prot · GQ0929 · 2002-12-04 00:00:00 — Den tunga beskattningen gör ju attvanligt folk som sagt inte har råd att bo nära havetens med mäklarglimt.Det är väl bra att svenska folket får det beskedet.Vi tycker nog att vi vill fortsätta ha ett land där detfaktiskt finns utrymme och plats även för dem sominte tjänar väldigt mycket pengar att ha tillgång, ock-så lite mer personligt, till möjligheten att bo närahavet, som skaldade.Anf. 13 () re-plik:Fru talman! Jag kände mig inte direkt träffad ef-tersom nämnde vänster och höger.Men jag kan försöka svara ändå. Tillgång till vattensyftar inte bara till att jag ska åka förbi på en storfärja, och det syftar inte bara till att jag ska kunna bo20 meter från stranden. Det syftar i första hand till attjag ska kunna åka dit när jag så önskar och att jag skakunna röra mig fritt på de här strandremsorna utaninskränkningar av att det är en massa avstängningaröverallt, vilket det naturligtvis blir av fastighetsboen-de.Sedan är det förstås ett antal skärgårdsboende somär fast boende. Det kan vi inte ändra på, och det har viinte heller för avsikt att göra. Detta är något som vimåste hantera och försöka klara ut bland annat genomdetta att sänka fastighetsskatten så att den så små-ningom kanske blir noll och genom den här begräns-ningsregeln.Det är inget statiskt system, utan det är under för-ändring. Vi har ju fått ett trendbrott under föregåendemandatperiod med just sänkningen av fastighetsskat-ten. Jag ser att vi i hade en stor del i denförändringen.Anf. 14 () replik:Fru talman! efterlyste ett svarpå om vi skulle kalla för stödparti senast2006. Han kan få svaret . Vi förhandlade omen koalitionsregering. Det är en annan sak. Att ni ärett stödparti är väl alldeles uppenbart. Jag förstår intevarför man försöker förneka det. Det är en problema-tisk situation, och det var ju den ni ville undvika. Vityckte alla att det hade varit bättre med en helt annanregering än den som sitter, men det var tyvärr intemöjligt.Jag tycker dessutom att ni har sålt er rätt billigt föratt stödja den här regeringen. I stora drag var det400 miljoner extra i skatteväxling, pengar som dess-utom förfuskar begreppet skatteväxling lite grannprecis som var inne på.En skatteväxling går ju ut på att man ska höjaskatten för det som är dåligt och sänka den på detsom är bra så att man får en relativförskjutning avbeteendet. Då kan man inte använda den irent fördelningspolitiskt syfte, vilket i mångt ochmycket förfuskar beteendeförändringen. Det är ju såatt mycket stora grupper barnfamiljer bara kommeratt få höjda boendekostnader men inte kommer att fånågon del av inkomstskattesänkningen. Därmed fårde bara en ren försämring. Jag tycker att det är trist på det sättet förfuskar själva idén med en skatte-växling, som ju just går ut på att förändra beteendettill att bli mindre miljöskadligt.Sedan skulle jag vilja ställa en viktig fråga. Miljö-partiet tycker att det är väldigt viktigt med ordningoch reda i statsfinanserna och att man inte bryterutgiftstak och så vidare. Då gick ni in i ett samarbeteför att stödja en statsbudget som har en halv promillei budgeteringsmarginal. ser jag att finansministernhar haft möjlighet att titta in i kammaren. En halvpromille är ju väldigt mycket om man tänker köra bilhem från en fest. Men det är väldigt lite som säker-hetsmarginal i budgeten.Ert bidrag i förhandlingarna var ju att ytterligarehöja utgifterna. Genom ett trick, att man avrundar tillhela miljarder, ökade lika fullt utgiftstaket. Jag skullevilja fråga : Är ni i den delen nöjdamed ert bidrag till förändringen i statsbudgeten, att nialltså genom ett trick har fått upp den mycket begrän-sade budgeteringsmarginalen?Anf. 15 () re-plik:Fru talman! Vi är framför allt inte nöjda med attha en så låg budgeteringsmarginal. Det är ju helt klarten brist. Det tror jag inte att någon kan ha en annanåsikt om.Om vi har sålt oss billigt får var och en bedöma.Det är framför allt väljarna som ska göra den bedöm-ningen. Vi har haft för avsikt att ha ett