiellaståndpunkt. Jag begär inte fler klargöranden på denpunkten. Vill kommentera det ytterligarefår han naturligtvis göra det. Tack, fru talman, för attmöjligheten gavs.Anf. 38 ():Fru talman! Jag har inget ytterligare att tilläggavad det gäller det s.k. . Vadgäller det andra målet kan jag säga följande. Det harhelt riktigt påpekats att man med den lagstiftning somvi nu föreslår ändå inte skulle komma åt just det somdet gällde i Aftonbladetmålet. Det har att göra medhur åtalet såg ut.Anledningen till att den domen är viktig är att denklargjorde att olaga hot i en tryckt skrift faller inomtryckfrihetsförordningens område. Därmed var dethelt klart att problemet fanns. Därför var den domenviktig som utgångspunkt både för utredningen och förpropositionen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )6 § Hets mot folkgrupp, m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2001/02:KU23Hets mot folkgrupp, m.m. (prop. 2001/02:59).Anf. 39 ():Fru talman! kommer att föreslå att viavvisar regeringens förslag i den del som gäller ut-vidgning av begreppet hets mot folkgrupp.Varje människa - varje individ - är för migokränkbar och har rätt att forma sitt liv och sina möj-ligheter efter sina egenskaper och drömmar. Varjemänniska har också rätt att uttrycka sina åsikter ochföra ut sitt budskap så länge det inte uppenbart krän-ker en annan individ. Det, fru talman, är grunden imin och syn på varje individs unika livoch unika rätt till sitt liv.Olika människor kan ha olika förutsättningar, oli-ka åsikter och olika läggningar. Men det är just denmångfalden, och det är just det att alla människor harmöjlighet att forma sitt liv, som ger ett dynamiskt ochframåtsyftande samhälle. Det är den mångfald ochden öppenhet vi alla vill se.Varje individ har naturligtvis ett ansvarför sina medmänniskor. Man har ett ansvar för attställa upp och acceptera att andra inte tycker precissom man själv gör i alla frågor. Det är det som ärpriset för ett öppet samhälle och en yttrandefrihetvärd namnet.Dagens debatt kommer säkert mycket att handlaom frågan om hets mot homosexuella som folkgrupp,eller som det nu står: hets med anspelning på sexuellläggning. Det finns några andra frågor i betänkandetsom jag först kort tänkte ta upp.Betänkandet grundar sig på en proposition sombygger på en utredning från en kommitté som jagsjälv ingick i. Kommitténs majoritet föreslog att manskulle införa brottsrubriken grovt förargelseväckandebeteende - detta för att få fler nivåer när det gällerbrottsrubriceringen hets mot folkgrupp.Jag reserverade mig mot detta i utredningen. Or-saken var att brottet grovt förargelseväckande beteen-de skulle förknippas med brott mot mänskligheten.Jag konstaterade att brott mot mänskligheten avmånga förknippas med olika symboler - kanske na-zistiska eller rasistiska. Det kan vara röda fanor,hammare och skära, olika länders flaggor och böckerav alla de slag. Det skulle i så fall kunna bli straffbartatt demonstrera för många grupper och partier i Sve-rige.Man ska inte kriminalisera åsikter.