prot · GP09110 · 2002-05-22 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:110Onsdagen den 22 majKl. 09.00 - 17.21Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 16 maj.2 § Anmälan om val av ordförande i trafikut-skottetTalmannen anmälde att () valts tillordförande i trafikutskottet fr.o.m. den 1 juni.3 § Anmälan om uteblivet svar på interpella-tionTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 2001/02:491Till riksdagenInterpellation 2001/02:491 av () om transportörsansvaretInterpellationen kommer inte att besvaras.Skälet till detta är att det inte finns fler tillfällen iriksdagen för interpellationer som statsrådet kan deltai.Stockholm den 17 maj 2002UtrikesdepartementetJan O KarlssonEnligt uppdragMikael WesterlindTf. expeditionschef4 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionen,m.m.Talmannen anmälde att följande faktapromemori-or om förslag från Europeiska kommissionen inkom-mit och överlämnats till utskott:2001/02:FPM89 Kommissionens meddelande - Motett integrerat europeiskt järnvägsområdeKOM(2002)18 till trafikutskottet2001/02:FPM90 Ökat marknadstillträde för gods-transporter på järnväg KOM(2002)25 till trafikut-skottet5 § Anmälan om uppteckningar vid sammanträdenTalmannen anmälde att uppteckningar från sammanträden onsdagen den 24 och freda-gen inkommit.6 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återFörsvarsutskottets betänkanden /02:FöU10 ochFöU12Socialutskottets betänkande 2001/02:SoU21Kulturutskottets betänkanden /02:KrU19 ochKrU227 § Beslut om ärende som slutdebatterats den17 majMJU15 Jordbruk, m.m.Punkt 6 (Den gemensamma jordbrukspolitikens in-riktning)1. utskottet2. 3 (m)3. res. 4 (v)4. res. 5 (kd)5. res. 6 (c)6. res. 7 (fp)Förberedande votering 1:19 för res. 615 för res. 7271 avstod44 frånvarandeKammaren biträdde res. 6.Förberedande votering 2:40 för res. 517 för res. 6248 avstod44 frånvarandeKammaren biträdde res. 5.Förberedande votering 3:51 för res. 439 för res. 5215 avstod44 frånvarandeKammaren biträdde res. 4.Förberedande votering 4:64 för res. 351 för res. 4189 avstod45 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Huvudvotering:119 för utskottet66 för res. 3120 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 2 vFör res. 3: 64 m, 1 fp, 1 -Avstod: 34 v, 39 kd, 17 c, 16 mp, 14 fpFrånvarande: 14 s, 17 m, 7 v, 3 kd, 1 c, 1 fp, 1 -Punkt 8 (Den gemensamma jordbrukspolitiken ochden nationella nivån)1. utskottet2. 10 (mp)Votering:281 för utskottet16 för res. 108 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 64 m, 28 v, 39 kd, 17 c, 15 fp,1 -För res. 10: 16 mpAvstod: 8 vFrånvarande: 14 s, 17 m, 7 v, 3 kd, 1 c, 1 fp, 1 -Punkt 9 (Miljöfrågor m.m.)1. utskottet2. 12 (fp)Votering:240 för utskottet15 för res. 1250 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 64 m, 2 v, 38 kd, 17 c, 1 mp, 1 -För res. 12: 15 fpAvstod: 34 v, 1 kd, 15 mpFrånvarande: 14 s, 17 m, 7 v, 3 kd, 1 c, 1 fp, 1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.8 § Godkännande av rambeslut om en europe-isk arresteringsorderFöredrogsjustitieutskottets betänkande 2001/02:JuU29Godkännande av rambeslut om en europeisk arreste-ringsorder (prop. 2001/02:118).Anf. 1 ():Fru talman! ska vi debattera godkännandeav rambeslutet om en europeisk arresteringsorder.Det är en oerhört viktig fråga som vi ska ta ställningtill här i riksdagen.Jag vill börja med att yrka bifall till reservationenoch avslag på propositionen.Fru talman! Jag vill gå in lite grann på bakgrun-den och hur det här förslaget togs fram. Det här är ettrambeslut som har framförhandlats inom EU. Dettogs fram i en väldig hast i den situation som uppstodefter . Det är en fråga som det harförhandlats om länge inom EU, men man har intelyckats komma fram till någon som helst politiskenighet. Detta är ett oerhört stort steg att ta.Att godkänna rambeslutet om en europeisk arres-teringsorder innebär att man har en fullständig tilltrotill alla rättssystem inom