prot · GQ0920 · 2002-11-20 00:00:00 — Jag kan bekla-ga, inte att jag reserverade mig, men att jag var ensamreservant och att jag på ett tidigt stadium flaggade föratt två formuleringar stack i mina ögon. Den enagällde formuleringen i de tidiga PM vi fick att Sveri-ge riskerade att bli en bromskloss i det internationellasamarbetet. Det tyckte jag lät illa, och vi fick bortdessa skrivningar. Den andra formuleringen var attrespekten för som förhandlingspartner riske-rade att urholkas. Det tyckte jag också var beklagligt.Hade det stått kvar i texterna hade det kanskevarit lite tydligare för åhörarna vad denna frågahandlar om.Vi tycker att detta är mycket problematiskt. Vitycker också att hanteringen av detta är problematisk,att vi ska rösta om fyra olika förändringar, varavtvå är väldigt bra och väldigt behövliga och viktiga,medan två är helt osmältbara för oss. Att ta dem iklump känns mycket odemokratiskt. I konstitutions-utskottet vet jag att har fört den diskussionenmed kraft, att detta sätt att rösta också är odemokra-tiskt.Man kan också resa frågan om detta faktiskt är attta två beslut med samma lydelse och samma formule-ringar med val emellan eftersom vi inte förfor pådetta sätt före valet, alltså i juni.Jag måste också med kraft instämma i det sommina partikamrater har sagt om att vi verkligen harhaft ambitionen och utifrån våra förutsättningar för-sökt att lyfta fram debatten genom artiklar och genomatt ta upp detta i de debatter som vi har deltagit i. Dethar fallit platt. Det är inte så att de som tycker attdetta är en bra förändring har ställt upp och gått i dentydliga polemik som de gör här . Jag kan bara vittna om att vi har försökt. Menofta styr medierna, och medierna vill ha konfronta-tion. Finns det bara en kombattant blir det ingen kon-frontation och ingenting i medierna, och då blir det enicke-fråga. har män-niskor börjat vakna, faktiskt mycket tack vare pro-grammet Klarspråk där frågan har fått ett eget forum.Nu har vi diskussionen, nu är det i elfte timmen.Min avsikt med detta inlägg är att förenkla. Vikan vara väldigt sofistikerade och svänga oss med ettinomparlamentariskt ordval och en nomenklatur sommänniskor inte förstår. Men jag tycker att dettahandlar om tre enkla saker. Vi ger mer makt till rege-ringen. Sista ordet när det gäller förhandlingarna blirregeringens. Vi bekräftar med detta den överstatlighetsom alltmer blir tydlig inom EU. Och det tredje är attdetta förenklade sätt som antagligenkommer att fatta beslut om för att överlämna mermakt kommer att användas. Vi inför ett förenklat sättför att lämna över fler beslutsområden. Det är vad dethandlar om.Jag tycker att vi en gång för alla borde rensa närvi diskuterar EU över huvud taget i svensk politik,när det gäller skillnaden mellan att samarbeta ochvara överstatliga. Vi får , senast från Folk-partiet här, kritik för att vi är emot samarbete. Vi ärinte emot samarbete, men vi är emot en onödig över-statlighet. Jag menar att det är att lägga dimridåer ochatt mörka när man talar om EU bara som ett samar-bete utan att specificera vilken typ av samarbete dethandlar om. Det är oerhört viktigt för människor attförstå skillnaden mellan mellanstatligt samarbete ochöverstatligt samarbete.Vi som är EU-kritiker sade från början, före om-röstningen , att detta är en överstatlig konstruk-tion som kommer att visa sin karaktär steg för steg.Och det är precis vad som har hänt. Det har skettgenom fördragsändringar som har accepterat.Och genom att välja ordvalet "inom ramen för EU-samarbetet" utvidgar vi nu själva vad vi menar meden möjlighet att lämna ifrån oss beslut till något över-statligt.Så länge det rörde sig om första pelaren, EG, hademan väldigt klart för sig vad skillnaden mellan detöverstatliga och det mellanstatliga var. Sedan har deandra pelarna blivit tunnare och tunnare. Och nusäger vi själva att det ska vara möjligt att lämna ifrånoss makt när det gäller alltihop, vare sig det handlarom första, andra eller tredje