prot · GQ0931 · 2002-12-06 00:00:00 — Detta har varit en tjänstsom har fungerat mycket bra, och den har varit gratis.Men när den upphör därför att det finns andra behovvärderar man den uppenbarligen inte lika mycket.Hela det avvecklingsarbete som hargjort har varit förtjänstfullt på alla sätt och väldigtnoggrant. Det är alltså detta som förvånar mig mest.Många människor vistas ute i skog och mark ochhar mobiltelefoner. Det finns annan teknik ännär det här flyget introducerades. Det är möjligtvisdet som gör att det är svårt att ytterst avgöra vilka avde bränder som larmats via skogsbrandsflyget somändå hade blivit upptäckta och tidigt larmade medannan teknik, som finns spridd ute i våra marker.Det är möjligtvis det som har skett.Det finns goda möjligheter för näringen och in-tressenter att använda sig av den erfarenhet och denkunskap som finns på . Däremot harjag förståelse för att myndigheten gör den här priori-teringen. Hela utvecklingen när det gäller ansvar förolyckor går i riktning mot ett större ansvarstagandehos den enskilde och den som driver verksamheten.Det vore fel väg att då börja återföra saker till enstatlig nivå.Anf. 98 ():Herr talman! Jag skulle vilja ta upp två delar i dethär resonemanget. Den första delen är detta att detkanske finns en bättre upptäcktsmöjlighet på grund avatt människor som vistas ute i naturen har mobiltele-foner och kan hjälpa till i detta arbete. Det tvivlar jaginte på.Det är en av de stora farorna. Den alle-mansrätt som vi har i , som ingen ifrågasätter,utgör också ett riskmoment genom att människor påolika sätt är med om att orsaka bränder. Jag skulleinte vilja komma i den situationen att någon börjarifrågasätta allemansrätten på grund av att det till ex-empel tas upp skadeståndsanspråk och annat gent-emot enskilda människor. Även i det läget har statenett ansvar för att vara med och värna om det som vi betraktar som självklart.Den andra delen gäller att skogsägarna inte skulleha något intresse. Jag tror att det kanbero på att hälsan tiger still. Har man ett system somfungerar är man nöjd med det. Det är inte förrän manupptäcker att man har förlorat detta som man kommeratt reagera. Det kommer alltså inte att hända förrändet här har upphört. Det vore synd att behöva upplevaden situationen, för då är skadan redan skedd.Jag framhärdar i uppfattningen att vi gör ettmisstag. Det är inte bra om vi drar ned på en väl fun-gerande verksamhet för att få någonting som vi intevet vad det kommer att bli.Jag vill peka på en sak. Vi har inomramen för civilförsvar och andra verksamheter ettsystem uppbyggt där vi förlitar oss på frivilliga kraf-ter. Det här är en sådan del som mycket väl skullekunna likställas med de verksamheterna, till allasfördel.Anf. 99 Försvarsminister ():Herr talman! Jag vill tacka förden här diskussionen. Det är naturligtvis en mycketintressant fråga. Skogsbränder är emellanåt allvarliga.En del naturvänner tycker att skogsbränder har enbetydelse för biologisk mångfald och därför har ettvärde i sig.När det gäller allemansrätten har den inte kommitpå tal som ett skäl i fråga om kostnader för skogs-bränder. Det sammanhänger sannolikt med att de allraflesta skogsbränder uppstår genom blixtnedslag ochden typen av olyckor. Jag tror inte att det är det somär äventyrligt.Krister Örnfjäder har helt rätt i att det här är enverksamhet som har fungerat bra. Det finns alltså intenågot skäl att , när vi ser att det finns nya behovnär det gäller olycksfall och annat där vi behöver bliduktigare, bryta principen att ansvaret finns i huvud-sak hos intressenterna. Jag tycker att vi i stället till-sammans ska stödja skogsägare, bransch och andra attta ett ansvar för denna verksamhet. Då kommerRäddningsverket att bistå med allt stöd man har.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på interpellation 2002/03:63 om be-redskapen för oljebekämpning i ÖstersjönAnf. 