prot · GP09100 · 2002-04-23 00:00:00 — Ändå tycker inteLars-Erik att det räcker. De får inte tillsam-mans utveckla en minsta gemensam nämnare, utan demåste helt följa byggregler och författningssamlingar.Anf. 66 Statsrådet ():Fru talman! Än en gång, det finns stora möjlighe-ter att påverka nyproduktionen, att bygga den i olikaformer och se till att man bygger effektivare och merflexibelt. Det finns stora möjligheter i lagstiftningenatt öppna upp för ett boflexsystem som innebär att deboende kan påverka innehållet i boendet betydligtmer än vad man kan i den normala hyresrätten,och jag är anhängare av det. Jag tycker att det är fulltrimligt att man som hyresgäst ska ha stor möjlighetatt påverka innehållet i boendet.Men jag är till skillnad från beredd att i nyproduktionen efterge kraven pålägsta godtagbara standard. Det ska finnas uppvärm-ning, det ska finnas elförsörjning, man ska ha tillgångtill varmt och kallt vatten, man ska kunna tvätta sigoch det ska finnas möjligheter att laga mat. De kravenär jag inte beredd att efterge vid nyproduktion avlägenheter.Vi ska vara måna om att upprätthålla en god stan-dard på det svenska lägenhetsbeståndet och inte riske-ra att försätta oss i situationen att lägenhetsbeståndetfaller samman och att människor tvingas bo i under-måliga bostäder. Gärna mer flexibilitet och störreinflytande, men tumma inte på kraven om lägstagodtagbara standard.Anf. 67 ():Fru talman! Då kanske statsrådet skulle kunna tillsätta en liten konsekvensutred-ning. har jag inte den nyaste här. Den här är från1994, men det är den som har byggts på punkt förpunkt . Ta reda på vilka regler som gerpositiva utslag för den enskilde och för samhälletekonomiskt. När finns det regler som ger negativautslag som är så styrande att de stoppar drivkraften?Det här har inte gåtts igenom, utan det läggs till ochläggs till hela tiden.Vad är lägsta godtagbara standard? Ja, det är detsom räknade upp, och det är klartatt alla människor behöver detta. Men är det säkert attspisen måste stå på plats, att kylskåpet måste stå påplats, eller skulle jag själv kunna få hämta mig en spisoch ett kylskåp att sätta dit?Vad jag menar är att vi har så mycket kollektivalösningar och så mycket regelstyrning. Vi behöver detför trygghetsfrågorna och för hälsofrågorna. Förinnemiljön behöver vi regler, och vi behöver byggabrottsförebyggande för tryggheten, men vi behöverinte regler för hur stor spisen och kylskåpet ska vara,hur många garderober vi ska ha eller var de ska stå.Där tycker jag att vi skulle kunna ha lite mer av fan-tasi och flexibilitet.Vad jag skulle vilja uppmana äratt se till att byggregler och författnings-samlingarna gås igenom, så att man ser vad som ärnödvändigt och vad som inte är nödvändigt för attmänniskor ska kunna bo bra men ändå kunna påver-ka, och vad som är lägsta godtagbara standard. Är dethur stort kylskåpet ska vara, hur bred sängen skavara, hur litet köksbordet får vara, eller hur långt skavi sträcka oss?Anf. 68 Statsrådet ():Fru talman! Jag citerade ju de krav som ställs pålägsta godtagbara standard, och de är uppvärmning,tillgång till vatten, energiförsörjning, elförsörjning,möjligheter att laga mat, möjligheter att tvätta sig. Jagtycker att det är fullt rimliga krav på lägenheter somgör att vi håller uppe en viss minimistandard på bo-stadsbeståndet i Sverige.Jag vill inte ha den situation som Ulla-BrittHagström beskriver i sin interpellation om hyresgäs-ter i som i de flesta fall äger all inred-ning, t.o.m. golvet. Bostaden hyrs ut med betonggolv,och hyresgästen får börja med att lägga in ett egetgolv. Endast diskbänk, bad och toalett på basnivåfinns redan i lägenheten. Men det är ju inte alldelessäkert att alla som flyttar in i en sådan lägenhet har dedär pengarna att betala så att de får ett golv i lägen-heten. Tycker att de ska nöja sigmed att bo på betonggolvet, eller?Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 2001/02:301 ombeskattning av alkoholdryckerAnf. 