prot · GQ0916 · 2002-11-13 00:00:00 — När man ska definiera"större omfattning" kan man i någon mån ta ledningoch ta lärdom av vad som sägs i propositionen.Departementschefen har själv uttryckt att det kanvara befogat med undantag från tillståndsplikten förden som på landsbygd håller ladugårdskatter i störreomfattning eller för den som föder upp möss ellerandra smådjur. Då blir vi som har en agrar bakgrundoch anknytning minst sagt något betänksamma, efter-som det innebär att det skulle bli en tillståndshysteri idetta land som gör att detta kommer att ta en ändemed förskräckelse.Därför vill vi moderater med stöd från andra par-tier att regeringen via eller någonannan myndighet ska återkomma med förslag på detantal djur för varje djurslag som det krävs tillstånds-plikt för. Det är alltså cloun i vår reservation.Detta förtydligande innebär att man undvikergodtycke över landet. Vad som räknas som störreomfattning kan skilja sig beroende på vilken till-synsmyndighet som har hand om frågan i det enskildafallet. Det kan gälla en sak i och en an-nan sak i intill dess att det har utvecklats enpraxis i domstolar etcetera. Som bekant kan det ta ettantal år. Därför skulle ett sådant förtydligande på ettväsentligt sätt underlätta införandet av det i övrigtkorrekta förslaget till lagstiftning. Dessutom undvikerman olika behandling och mängder av så att sägasmåttigheter.Herr talman! Vi från vill kort ochgott yrka att kammaren bifaller reservation 1 vid denkommande voteringen.Anf. 148 ():Herr talman! Jag vill inledningsvis yrka bifall tillreservation nr 1.Kristdemokraterna välkomnar den utökning ochde skärpningar av djurskyddslagen som beslutadesunder föregående mandatperiod. Det är glädjande attriksdagen kan följa upp och komplettera detbeslut som tidigare fattats. Att vi nu skulle ha nåttfram till en fullkomlig djurskyddslag tror jag däremotinte. Regering, riksdag, myndigheter, organisationeroch även enskilda måste även fortsättningsvis varauppmärksamma på vad som krävs för god djurhåll-ning och god omvårdnad av alla djur.Att djurskyddslagen utökades till att omfatta alladjur och inte bara lantbrukets djur, försöksdjur ochdjur som används för tävling är en god sak i sig. Den-na goda sak riskerar dock att undergrävas av det sättpå vilket majoriteten nu hanterar frågan om den ut-ökade tillståndsplikt, enligt 16 § i djurskyddslagen,som det föreliggande betänkandet handlar om. Lagenkräver nämligen tillstånd för den som yrkesmässigteller i större omfattning håller, föder upp, upplåtereller säljer sällskapsdjur eller hästar.Herr talman! Lagens goda intentioner riskerar atturholkas genom de tolkningssvårigheter som kanuppstå när det gäller begreppet verksamhet av störreomfattning. I betänkandets reservation i denna delpekar vi just på detta. Egentligen är det ganska obe-gripligt att man som utskottsmajoriteten skriver:"Utskottet avstyrker två motionsyrkanden om sådanändring av 16 § att tolkningssvårigheter inte uppstårnär det gäller begreppet verksamhet av större omfatt-ning. "Man kan med fog fråga sig varför det inte kännsangeläget för majoriteten, när vi nu ska utvidga la-gens omfattning, att denna utvidgning blir så klar ochtydlig som möjligt, så att inte onödig tid och admi-nistration ägnas åt divideranden om vem som är till-ståndspliktig eller inte.Herr talman! har många kommunersvårigheter att i ärenden om tillstånd enligt 16 § djur-skyddslagen avgöra huruvida en verksamhet har ensådan omfattning att den kan anses bedrivas i störreomfattning och därmed vara tillståndspliktig. Någrariktlinjer att gå efter finns inte, vilket bland annatleder till att tillämpningen