prot · GP0964 · 2002-02-06 00:00:00 — kan intejag budgetförslag - jag vet ju att bud-geten görs upp tillsammans med Socialdemokraterna- men visst borde man väl kunna få loss pengar föratt arbeta för att alla skolor blir handikappanpassade.Då löser man ju problemet, inte bara för dem somröstar på valdagen och de funktionshindrade utanockså för alla som vistas i skolorna.Jag vill därför, fru talman, fråga Per om hanär beredd att i kommande arbete också verka för enbättre handikappanpassning av landets skolor.Anf. 13 PER () replik:Fru talman! Jag har själv jobbat på en skola i 19 åroch sett hur den skolan fick anpassas efter funktions-hindrade. Det gjordes därför att vi hade sådana eleveri skolan, inte därför att man skulle kunna komma ditpå valdagen.Problemet för mig är ju, som , den summa som nämndes och som Folkparti-et, förmodar jag, har i sitt budgetförslag. Detta äralltså en budgetfråga som jag inte kan ställa upp på.Men jag ska fundera över om jag inte kan rösta påFolkpartiets förslag här.Anf. 14 () re-plik:Fru talman! Det var trevligt att höra att Per Lagerär lika engagerad i de här frågorna som jag är. Det ärriktigt att har anslagit 5 miljarder kronorför att göra en särskild handikappanpassning. Härkunde vi väl se om vi inte kunde hittanågon gemensam grund.Anf. 15 PER () replik:Fru talman! Jag tror väl att det var 5 miljoner ochinte 5 miljarder. Var det 5 miljarder? Ja, det ären stor summa och naturligtvis en viktig fråga. Dettakan jag dock inte ställa upp på, eftersom vi har enbudgetöverenskommelse med Socialdemokraterna iden här frågan.Anf. 16 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillutskottets förslag i det här betänkandet och avslag påsamtliga reservationer.Jag instämmer med dem som har noterat att ut-skottet i stort sett är enigt i de vallagsfrågor vi hardiskuterat. Det är en gammal fin tradition att det ärbreda politiska majoriteter vid den här typen av val-lagsfrågor. För min del önskar jag att denna enighetskulle bestå även i andra viktiga konstitutionellafrågor som vi diskuterar i vårt utskott.Nu till det som har anförts i debatten. Flera harvarit inne på detta med brevröstningen och att vi nuhar blivit eniga här. Det är väl ingen hemlighet att vihar sett vissa problem med framför allt påverkan-smöjligheter när det gäller dem som ska brevrösta.Man måste kunna vara säker på att det är personensegen vilja som ligger till grund för vilket parti denpersonen har röstat på. Det gäller även postgången:Hur säkert är det här egentligen? Blir det bara ett slagi luften? Kommer det inte fram osv. ?Dessa farhågor måste vägas emot att så mångasom möjligt ska kunna delta i ett allmänt val, ochnaturligtvis även de som bor utanför gränser.Det var väl i fråga om den valmöjligheten som jagoch andra socialdemokrater i utskottet kände att detvägde över att se till möjligheterna för så många sommöjligt att delta i valet. Sedan får vi som efter allaval, som ju utvärderas på många olika sätt, ocksåutvärdera den här frågan och se hur det har fungerat.Kanske kommer det överklaganden osv. som visar attdet här kanske inte var någon lysande idé.Vi var för vår del beredda att skjuta på det här tillnästa val. Många partier var dock överens om attdetta skulle införas , och i den samarbetsandasom jag tycker är så bra har vi böjt oss för de argu-menten och sagt att vi vill vara med och utformanågon typ av lag som gör det möjligt att införa dettaredan till det här valet. Det är bra, tycker jag, att vihar blivit eniga om det.När det gäller spärregler och personvalet, som fle-ra har varit inne på, är ju historien att vissa partier hardrivit att det ska vara ett rent personval och vissapartier har tyckt att det inte är någon bra modell.Kompromissen är alltså ett val med personvalsinslag,en kompromiss där man försökt gå alla till mötes ochdå infört de här spärrgränserna. Att redan nu dra slut-satsen att detta är fel och bör ändras tror jag är lite förtidigt. Minst ett val till för att utvärdera hur person-valet fungerar tror