69 Finansminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för attåtminstone kraftigt begränsa marknaden för den ore-gistrerade spriten och för att återta statens kontrollöver alkoholdistributionen samt om regeringen ärberedd att i detta sammanhang i kommande budget-proposition lägga fram förslag till sänkning av alko-holskatterna.På frågor i samma ärende har jag vid ett flertaltillfällen svarat att höjda införselkvoter kommer, omåtgärder inte vidtas, att medföra att gränshandeln medalkohol successivt kommer att öka. Därför följerregeringen utvecklingen noga på detta område. Bl.a.har och drogforskning, SO-RAD, i uppdrag att ta fram statistik överkonsumtions- och försäljningsutvecklingen. Statisti-ken ska även inkludera det s.k. mörkertalet. Mot bl.a.denna bakgrund uttalade regeringen i den alkoholpo-litiska propositionen att den avser attsenare till återkomma till frågan om deskattejusteringar som behövs på alkoholområdet.Regeringen och flera partier i har lagtstor vikt vid att alkoholskatterna och Systembolagetska vara viktiga instrument för att hålla nere alkohol-skadorna. Det är en stor framgång att i mångaår har varit ett av de länder i som har haft denallra lägsta dödligheten på grund av alkoholsjukdo-mar och alkoholskador. Det är en position som Sveri-ge vill ha också i fortsättningen.Riksdagen beslutade om en natio-nell handlingsplan för att förebygga alkoholskador.Syftet med handlingsplanen är att motverka negativasociala effekter till följd av ökade införselkvoter avalkoholdrycker och att läggafast grundvalarna för en alkoholpolitik som leder tillminskad alkoholkonsumtion och begränsade alkohol-skador. För genomförandet av handlingsplanen dis-poneras . En kom-mitté, , har fått regeringens upp-drag att samordna insatserna på nationell nivå och atti samspel med kommuner och landsting stimulerainsatser enligt handlingsplanen på regional och lokalnivå. I kommitténs uppgifter ingår bl.a. att stimulerakommunerna att utveckla samarbetet med polismyn-digheten för att motverka illegal alkoholhantering ochatt fortsätta den opinionsbildning mot illegal alkohol-hantering som Oberoende alkoholsamarbetet, OAS,tidigare inlett.Jag är mycket väl medveten om, vilket också harframgått av många diskussioner, att vi måste finna enrimlig anpassning av svensk alkohollagstiftning ochsvenska alkoholskatter till det som händer i vår om-värld. Regeringen har dock inga pla-ner på att föreslå några ändringar på alkoholskatteom-rådet.Anf. 70 ():Fru talman! Jag tackar finansministern för svaretpå min interpellation.Det råder uppenbarligen en samsyn oss emellanvad gäller såväl alkoholskatterna som Systembolagetsbetydelse som instrument för att begränsa alkohol-skadorna. Jag vill också understryka att min utgångs-punkt i sakfrågan är ett folkhälsoperspektiv och inteskattesänkningarna som sådana.De förhållandevis höga svenska alkoholskatternahar länge haft det viktiga syftet att generera återhåll-samhet i alkoholförbrukning, en funktion som ärstarkt undergrävd på grund av de alternativa diffusaspritmarknader som vuxit kraftigt under senare år.Dessa marknader håller öppet dygnet runt och harmed största sannolikhet betydligt fler leveransställenän det sammanlagda antalet systembutiker och utläm-ningsställen för systembolagsvaror. Den billiga, lätt-tillgängliga, ofta kvalitativt undermåliga spriten ten-derar att bli en allt svårare och alltmer illojal konkur-rent till Systembolaget.Priskänsligheten gör att många, framför allt ung-domar och andra mindre köpstarka grupper, miss-brukar och utsätter sig för allt större risker.Vad kommer den expanderande och okontrollera-de spritförbrukningen att kosta i människors hälsa?Det är en fråga som vi med allt större allvar måsteställa oss. "En vanlig dag i Smuggelsverige. Varje dagsmugglas tusentals liter sprit i utflyktsbussar. Tiomiljoner borde ha kommit staten tillgodo mellanoktober och januari men bussresenärerna betaladebara . "Detta var bara en av ett stort urval tidningsrubri-ker på samma tema från skånska dagstidningar desenaste två åren. Jag