pelaren. Vi gör alltsåpelaren tjockare, och vi lämnar över vår möjlighet påett enklare sätt till fler områden.Låt mig repetera. Överstatlighet är inte detsammasom samarbete. Vi är kritiska fortsättningsvis mot EUdärför att det är och innebär för mycket överstatlig-het. Vi tycker att är bra. Vi tycker att enväldig massa konventioner och samarbeten i världenär väldigt bra. Vi behöver massor av samarbete, menvi behöver en autonomi och en självständig röst somnation. Man är inte nationalist för att man hävdar det.En nationalist säger att vårt land är bäst och att vårtland ska bestämma mest. En internationalist säger attvi måste ha olika nivåer och att vi ska hävda att detnationella parlamentet och den nationella nivån ärviktiga.Det är svårt att inte upprepa vad andra har sagt.Men en aspekt som jag tycker har lyst lite grann medsin frånvaro är det steg som några har varit inne pålite grann: Vad händer med det svenska parlamentetom vi skulle välja att inte vilja implementera ett ram-beslut, om vi här säger att detta inte var något brabeslut av regeringen och att vi inte gör svensk lag avdetta? Vad händer då? Det finns en stor vit fläck iEU. Det finns inga tydliga sanktioner, och vi har settförskräckande exempel på vad som händer, till exem-pel i , när folkviljan säger en sak. Då får manbakläxa. Då får man göra om folkomröstningen tillsman kommer fram till rätt beslut. Här finns det ettstort problem som gör att regeringen kommer att bliväldigt myndig och att förväntas följa vadregeringen framförhandlar.Den centrala frågan i alltihop - jag tror att det ärden som hade i fokus - är: Hur kan enskildamedborgare i se till att folkviljan uttrycks ivår egen riksdag? Hur kan vi på det internationellaområdet se till att svensk suveränitet hävdas? Det ärde två stegen 10:2 inom och 10:5 ute i värl-den.Det är former för beslut som vi diskuterar. Meninnehållet har också ett intresse. Vi har talat om miljöoch överstatlighet. Och det är ett område som vi grö-na anser skulle kunna bli föremål för överstatlighetdärför att det är så gränsöverskridande till sin karak-tär. Men det som vi är bekymrade för på förekommenanledning är ju just andrapelarsamarbetet där detfinns oerhört tydliga tecken på att en gemensam för-svars- och säkerhetspolitik svämmar över alla bräddaroch gör att vår neutralitet och vår självständighet ochmöjligheterna att bromsa den militärisering som EUstår för kommer att undermineras genom ett sådanthär beslut. Vi upplever att Nato-anslutningen finnsrunt hörnet. Vi ser att de militära kapaciteterna byggspå medan de konfliktförebyggande inte alls står iparitet med de militära kapaciteterna. Detta är andra-pelarområden. Kommer vi nu att kunna överförabeslutsmakt på dem så har vi militäriseringen och denutsuddade svenska neutraliteten här och kanske tilloch med ömsesidiga försvarsförsäkringar som i enliten ask. Vi bedömer detta som en klar risk.Ett nästa steg som jag vill flagga för med stor oroär det som rör beskattningen. Beskattningsfrågorna ärnaturligtvis i centrum för varje nationellt parlament.Vi vill sätta våra skatter själva. Vad kommer att hän-da med det? Hur kommer vi att lyckas, eventuellt,bluddra bort detta? Detta är ett varnande finger somvi vill resa i diskussionen som också handlar ominnehållen i besluten framöver.Jag tror att alla ledamöter i går fick ett litet brevfrån en medborgare som är bekymrad och som harvaknat i sista stund efter att ha följt frågan.Den här mannen sammanfattar handläggningen avärendet. Jag tillåter mig att rakt upp och ned återgedet eftersom det är ganska kortfattat och välhållet ocheftersom jag tycker att det har varit bekymmersamthur frågan har hanterats i . Så härskriver om lagvidrig handläggning- hans ord:Kort motionstid under juluppehållet. Förhalningav KU med riksdagsbeslut först under vårriksdagenssista dag. Förre talmannens åsidosättande av grundla-gen genom att ej bevilja fyra riksdagsledamöter dengrundlagsfästa rätten till 15 dagars respit för att samlaen