jag är av nöd tvunget.Det viktigaste i det här läget tror jag kanske inteär att diskutera spärrnivåer och hur det ska se ut iframtiden utan att verkligen uppmana medborgarnasom ska gå till val att ta ställning, att ta reda på vilkenkandidat de tycker är bäst och sätta ett kryss för den,så att vi får upp antalet väljare som begagnar sig avmöjligheten att sätta ett kryss och vara med i person-valet.Sedan ska som sagt också det här valet utvärderas,och vi får då se hur vi har lyckats. Men jag tror nogatt detta är den framkomliga vägen just nu.Sedan går jag över till det här med partistödet.Miljöpartiet tycker att det är lite väl hårda bud att det,om man skulle åka ur och hamna under2 %, skulle bli drastiska förändringar i partistödet.Som Per mycket riktigt sade bottnar det härförslaget i att Ny demokrati, ett parti som i praktikeninte fanns, på ett motbjudande sätt kunnat tillgodogö-ra sig pengar. Det var stora inbördes strider om vemsom ägde rätten att teckna konton osv. Det är natur-ligtvis oacceptabelt. Det är alltså inte bara spärrgrän-sen som är det viktiga utan också formuleringarna omatt partiet ska finnas kvar, ha en revisor, ha stadgarosv. Detta är alltså bara en del.När vi diskuterat detta har det inte handlat om attde stora partierna tänker vara elaka mot några småpartier som riskerar att hamna här - långt därifrån.Ska man sätta en gräns är det alltid dis-kutabelt var den gränsen ska ligga för att det ska bliså sunt som möjligt. Men den andra delen i detta är juatt går man ned ännu lägre än de finnsdet flera partier som ligger där och som inte har varitinne i . Då kommer också den rättvisedis-kussionen: Om två partier ligger på storleken 1 %eller i ett val, varför ska det ena partiet ha andraekonomiska förutsättningar än det som aldrig harvarit inne i ?Jag menar att det finns flera olika saker att disku-tera när det gäller detta. Det finns inte ett gylleneabsolut rättvist system. Men jag tror att vi ändå harhittat en hygglig nivå och hyggliga skrivningar för attdet här ska uppfattas som både rimligt och accepta-belt.Till sist motion om möjligheten förde funktionshindrade att komma in i en vallokal. Härkänner jag att det är total politisk enighet i sak. Allavill naturligtvis se till att alla kan komma till en val-lokal, oavsett om man har ett funktionshinder ellerinte.Problematiken uppstår när såkategoriskt slår fast att så bara skall ske. Det finnsliksom ingenting om vad som faller inom rimlighe-tens gräns. Konstruktionen att ska varamed och att det ska föras fram argument för att manär tvungen att använda en lokal som inte är anpassadför funktionshindrade är bara det en otroligt starkpåtryckning.Jag tycker att det skulle vara djupt olyckligt omdet på någon enstaka plats helt enkelt inte går attordna och man är tvungen att förlägga en vallokal såatt samtliga i det valdistriktet får orimligt långt att tasig till den. Då har vi återigen rimlighetsbedömning-en. Någonstans tycker jag ändå att man måste kunnagöra undantag trots att det är glasklart vad vi syftartill.När vi råkade ut för detta hemma i min kommunlöste vi det mycket enkelt genom att vi bad gatukon-toret att provisoriskt över valdagen fixa till handikap-panpassade ramper till en mycket ringa kostnad ochlätt åtgärdat. Den goda viljan finns både på kommu-nal nivå och bland oss som sitter här. Det är bara detatt det måste finnas en rimlighetsbedömning.Därmed, fru talman, hoppas jag att jag har gåttigenom allt som förekommit i dagens diskussion.Anf. 17 () re-plik:Fru talman! Precis som går det ofta att lösa problemet med handikappa-des möjligheter att komma in i vallokalen med ganskaenkla medel. Man kanske inte ens behöver gå så långtatt man bygger om lokalerna, även om strävan måstevara att alla kommunens lokaler ska vara handikap-panpassade. Man ska aldrig känna sig diskrimineradför att man är handikappad.Men varför då behöva ha några särregler när detgäller handikappades möjligheter att komma till val-lokalen. Det är bara att slå fast att de ska