samarbete påett visst antal exakta punkter. Det är ganska begrän-sat. Vi har också haft möjlighet att samarbeta över detraditionella blockgränserna med de borgerliga blandannat vad gäller småföretagarpolitiken.Det är kanske ett arv från att vi har inlett de härsamtalen om regeringskonstellation. Jag ser det somfullt möjligt att vi ska kunna komma attgöra fler sådana saker - utöver de här 121 punkternasom vi har kommit överens om.Anf. 16 () replik:Fru talman! Jag noterar att intehade något direkt viktigt att säga om själva statsfinan-serna. Jag tycker att man har sålt sig lite billigt omman går med på 400 miljoner i extra skatteväxlingoch dessutom åsidosätter en väldigt viktig del av denekonomiska politiken enbart genom en sådan härsynvilla, eller ett trick.Politik är ju inte bara att vilja och att tycka att sa-ker och ting är bra. Det handlar också om att välja. Vii har för vår del valt att före valet tala omordentligt vilka konsekvenser man måste dra av denhastigt försämrade ekonomiska utvecklingen. Dethandlar också om att inte kunna genomföra en väldigmassa av de saker som man skulle önska på grund avatt de ekonomiska förutsättningarna inte finns. I vårtalternativ har vi i stället valt att se till att man ha ensådan här marginal så att man inte behöver panik-bromsa.Jag lovar att vi nu under det kommande åretkommer att få se en lång rad av sådana här konstigaövningar från regeringens sida där man ska räddautgiftstaket, sätta minskade inkomster i stället förökade utgifter och panikbromsa. Är det biståndet? Ärdet de handikappade? Vilka är det som kommer attdrabbas?Då är det ett jättestort problem konstitutionellt föross i oppositionen att ni har valt att stödja regeringenutan att ni får vara med i den. Vi andra, väljarna ochväljarnas representanter, kan ju då inte ställa er tillsvars.Anf. 17 () re-plik:Fru talman! Framför allt vill jag kommentera dethär med framtiden. Det gäller framför allt den över-enskommelse vi har på 121 punkter.Det finns en brasklapp här, och det är naturligtvisom det finns ekonomiska möjligheter. Finns inte dekan vi inte genomföra ett antal reformer. Men vilka,om det blir aktuellt, har vi inte pekat ut eller rangord-nat. Det får bli kommande förhandlingar om vad somi så fall inte ska genomföras. Detta arbete kommerkanske att bli mycket pressat på grund av det ekono-miska läget, den snålt tilltagna budgeteringsmargina-len och kommande framtida budgeteringsmarginalersom vi ser . Vi kan inte bara tänka på en man-datperiod i taget. Vi har också ett ansvar för att kunnage förutsättningar för de åldersstrukturella föränd-ringar som kanske kommer att ske under de kom-mande 10-15 åren.Anf. 18 ():Fru talman! Jag skulle inledningsvis vilja säga nå-got som har sagts tidigare: Den budget vi här läggerfram grundar sig på en samverkan. Ursprungligen vardet en samverkan mellan och oss soci-aldemokrater, och till detta har genomden motion som vi har förhandlat om i utskottet an-slutit sig och står bakom de riktlinjer och det beslutsom föreslås i detta betänkande.Det har nämnts en del om stödpartier och så vida-re, kanske lite grann i kittlande, nedsättande ton frånoppositionen gentemot och Miljöparti-et. Jag skulle vilja säga att med det underlag vi hararbetat och med de överenskommelser som vi har hafti denna budget tycker jag att vårt samarbete har fun-gerat väldigt väl. Jag har inte sett dem som någrastödpartier som vi använder för att få igenom vårasaker. Från min sida har samarbetet grundat sig på attvi är jämbördiga i en politik som vi vill genomföragemensamt.Tankarna går tillbaka till när samarbetet en gångetablerades, eller . Dåtalade man om den rödgröna röran, som var ett väl-digt populistiskt uttryck . har vi facit ihand - det handlar om de budgetar som har lagtsfram, de mål som har satts upp när det gäller över-skott i offentliga finanser och att hålla budgettak,BNP-tillväxt och en rad andra saker. Det handlar omvälfärdsfördelning, och det handlar också om på vil-ket sätt vi har fått reallöneutveckling