EU. Då kan man fråga sigom det är rimligt att ha en fullständig tilltro till allarättssystem inom EU. Enligt är det intedet.Fru talman! Det finns de som hävdar att detta ärett ganska enkelt steg att ta. Det enda man gör är underlättar utlämnandet mellan staterna inomEU. Man förenklar handläggningen. Det innebär attfolk inte behöver sitta häktade eller anhållna så längei medan man går igenom de formella proce-durerna, vilket sker när man vill ha någon ut-lämnad.Men så enkelt är det inte. Jag vill verkligen po-ängtera att är för att man ska kunnautlämna mellan staterna för brott som har begåtts. Detlåter ibland i debatten som om vi inte är det. För inteså länge sedan fattade vi beslut här i riksdagom att vi även ska kunna utlämna svenska medborga-re för brott som de har begått i andra länder. Detbeslutet stödde Vänsterpartiet.Fru talman! Det här handlar inte om att vi anseratt folk ska kunna begå brott och inte ställas till svarsför dem. Den här möjligheten finns . Dethandlar om att man ska ta ytterligare ett steg där manska ha en fullständig tilltro till rättssystemen i deövriga EU-länderna.Det är viktigt att man tittar på vad som händer iEuropa . Vad händer inom rättsväsendet? Ska viha fullständig tilltro? Nej, efter harvi sett tydliga tecken på att rättssäkerheten och re-spekten för mänskliga rättigheter sätts på undantag iflera av länderna. I har man nu beslutat att delagar som man har mot maffian, och det är en serielagar som har karaktär av undantagslagar, även skagälla terroristbrott. Det är ett av de brott som rambe-slutet om terrorism ska gälla.I fattade man med stor majoritetbeslut om en lagstiftning som innebär att misstänktaterrorister, flyktingar som kommer som kan misstän-kas ha samröre med terrorister, kan hållas häktadeutan tidsbegränsning och utan att få en domstolspröv-ning. Här har t.o.m. sagt att man intekommer att följa konvention ommänskliga rättigheter.I väntar man en ny lagstiftning år 2003.Till dess har man begränsat organisationsfriheten förislamistiska grupper.Efter terrorattacken har vi sett förändringar i lag-stiftningen i land efter land där rättssäkerheten sättsur spel. Är det då rimligt att i ett sådant läge fattabeslut om ha en gemensam arresteringsorder inomEU där inte kommer att ha rätt att pröva enutlämning? Det är underlaget från den stat som begäratt få arresteringsordern genomförd som ska gälla,och ska inte pröva frågan.För är det självklart att säga nej iett sådant här läge. Dessutom anser vi att det härförslaget borde ha analyserats och granskats tillsam-mans med ett förslag som vi ska fatta beslut om nästavecka, nämligen rambeslutet om terrorism. Där finnsdet oerhört många brister i själva rambeslutet, defini-tionen av vad terrorism är, vilka grupper det kommeratt omfatta och vilka brott det ska gälla. Men dendiskussionen får vi ta . Vi i Vänsterpartietanser att det borde ha varit fullständigt självklart attanalysera de här två förslagen tillsammans innan mangår vidare.Fru talman! Jag vill ta upp sättet som förslagettogs fram på. Vi i justitieutskottet, och även , fick information som försla-get framförhandlades. Men vi fick se olika förslagfrån gång till gång, eftersom det pågickförhandlingar. Det dokument vi fick ena veckan gäll-de inte , för då hade det hänt något nytt iförhandlingarna. Det gjorde att det var fullständigtomöjligt för både justitieutskottet och EU-nämndenatt ta ställning till om man skulle stödja förslaget ellerinte.När vi har förslaget på bord servi att det inte nämns någonting om den svenskaföljdlagstiftningen. Vi har ett rambeslut som säger attvi ska genomföra detta, men det finns inte med nå-gonting om vilka förändringar vi behöver göra i densvenska lagstiftningen. Hur ska vi som lagstiftare, frutalman, med hedern i behåll kunna stödja förslagetnär vi inte ens vet vilka lagstiftningsförändringar somkrävs?Fru talman! Det är ett orimligt sätt att hantera lag-stiftning. Det rimliga hade