kunnakomma dit. Sedan får man lösa det på det utmärktasätt som man tydligen gjorde i kom-mun. Det ska lösa sig. Vi ska inte ha någon diskus-sion med om de kan gå med på dettaeller inte. Det ska lösas.Anf. 18 () replik:Fru talman! Om hade lyssnat påmig hade hon kommit underfund med att vi är heltöverens, förutom den rimlighetsbedömning som jagsade att man ändå måste göra. Om det på något en-staka ställe i detta land bara inte går, är det då rimligtatt inte ens kunna använda en vallokal i alla övrigamedborgares närhet utan de ska få orimligt långaresor för att ta sig till en vallokal? Det är den öpp-ningen som vi gör. I övrigt är vi helt överens.Anf. 19 () re-plik:Fru talman! Jag kan inte se att det finns något skältill att det skulle vara rimligt att inte låta handikappa-de kunna komma in i en vallokal. I så fall får man välanslå lite mer pengar. Kommunen får göra en insatsför detta. Jag kan inte tänka mig vad det är för konstigvallokal som skulle vara så svår att göra i ordning föratt också handikappade skulle kunna ta sig in. Manska inte precis lägga en vallokal på en fjälltopp.Anf. 20 () replik:Fru talman! Nej, den tanken har inte ens slagitmig. Men man vet aldrig, det kanske finns ställen därdet också skulle behövas. Vad vet jag.Jag tror inte att vi ska måla upp det här problemetalltför dramatiskt. Skulle det framkomma efter det härvalet att detta är mer vanligt än undantag ska vi noggöra någonting åt det. Men än så länge har jag ettoerhört stort förtroende för att de som sitter i de lo-kala valnämnderna och i respektive kommun löserdetta så att det problem målar uppicke kommer att uppstå.Anf. 21 () re-plik:Fru talman! Jag vill instämma med att det är bra att vi har nått enighet på en väsentligpunkt i detta betänkande, om brevröstning för ut-landssvenskar. Enighet är en viktig del av politiken.Den andra viktiga delen är den demokratiska kon-flikten. Den måste vi också ta . Förslaget visarockså att har betydelse i varje fall genomutskotten.Jag kan också hålla med om att detfinns vissa problem med valhemligheten vid olikatyper av röstning. Redan vid ombudsröstning kanman tänka sig att det kan finnas sådana problem, vidbrevröstning, som vi har sagt, och naturligtvis ocksånär vi talar om röstning via Internet, som MatsBerglind inte berörde så mycket i sitt inlägg.Här har vi tagit upp frågan om just utlandssvens-kar eftersom de fanns med i propositionen. Det hadenaturligtvis varit en möjlighet. Tillgängligheten tillInternet för utlandssvenskar är kanske ganska god, ivarje fall bättre än tillgängligheten till närbelägenvallokal. Det hade ju varit en möjlighet att testa ettförsök med Internetröstning.Jag vill ställa följande fråga: Regeringen säger ba-ra lite vagt att ärendet bereds vidare inom Regerings-kansliet. Jag tycker mig finna en viss räddhågad in-ställning till att pröva den nya tekniken. Nog tror välMats liksom jag att vi om 10 eller 20 årkommer att använda ny teknik när vi röstar?Anf. 22 () replik:Fru talman! Den bedömningen gör nog jag också.Om ett par tre val kanske detta är ett vanligt sätt attrösta. är inte problematiken så stor när det gällervem som får rösta, rösthemligheten osv. Vi är välmånga som sköter våra bankärenden via Internet ochkänner oss ganska trygga med att inga andra kommeråt de uppgifterna och att ingen förhoppningsvis tar utpengar på våra konton. Den delen är kanske inte densvåraste att lösa. Det gäller att hitta ett system för hurlångt vi ska sträcka oss när det gäller den icke sundapåverkan på den som ska rösta. Det hör mycket näraihop med brevröstningen.Jag tycker att man innan man tar till sig ny teknik,för det ska vi alla göra, också måste ha en sund skep-sis till vad den kan innebära. Trögheten i sådana härfrågor tycker jag har sitt berättigande, och jag serfram emot diskussionen framöver om hur man skakunna lösa den här typen av frågor.Anf. 23 () re-plik:Fru talman! Om och jag nu äröverens om att den nya tekniken kommer att använ-das framöver är frågan hur man ska ställa sig i dag.