tiondel av till yrkande om beslutandefolkomröstning. Vägran av nuvarande talmannen attåterföra proposition till KU trots att han är skyldig tilldetta.Sedan hänvisar den här mannen till olika paragra-fer. senast handlar det om en hopkörning av vår-riksdagens olika beslutspunkter till en enda beslut-spunkt. Också jag tycker att det är bekymmersammapunkter som jag ville ha uttryckta genom att återgedem här.Det är också bekymmersamt att Vänsterpartiettalar med kluven tunga. Jag kan inte bli riktigt klokpå vad de innerst inne vill. När vi jobbade i utred-ningen var representant först på sam-ma linje som jag. Han var nämligen oroad över att dethär skulle innebära en försvagning av ochen alltför förenklad möjlighet att överlåta be-slutsmakt. Sedan svängde de, och därefter har Väns-terpartiet agerat på ett sätt som jag inte riktigt blirklok på. Jag emotser ett förtydligande i kommandeinlägg.Statsvetare - nej, det är inget enhetligt folk. Blandannat tvistar de om formuleringar till exempel om vadstatsskickets grunder är. Jag kan inte förstå annat änatt det här är ett fikonlöv. Jag ser inte vilket skyddsom uttolkandet av "med undantag för statsskicketsgrunder" ska kunna ge.Lena fick ganska ingående fråganom detta i en utfrågning i radion och hadeväldigt vaga svar att ge. Jag ser inte att det här i sakförstärker eller vår grundlag.Avslutningsvis säger jag som som är nya ledamöter, använd er rätt! Man måsteinte följa partipiskan; man kan tänka själv. Det här ärett stort hot mot vår suveränitet som svensk riksdag.Anf. 55 () replik:Fru talman! En åsikt kan genom enveten upprep-ning te sig närmast sannolik, oavsett vem det är somär budbäraren.Jag tillhör dem som inte satt med i kammaren ivåras och som inte deltog i debatten då men somdeltog i debatten i valrörelsen och som uppfattade designaler som kom kring det här förslaget som, må jagsäga, lite oroande.Jag är alltså en av dem som har lyssnat på ochsom har läst bland annat vad framfört i Svart på Vitt om EU. Naturligtvis harjag funderat på om det här stämmer. säger nämligen att den nya lydelsen avregeringsformen 10:2 innebär att , trots attdet poängteras att den fortfarande ska vara det högstastatsorganet, får nöja sig med att ge sin regering ettförhandlingsmandat i början av en förhandlingspro-cess med EU men sedan inte ha möjlighet att god-känna den slutliga texten.Det här och många andra citat och utspel frånMiljöpartiets sida är en del av den desinformationsom var i valrörelsen och som jag uppfattar har etttydligt syfte: att göra en åsikt sannolik - att vi fattarett grundlagsvidrigt beslut eller att det är ett odemok-ratiskt beslut och den typen av uttalanden som blandannat har gjort här i dag.Som jag ser saken finns det här inte underbyggt iförslaget. Jag tyckte också att tydligtsade att det är inget grundlagsvidrigt beslut som fat-tas, att det är inget odemokratiskt och att det ocksåinnebär att vi har makt att påverka i ett sent skede,men innan det slutliga resultatet föreligger. Därefterhar vi kontrollmakten i vår hand.Jag beklagar att och har bidragit till desinformationen.Anf. 56 () re-plik:Fru talman! Jag vet inte riktigt om det låg någonfråga i detta. Jag bara konstaterar att vi har tolkatinnebörden diametralt olika.När vi jobbade i utredningen fick vi framför ossett streck på ett papper med olika nedslagspunkter -vem som säger vad till vem vad gäller att ingå inter-nationella avtal och EU-traktat. Den sista punkten därvar regeringens. Sedan kommer ett nytt steg somhandlar om implementeringen, att här i riksdagengöra en följdlagstiftning på detta. Kring det steget,sade jag i mitt huvudanförande, finns det tveksamhe-ter. Vi vet ju inte vad som händer med i EUom vi vägrar att göra en följdlagstiftning. Vilka sank-tionsmöjligheter finns det? Detta är väldigt oklart.Dessutom: Praxis säger att vi kommer att fåbakläxa, att vi kommer att få lov att anpassa oss tilldet som EU förväntar sig.Vi har helt enkelt bedömt detta olika. För mig ärdet