för breda grup-per i samhället. Det har visat sig att det i många avse-enden snarare har blivit en rödgrön reda.Det har blivit reda på finanserna, och det har blivitreda och ordning på den ekonomiska situationen ilandet. Det har fått spridning och gehör ganska brettute i . tillhör faktiskt - fårsäga vad han vill - de länder i som har bästordning på de offentliga finanserna och framstår sommycket starkt på det här området.Vi minns alla hur det såg ut . Då var det en annan situation som rådde på detekonomiska planet. Rating-bedömarna satte ned vär-det på den svenska statens sätt att hantera sina finan-ser.Ytterligare bevis på att det alltid lönar sig att hållaordning på pengar och att se till att inkomster räckertill utgifter i det långa loppet är att det skapar en brabas. Vi har känt av en lågkonjunktur som har gjortframstötar i lite varierande form. Vi vet att det sågganska dystert ut . Då bedömde man att2002 skulle bli ett besvärligt år. I den andan togsvårbudgetpropositionen fram. Sedan vände det. Detblev bättre, och siffrorna steg, för att sedan på höstenigen framstå som lite dystrare och mer osäkra.I den situationen - även när det gäller arbetslös-het, sysselsättning och så vidare - har klaratsig väl så bra som sin omgivning. Även när det gällertillväxt och bruttonationalprodukten har ståttsig väl.Vi vet också att börsen har utvecklat sig på ett sättsom kanske i många avseenden har varit förskräckan-de. Detta har inte fått genomslag i den svenska eko-nomin eller ute i hushållen. De undersökningar somgörs bland svenska folket visar på att man tror kommer att få en god tillväxt i ekonomin föregen del. Den inhemska köpkraften och efterfrågan ärfortfarande hög. Man tror också att landets ekonomikommer att kunna hanteras väl.När man går ut och frågar allmänheten är det of-tast inte kvalificerade bedömningar som görs, utandet handlar mest om vad man känner inne i kroppensom enskild individ och om vad man tror. Man kantolka det som vilket förtroende man har för den sty-rande majoriteten i landet och hur man tror att mankommer att hantera situationen. Det tror jag liggerbakom också hur man ser framåt och på det som är.Vi får heller inte glömma bort att i anslutning tillskapandet av den budget som ligger på kammarensbord har vi haft ett val. har hänvisat tillolika valbroschyrer och valformuleringar från blandannat vårt parti.Den budget och den politik som vi nu lägger framär ju egentligen en förlängning av den som har gällttidigare. Detta har ställts under svenska folkets pröv-ning - hur har man tyckt att det har fungerat. Vi vetatt man hade ställt sänkta skatter mot fortsatt välfärd.Vi har inte på något sätt hymlat med att vi kan ge-nomföra våldsamma skattesänkningar för svenskafolket, men däremot har vi stått fast vid en rättvispolitik, där det yttersta målet är att kunna utjämna deklyftor som finns i samhället på ett rättvist och väl-fördelat sätt. Detta budskap har svenska folket gettmandat till.När vi lägger fram denna budget gör vi det också iett slags prövning. Jag kan inte låta bli att peka påsituationen som sådan. Man får gå tillbaka till 1968års val för att se en sittande regering som får ett stärktmandat i ett allmänt val. Detta är unikt i , menframför allt är det oerhört unikt i ett europeiskt per-spektiv. Vi ser att sittande regeringar på löpande bandfår ett slags underbetyg av sina väljare i valen, oavsettpolitisk färg. Det är också ett mått på att det samar-bete som har kunnat skapas mellan s, v och mp ochden politik som har förts har tilltalat svenska folket påett sätt som har gjort att man har velat ge fortsatt stödför samarbetet. Det är en indikation som jag tyckerdet är viktigt att ta vara på i det fortsatta arbetet.Mycket av diskussionen har handlat om vad mangör om inte budgeten håller. Vad händer då? Visst.Man lägger väl inte fram en budget om man inte troratt det kommer att bli som budgeten säger. Det kanman ju alltid kritisera. sade också attdet säkert inte kommer att bli som majoriteten