varit att vi hade fått vetanågot om den svenska följdlagstiftningen.Vi har en lista på brott vid vilka dubbel straffbar-het ska avskaffas. Handlingen behöver inte varastraffbar i för att vi ska utlämna en person.Eftersom detta förutsätter en fullständig tilltro till attalla andra länder är rättsstater vore det rimligt att vi ijustitieutskottet hade fått veta hur lagstiftningen ser uti de andra länderna. Hur ser straffskalorna ut? Vadhar man för kriterier? Men vi har inte fått något så-dant underlag.Fru talman! Det finns många brott på listan mankan diskutera. Det finns IT-brott. Det finns miljöbrott.En mängd brott för vilka man avskaffar den dubblastraffbarheten räknas upp på listan. Vi i Vänsterparti-et tycker att det är oerhört anmärkningsvärt att ettspeciellt brott är med på listan, och vi ser det somväldigt oroande. Det gäller människor som hjälperoch gömmer flyktingar.I bedriver vi en human och solidariskflyktingpolitik, låt vara med stora brister. Vi har trotsallt i denna kammare valt att inte kriminalisera män-niskor som i solidaritetens namn gömmer flyktingar.Men det har man gjort i många länder.Man säger att det inte är någon fara, för straff-skalan för dessa brott ska omfatta straff . Detman inte säger är vilken den nedre gränsen är. Dethögsta straffet i straffskalan ska vara . Det kaninnebära att det rätta straffvärdet kan vara två , men så länge straffskalan för brottetomfattar straff ska vi kunna utlämna männi-skor som handlar i solidaritetens namn.Fru talman! Det har riktats mycket kritik mot för-slaget från en mängd olika organisationer: Sverigesadvokatsamfund, ochAmnesty. Kriminologer från de juridiska institutio-nerna och en mängd debattörer har riktat oerhört starkkritik mot förslaget när det gäller rättssäkerhet ochskyddet för mänskliga rättigheter.För oss i , fru talman, är det full-ständigt obegripligt att man kan säga att man försva-rar det öppna samhället, mänskliga rättigheter ochrättssäkerhet, som är viktiga grundprinciper i en de-mokrati, utan att ta ställning och hålla fanan högt. Ipaniken efter har man släppt framkrafter som inte sätter rättssäkerhet och mänskligarättigheter högst på dagordningen.Fru talman! Jag vill avslutningsvis ställa en frågatill och . Jag harfortfarande inte hört era argument för att stödja för-slagen. Jag hoppas att ni från talarstolen tydligt kanförklara hur ni kan bortse från den oerhörda kritiksom har kommit och stödja ett förslag som riskerar attdrabba enskilda människor hårt.I detta anförande instämde , , , , , , ,, , ,, , ,, , ochCamilla (alla v) samt (båda mp).Anf. 2 (mp):Fru talman! är emot förslaget om eneuropeisk arresteringsorder. Vi kommer att röstaemot förslaget i kammaren . Tyvärr är det baraett enda parti till - - som kommer attrösta emot. Däremot kommer och Folk-partiet tydligen att avstå, och och kd kommeratt stödja förslaget. Det gäller ett grundläggande ochnytt fenomen i vår svenska lagstiftning.Jag tycker att från talarstolen måste geen väldigt bra motivering till att man går emot sinaegna motioner både när det gäller terrorism och arr-esteringsordern. Man har skrivit motioner i bådaärendena. Vad gäller den europeiska arresteringsor-dern har det gjorts med motiv som liknar Vänsternsoch . Plötsligt gäller de inte längre. Jagskulle vilja ha en förklaring till det.Fru talman! Den europeiska arresteringsordernkan inte ses isolerad utan måste ses i sitt samman-hang. Det gäller definitionen av terroristbrott. Det ärdet som är kärnan i det hela. Man vill enkelt kunnautlämna dem som man klassar som terrorister. Detgäller också konventionen om frysning av tillgångar.Terrorister som står med på listan ska kunna få sinatillgångar frysta. Det är också en väldigt svår proble-matik. Till detta paket hör också Socialdemokraternasförslag om en grundlagsändring.Jag har hävdat att rambeslut som fat-tas på detta sätt och som förutsätter ändring av svensklag i efterföljande beslut strider mot den