100 Försvarsminister ():Herr talman! de harfrågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för attstärka beredskap för att möta den ökaderisken för en stor oljekatastrof i samt vilkaåtgärder jag avser att vidta för att förbättra Sverigesoch förmåga att hantera störreutsläpp av råolja i Östersjön.Den 16 april besvarade iegenskap av försvarsminister en liknande interpella-tion här i kammaren. Min redogörelse i det följandeöverensstämmer i stort med vad dåuttalade.I är den myndighet somhar ansvar för att bekämpa utsläpp av till exempelråolja till sjöss. Målsättningen är att Kustbevakningenska ha en beredskap för att kunna bekämpa utsläpp påupp till olja. ska vid olje-utsläpp, eller fara för utsläpp, kunna påbörja preven-tiva åtgärder och bekämpningsåt-gärder efter larm. Dessa riktvärdenär satta mot bakgrund av den riskanalys som ett antalmyndigheter på regeringens uppdrag redovisat i rapp-orten Det svenska oljeskadeskyddet inför2000-talet och utgör en rimlig operativ målsättningför den bekämpningsförmågan.Den svenska miljöskyddsflotta som Kustbevak-ningen förfogar över är enligt min bedömning för-hållandevis välutrustad. tillfördes två såkallade kombinationsfartyg som kan användas förbåde övervakningsuppgifter och oljebekämpnings-operationer. I budgetpropositionen anförderegeringen att ska inskaffa ytterli-gare tre stora kombinationsfartyg. kommerdärmed att avsevärt öka sin kapacitet att bekämpautsläpp till sjöss.Regeringen anser också att övervakningsfrågornahar hög prioritet. I propositionen Svenska miljömål -delmål och åtgärdsstrategier har regeringen anfört attKustbevakningen ska tillföras ytterligare cirka50 för attskärpa övervakningen till havs och öka satellitspa-ningen (prop. 2000/01:130).Sjöfartens påverkan på miljö ären viktig fråga för samtliga Östersjöstater, och detbedrivs ett effektivt och väl fungerandesamarbete inom ramen för Helsingforskommissionen.Det är viktigt att konsekvenserna av ett haverimed ett större tankfartyg minimeras för att den käns-liga Östersjömiljön inte ska skadas. Det som då äraktuellt är framför allt resurser för sjögående brand-bekämpning och tyngre nödbogsering. Med dennautrustning kan man stabilisera och läktra (tömma) enstörre tanker för att förhindra ett totalhaveri.När det gäller nödbogsering vill jag nämna att enkartläggning som presenterats av Helsingforskom-missionen visar att det finns betydande resurser sam-lade runt . Jag vill här nämna att såvälRyssland som , och har far-tyg med den dragkraft som bedöms som nödvändig.Det rör sig om totalt ett tiotal fartyg.Runt finns även ett antal fartyg som hartillfredsställande brandbekämpningsförmåga, tillexempel har tre fartyg och respek-tive ett vardera. Dessa resurser kommer somjag sagt att kompletteras av tre nya fartyg iSverige genom Kustbevakningen.Det är få länder som har sådana resurser som be-hövs för att hantera haverier med större tankfartyg.För att förmågan totalt i ändå ska varatillräcklig har Östersjöstaterna i rekommendationerenats om vilken som ska vara den lägsta nivån förstaternas operativa förmåga.I , liksom i övriga Östersjöstater, byggerberedskapen vid större olyckor på att vi kan och skadra nytta av det samarbete som bedrivs inom Helsing-forskommissionen.Inom har också utar-betats riktlinjer för hur assistans ska kunna lämnas.Samarbetet är så utformat att ansvariga myndigheter- för svensk del är det - på egenbegäran får lämna operativ assistans.Om gör bedömningen att Sveri-ge behöver hjälp för att förhindra att ett utsläpp skereller för att bekämpa ett utsläpp skickas en förfrågantill den utsedda kontaktpunkten i respektive Östersjö-stat. Normalt får man svar på vilkaresurser som kan avsättas.Sverige verkar, inom ramen för Helsingforskom-missionen, även aktivt för att riskanalyserna avseendeden förväntade ökningen av oljetransporterna i kontinuerligt uppdateras och att relevanta åtgär-der vidtas.Mot bakgrund av den nu aktuella tragiska förlis-ningen av den bahamasflaggade tankern den spanska kusten vill jag nämna att detinom den europeiska