väckte tillsammans med minkollega , , en motion iriksdagen under den allmänna motionstiden medförslag om skärpta skatterättsliga sanktioner påpunktskatteområdet. Ett av de skarpa förslagen är attde bussbolag som arrangerar spritinköpsresor mellant.ex. och ska betraktas som skatt-skyldiga för den del av varorna som vid kontrollpåträffas utan ägare.Stora delar av motionens innehåll och merpartenav de skarpa förslagen återfinns i populariserad form ien debattartikel signerad av en riksdagskollega, vd m.fl. i . Åter-bruk kan uppenbarligen ta sig många former i dessamiljötider.Låt mig för tydlighetens skull understryka att detvarken är skattesänkningar eller särskilda åtgärder iform av sanktioner av olika slag som var för sig löserproblemet med alkoholpolitiken och distributionen. Istället är det en kombination av åtgärder som är avgö-rande för resultaten. Jag ser inte skattesänkning påalkohol som någon patentlösning men som en inteoväsentlig delåtgärd för att styra om till mer kontrol-lerbar alkoholkonsumtion.Finansministern säger i sitt interpellationssvar "attvi måste hitta en rimlig anpassning av svensk alko-hollagstiftning och svenska alkoholskatter till det somhänder i vår omvärld". Detta vill jag gärna tolka så attskattesänkningar inte kan uteslutas om länder somDanmark m.fl. genomför de skattesänkningar somman aviserat. Jag skulle gärna vilja ha ett svar på denfrågan.Anf. 71 ():Fru talman! Alkoholpolitiken är kanske det mestpublika ämne som vi har i den allmänna debatten.Därför var det med stort intresse jag läste interpella-tionen. Den har ju fått kraftigt eldunderstöd av ettantal socialdemokratiska riksdagsmän i en , dvs. i en form som i mycket styr den svenskadebatten.Nu säger interpellanten att det inte bara handlarom prissänkning utan om fler saker. Ändå landar hanåterigen på hur viktigt det är med prissänkning, dettatrots att en hög beskattning är det enda instrumentsom vetenskapligt har bevisats kunna hålla tillbakakonsumtionen.Det ska väl sedan ändå sägas att det kan vara ettproblem om andra länder ligger väsentligt lägre, menden svenska alkoholskatten är ju inte den högsta ivärlden. Vårt broderland har betydligt högreskatter, vilket väl i och för sig borde leda till en ochannan slutsats.Det finns ju också andra skatter, t.ex. på bränsle.Bensinskatten är på de allra flesta områden relativtsett högre än alkoholskatterna, och det leder till slut-satsen att det folkliga ojandet över de höga spritskat-terna som om de vore vårt stora problem är klartöverdrivet.Vad vi skulle behöva göra i stället för att prata omhur vi sänker skatter och därmed riskera en ökadkonsumtion är att fundera över hur vi begränsar den-na. Låt vara att vi använder också andra instrument,men tyvärr har det ju gått lite i annan riktning.Finansministern talar i svaret om att det nu ärkommunerna som ska gå in mera. Ja, det har sagts såi den här planen, men jag är lite orolig för att det intekommer att ge det som finansministern och regering-en är ute efter, nämligen att hålla tillbaka konsumtio-nen. I stället ser många kommuner det här som enservicefråga, en näringspolitisk fråga och en"rättvisefråga", inte som ett socialt viktigt område attta tag i.Jag vet att finansministern har en god ambition.Jag har t.o.m. inför socialministern här i kammarenberömt finansministern för det han sade i en annandebatt som var klart socialpolitiskt inriktad. I det härsvaret är det dock inte samma offensiv. Svaret är kort.Det är möjligen oklanderligt, men där saknas en of-fensiv som skulle vara befogad med tanke på densituation som vi har.Man beräknar att bara i vårt land mellan 5 000och kanske 8 000 går en för tidig död till mötes idessa sammanhang. När talade här i fjolpå om alkoholfrågor sade hon att iEuropa dör 55 000 ungdomar idessa sammanhang. Egentligen borde vi bli omska-kade. En och annan lyfter kanske på ögonbrynen ochsäger: Jaså, är det så! Men vi har ju vår handlings-plan. Handlingsplanen bygger ju, fru talman, på attandra, dvs. kommunerna, ska