svenskagrundlagen. Vad gäller beslutet om en europeiskaarresteringsorder ska ministerrådet, visserligen en-hälligt, kunna lägga brott till den lista som redanfinns. Vi i parlamentet behöver över huvud taget intebry oss, för det bestämmer ministrarna i EU. Därförmåste man ändra den svenska grundlagen, mina vän-ner. Det är fullständigt emot. Jag hoppasatt det inte sker denna mandatperiod.För att återgå till arresteringsordern kan jag sägaatt regeringen skriver att det huvudsakliga innehållet ipropositionen gäller att en begäran om gripande ochöverlämnande av en efterlyst person skyndsamt ochmed få formaliteter ska verkställas av de rättsligamyndigheterna i en annan medlemsstat. Det är syn-nerligen illavarslande, fru talman, om tidseffektivitetoch förenklade procedurer prioriteras framför rättssä-kerhetsaspekten.Vidare tycker jag att arresteringsordern är heltonödig. godkände för bara enkonvention om förenklat utlämningsförfarande. Visamarbetade om konventionen om förenklad utläm-ning. Att i det perspektivet slänga fram förslag om etthelt nytt förfarande är helt orimligt.Varför gör man det? Det har jag redan svarat på.Det beror på rädslan för terrorister efter den 11 sep-tember. Det behövs egentligen inget annat utläm-ningsförfarande. Vi i ifrågasätter alltsåbehovet av ett rambeslut på ett redan reglerat område.Sedan kommer vi in på slopandet av den dubblastraffbarheten. Det betyder alltså att vi är tvungna attlämna ut en person som begår ett brott som inte ärkriminaliserat i till en annan medlemsstat.Det har varit kutym att vi ska ha dubbelstraffbarhet, men ska vi upphäva detta. Det ärvisserligen en lista, men det är förfärligt många brott,och det är inte heller riktigt definierat på den härlistan.Man säger att anledningen till att man slopar den-na straffbarhet är att det inte är så stora skillnadermellan medlemsstaternas straffrättsliga rubriceringar.Då kan man fråga sig på vilka grunder regeringenbaserar åsikten att medlemsstaternas straffrättssysteminte skiljer sig åt. Vi har här i inte fått pre-senterat material som vi kan ta ställning till, och närvi i EU-sammanhang får information i utskottet sägerdelegationen från att det är storaskillnader. Men plötsligt är det inga skillnader. Kanjustitieministern förklara detta? Och har justitiemi-nistern satt sig in i denna materia som säger att vi inteskiljer oss åt särskilt mycket, så att vi kan slopa kra-vet på dubbel straffbarhet?Jag har för min del inte fått något sådant underlag,så att jag kan säga det.Som påpekar i sitt remissytt-rande saknas det definitioner av respektive brott irambeslutets brottskatalog. Den utfärdande staten hartolkningsföreträde när det gäller om ett brott är hän-förligt till brottskatalogen, och det är väldigt osäkert.Vi kan alltså inte här i göra någon rättsligprövning, utan vi måste bara lämna ut personen ifråga.Sedan är det då tidsfristerna. Jag inledde med attsäga att det skulle gå snabbt och vara effektivt, menMiljöpartiet tycker att det är alldeles för långa tids-frister. En person kan sitta , och se-dan kan man begära förlängning . Det härstrider mot de svenska reglerna om häktning ochockså mot om de mänskligarättigheterna, vad jag kan se. Tidsfristerna motverkarsjälva grunden för det föreslagna rambeslutet. Det ärju inte så snabbt och effektivt om dessa tidsfrister skautnyttjas.Sedan gäller det verkställighetsvägran. Det stårlite luddigt om att man ska kunna göra detta, men vireagerar särskilt mot att humanitära skäl inte kanåberopas som vägransgrund samt mot avsaknaden avett uppenbarhetsrekvisit. Regeringen uppger att dettidigare har varit ovanligt att unga personer har be-gärts utlämnade. Regeringen antar att detta förhållan-de kommer att bestå, varför krav på åldersavvägning-ar inte behöver införas i rambeslutet. Det tycker vi ären stor brist.Sedan gäller det beslutsprocessen. Den är nu un-der all kritik.Fru talman! Det har faktiskt bildats ett demokrati-nätverk, vilket jag