gemenskapen sedan ett par årpågår ett arbete med att skärpa lagstiftningen i syfteatt öka säkerheten vid oljetransporter till sjöss, de såkallade Erikapaketen. Förslagen omfattar en utökadkontroll av undermåliga fartyg. Frågan kommer attbehandlas vid transportministrarnas möte i dag.Hela är utpekad som en speciell areainom IMO med striktare regler för avsiktliga oljeut-släpp, tankrengöring, avfall och luftutsläpp. Reger-ingen avser att ge i uppdragatt i samverkan med berörda myndigheter utredaförutsättningarna för och effekterna av att klassa helaeller delar av som särskilt känsligt havsom-råde i enlighet med den internationella sjöfartsorgani-sationens regelverk. Redovisningen ska lämnas tillregeringen i mars.Vad jag här har redovisat innebär att jag anser attSverige har en god beredskap i förhållande till upp-satta mål.Anf. 101 ():Herr talman! var det en de-batt i ärendet, men då handlade det mera om att före-bygga oljeolyckor i . Debatten nu handlarom beredskapen ifall olyckan skulle inträffa och viskulle få ett stort oljeutsläpp i . Vi behöverkanske inte upprepa den förra debatten. Men jag kantala om för försvarsministern att jag är den moderatsom har skrivit under den flerpartimotion där vi hop-pas att ska klassas som ett särskilt känsligthav.När jag läser svaret på mina frågor blir jag ganskaförskräckt. Jag vet inte om det är försvarsministernsom är förd bakom ljuset eller om det är hon somförsöker föra mig bakom ljuset. Varför säger jag det?Jo, försvarsministern skriver i sitt svar att Kustbevak-ningen ska få tre fartyg. Det ska stå i budgetproposi-tionen. Var i budgetpropositionen står detta?I budgetpropositionen kan man läsa att regeringenavser att bemyndiga att inleda enförstudie av nya fartyg som svarar mot myndighetensbehov. Det är uppdraget de får. Det innebär ju inte attdet kommer ett fartyg genast. Det kommer att taganska innan det kommer några fartyg.Därför är det ett väldigt vilseledande svar som för-svarsministern ger, eller så är hon själv förd bakomljuset på något sätt. Försvarsministern är ny, så honkanske inte har satt sig in i alltihop. Men jag måstesäga att jag inte tycker att det är med sanningen över-ensstämmande. Det jag säger stämmer också med vadmiljöministern sade i debatten.Att jag upprepar en interpellation som jag ställde iapril beror på att när jag hade debatten med föredetta försvarsministern, numera talmannen, kom dettill slut fram att hela vår beredskap egentligen byggdepå den beredskap som alla andra länder runt hade. Då fick jag veta att försvarsministern fak-tiskt inte hade riktiga kunskaper om vilken beredskapde andra länderna hade. Det skulle han kontrollera.I det svar jag får finns det beskrivet litegrann vilken beredskap de andra länderna har. Menmin viktiga fråga är: Kommer de att hinna fram ?Om man tittar på vad det finns för resurser visardet sig att i princip längs hela ärdet ganska dåligt med resurser. Samma sak gäller förGotland. De resurser vi själva har kommer inte atträcka till. Målsättningen är att man ska klara 5 000ton. Det är inte speciellt mycket med tanke på defartyg som går på numera sedan man iRyssland öppnat nya hamnar, i Primorsk framför allt,dit det går ganska stora fartyg med mycket mer än5 . Jag tror att de till och med kan ha 145 000ton olja lastad. Att klara av är inte att ha enjättestor kapacitet.Jag kommer att återkomma med detta i mitt nästainlägg. Försvarsministern tar på sig ett väldigt stortpersonligt ansvar när hon i svaret skriver att hontycker att vi har en rimlig kapacitet för att klara olje-bekämpning och ha en bra beredskap i . Jagvill påstå att det inte är så. Inte ens om vi lägger ihopvår kapacitet med de andra ländernas så klarar vi det.Anf. 102 Försvarsminister ():Herr talman! Jag sade att det var i förhållande tillde målsättningar vi har ställt upp efter en analys avdet svenska oljeskyddet inför 2000-talet. Detär ett antal myndigheter som har gjort bedömningarav vilken kapacitet och