solklart: Vi ger regeringen ett förhandlingsman-dat. Regeringen förhandlar, och får intesista ordet.Anf. 57 () replik:Fru talman! Anser i dettaläge att det uttalande som jag återgav inte stämmermed verkligheten så som den så att säga liggerpå bord - att bara får nöja sigmed att ge ett förhandlingsmandat i början av enförhandlingsprocess? Medger alltså att detta är en del i desinformationen införväljarna?Anf. 58 () re-plik:Fru talman! Nej, det är ingen desinformation. Detär ju så att ska formulera ett förhandlings-mandat, och regeringen ska förhandla. Jag kan inte sevad som är desinformation - tyvärr. Jag tycker att detomvända förhållandet råder.Anf. 59 () replik:Fru talman! läste upp ettbrev som kom . Det står där om kortmotionstid. Svaret på detta är att det var en helt nor-mal motionstid. Vidare var det ingen förhalning iutskottet, utan det var en noggrann och tidskrävandeprövning i utskottet av hur vi skulle se på RF 10:2och 10:5. Det var alltså absolut ingen förhalning. Omvi hade gjort det där väldigt snabbt och elegant kundeman tala om att vi rafsade över det. Men vi gjorde enväldig prövning av både 10:2 och 10:5.Nu säger att det här be-slutet är odemokratiskt. Jag skulle då vilja återge vadOlof en gång sade: Var försiktig med orden!Om detta beslut är odemokratiskt bör begära lagprövning av beslutet sedanvi nu har fattat det. Man kan inteutifrån hur beslutsformerna har utformats kalla det förodemokratiskt.Vidare säger att beslutetbekräftar överstatligheten. Då skulle jag vilja fråga:Hur ser du på överstatligheten? Vad är överstatlighet?Är enhälliga beslut i ministerrådet överstatlighet?Sedan skulle jag vilja ställa en fråga om den kriti-serade formuleringen om inom ramen för samarbete iEU. Det är den enda möjliga formulering-en eftersom EU inte är en juridisk person. Vi kan juinte överlämna makt eller beslutsbefogenheter tillnågot som inte är en juridisk person. Hade det gåttbra om EU hade varit en juridisk person och vi hadeskrivit in om EU i det sammanhanget?Anf. 60 () re-plik:Fru talman! Det jag sagt om processen är att jagtycker att den är tveksam. Jag tycker att hanteringenär tveksam och känner olust inför den. Jag känner attjag kommer att få svårt att inför väljarna rättfärdigaden. Jag tänker dock inte resa sak på denna punkt,utan jag ville flagga för att jag tycker att hanteringenav ärendet - inklusive, som vi hävdar, den mörkadedebatten - är tveksam.Vad gäller min definition av överstatlighet hand-lar det om den typ av beslut som utgår från EU ochsom har att rätta sig efter där beslutsproces-sen är sådan att vår vetorätt i praktiken inte finns ochdär man har valt ut områden som har den karaktären -helt enkelt det som från början var förstapelarområ-den. Det är överstatligt samarbete där beslutsmakt äröverlämnad och där till exempel intehar en stark ställning.Den tredje frågan gällde frågan om formuleringenbeträffande adressaten. Ja, det är just det som är pro-blemet. Vad är "inom ramen för EU-samarbetet"? Detär ju så högt, vitt och brett och så utan väggar, tak ochgolv att vad som helst kan bli föremål för kvalificeradmajoritet. Det är för vitt. Det är väl oerhört enkelt attinse att det är ett problem. Den skrivningen är för vid.Detta är kärnan i vår protest mot 10:5 RF.Anf. 61 () replik:Fru talman! kan läsa protokol-let efteråt och se att hon säger att beslutet är odemok-ratiskt. Där talar hon inte om ordet tveksamhet. Jagvill bara påpeka detta. Man ska vara försiktig med hurman uttrycker sig i dessa sammanhang.På tal om överstatlighet säger vetorätten inte finns i praktiken. Jo, där det finnsbeslutsregler om enhällighet finns vetorätten i verk-ligheten. Jag definierar överstatligheten inom EU fattar majoritetsbeslut, det vill säga att vi i enviss fråga inom första pelaren kan ha en annan upp-fattning än rådet och sedan fatta beslut med kvalifice-rad majoritet. Det är för mig överstatlighet. Vi har ialla fördragsändringar möjlighet att påverka vilkabeslut som ska vara enhälliga