skiljer sig åt mellan kom-muner. När nu lagen ska gälla alla sällskapsdjur ochhästar kommer trycket naturligtvis att öka på de somska ge tillstånd och utöva tillsyn så att lagar och för-ordningar följs. Det kan väl inte vara önskvärt attpersonal i kommunerna ska förslösa sin ungdom ijakten på vägledning i denna fråga i stället för attbedriva tillsynsverksamhet eller fatta snabba beslutenligt tydliga och klara riktlinjer. Ur djurhållarensperspektiv måste det ju också vara enklare och tryg-gare att veta att det vid ett visst antal djur krävs till-stånd.Det är därför, som reservanterna framhåller, ettrimligt krav att regeringen återkommer med förslagtill förändringar av 16 § djurskyddslagen som innebäratt regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,lämplig myndighet ges möjlighet att meddela före-skrifter om tillståndsplikt för viss djurhållning. Avdessa föreskrifter bör det framgå vid vilket antal djurav respektive djurslag en verksamhet är tillstånds-pliktig.Herr talman! Djurskyddslagen och dess tillämp-ning är ett mycket gott redskap i arbetet med att för-hindra att djur missköts och far illa. Det vore olyck-ligt om nu fattade beslut som i stället för attleda till bättre förutsättningar för god djuromsorgleder till osäkerhet och utökad byråkrati. Reservationnr 1 innehåller kompletteringar som är nödvändigaför att tillståndsprövning ska kunna ske på ett effek-tivt och rättssäkert sätt.Anf. 149 ():Herr talman! Det lilla betänkande som vi nu haratt ta ställning till är en fortsättning på den störrefrågan som behandlades under vårriksdagen där enliten del sköts upp till höstriksdagen. Det gäller fram-för allt tillståndsgivningen och en utökning av giltig-heten till andra djurgrupper, nämligen sällskapsdjuroch hästar.Både och har tagitupp frågan om tillståndsgivningen och reservation 1.Jag kan då direkt säga att vi från noteraratt det liggande förslaget är ett steg i rätt riktning. Detär ett bra förslag. Vi står bakom det, precis som helautskottet egentligen gör. Det framgår av betänkandet.Sedan kommer då två reservationer, varav reser-vation 1 kan ses som ett tillägg. Reservanterna tyckerockså att förslaget är bra men att det skulle behövasett förtydligande. Och det är naturligtvis viktigt, sombåda föregående talare har sagt, att kommunerna närde ska verkställa beslutet någorlunda enkelt kan han-tera frågan om vilka tillståndsplikten ska gälla.Det är ett problem för dem som sitter på ett miljö-kontor ute i en kommun att tolka de här sakerna. Vivet att det kommer att göras olika tolkningar i olikakommuner. Det är naturligtvis otillfredsställande attvi får olika tolkningar i olika delar av landet. Det tartid och känns osäkert för dem som det gäller. De somhåller djur bör naturligtvis kunna förstå lagstiftningenoch veta direkt om det gäller för dem eller inte.Därför är kravet på ett tillägg väl motiverat. Vistöder förslaget såsom det ligger i reservation 1, ochjag yrkar bifall till reservation 1.Det är också så att det i stort sett är regel när detgäller miljölagstiftningen. Både när det gäller till-ståndsgivning och tillsynsplikt är det ofta så att mananger storleken på de företag som själva tillsyneneller plikten ska gälla. Det kan vara omsättning, eko-nomi eller annat. Det skulle alltså inte vara någotbrott mot regler om man verkligen följde upp det häroch införde samma sak på djurskyddssidan.Möjligen kan man säga regeringen kan få ta litetid på sig eftersom det vore klokt att höra den nyadjurskyddsmyndigheten, som de här frågorna kom-mer att lyda under. Det kan ses som en förhoppningom att det blir en beredningstid som är lagom långoch