göra en massa saker. Dekan göra en del, men jag upplever att den drivandepolitiska kraft som var ett för bådesocialdemokrater och socialliberaler nu inte är till-räckligt stark.Jag skulle därför vilja att finansministern engage-rade sig och stöttade upp socialministern, så att vifick något av en alkoholpolitisk offensiv. Det hållerpå att bli väldigt illa både i och ute i Europa.Varför inte säga att länder bör ta till sig degoda erfarenheterna av svensk alkoholpolitik? Vi börinte falla undan.Anf. 72 ():Fru talman! Det är bra att vi även får en in-terpellationsdebatt om alkoholskatterna. Det är ange-läget, och vi får säkerligen återkomma till dem ettantal gånger också längre fram.Jag vill ta fasta på finansministerns svar inte minsti ett avseende, nämligen där finansministern säger "attalkoholskatterna och Systembolaget ska vara viktigainstrument för att hålla nere alkoholskadorna". Jagtycker att det är ett bra besked, för det vittnar om eninsikt om att en restriktiv alkoholpolitik är oerhörtavgörande. Den har också, som finansministern säger,varit framgångsrik.Jag skulle direkt vilja fråga vilkakonsekvenser den fråga som harställt och dagens interpellationsdebatt får i belysningav frågan om svartspriten. Anser finansministern attdet över huvud taget finns möjligheter att hanterasvartspriten medelst skattesänkningar? Är det enligtfinansministerns synsätt över huvud taget möjligt?Jag skulle också vilja göra den reflexionen att detär en begreppsförvirring i interpellationen, som det ärviktigt att reda ut. Det handlar dels om svartspriten,dels om den legala försäljningen av alkoholdrycker.Jag tror att det är viktigt att titta på hur det ser ut nu.Vi har en oerhört framgångsrik och duktig forsk-ning om detta i . Vid för socialvetenskaplig alkohol- och drog-forskning följer man löpande dessa frågor. Det ärockså omvittnat både i interpellationen och i inter-pellationssvaret. Alldeles färska siffror visar att an-delen illegal alkohol har mins-kat. Det är intressant att göra det konstaterandet. Mankan inte bryta ned siffrorna för en enstaka månad e.d.utan man måste studera ordentliga flöden och perio-der.Systembolagets försäljning tillsammans med för-säljning via restauranger och livsmedelshandel stårför av den totala alkoholkonsumtionen. Det ärviktigt att se den illegala delens relation till vad somsker i övrigt i Sverige.Den lagliga resandeinförseln svarar för 20 %.Därmed är vi uppe i . Smuggelsprit och hem-bränt svarar för enligt vår forskning, somär omvittnat duktig. Hemtillverkade alkoholdryckersvarar för ungefär 5 ½ %. Det är viktigt att ha de härrelationerna klara för sig.Samtidigt är det nog så bekymmersamt att vi in-hemskt i har en ökande konsumtion och för-säljning av alkohol. De senaste siffrorna visar attSystembolagets försäljning ökar. Den har gått uppmed . Alla alkoholdryckerna är med iökningen. Också spritkonsumtionen i gårupp. Jag tror att det är viktigt att ha det här med sighela tiden, därför att det är nog så allvarligt, menarjag, att den går upp. Men i relation till vad som hän-der med det som kommer utifrån och det som ärsvartsprit är det mycket mindre.Anf. 73 Finansminister ():Fru talman! Det är utan tvekan så att både inter-pellanten och de inlägg som har gjorts här visar attdet finns en bred samsyn om att den position somSverige har som det land som har det kanske lägstaantalet alkoholskador och alkoholsjukdomar i Europaär en position som vi ska kunna behålla. Jag hållergärna med om att det är viktigt att vi också kan an-vända som en form av föredöme. Inte minstsocialministern har gjort det när han har tagit initiativtill att lyfta fram alkoholfrågorna som en del av folk-hälsodiskussionen i EU-sammanhang. Det finns ty-värr många länder i EU där man inte ens kan stava tillfolkhälsa och ännu mindre göra kombinationen medalkoholpolitiken, och jag tror att det är viktigt att vitar ett stort ansvar för den debatten också i fortsätt-ningen.Som jag sade i mitt interpellationssvar måste vinaturligtvis noga följa