säger.Inriktningen är naturligtvis att budgeten ska han-teras utifrån att den läggs på det sätt som är. Jagskulle vilja peka på den osäkerhet som kan råda ikonjunkturläget - det är inte någonting att hymlamed, tycker jag. Svängningarna har under detta årgått från att det såg väldigt dystert ut till att det fak-tiskt tog fart. Sedan har vi märkt en viss avtrappningigen. kan vi se en viss återhämtning på börsen,som kanske också ger en signal om att politiken kanändras när det gäller den delen. Vi vet att det ocksåfinns orosmoln i andra delar.Vår målsättning är att hantera budgeten utifrån detupplägg som finns. De problem som kan dyka uppmåste naturligtvis också hanteras fortlöpande underåret. En viktig tråd i hela arbetet är ändå att se till attklara de mål som finns, för att på så sätt hålla fast vidden stadga som den förda politiken under de senareåren har givit åt som nation och land. Vi ärsynnerligen måna om att kunna hantera det.I valet diskuterades det om en del reformer. Dethar kunnat skapas utrymme också i denna budget förreformer i storleksordningen ca ,bland annat riktat mot allmän förskola för 4-5-åringar. Det är en viktigsignal för många av barnfamiljer och fördem som funderar på att skaffa barn också. Vi ser attdet är ett viktigt inslag att nativiteten kan öka.Studiebidraget höjs. Och det blir fortsatta sats-ningar på skolan, framför allt handlar det om fleranställda.Det blir också en mammamånad och en pappamå-nad.Detta är några saker som vi har föreslagit. Sam-mantaget handlar det om 20 miljarder i detta paket,vilket är en positiv riktning framåt.Avslutningsvis vill jag säga att vi lägger fram enbudget som betyder framtid för och för Sve-riges folk. Den är inriktad på att det ska skapas flerjobb och att arbetslivet ska kunna bli mänskligare. Vivill också att företagsklimatet ska förbättras. Detpågår en del skatteöversyner. lade fram ettförslag som jag tycker kan vara intressant attdiskutera vidare efter remissomgång och så vidare.Men budgeten är också inriktad på att vi ska ta handom varandra. Äldreomsorgen och skolan ska bli bätt-re. Det är en viktig signal och en viktig inriktning fördet kommande arbetet.Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i utskot-tets betänkande och avslag på samtliga reservationer.(Applåder)Anf. 19 () replik:Fru talman! Det var en påtagligt nöjd finansut-skottsordförande som talade här. Det var inte mångaproblem som han såg framför sig utan allt var väl -ett bra samarbete, en bra budget för framtiden och såvidare.Jag har några frågor till . Dehandlar om det som jag tog upp i mitt anförande, attregeringen själv i propositionen räknar med attsvensk ekonomi ska utvecklas sämre än ekonomin igenomsnitt i världen där man räknar med en tillväxtpå i snitt 2003-2004, sämre än i med3,i snitt och sämre än inom EU i snitt.Sverige ligger på . Är inte detta någonting somskulle föranleda lite mer av tillväxtfrämjande åtgär-der?Regeringen budgeterar med att låna 35 miljardertill de förslag som finns i denna budget, till den lö-pande driften. Är det ingenting som oroar Sven-ErikÖsterberg?Statsbudgetens underliggande saldo beskrivs ock-så i betänkandet. Här ser vi att det har försämrats med13 miljarder bara sedan vårpropositionen lades fram.Nu räknar ni med att det ska gå 32 miljarder back och46 miljarder under 2002 och 2003.Utgifterna för sjukpenning och förtidspensionerfortsätter att öka och hejdas inte. Då vill jag frågaSven-Erik hur han ser på det förslag somjag nämnde här, nämligen att regeringen borde kallain i första hand partierna som står bakom pensionsre-formen för att diskutera i första hand en långsiktigthållbar sjukförsäkring och i andra hand socialförsäk-ringssystem över huvud taget.Anf. 20 () re-plik:Fru talman! Jag ska börja med att svara på densista frågan. Vi är alltid intresserade av breda majo-riteter i kammaren för åtgärder av olika slag. Jagberörde inte detta så mycket i mitt inledningsanföran-de. Men det är klart att ett av de stora bekymren na-turligtvis