att man får deras synpunkter på det här.Vi står alltså bakom innehållet i reservation 1 ochtycker att det egentligen är en fråga som inte är såmycket att orda om. Det kommer nog att bli så härframöver av praktiska skäl. Men vi får naturligtvishoppas att det sker relativt snabbt.Kort bara om den andra reservationen. Den gälleralltså hästägare. Det finns en motion som har upp-märksammat den ökade vanvården av hästar. Alltflerrapporter om vanvård av hästar dyker upp. Man harnoterat att det som regel beror på bristande kunskaphos den som är ägare till hästen. Därför tycker manatt det kanske är dags att ordna en utbildning så atthästägaren känner villkoren för sitt djur. Det finnsockså inskrivet i djurskyddslagstiftningen att djursom hålls i fångenskap i möjligaste mån ska få möj-lighet till ett naturligt beteende. Det betyder att densom håller djuret också ska veta vad det naturligabeteendet är, alltså ska känna djurets naturliga socialabeteenden, anatomi, fysiologi, ätbeteendet vid utfod-ring, hur man sköter hovar på hästar och så vidare.Förslaget om att kräva sådana kunskaper är ett braförslag. Det är en lösning som skulle tillfredsställaalla parter, tror jag.Jag tänker inte yrka bifall till denna reservation.Jag förmodar att det här är frågor som kommer attuppmärksammas alltmer framöver. Kravet på kun-skap i de här frågorna också när det gäller andra djurär naturligtvis stort. När det gäller hållning av aporeller vad det än är måste vi kräva kunskap hos densom håller djuret för att kraven i djurskyddslagen skakunna uppfyllas. Har man inte den kunskapen kanman inte garantera att djuret får möjlighet till ett na-turligt beteende.Vi stöder alltså reservation nr 2 under punkt 3men yrkar inte bifall till den.Anf. 150 ():Herr talman! Vi behandlar regeringens pro-position 2001/02:93 i den del som avser 16 § i djur-skyddslagen. Som sagts tidigare här kunde den intebehandlas vid vårriksdagen eftersom den då var fö-remål för en granskning av EG-rätten. Därför kännsdet bra att vi kan debattera den, få upp den tillbeslut och skärpa till djurskyddslagen i denna del,inte minst mot bakgrund av det var en stor debatt omden bland våra första- och andragångsväljare, våraungdomsväljare, under valrörelsen. Vi fick mångafrågor i våra valstugor om de här frågorna.Herr talman! Det handlar alltså om etik, om hur vibehandlar våra djur, alltifrån sällskapsdjuren till delivsmedelsproducerande djuren. Att vi ska ta hänsyntill de djur som vi har i vår tjänst är vi alla överensom. Djurens välfärd är i första hand beroende av demänniskor som regelbundet kommer i kontakt meddem. Men det är också ett stort ansvar för oss politi-ker och för hela samhället.Det är vår uppgift att se till vi har en bra och skarpdjurskyddslag som ses över med jämna mellanrumoch som förändras efter tidens gång, allteftersom vifår mer kunskap om djuren och djurens hälsa och väloch ve.Den ändring som vi tar ställning till är, somhar sagts tidigare här från talarstolen, av mer teknisknatur och gäller ett utvidgat tillståndskrav för demsom yrkesmässigt eller i större omfattning föder upp,håller, upplåter eller säljer sällskapsdjur eller hästar.Tillståndskravet kommer även att gälla dem som taremot sällskapsdjur eller hästar för förvaring och ut-fodring. Jag vill här påpeka att kommunernas ansvarför tillsynen av djurhållningen ej berörs av dagensbeslut utan ligger fast som tidigare.I begreppet "större omfattning" inryms krav påtillstånd för dem som till exempel håller draghundareller vakthundar för uthyrning. Dessa inryms inte idagens lagstiftning, vilket jag anser vara en brist. Iutskottets betänkande