vilket mål som borde finnasför svenskt vidkommande.Jag har ingen avsikt att föra någon bakom ljuset. Ibudgetpropositionen konstaterar regeringen att detfinns vissa kapacitetsbrister vad gäller Kustbevak-ningen. Därför ger man i uppdrag att införskaffaytterligare fartyg. Det kommer att handla om tre far-tyg. Det betyder att man får en väsentligt högre kapa-citet. Det vore mig fjärran att säga att dessa båtarfinns . Så slarvigt har jag inte uttryckt mig ochskulle aldrig uttrycka mig i diskussionen. Men Kust-bevakningen fick också fartyg 2001. Det betyder attdet då tillfördes kapacitet vad gäller den delen.Vi har haft en utredning om huruvida det varmöjligt att använda andra fartyg som staten förfogaröver. Det har funnits ett utredningsförslag som inne-bar att bland annat isbrytarna skulle kunna tas tillvara. Det är möjligt att det skulle gå, men det har inteväckt något positivt stöd hos de andra myndigheterna.Vi har ändå inte släppt frågan eftersom det med tankepå att oljetransporterna tycks öka i kan varaviktigt att ha tillgång till bättre kapacitet. Det är vik-tigt att göra bekämpningen så nära olycksplatsen sommöjligt.Det finns en medveten strävan att se till att vi kanfullfölja vårt kapacitetsbehov och bevaka utveckling-en. Det vore fjärran - det säger jag också i svaret - atttro att vi kan klara det på egen hand om det skulle blien så stor olycka i som den utanför denspanska kusten. Vi är beroende av det samarbete somfinns med övriga Östersjöstater. Det är viktigt atthålla kontakt, öva och ha samarbete med dem så atthela organisationen fungerar i ett pressat läge. Detligger på att sköta dessa kontakter.De har möjlighet att snabbt inkalla och få svar från deandra länderna.Anf. 103 ():Herr talman! Ja, nu uttryckte sig försvarsministernlite annorlunda än i det skriftliga svaret. Där kan manhelt klart läsa att regeringen i budgetpropositionen för2003 anfört att ska införskaffaytterligare tre stora kombinationsfartyg. Men det är jusom jag läser: Man ska göra en förstudie, och det ären helt annan sak. Jag tycker fortfarande att detta ärväldigt förföriskt skrivet. Men som sagt, försvarsmi-nistern tog ju nu ett halvt steg tillbaka och hade enannan formulering.Man kan sedan bara undra när de här fartygenkommer. Det kommer kanske att dröja två in-nan vi har det första fartyget.Sedan pratade försvarsministern om att man skakunna använda andra fartyg som finns. När man skabekämpa oljeutsläpp är tidsperspektivet, precis somförsvarsministern var inne på, väldigt viktigt. Detgäller att man är på plats väldigt snabbt. Det är säkertbogserbåtar som kommer på plats snabbt för att för-hindra grundstötning och ännu värre skador.När det sedan gäller kapacitet för att bekämpabrand eller överpumpning finns inte den kapacitetenlängs den svenska kusten. Försvarsministern säger ska använda isbrytarna. De kan möjligtvis habogsermöjligheter, men de är inte utrustade förbrandbekämpning eller överpumpning. Dessutomanvänds de för helt andra saker när det är vinter, så dåkan vi inte tillgå dem. Då finns inte de heller. Det ärju detta som är de stora bristerna.Försvarsministern har kanske precis som jag in-förskaffat en karta där man kan se var de olika län-derna kring har kapacitet. Där ser man hurnaket hela egentligen är, hela östra delen avSverige och . Vi har ingenting. Då ska dealltså komma från de andra länderna och hjälpa oss,som vi vet att tidsaspekten är det viktiga.Det är då jag blir riktigt orolig.Finlands regering har varit väldigt orolig överdetta och försökt göra saker. Jag tycker att den svens-ka regeringen har haft en del tid på sig att också göranågonting åt detta. Ändå står vi här och vet, ochförsvarsministern erkänner också det, att vi inte harfullgod beredskap. Ingenting är gjort, utan nu skaman börja göra den här förstudien för att se om manska införskaffa dessa fyra kombinationsfartyg somklarar flera saker, både brandbekämpning och över-pumpning och kanske också bogsering. Det är