är väldigt glad för. Men tänk attdet ska behövas ett demokratinätverk för attdet nu har kommit så många beslut och konstigaprocedurer som gör att människor, allmänheten, rea-gerar. har sagt att allmänhetensförtroende är oerhört viktigt, men det grusar allmän-hetens förtroende om människor nu ska utlämnas påså här svaga grunder och med en politisk bedömning ibotten. Det är ju det som terroristdefinitionen ochterroriststämplingen är, en politisk bedömning, ochdet är inte bra. har vi fokuserat strikt påhandlingarna.Nu är det en förändring, och vad innebär den för-ändringen för samhällsutvecklingen och samhället?Den analysen har vi inte gjort, utan det har gåttsnabbt. Det är precis som en kaviartub. Alla förslaghar funnits liggande i EU. Plötsligt efter den 11 sep-tember trampar man på tuben. Korken åker ut och alltströmmar ut på en gång, och det hamnar inte där detska hamna, på smörgåsen eller dekorationen, utan detkladdar ut runtom.Risken, fru talman, är att politiskt verksamma per-soner, t.ex. djurrättsaktivister, stenkastande EU-demonstranter och fredsaktivister som demonstreraroch vill förändra samhället kan komma att klassasinom terroristdefinitionen och på detta vis utlämnas. Iterroristdefinitionen står det: Våld mot en annan statsoffentliga institutioner. Det är ju tolkningsbart, och dåkan inga rättsliga medel förhindra utlämning.Sedan har vi också deltagande i kriminell organi-sation, IT-brottslighet och människohandel, som ståruppräknade som brott.Kriminalisering av en grupps organisation har vi iSverige tidigare inte varit för. Vi har haft en parla-mentarisk utredning som enhälligt har sagt nej. Nukommer detta att ske den här vägen, genom EU.Rättsstatens grundläggande principer kommer attvika, och de grundläggande principerna är legalitets-principen och förutsägbarheten, och det borde ha ståtttydligare om dessa grundläggande principer.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tionen.Anf. 3 ():Fru talman! Jag är till skillnad från ganska nöjd , eftersom enfråga som vi har behandlat länge och ingående nu ärpå väg att föras i hamn. Frågan om en europeisk arr-esteringsorder väcktes i ,då kommissionen vid rådets toppmöte fick i uppdragatt ta fram ett förslag om ett enklare förfarande vidöverföring av personer som är på flykt undan rättvi-san, något som skulle kunna ersätta det tungroddautlämningsförfarandet. presenteradeså kommissionen ett förslag som sedan efter ett om-fattande förhandlingsarbete kunde antassom en politisk överenskommelse vid toppmötet iBelgien . godkände Europapar-lamentet förslaget till rambeslut utan förslag till för-ändringar, och under hela den här förhandlingsperio-den har vi i utskottets EU-grupp och i hela justitieut-skottet hållits informerade om det aktuella läget,likaså i . Det har tagits fram i en väldighast, sade . Jag tycker inte riktigt det. Viär alltså nu framme vid och mogna för ett beslut.Vad innebär då rambeslutet? Jo, det innebär att allutlämning inom EU i princip ska ske med tillämpningav den europeiska arresteringsordern, och det innebäräven att vi tillämpar principen om det ömsesidigaerkännandet av rättsliga beslut i de olika medlems-länderna. Det innebär också att de olika konventio-nerna om utlämning, som har funnits, nu ersätts avdenna arresteringsorder, och det betyder en avsevärdförenkling och förbättring.En europeisk arresteringsorder får utfärdas förbrott som i det utfärdande landets lagstiftning kanmedföra fängelse . Och när en överföringbegärs för verkställighet av ett redan utdömt straffkrävs att straffet uppgår till minst fyra månadersfängelse. En fråga som har väckt stor uppmärksamhetär frågan om den dubbla straffbarheten, dvs. att brot-tet ska vara straffbart inte bara i det land som utfärdararresteringsordern utan också i det land som ska verk-ställa. Uppmärksamheten gäller att krav på dubbelstraffbarhet inte kan ställas om brottet eller brottsty-pen ingår i den s.k. listan, där de 