föreslår vi därför att även dessaska omfattas av kraven i 16 § om tillstånd.Detsamma gäller för dem som håller hästar förannan verksamhet än ridskoleverksamhet, som juredan i dag omfattas av tillståndskrav. Båda exemplenär verksamheter som inte sällan bottnar i ekonomiskaintressen för den som är djurhållare och bör av detskälet omfattas av tillståndskravet.Farhågor om tolknings- och gränstvister tror jagöverskattas lite. Det är faktiskt så att regeringen kanutfärda föreskrifter om undantag från tillstånd. Jagkonstaterar att kan få den-na befogenhet efter särskilt förordnande från rege-ringen, om det nu ska vara . Det är juinte riktigt klart med den nya myndigheten. Men inuläget är det som gäller.När det gäller krav på utbildning för den som ärhästhållare har jag ingen annan uppfattning än densom har kommit till uttryck i utskottets betänkande.Den som håller hästar av det ena eller andra skälet harett egenintresse att skaffa sig kunskaper om hästensväl och ve. Men att införa en obligatorisk utbildningtror jag kan bli ett litet slag i luften, eftersom det finnskrav på erforderliga kunskaper redan vid det tillfälledå man ansöker om tillstånd eller då tillstånd ges.Avslutningsvis, herr talman, är djurskyddsfrågor-na ständigt aktuella, och många är engagerade. Dethandlar om att hålla den etiska diskussionen vid livoch att ständigt reflektera över etiska aspekter i detdagliga arbetet med djur. Kunskap är det viktigasteredskapet för djurskydd. Det är viktigt att ny kunskaputvecklas, sprids och får genomslag i det praktiskaarbetet, i politiken och i lagstiftningen.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till ut-skottets förslag till beslut i betänkandet och avslag påsamtliga reservationer.Anf. 151 ()replik:Herr talman! Jag delar i mycket när han betonar vikten av en god djur-skyddslagstiftning och ett etiskt förhållningssätt irelation till djuren. Men han säger också att vi nogöverskattar gränsdragningsproblematiken.Jag vill bara påminna om att vi i utskottet fick eninlevelsefull berättelse från miljöpartisten , som har lokal erfarenhet av just detta, om desvårigheter som kommunerna har att göra bedöm-ningar vad gäller begreppet "större omfattning". Minfråga till blir: Varför är majoriteten be-redd att ställa till med ytterligare besvärligheter, fördet blir det ju när lagstiftningen ska utökas till attgälla alla djur, genom att lagstiftning och föreskrifterpå området inte blir tillräckligt tydliga?Anf. 152 () replik:Herr talman! , i och medatt får den här möjligheten att utfärdaolika direktiv och sådant tror jag att man klarar av detden vägen. Regeringen kan ju ställa ut föreskrifter.Jag tror inte att man i detta läge ska skriva fast sig inågra absoluta direktiv på det sättet. Låt oss nu istället fatta det här beslutet och utveckla en praxis förhur de här tillståndsfrågorna ska hanteras ute i kom-munerna. Jag tror på den kommunala kompetensen pådet här området.Anf. 153 ()replik:Herr talman! Tack för det svaret. Det som RolfLindén hänvisar till, som ska få iuppgift att göra, är att utfärda föreskrifter om undan-tag. Då tycker jag att man har dragit på sig en onödigbyråkrati och administration i stället för att klart ochtydligt utfärda föreskrifter om vid vilket antal djur avett visst djurslag som tillstånd krävs. Det hade gjortdet enklare och tydligare, och jag beklagar att majo-riteten inte delar den uppfattningen.Anf. 154 () replik:Herr talman! Jag står kvar vid den uppfattningsom jag redovisade tidigare. Jag tror alltså dels på denkommunala kompetensen, att man klarar ut det här,dels på att man även inom verket ser till att hanteradet här på