utvecklingen och vara bereddaatt använda de instrument vi har, och det handlar -det kan jag säga till interpellanten - om skatteinstru-mentet, men också om alla de instrument som finns iövrigt i handlingsplanen mot alkoholsjukdomar somvi vill förebygga på olika sätt. Det är en kombinationav olika saker.När pekar på att Systembo-lagets försäljning har ökat där inför-selreglerna efterhand har blivit mer generösa kan mannaturligtvis dra slutsatsen att det i och för sig är all-varligt att konsumtionen ökar. Omvänt kan man ock-så säga att det är ett intressant tecken att det faktisktmotsäger de påståenden och de förhoppningar ellerspådomar som gjordes då mansade att när vi ändrar införselreglerna kommer snarastSystembolaget att slås ut ganska snabbt. Därför måsteman ta till drastiska skattesänkningar för att kunnamöta utvecklingen. Det visar sig att det inte har blivitsådana stora omläggningar, och det är också en in-tressant iakttagelse som man kan göra.Jag är medveten om, vilket upp, att det finns en del problem som bör bekäm-pas med tullinsatser, inte minst när det gäller trafikenöver och i . Det är svårt attkomma åt en del av den alkoholöverföring som sker,och det är ibland svårt att koppla ihop alkoholen medde personer som säkerligen har köpt den och sedaninte vill kännas vid den när tullen och polisen gör sinainsatser. Det finns alltid skäl att fundera på hur vi kaneffektivisera tullens arbete och om vi kan utrustatullen med bättre förutsättningar och resurser för attvara framgångsrik i det avseendet också.Jag tycker att det är bra att vi är fler i den här dis-kussionen. Jag skulle gärna se att fler engagerade sig,inte minst ungdomsorganisationer och folkrörelser,som ju har varit en del av framgångsnycklarna isvensk alkoholpolitik, så att vi kan få ett brett genom-slag för det handlingsprogram som vi ska ha årenframöver. Det är trots allt en ganska ansenlig summapengar, över en halv miljard, som har av-satt för att kunna genomföra den här handlingsplanen.Pengar är en viktig förutsättning, men i sista handhandlar det om den folkliga mobiliseringen och detfolkliga intresset också. Jag hoppas att det kan finnaslika brett intresse hos allmänheten som det förhopp-ningsvis också finns ett brett stöd i den här kammarenför handlingsplanen.Anf. 74 ():Fru talman! Jag uppfattade det så att negligerade de stora pris- och konkurrensskillna-der som finns på alkohol i . skatt på40-procentig sprit är per liter. Motsvarandeskatt i är ca , vilket man överväger atthalvera . Den tyska skatten uppgår tillknappt . EU:s minimiskatt för sprit är drygt20 kr per liter. Av alla EU-länder är det bara ,, , och som har enspritskatt per liter på 40-procentigsprit. Jag tycker att man ska ta dessa förhållandenmed visst allvar.Vi torde alla vara överens om att den oregistrera-de spriten sätter människors hälsa på spel och ute-lämnar samhällets kontroll. Konsekvenserna av enjättelik svart marknad måste sättas in i ett hälsopers-pektiv. I avled ett sextiotal personerav illegal sprit de köpt. Det visade sig vara träsprit.Därtill fick många men för livet. Vi måste med kraft-fulla och effektiva medel göra allt för att undanröjaen valsituation där människor måste välja mellan dettrygga alternativet, Systembolaget, och det otryggaalternativet, gatan.Det blir förvisso allt svårare att konkurrera medsvartspriten, eftersom den hunnit etablera sig. Menskillnaden gentemot det trygga alternativet, System-bolaget, måste åtminstone bli mindre priskänslig omvi vill upprätthålla en sund och ansvarsfull alkohol-politik.Av tullen gjorda beslag liksom andra observatio-ner visar att den smugglade spriten ofta är av dåligkvalitet och i vissa fall rent hälsovådlig. Varaktigaalkoholskador riskerar att tränga ned i allt yngre ål-dersgrupper som sambandet mellan alko-holkonsumtion och våld tenderar att öka. Vi kan påganska säkra grunder anta att den illegala alkohol-handeln kommer att öka ytterligare. Statens skattein-täkter minskar, vilket regeringen också uppenbarligenräknar