och vilka som ska krä-va kvalificerad majoritet.Sedan säger att det här försla-get ger oerhörda befogenheter till regeringen. Under-skattar inte egentligen sin egenmakt här i ? kan i vilketögonblick hon vill se till att fälla regeringen. Vi skahjälpa till om hon är intresserad. Om man tycker attregeringen tar sig för stora befogenheter finns alltidmöjligheten att fälla den. Tror inte har något inflytande i den här riksda-gen?Anf. 62 () re-plik:Fru talman! Vad gäller beslutsgångarna i EU harså kallat konstruktivt avstående mer och mer blivitpraxis där att man helt enkelt inte utnyttjar sin veto-rätt utan tittar i taket. Det gör man av politiska skäl;man gör det för att inte vara krånglig, för att intehindra en utveckling. Det gör att man i praktikenavhänder sig vetomöjligheten. Det här är en praktiksom blir alltmer utbredd. Dessutom har man på olikaområden flyttat över ett antal beslutsområden frånvetoförfarande till majoritetsförfarande. Detta är enprocess, en riktning som EU har och som vi har på-talat och varnat för, som vi vill att människorna skabli medvetna om.EU tar sig mer och mer överstatlig makt - det ärkärnan i hela den här diskussionen. Ordet överstatlig-het är det enda som är kvar när vi har skalat bort alltannat prat. Det är ovedersägligt för mig.Den sista frågan upplevde jag som mer retorisk änangelägen att besvara.Anf. 63 () replik:Fru talman! Låt mig börja med den sista replikenom att EU tar sig mera makt. Det är faktiskt de natio-nella parlamenten som är fördragens herrar, som detbrukar uttryckas, och som i så fall efter demokratiskabeslut i parlamenten ger EU mera makt. Jag tycker attLotta N borde hålla lite ordning på orden.Får jag sedan säga med anledning av det brev somtalaren läste upp att det väl betyder att talaren solida-riserade sig med det som fanns i det? Det stod omförkortad motionstid. Motionstiden började löpa den11 december och gick ut när riks-dagen återsamlades efter juluppehållet. Om det är enförkortad motionstid skulle jag vilja veta hur ser på en normal motionstid. Några har idebatten sagt att det var juluppehåll, vilket förhindra-de ledamöterna från att agera motionsvägen och påannat sätt. Jag är rädd för att den argumentationeninte riktigt imponerar på de kommunalarbetare somGustav talade om tidigare.Är det inte så att allt tal om samarbete på Europa-nivå från sida ska kontrasteras till detförhållandet att ert primära mål är att skautträda ur unionen? Det har ni tyckt sedan folkom-röstningen. Det är det övergripande målet för Miljö-partiet. Då skorrar samarbetet lite illa i detta sam-manhang.Fru talman! Ett par ord om som jaghar en egen gedigen erfarenhet av och som jag tyckerutför ett alldeles utomordentligt arbete på mångapunkter. Men det finns en rad konventioner som hargodkänts i av medlemmarna men sominte ens i ratifikationsögonblicket når upp till vad somfordras för att de ska komma i kraft. En konventionmot mutor får inte så många anslutande länder att denöver huvud taget kan spela någon större roll. Framförallt är det de länder som borde ansluta sig till denkonventionen som inte gör det. Det behövs kanskeandra samarbetsformer också.Jag ber om ursäkt för att ha dragit över tiden, jagkommer inte att begära en replik till.Anf. 64 () re-plik:Fru talman! gäller det för mig att hinna svarapå allt.Göran säger att EU tar sig makt ochatt vi ger makt. I det här fallet är det fråga om att viger makt, och det är därför vi har den här debatten,det är därför vi har tveksamheterna. Men nog tar sigEU makt. Fråga olika branscher, företagare och jord-brukare om de inte tycker att EU sätter sig på näsanpå dem och ska diktera alla möjliga småsaker. DennaEU-byråkrati är omvittnad. Även EU-positiva krafterbrukar säga att vi förbehåller oss rätten att kritiseraEU. Senast var inne på det spåret att man intekan tycka om allt som EU gör. Nog sjutton tar sig EUmakt på stora och små områden! Det tycker jag äroproblematiskt.Att ta upp frågan om förkortad motionstid i detbrev