ett bra sätt.Anf. 155 BENGT-ANDERSJOHANSSON (m) replik:Herr talman! Det ju intressant, , att vi är över-ens om kommunernas kompetens och att de har möjlighet att hantera olika saker. Men i det härfallet, herr talman, är det faktiskt så att vi är i denlagstiftande församlingen. Vi är i de boningar somska skapa tydliga riktlinjer för att, precis som SvenGunnar framhållit tidigare, tydliggöra ochkunna lägga kraften vid just djurskyddstillsynen istället för att hålla på med byråkratiska diskussionerom när och var och hur det hela ska ske.Då ställer jag min fråga, lite grann mot bakgrundav det som departementschefen har sagt i propositio-nen. Vederbörande anser där att man ska kunna med-ge undantag. Det är alltså, jag återkommer till detta,när man på landsbygden håller ladugårdskatter i stör-re omfattning. Den gränsen, den signalen, skickardepartementschefen. Och tro mig, den kommer att bliotroligt styrande för när de ska till-lämpa detta. Det är nämligen det normala, att man gårtillbaka till förarbetena. inte detta något somhelst bekymmer eller någon som helst oro för RolfLindén?Anf. 156 () replik:Herr talman! oroar sigför katterna på landsbygden. Det är ju förnämligt. Jagtror inte att vi hamnar i den situationen att det är dennivån vi pratar om. Här handlar det, som jag ocksåpekar på i betänkandet, om verksamheter som bedrivstill exempel med draghundar. Det kan också exem-pelvis vara vakthundar som hyrs ut. Det är den del avdjurhållningen som över huvud taget inte om-fattas. Och för att återknyta till mina tidigare svar trorjag att det är viktigt att vi inte skriver fast oss i abso-luta tal; att det och det ska omfattas. Här gäller det istället att utveckla en praxis när lagen väl är klubbad.Anf. 157 BENGT-ANDERSJOHANSSON (m) replik:Herr talman! påstår att jag känner oroför katterna. Nej, det gör jag definitivt inte. Det ärinte dem jag känner oro för. Jag känner oro för Jord-bruksdepartementets chef, som sätter en gräns, därkatterna utgör ett exempel, som är så låg att vi somhar en direkt kunskap om verkligheten i detta förståratt det här kan byggas upp en byråkratisk apparat somär helt onödig om vi bara kan vara överens om attvara tydliga gentemot regeringen när de skriver dettavidare.Jag tror innerst inne att jag och för-modligen är överens. Jag beklagar att vi inte kundekomma överens i utskottet så att vi hade kunnat geden här tydliga signalen - för alla djurs bästa och förminskad byråkrati.Anf. 158 () replik:Herr talman! Återigen: Jag tror på våra myndig-heter, att de löser den här problematiken. Jag tror påatt regeringen också löser den här problematiken såatt inte de här otydligheterna uppstår när man sedanformulerar de föreskrifter som ska gälla.Anf. 159 ():Herr talman! Mitt anförande kommer att blimycket kort. Det handlar om ochMiljöpartiets reservation angående utbildning avhästägare. Vanvård av hästar beror i de flesta fall påbristande kunskap om hästen och dess behov. För atthindra en utveckling som betyder att vi upptäckeralltfler fall av vanvårdade hästar bör enligt vår me-ning hästägare genomgå en grundläggande utbildningom hästhållning eller på något annat sätt visa att dehar nödvändiga kunskaper om hästens behov. Det kanhandla om foderkunskap eller enklare hovvård ochvanliga sjukdomar.Vi anser att hästägaren även bör känna till vadsom ska finnas i ett husapotek för hästen och hurdenna utrustning ska användas. Det är också av bety-delse att hästägaren har grundläggande kunskaper omhästens utrustning och hur den påverkar hästen. Nå-got som ska vara genomgående i utbildningen är detansvar det innebär att äga och ha hand om hästar.Herr talman! Jag vill med detta yrka bifall till re-servation 2 i detta betänkande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dådagens votering skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.15 § Beslut om ärenden som slutdebatterats viddagens sammanträdeKU2 Vissa tobaksfrågor (vilande grundlagsförslagoch följdlagstiftning)Punkt 1 (Tryckfrihetsförordningen)1. utskottet2. 