med. Denna förskjutning av inköp från synligtill osynlig sprit kommer att slå hårt mot Systembola-get och folkhälsan. Det är riktigt att vi den senastemånaden - ett mycket kort tidsperspektiv - har enökning av den legala spritförsäljningen, men tittar vipå , , som vi har sta-tistik på, så är minskningen 2,3 %.Om kalkyl över minskadeintäkter för alkoholskatten är ett framtidsscenariokommer Systembolaget att sälja bara en av fyra ellerfem flaskor sprit inom en överskådlig framtid. Visvenskar riskerar då inte bara att stå utan spritmono-pol, utan vi kommer under sådana omständigheterockså att ha förlorat ett av våra viktigaste alkoholpo-litiska instrument. Det kan väl knappast vara alkohol-politiskt acceptabelt att en allt större del av markna-den för alkoholdrycker flyttas från Systembolaget tilldiffusa källor som smuggling, hemtillverkning ochprivatinförsel. Bara i nordvästra rapporteradesnyligen att det torde finnas minst 500 adresser somman kan vända sig till för att få tag på sprit dygnetrunt.Finansdepartementet beräknade att få in4,9 miljarder i skatteintäkter på spriten. för-väntas denna inkomstkälla ha sjunkit till endast2,. Inräknat förlorade momsintäkterskulle detta betyda hela 3 miljarder mindre till stats-kassan. Jag vill fråga finansministern om detta enbartär ett uttryck för konkurrens från ökad införsel, ellerom även en skattesänkning möjligen är inkalkylerad iinkomstbortfallet.Anf. 75 ():Fru talman! Jag nonchalerar verkligen inte prisin-strumentet. Jag sade tvärtom att det är värdefullt. Nunämnde Silfverstrand själv att vi har både anglosax-are och, som jag sade tidigare, också norrmän medbland dem som har en hög beskattning. Sedan sadeBengt Silfverstrand, om jag får säga det också, frutalman, att det här gäller att välja det trygga alternati-vet med varor från Systembolaget. Problemet är välbara att alkoholskadorna inte uteblir bara för att manhar en kronstämpel på den flaska man handlar in.Levercirrosen slår till lika hårt på statsalkohol som påannan alkohol.Jag tycker att vi ska slå vakt om Systembolaget.Det har visat sig ha styrka på flera sätt. Problemet ärväl, som sades här, att konsumtionen ökar om manlägger till annan konsumtion, och det gör att summanblir alldeles för hög och alkoholskadorna ökar.Samtidigt som vi berömmer Systembolaget förderas insatser måste vi klandra bolaget ,som till synes är ganska fritt från sociala aspekter påverksamheten. Det skulle vara bra, tror jag, om fi-nansministern, om inte tog bolaget i örat, så i alla falli annat sammanhang påpekade att ett statligt bolagborde ha större social tåga, även om man är ute för atttjäna pengar.Sedan tycker jag, om jag nu inte ska vara vänliglängre, att införselfrågan blev för slappt behandlad avden . går kranarna upp här.Spritinförseln har ökat med tio gånger . Vihar bara börjat. Det kommer att forsa på här. Det-samma gällde i frågan om lördagsöppet, där regering-en hade lovat att först göra en utvärderinginnan något mera skulle göras, men det var bråttom.Jag tycker att regeringen har tappat en del av densociala ambition som man historiskt har haft och somdet finns alla skäl att leva upp till. Verbalt är vi tydli-gen ganska överens, men sätt fart, herr finansminis-ter!Anf. 76 ():Fru talman! Svartspriten är ett oerhört bekymmer,som säger. Den kan vi aldrignonchalera. Vi kan aldrig acceptera att den finns där.Min poäng i den här interpellationsdebatten är attsvartspriten måste ses i relation till den totala kon-sumtionen. Det är oerhört viktigt.Om man skulle argumentera för en sänkning avpriset på den legala alkoholen och tro att man på detsättet skulle få ned konsumtionen av svartsprit blir deti stället så att den legala alkoholkonsumtionen stigerutan att den illegala nämnvärt minskar. Det vet vi averfarenhet. Då har vi i stället dragit på oss en kraftigtökad alkoholkonsumtion.I stället ska vi se på hur vi kan angripa problemet.Precis som finansministern sade handlar det om attstärka samverkan mellan polis, tull och andra rättsligaåtgärder.