32 brotten finnsuppräknade, och om brottet i det utfärdande landetmedför fängelse.Enligt vissa fastställda regler kan också ländervägra att verkställa en arresteringsorder, bl.a. skaingen kunna dömas två gånger för samma sak. Mankan också vägra utlämning om den som eftersöks inteuppnått straffmyndig ålder i det land som ska verk-ställa, t.ex. . Rambeslutet ger också rätt attvägra utlämning om det finns skäl att tro att en euro-peisk arresteringsorder utfärdats i syfte att lagföra enperson på grund av dennes kön, ras, religion, etniskaursprung, nationalitet, politiska uppfattning ellersexuella läggning. Det finns även en rad andra vä-gransgrunder.Den myndighet som ska verkställa en arreste-ringsorder kan också sätta upp villkor, t.ex. att enperson som är medborgare eller bosatt i ett land åter-förs dit efter rättegången för att avtjäna det straff somådömts honom i det andra landet. Det är inget nyttutan blev möjligt redan när vi antog utläm-ningskonvention.Beslut om utlämning för brott har tidigare fattatspå regerings- eller ministernivå. flyttar man neddet från den politiska nivån. Det hamnar på myndig-hetsnivå i stället, dvs. varje land får bestämma vilkenmyndighet som ska ha hand om dessa frågor. För-modligen är det i de flesta fall åklagare eller domsto-lar.Om en person som är eftersökt samtycker tillöverlämnande ska beslut fattas efterdet att han lämnat sitt samtycke. I de fall där han intehar samtyckt ska beslut fattas . Dennaperson har också rätt till rättsligt biträde, tolk om såbehövs och möjlighet att överklaga.Även svenska medborgare kan, liksom tidigare,utlämnas till en annan EU-stat efter vissa bestämdaregler. När utlämning av en svensk medborgare be-viljas kan man ställa villkor på att vederbörande åter-förs till för att sitta av sitt straff eller annatfrihetsberövande här hemma.Det rambeslut som ska antas ska inte träda ikraft förrän . Det är alltså mer dit. De förändringar i våra lagarsom måste göras finns inte med - det är rätt.Förslaget till ny lag tänker regeringen komma medvåren 2003, alltså cirka innan rambeslutetom europeisk arresteringsorder ska träda i kraft. Dettahar skarpt kritiserats av och Miljöpar-tiet i en gemensam reservation och dessutom i ettsärskilt yttrande från och Folkpartiet.Jag måste säga, fru talman, att jag har svårt attförstå upprördheten över att lagstiftningen inte finnsmed i propositionen. Arbetssättet med en godkännan-deproposition och en lagstiftningsproposition har viju godkänt i i och med att vi har använt ossav det när vi har antagit fem tidigare rambeslut.Alla vi här vet att det är ett önskemål bland med-lemsländerna att det ska gå ganska fort mellan poli-tisk överenskommelse och ett formellt antagande,endast några få månader helst. Då är det solklart förmig att man inte hinner ta fram en genomarbetadlagstiftning. När dessutom genomförandet inte skaträda i kraft förrän om ser jag intebrådskan.Regeringen har i propositionen mycket tydligt an-givit på vilka punkter lagen behöver ändras och ivilken riktning. Om det behöver ingen tveka. Detviktigaste, som jag ser det, är att lagförslagen blir braoch kan tjäna som goda verktyg i kampen mot deninternationella brottsligheten.Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i utskot-tets betänkande och avslag på reservationen.Anf. 4 () replik:Fru talman! sade att frågan harbehandlats länge och ingående. Ja, möjligtvis inomEU, inom kretsen av tjänstemän som sitter och för-handlar och håller på i EU-sammanhang. Det är inteså att frågan har behandlats länge och ingående här iriksdagen. Den information som har fåttoch justitieutskottet och fick inför för-handlingsomgången ingick i en process där det helatiden byttes ställningstagande, där inget dokument vardet andra likt. Hur kan man då säga att frågan harbehandlats länge och väldigt ingående så att vi skakunna fatta beslut i ?Fru talman! Enligt vårt sätt att se det saknar be-slutet fullständigt förankring i .