1 (m)Votering:263 för utskottet49 för res. 137 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 44 fp, 30 kd, 23 v, 18 c, 16 mpFör res. 1: 1 s, 47 m, 1 fpFrånvarande: 11 s, 8 m, 3 fp, 3 kd, 7 v, 4 c, 1 mpPunkt 2 (Ändringar i tobakslagen [1993:581], m.m.)1. utskottet2. 2 (m)Votering:264 för utskottet48 för res. 237 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 45 fp, 30 kd, 23 v, 18 c, 16 mpFör res. 2: 1 s, 47 mFrånvarande: 11 s, 8 m, 3 fp, 3 kd, 7 v, 4 c, 1 mpKU3 inför 2000-talet (vilande grund-lagsbeslut)Kammaren biföll utskottets förslag.KU4 föreskriftsrätt (vilande grund-lagsförslag)Kammaren biföll utskottets förslag.KU5 Offentlighetsprincipen och informationstek-niken (vilande grundlagsförslag)Kammaren biföll utskottets förslag.KU7 Hets mot folkgrupp, m.m. (vilande grund-lagsförslag och följdlagstiftning)Punkt 1 (Tryckfrihetsförordningen)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (kd)Förberedande votering:47 för res. 135 för res. 2226 avstod41 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:230 för utskottet51 för res. 131 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 133 s, 41 fp, 22 v, 18 c, 16 mpFör res. 1: 47 m, 4 fpAvstod: 1 fp, 30 kdFrånvarande: 11 s, 8 m, 2 fp, 3 kd, 8 v, 4 c, 1 mpPunkt 2 ()1. utskottet2. 3 (m)Votering:230 för utskottet50 för res. 333 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 42 fp, 1 kd, 23 v, 18 c, 15 mpFör res. 3: 47 m, 3 fpAvstod: 2 s, 1 fp, 29 kd, 1 mpFrånvarande: 11 s, 8 m, 2 fp, 3 kd, 7 v, 4 c, 1 mpMatilda Ernkrans och (båda s)samt () anmälde att deavsett att rösta ja men markerats ha avstått från attrösta.KU9 - ändringar i regeringsfor-men (vilande grundlagsbeslut)Kammaren biföll utskottets förslag.KU11 Extraordinära händelser i fredstid hoskommuner och landstingPunkt 1 (Avslag på propositionen)1. utskottet2. (m, fp, c)Votering:202 för utskottet109 för res.1 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 133 s, 30 kd, 23 v, 16 mpFör res. : 47 m, 44 fp, 18 cAvstod: 1 fpFrånvarande: 11 s, 8 m, 3 fp, 3 kd, 7 v, 4 c, 1 mpPunkt 2 (Lag om extraordinära händelser i fredstidhos kommuner och landsting)Kammaren biföll utskottets förslag.SfU3 Ömsesidigt erkännande av beslut om avvis-ning och utvisning1. (kd, v, mp)Votering:244 för utskottet67 för res.2 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 133 s, 47 m, 46 fp, 18 cFör res. : 28 kd, 23 v, 16 mpAvstod: 2 kdFrånvarande: 11 s, 8 m, 2 fp, 3 kd, 7 v, 4 c, 1 mpSven och (båda kd) anmälde att deavsett att rösta nej men markerats ha avstått från attrösta.TU2 Ändringar i lagen om vägtrafikregisterKammaren biföll utskottets förslag.MJU3 Mottagning av avfall i hamnarKammaren biföll utskottets förslag.MJU4 Ändring i djurskyddslagenPunkt 1 (Krav på tillstånd)1. utskottet2. 1 (m, kd, mp)Votering:218 för utskottet92 för res. 11 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 46 fp, 22 v, 18 cFör res. 1: 47 m, 30 kd, 15 mpAvstod: 1 mpFrånvarande: 12 s, 8 m, 2 fp, 3 kd, 8 v, 4 c, 1 mpPunkt 2 (Straffsanktioner, m.m.)Kammaren biföll utskottets förslag.Punkt 3 (Utbildning av hästägare)1. utskottet2. 2 (v, mp)Votering:274 för utskottet39 för res. 236 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 133 s, 47 m, 46 fp, 30 kd, 18 cFör res.