Är inte det rimliga då att man brukar vara lite aktivoch kanske ta ett första steg genom ett försök, exem-pelvis för utlandssvenskar, där det kan finnas speci-ella skäl till Internetröstning, och inte bara år efter årsäga att man fortsätter att bereda frågan i Regerings-kansliet.Jag vet att vi får anledning att återkomma till denhär frågan ytterligare minst en gång i vår i ett bredaresammanhang. Men jag vill ändå fråga inte det rimliga när man ska ändra sådana här rättkomplicerade saker är att man tar ett litet steg i tagetoch sedan utvärderar det. När kommer det första lillasteget?Anf. 24 () replik:Fru talman! Svaret på när det första steget kom-mer har inte jag. Det vet jag inte om någon har. Vimåste faktiskt vara lite varsamma. Uppkommer dis-kussioner och en problematisering av vad detta skullefå för betydelse i olika delar och vi skulle känna attde problemen är för stora för att vi över huvud tagetskulle vilja göra något försök är det klart att det skjutsganska långt på framtiden.Jag känner nog en viss tveksamhet till hur snabbtman ska gå fram med detta. Jag håller med dem som isin argumentation har sagt att ska det göras en för-söksverksamhet är kanske inte utlandssvenskarna deförsta man tänker på. I så fall tycker jag att det hadevarit lika rimligt att göra det i någon kommun.Men själva teknikfrågan och själva farhågorna ärlika stora oavsett om det sker ute i världen ellerhemma i . Jag tycker att det är bra att rege-ringen fortfarande bereder den här frågan. Vi får sevad man kommer fram till så småningom.Anf. 25 PER () replik:Fru talman! nämnde att stora parti-er inte är allmänt elaka mot små partier som råkar atthamna utanför . Det är inte därför som manär med på att sätta gränsen vid 2 %.Men den här borde ha utrymme för enstörre mångfald, anser vi i och någraandra partier. Den borde inte begränsas till att partietska ha fått av rösterna för att få vara med i riks-dagen. Det innebär att vi inte ser som en bragräns för att få riksdagsmandat.Mats säger att är en rimlig avväg-ning och att man måste sätta gränsen någonstans.Självklart kan det finnas behov av gränser, men dethär handlar om en avveckling av ett stöd som utgårunder den mandatperiod som man hamnar utanförriksdagen. Det finns också ett avtappningssystem somnu ska halveras.Frågan är: Är verkligen ett enda val så avgörandeför ett parti som har både årsredovisning och auktori-serad revisor? Är det rimligt att man försätter ett partii den situationen?Nu vet vi att Ny demokrati var ett särskilt fall. Se-dan 1992 har vi inte haft något mer sådant fall. Skadet vara styrande för framtiden och för andra partiersom har ordentliga strukturer och som kommer attfortsätta att bedriva sin verksamhet, men som kanråka ut för en tillfällig nedgång i väljaropinionen?Anf. 26 () replik:Fru talman! Jag skulle kunna ge ett oerhört kortsvar: Ja, jag tycker att det är rimligt.Jag försökte att beskriva den här problematiken imitt inledande anförande. Vi anser att de partier som finns representerade i inte ska jämförasmed Ny demokratis agerande när de åkte ur riksda-gen. Det finns inga sådan jämförelser.Men när vi har sett hur det kan gå till tycker jagatt det är rimligt att man inför en lagmässig reglering.Vi vet ju inte vilka partier som kommer in i riksdageni framtiden. På det sättet behöver man inte särskiljaolika partier, utan då finns det ett system för hur dethela ska hanteras. Tillfällig svacka eller inte, men detfinns i alla fall fortfarande pengar kvar även om manskulle hamna under 4-procentsspärren.Det går alltid att ifrågasätta procentsatser ochgränsdragningar, men jag tycker ändå att det här ärdet rimliga. Om det ska vara 4-procentsspärr för att tasig in i eller inte har vi inte ens diskuterat.Men mig veterligt är det väl samma sak där. Det finnsen bred politisk majoritet för det systemet. Jag kännerinte att det är aktuellt att ändra på den delen.Anf. 27 PER () replik:Fru talman! Jag kan förstå inställ-ning. Men även Socialdemokraterna, moderaternaoch de större partierna