från som jag läste upp är attflytta fokus i diskussionen. Vänsterpartisten sominledde diskussionen sade att han skulle vilja seen översyn av reglerna, hur det har gått till och ska gåtill i fortsättningen. Vi ansluter oss till det, vi kommeratt välkomna en sådan diskussion.Jag tycker att gjorde ett lika-dant försök att flytta fokus i diskussionen när hanförsökte pressa på vad som egentli-gen stod i det särskilda yttrandet. Det är fullständigtklart för alla vad det stod i det och vad intentionernavar, att vi tycker väldigt bra om de två grundlagsänd-ringar som vi är tvungna att offra i det här samman-hanget.Flytta inte diskussionen om hanteringen och för-sök inte att göra det till en huvudfråga . Låt osstitta på hanteringen framöver. Den har varit tveksam,det är vad jag sträcker mig till att säga.När de gäller att begära utträde ur stora interna-tionella organisationer har vi haft som vår linje att viinte vill vara med i en klubb som går mot ökad över-statlighet. Vi tycker att man ska vara oerhört spar-smakad med överstatligt så kallat samarbete. Vi ärmed i FN. Vi är väldigt kritiska mot FN på mångapunkter, men vi är med där. Det känns konstruktivt.Vi är med i EU därför att det de facto fattas en massaviktiga och intressanta beslut. Vi skulle önska att detsamarbetet i grunden hade en annan karaktär. Det härär kända argument.Anf. 65 ():Fru talman! Jag tänkte något ta perspektivet ifråndet europeiska konventet. Den andra sidan av dendebatt som vi för är hur det ser ut inom deneuropeiska unionen och framför allt i den europeiskaunion vi kommer att ha i framtiden.I konventet om framtid deltar 28 länder.Det är alla länder väster om , ,bortsett från EFTA-länderna och kris- ochkonfliktländerna på västra . Det är 28 länder,små och stora. Alla har lika stort inflytande, bådestora och små, i det konventet.Det som är kanske mest intressant från svensktperspektiv är att i konventet ingår länder som längehar varit förnekade sin egen självständighet. Man harlevt under ockupation i kanske och fåttkämpa för sin nationella självständighet. Då man hargjort det har man fått ett ganska bra perspektiv på vadsom är viktigt och något mindre viktigt. Ta till exem-pel . Vad ska man nu säga ifrån sig när mangår med i EU när man har kämpat för sin nationellasjälvständighet? Man blir ganska noggrann när mangör sådana överväganden. Man får en ganska sundoch precis inställning till detta. Det präglar ocksåkonventets arbete. På det sättet blir det en stor nog-grannhet i vad EU ska göra och inte göra, vad somgörs bäst gemensamt på europeisk nivå och vad visjälva ska hantera hemmavid, både på nationell nivåoch i ökad utsträckning lokalt, kommunalt. Vi harockså en tendens mot ökad decentralisering inomväldigt många länder.Det jag nu säger om Europakonventet säger jag ihalvtid, för ungefär halva tiden har gått. Det innebärdessutom att det inte finns några färdiga beslut, utandet är mera mina tolkningar av tendenser. Det är bästjag säger det, för det kan hända mycket . Man fårinte tolka det som att jag sitter inne med svaren.Den centrala frågan, som mycket av konventethandlar om, är att tydliggöra vad som är EU:s ansvaroch därmed också vad som icke är EU:s ansvar. Detär det vi på EU-språk ibland kallar kompetenser, vadmedlemsländerna har givit ifrån sig till EU och vadde inte har givit ifrån sig.Det finns i den allmänna debatten runtom i Euro-pa en föreställning om att EU gör allt eller inget. EUblir ett slags amöba som på något sätt lägger sig iallting. Det hör man ibland från kritiker. Likväl fram-står EU som kraftlöst. EU förmår inte att agera på enmängd områden där många européer ville se ett ge-mensamt agerande, för vi har problem som vi måstehantera på europeisk nivå.Det här är en mycket central del i debatten, därföratt kan EU uträtta bara sådant som med-lemsländerna har givit ifrån sig. EU måste ha enrättslig grund när man agerar. Det vet var och en somhar suttit i eller som över huvud tagethar hanterat EU-frågor.