är de stora sjukskrivningstalen. Det harMats alldeles rätt i. De oroar oss väldigt myck-et. Som mycket riktigt konstaterar harregeringen också en särskild minister för ohälsan.Hans Karlsson har i alla fall som sin huvuduppgift attkomma till rätta med ohälsotalen.Ett framtida åtgärdsprogram där fler partier är be-redda att ansluta sig till åtgärder för att kunna hanteradenna fråga och också få ned ohälsotalen är naturligt-vis välkommet. Men fram till har jag från MatsOdell och hans parti mest sett att man vill öka antaletkarensdagar och sänka sjukersättningsdelen. Det ärmedicinen mot dem som är sjuka. Det har inte ståtthögst upp på vår agenda. Jag tycker att denna fråga ärså pass viktig och allvarlig att den fordrar en mycketdjupare analys än att komma med de enkla inslag somklämmer till dem som faktiskt redan har det besvär-ligt. Det är ju det som händer. Den som är sjuk ochlågavlönad får . Skulle man göra dettaännu värre kommer situationen att försämras. Och detär vi inte så attraherade av. Men vi för gärna en dis-kussion om hur man kan bredda majoritetsunderlagetnär det gäller ohälsotalen.När det gäller de offentliga finanserna har vi kla-rat ett överskott på . ser det utatt bli något lägre. Men det var precis det som jagsade, att det skulle vara ett genomsnitt över en kon-junkturcykel. Vi har legat betydligt över detta någraår. ligger vi lite under. Jag ser inte att det är någotjättestort problem.Man kan säga att inkomstsidan alltid är svår attbedöma. Den är konjunkturkänslig på olika sätt. Denjustering som görs här kan jag inte se som något jätte-stort problem.Anf. 21 () replik:Fru talman! Jag tror att jag är en i grunden positivperson, och jag får tolka positivtpå denna punkt även om han talar om att ansluta sig ikammaren och så vidare. Dessa annonser om att vitillsammans kan göra bättre handlar alltså omatt man ska ansluta sig i kammaren. Det som jag talarom är ungefär den arbetsmetod som vi hade när vi togfram det nya pensionssystemet, att man faktiskt för-söker åstadkomma en blocköverskridande lösningsom håller under ett antal perioder. Jag tror inte attdet räcker med enstaka åtgärder. Vi behöver se översocialförsäkringssystemen och framför allt sjukför-säkringen helt och hållet.Jag kan förstå att kanske intehär på stående fot kan ta ställning till detta. Men jagnoterar att detta inte är något som enbart vi kristde-mokrater föreslår. Det står i den reservation som ärgemensam för de fyra borgerliga partierna att vi ärberedda att göra detta. Det är en utsträckt hand, och . Är det inte dagsför er att ta tag i den med tanke på att detta är den förnärvarande största ekonomiska problematik som vihar att hantera? Det är också en mänsklig problematikatt så många människor fastnar i långtidssjukskriv-ningar och förtidspensioneringar. Det är den utanjämförelse största kostnaden i statsbudgeten. Litebättre respons, , på dessa ut-sträckta händer som faktiskt finns i denna stora fråga.Fru talman! kommenteradeinte det faktum att regeringen själv räknar med attSverige ska gå sämre än genomsnittet av hela värld-sekonomin, sämre än , sämre än EU och sämreän till exempel vårt grannland . Detta är all-varligt. Vi fortsätter alltså att försvaga vår situationjämfört med omvärlden. Åk till , ,eller och pröva vad du får för dinlön i svenska kronor! Och talar jag inte om eu-roländer, utan nu talar jag om länder som har kvarsina nationella valutor. Se vad lite man får för densvenska kronan. Den utvecklingen fortsätter, . Den måste ni ta tag i och börja vända.Anf. 22 () re-plik:Fru talman! När det gäller bedömningen av BNPoch så vidare vill jag säga följande. När man läggerfram en budget måste hela bedömningen utgå från hurman nationellt anser att man kan hantera situationen.Så gör varje land. Man kan inte sätta sig och titta hurandra länder ligger till och säga att vi inte kan varasämre utan att vi måste ha bättre BNP. Ett budgetar-bete är ett seriöst arbete i botten där man så att sägajobbar sig upp, och där man får realistiska