fluktuerar i antalet väljare frånval till val. ligger de betryggande högt så de be-höver inte ha dessa problem. Dessutom har de en heltannan ekonomi än det lilla partiet som ligger ochbalanserar eller ligger strax . Det är i alla falltre partier som ligger väldigt nära den gränsen.En tillfällig nedgång för något av dessa tre partier- precis - skulle göra det nästan omöjligtatt bedriva politik på det sätt som man bör göra för attkunna komma tillbaka till riksdagen.Nu låter det väldigt mycket som att jag talar iegen sak, och jag ska inte alls förneka att det kanligga någonting i det. Men, som sagt, partiet är inteensamt i den här situationen.Anf. 28 () replik:Fru talman! Jag har redogjort för mina argumentför varför jag tycker att detta är rimligt två gånger, sådem tänker jag inte upprepa. Men det är ett argumentsom jag inte köper av Per , och det är detta medatt om ett parti - jag avser inte - åker urriksdagen och hamnar skulle det bli omöj-ligt att ta sig tillbaka. Det är detsamma som att sägaatt det inte finns något parti utanför riksdagensom kan ta sig in bara på grund av att det inte har detpartistöd som utgår till riksdagspartierna. Jag köperinte det argumentet, för så är det inte.Anf. 29 ():Fru talman! Som redan har antytts är de valtek-niska frågor som vi nu diskuterar inte av den karaktä-ren som brukar åstadkomma några mer omfattandekravaller och opinionsyttringar på gator och torg. Detär strängt taget bara riksdagsledamöter som kan entu-siasmeras i någon större utsträckning för dessa frågor.Det innebär inte, vilket redan har sagts här, attfrågorna på något sätt är oviktiga för våra medborga-re. Jag tror snarare att vi har att göra med de kanskeallra viktigaste frågorna som gäller vår demokrati.Jag ska inte upprepa det som har sagts,utan jag bara konstaterar att det i betänkandet finns enlång rad förslag - de flesta av ganska begränsandeoch av teknisk karaktär. I de allra flesta fall råder detenighet, och det är bra. Det är bra att vi är eniga kringden grundläggande utformningen av vårt valsystem.När det gäller valsystem vill jag t.o.m. gå så långtsom att säga att det ligger en hel del i den konservati-va attityden, att någonting är bra just därför att det ärgammalt och välkänt. För att ett valsystem ska kunnatillämpas måste väljarna, medborgarna, begripa hurdet fungerar. Bl.a. därför bör man vara försiktig medomfattande och ofta återkommande förändringar ivalsystemet.Den senaste mer genomgripande förändringen avvalsystemet var införandet av det begränsade person-valsinslaget vid förra valet. Den modellen var enkompromiss som partierna nådde utifrån väldigt olikautgångspunkter. Några partier - i synnerhet på denhögra delen av den politiska skalan - skulle gärna hasett ett betydligt större inslag av personval. Några,åtminstone enskilda ledamöter, argumenterade för ettrent personvalssystem. Vi från hadesnarare motsatt uppfattning. Vår entusiasm för per-sonval över huvud taget var, och är, ytterst begränsad.Vi står bakom det system som man nu har. Vi harinte väckt några motioner om förändringar av detnuvarande personvalsinslaget. Men det som vi tyckerär bäst med det begränsade personvalsinslaget är justatt det är begränsat. Vi har i fortfarande ettvalsystem som är baserat på partier som går till val påsina politiska program, och det är bra.Ett förstärkt personvalsinslag riskerar att flytta fo-kus ännu mer från ideologier, politiska program,helhetslösningar och konkreta förslag till individermed mer eller mindre väl underbyggda uppfattningarom vad den ena eller andra ledamoten står för ochvilka kvaliteter han eller hon har. Jag menar att det ärett slags illusion att tro att man genom ett personvalförstärker djupet i demokratin. Snarare flyttar manfokus från det som är viktigt - politiken och innehål-let i besluten - till det som är underordnat.Jag ska inte utveckla detta närmare. Det finns sä-kert anledning att återkomma till det i andra samman-hang. Jag vill bara beklaga att vi inte kan hålla ihopkompromissen