ganskailla.Som jag sade förut har försvarsministern ett stortpersonligt ansvar om det händer något. Jag hoppasinnerligt att det inte gör det, kanske inte i första handför försvarsministerns skull utan för skull.Det vore en total katastrof.Tittar man på statistiken över antalet olyckor ochutsläpp i ser man att de ärganska många. Det är inte få. Risken - det förstod jagatt vi var överens om - ökar också , efter-som större och större fartyg går över . Degår nu också kors och tvärs. När de kommer inifrånFinska viken går några åt ett håll och några åt ettannat, och då ökar naturligtvis risken för en olycka.Därför måste jag säga att jag är mycket bekymrad.Jag känner inte att det här svaret gör mig lugnare. Detgör inte det, eftersom det kommer att ta en sådanenormt innan vi har en ökad kapacitet.Anf. 104 Försvarsminister ():Herr talman! Om jag nu ändå ska försöka lugnaMarietta de på några punkter tyckerjag att det är viktigt att komma ihåg att två så kalladekombinationsfartyg faktiskt tillfördes 2001. Det be-tydde en kapacitetsökning som kan användas för bådeövervakning och oljebekämpningsoperationer. Det ärsådant som har tillförts och kommit . Sedan harriksdagen fått en ytterligare propå i budgetpropositio-nen som innebär att kommer att fåmöjlighet att införskaffa tre ytterligare kombinations-fartyg. Det är klart att det tar ett tag innan dessa trenya fartyg, som ska tillföras den kapacitet vi har,finns tillgängliga.Jag tycker inte att det är intressant att diskuteraförföriska skrivningar. Det viktiga är att om jag nutalar om för de att detkommer tre ytterligare fartyg för att öka kapacitetenså är det faktiskt det som kommer att ske. Jag hoppasatt det kan bidra till att lugna situationen.Sedan är det viktiga: Kan man göra något ytterli-gare? Ja, man kan modifiera isbrytarna så att de ocksåkan användas i oljebekämpning. Det finns dock ettmotstånd mot att göra de insatserna, och det måsteavvägas om detta är en rimlig insats eller om man skaskaffa ytterligare kapacitet på något annat sätt.Eftersom det är betydelsefullt att vi kan öka vårförmåga - det är ju vad vi säger - har vi sagt att vivill fortsätta att bereda detta förslag i Försvarsdepar-tementet. Det ligger alltså kvar där. Under tidenhandlar det om att se till att man har en bra samöv-ning och ett bra samarbete med övriga stater runtÖstersjön. Det är den viktiga punkten.Jag hoppas naturligtvis också att vi ska bli försko-nade från den här typen av skador. Det är därför somregeringen är aktiv med att på andra sätt se till kan förebygga detta, att med olika typer av in-ternationella åtgärder se till att den här typen av trafikinte bedrivs på ett farligt sätt i det känsliga Östersjö-området.Anf. 105 ():Herr talman! Vi är båda överens om att vi villgöra allt för att skydda . Sedan är vi inte heltöverens om hanteringen. Försvarsministern är meroptimistisk än vad jag är.En sista fråga om de fartyg som man nu inlederförstudier om: När kommer de? Ökningen av storaoljefartyg på är ju redan i gång, och detkommer att öka mer och mer.Sedan sätter egentligen försvarsministern heladiskussionen mot detta med målsättningen. Då kanman fråga sig: Är målsättning tillräckligthög? Är det rimligt att vi ska klara utsläpptolja och att det ska ta så och så många timmar? Kan-ske är vår målsättning för låg. Och även med denmålsättning som finns tycker jag att jag harbevisat för försvarsministern att vi inte kan leva upptill den, inte ens med hjälp av de övriga länderna runtÖstersjön. De kommer inte att hinna fram till Sverige.När det gäller isbrytarna måste vi också varaöverens om att det är vinter nästan halva året i Sveri-ge, och då används isbrytarna till någonting helt an-nat. De kanske inte alls finns på plats, och då tar detännu att få fram dem - även om man nuskulle modifiera dem och göra om dem så att de kananvändas för andra saker, som försvarsministernsäger.Jag kan alltså inte säga att försvarsministern harlugnat mig. Det har hon