tal somman kan hantera.Däremot har vi inte sett hur BNP kommer att ut-vecklas i de länder som pekade på. Justnu har vi faktiskt en bättre utveckling än EU i snittnär det gäller BNP-tillväxt. Och det tycker jag ärnågonting som vi faktiskt kan glädja oss åt gemen-samt och jag, att det faktiskt är positivt, istället för att hitta de eventuella krokar i framtidensom kan vara ett bekymmer. Den svenska budgeten ärgjord utifrån de förutsättningar som vi har utan att vihar sneglat på hur andra har gjort. Låt oss se resultatetoch vad som händer så kanske vi kan föra dennadebatt och se vad som har hänt.Jag förstår att retas lite grann. Jag trorsäkert att också vet att en samverkan intebörjar när man voterar i kammaren, utan en samver-kan börjar väl med en förtroendefull diskussion omman har ett gemensamt problem för att se om mankan lösa det i en bredare konstellation. Jag har sagt attjag alltid välkomnar det. Det gäller även när det gällerohälsofrågan. Det är en väldigt viktig fråga. Och detär klart att det skulle vara bra för nationen om mankunde ha en stor uppslutning i denna kammare. Numenar jag inte bara här utan naturligtvis även i ettsamarbete kring hur man kan hantera dessa frågor ochnå goda resultat. Det är klart att det är ett gissel förstatskassan att vi har stora ohälsotal. Men det är fram-för allt ett gissel för alla dessa människor som intekan vara på sina jobb därför att de är sjuka. Det ärnågonting som jag tycker att vi naturligtvis med ge-mensamma krafter kan hjälpas åt att försöka rätta till.Anf. 23 () re-plik:Fru talman! ordförande sade attbudgeten är tänkt att skapa en framtid för ,och det är vi naturligtvis hemskt glada över. Det mot-satta beskedet hade kanske varit något mer oväntat.Att perspektiv är väldigt viktiga i politik har jaglärt mig. perspektiv lånarmycket från det sätt att beskriva statens finanser somvi har lärt känna i debattinlägg undermånga år. Det är balans som är det viktiga - balans ide offentliga finanserna. Det har sitt värde men denbalansen kan ju uppstå på olika nivåer. Det kan varabalans mellan låg utgiftskvot och lågt skatteuttag. Detkan också vara balans mellan en mycket hög ut-giftskvot och ett högt skatteuttag. tillhör, sombekant, den senare kategorin.Sven-Erik nämner att har på-pekat att en hel del vad gäller detta höga skatteuttagnu är utsatt för internationell konkurrens, för pressoch för svårigheter att hålla uppe de höga skatterna.Jag vill då bara påpeka att P-O Edins slutsats, sommånga socialdemokrater tycker är bra, är att försökafly från de skatter som det är svårt att ta ut till andraskatter som det är ungefär lika svårt att ta ut.Sven-Erik har just berättat att det finns20 reformmiljarder i den här budgeten. Varför använ-der ni inte de pengarna till att sänka skatterna, till attta ned de svåra skatterna för att därmed också någotta ned utgiftskvoten? Då hade vi kunnat klara balan-sen på ett mer hållbart sätt. utsätter ni svenskekonomi för stress och problem genom att lägga dehär balanskraven på en så hög balansnivå. Dessutomfinns aldrig i det perspektivet med hur medborgarnaklarar sig - hur de klarar skattechocken och hurmycket de har över i plånböckerna - eller hur kom-munen klarar sin motsvarande balans.Anf. 24 () re-plik:Fru talman! Jag kan väl instämma med FredrikReinfeldt i att balans är viktigt. Inledningsvis sade jagatt har man ordning på de statliga finanserna, då ska-par det en tilltro och en respekt inte bara i det egnalandet utan också i omvärlden. Det finns ett värde iden delen som jag tror att man inte ska underskatta.När det gäller skattetryck och sådant har det inteundgått mig att tycker som sittparti, nämligen att det här med skatter är en väldigtviktig fråga.Jag vill hänvisa till vad jag också sade i mitt anfö-rande, nämligen att vi mellan de här diskussionernahade ett val i där svenska folket ganska kraf-tigt tillbakavisade de alternativ i svensk politik somville satsa på stora skattesänkningar framför en rättvisfördelning av de resurser som finns.