kring personvalssystemet. Från bor-gerligt håll driver man på för att åstad-komma en förändring. Jag tror att det såväl sakligtsom för konsensuskvaliteten skulle vara olyckligt attgenomföra några ytterligare förändringar i person-valssystemet.Brevröstning från utlandet har redan noterats. Jagvill bara säga att vi aldrig har haft några principiellainvändningar mot detta. Tvärtom har vi settatt man kan utvidga möjligheterna och underlätta fördem som befinner sig utomlands att delta i val. Sedanhar det funnits och finns fortfarande praktiska pro-blem. Vi har velat vara säkra på att de praktiska pro-blemen är av en sådan karaktär att de kan av.Under beredningen i utskottet har vi känt oss tryggapå den punkten. Därför kan vi också ställa oss bakomförslaget.Miljöpartiet tar upp frågan om lagstiftning om re-dovisning av kampanjpengar. Varken regeringen ellerutskottet föreslår någon tvingande lagstiftning omoffentlighet på det här området. Jag tror att det ärmycket klokt att avstå från ett sådant lagförslag.Regeringen avstår nästan motvilligt från att läggafram ett lagförslag. Man förstår av formuleringarna ipropositionen att regeringen nog helst skulle velatgöra det men gör det inte just . Jag tror att det finnsstarka principiella skäl mot att införa lagstiftning pådet här området, alltså inte bara för att det inte be-hövs, utan det finns principiella skäl mot att göra. Dethar att göra med förhållandet mellan partierna ochstatsmakten.Ibland kan man kanske uppfatta partierna som nå-got slags utväxt av statsapparaten, som något slagsmyndigheter, och att medborgarna ska garanterasinsyn i deras verksamhet. Men det är, menar jag, enfelsyn. Partierna är tvärtom medborgarnas verktyg iförhållande till staten, medborgarnas verktyg för attkontrollera staten.Man måste vara oerhört försiktig med att skapa ensituation där statsapparaten får någon som helst möj-lighet att påverka partiernas möjligheter att delta ivalen. Blotta misstanken om att en regering eller enriksdagsmajoritet skulle använda lagstiftningen för attförbättra sitt eget partis position på ett eller annat sättvore ytterst olycklig. Därför ska man också vara yt-terst försiktig med varje form av ingripande lagstift-ning i partiernas inre arbete. Detta förutsätter - detsäger regeringen och är helt riktigt - att partiernaagerar på ett sådant sätt att den här öppenheten som vivill ha garanteras.Sedan finns det ett annat problem här, och dethänger ihop med personvalsinslaget. Som jag antyddetidigare är jag inte så entusiastisk över personval överhuvud taget. Jag är ännu mindre entusiastisk över enöppen fragmentarisering av valkampanjerna, inte ipartiernas gemensamma valkampanjer utan i enskildaindividers personvalskampanjer, kanske med storasummor av pengar från stora organisationer, företagosv. Skulle vi hamna i en situation av amerikanskmodell - om jag så får säga, för det är ganska extremtoch det är långt dit, men i alla fall - blir det förmodli-gen oundvikligt med någon form av lagstiftning omdetta. Men att , i oträngt mål, gå in med enlagstiftning menar jag skulle legitimera enutveckling i den riktningen. Det tror jag vore oerhörtolyckligt.Tiden rinner i väg, och jag hinner inte kommente-ra allt som har tagits upp här. Jag ska bara mycketkort ta upp reservation. Precis som MatsBerglind sade här tidigare är det en missuppfattningom man får intrycket att det finns en skillnad i ambi-tioner mellan majoriteten och när detgäller funktionshindrades tillgänglighet till valloka-lerna. Vi är helt eniga om detta. Allt som går attpraktiskt göra för att garantera denna tillgänglighetska göras. Detta finns också uttryckt i det lagförslagsom nu ligger på bordet.Folkpartiet föreslår ju faktiskt ingen annan lag-stiftning . Det står i reservationen att regeringenbör återkomma med ett nytt lagförslag där man harbeaktat det som sägs i motionen. Men om detta motförmodan skulle gå igenom här i kammaren lär det juinte innebära ett nytt lagförslag inför det här valetutan till nästa val, 2006.