inte. Försvarsministern harfortfarande ett stort personligt ansvar för att se till attdet här fungerar om olyckan skulle inträffa, vilket vibåda hoppas innerligt att den inte gör, vare sig i eller någon annanstans i världen.Anf. 106 Försvarsminister ():Herr talman! Jag tycker att hela den fråga somMarietta de tar upp är viktig. Dethoppas jag framgår av mitt svar. Det arbete vi gör föratt på olika sätt försöka eliminera riskerna med dennatyp av farlig transport och trafik är också viktigt, tillexempel att vissa fartyg över huvud taget inte ska gå iÖstersjön.Det är klart att det finns analyser som olika myn-digheter får göra: Håller de prognoser vi har gjorttidigare? Är vi nöjda med dem? Ett sådant arbetepågår kontinuerligt eftersom vi tycker att ärbetydelsefull och viktig. På den punkten sker ettfortlöpande arbete.Jag får väl i all anspråkslöshet säga att jag inte harnågot underlag själv för att föreslå andra regler än detsom myndigheterna har vägt samman i det här be-slutsunderlaget, som är den planeringsnorm somförsvaret arbetar mot. Det bygger på att vi tarhand om många olyckor och ska kunna klara det, menblir det sådana här jättestora olyckor som de som nuhar skett är vi beroende av hjälp från andra länder.Då är det naturligtvis en viktig sak att också se tillatt de länderna håller sin kapacitet uppe och arbetarmed de delarna. Det är också vad det internationellasamarbetet går ut på, så att vi ändå kan göra det vibåda är överens om, se till att vi säkrar det marinbio-logiska mycket känsliga område som finns i och som vi värdesätter båda två.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återFörsvarsutskottets betänkande 2002/03:FöU1Finansutskottets betänkande 2002/03:FiU820 § BordläggningAnmäldes och bordladesUtrikesutskottets betänkanden2002/03:UU1 Utgiftsområde 5 Internationell samver-kan2002/03:UU2 Utgiftsområde 7 Internationellt biståndSocialförsäkringsutskottets betänkanden2002/03:SfU2 Anslag inom utgiftsområde 8 Invand-rare och flyktingar2002/03:SfU4 Uppehållstillstånd med tillfälligt skyddvid massflykt2002/03:SfU5 Vissa socialförsäkringsfrågor2002/03:SfU6 Senareläggning av premiepensionensefterlevandeskydd före pensionstid21 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 6 december2002/03:82 av () till statsrådet /03:83 av () till utrikesmi-nister i EU-arbetet2002/03:84 av () till utrikesmi-nister med kvinnor och barn2002/03:85 av () till näringsmi-nister som värmekälla i bostäderInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 17 december.22 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 6 december2002/03:252 av () till statsrådetJan O rutiner2002/03:253 av () till statsrådetJan O KarlssonVinterinhibition för asylsökande ex-jugoslaver2002/03:254 av () till finansmi-nister för år 20032002/03:255 av () till justitieministerThomas BodströmLikhet inför lagen2002/03:256 av () till justitiemi-nister av passfrihet2002/03:257 av () till statsrådetHans KarlssonInvandrares arbetsgrupper2002/03:258 av () tillstatsrådet trovärdighet2002/03:259 av () till statsrådetMona SahlinArbetstillstånd för asylsökande2002/03:260 av Per () till socialmi-nister /03:261 av () till statsrådetHans KarlssonArbetstemperaturen för bussförare2002/03:262 av () till näringsministerLeif och småföretag2002/03:263 av () till socialministerLars EngqvistÄldreskyddsombud2002/03:264 av () till statsrådetJan O KarlssonBostäder för asylsökandeFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 10 december.23 § Anmälan om skriftligt svar på frågaAnmäldes att skriftligt svar på följande fråga in-kommitden 5 december2002/03:213 av () till utrikesmi-nister mot självmordsdådSvaret redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 10 december.24 § Kammaren åtskildes kl 14.10.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets börjantill och med 10 § anf. 44 (delvis),av tredje vice talmannen därefter till och med 15 §anf. 81 (delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.