prot · GP0977 · 2002-03-06 00:00:00 — Det handlar alltså om stö-det till den enskilde, om att myndigförklara kommun-politiker och om att sänka skatterna så att det går attbygga mer nya hyresrätter. Det här leder nämligeninte till nya hyresrätter, utan det leder till en krångliglagstiftning som i stället förstör möjligheter för denenskilde och den enskildes val av boende.Anf. 18 () replik:Fru talman! Några direkta frågor från Ulla-BrittHagström uppfattade jag nog inte, men låt mig sägaså här. Den enskildes möjlighet att få en bostad ärdirekt avhängig att det finns bostadsföretag som pro-ducerar och förvaltar hyresbostäder. tänker vi påmänniskor som inte har ekonomiska möjligheter attsjälva köpa sin bostad.Jag undrar vad detta med att allmänt uttala att detär det egna partiets allmänna uppfattning att alla skaha "rätt" och att det ska skrivas in i en lag är värt omdet inte finns några bostäder. Mot den bakgrunden ärdet oerhört viktigt att politiken agerar också på dethär området och ser till att det faktiskt byggs bostäderoch att det finns hyresbostäder till rimliga kostnader.Det är precis vad som pågår i väldigt många av lan-dets kommuner.Det är riktigt att vi i den här debatten blev liteStockholmsfixerade. Det finns mycket goda exempelpå allmännyttiga bostadsbolag runtom i landet sombygger nya hyresrätter, till rimliga kostnader, så detgår om den politiska viljan finns.Anf. 19 () re-plik:Fru talman! Det påstås här att de kommunala bo-stadsföretagen gör det lättare för vanligt folk att bo ivåra samhällen. Såvitt jag vet har socialdemokraternai kritiserat sitt eget kommunala bostadsföretagför att de bygger så dyrt. Det är inte bara i Stockholmutan uppenbarligen också i landet i övrigt som dekommunala bostadsföretagen är dyra. Inte blir detlättare att bo för vanligt folk om man bygger dyrareän det behöver vara.Är det politiska inflytandet så viktigt att det ärvärt att betala ett högre pris för boendet? Är det verk-ligen värt det - med tanke på att det för den social-demokratiska majoriteten var så lätt att sälja de kom-munalägda bostäderna i till en privat byggare?Vad är egentligen det innersta motivet till att So-cialdemokraterna så hårt slåss för att till varje prisbevara de kommunala bostadsföretagen i kommunaltägande?Anf. 20 () replik:Fru talman! När det gäller ar-gumentation kring försäljningen av hyresrätter i Sa-lems kommun var det väl så att kommunen försterbjöds att köpa men att man tackade nej till denmöjligheten. De bostäder som man inte ville ha såldeStockholms kommun vidare till en privat ägare.Skårmans resonemang om att det allmänt settskulle vara dyrare organisationsformer för att bygga iallmännyttig regi förvånar mig oerhört mycket. Jagkan inte förstå varifån det resonemanget kommer.Om man ska göra jämförelser måste man natur-ligtvis i så fall jämföra likvärdig standard. Problemetde har varit att det har byggts så oerhörtfå vanliga hyresrätter, och det gör att produktions-kostnadsjämförelser är fullständigtomöjliga. Ofta handlar det om gräddhyllor eller spe-cialbostäder och liknande som även allmännyttan harbyggt. Därför tycker vi att det är rätt så irrelevant.Snarare är det väl så att ett allmännyttigt bostadsbo-lag, som har den långsiktiga självkostnadsprincipenatt följa, borde vara garanten för att kunna bygga pådet billigaste, eller i alla fall det prisvärdaste, sättet.Anf. 21 () re-plik:Fru talman! Varifrån kommer siffrorna på att detskulle vara dyrare att bygga i bostadsregi?De kommer ur Bofast, SABO-företagens egen tid-ning, där hyresgästföreningens representant uttalar sigoch där det visar sig att det exempelvis i Stockholmkostar per kvadratmeter att bygga i privatregi och per kvadratmeter i de kommunalabostadsföretagens regi. Man uttalar från hyresgästfö-reningen t.o.m. antydningar om att det här kan finnasotillbörligt samarbete med producenter. Det är intejag eller några moderater som har hittat på detta. Hurman mot den här bakgrunden kan säga att det gör detlättare för vanligt folk att bo om vi har kommunalabostadsföretag är för mig en gåta.Anf. 22 () replik:Fru talman! Om situationen är sådan i Stockholmoch om det är jämförbara bostäder tycker jag att detär en signal till kommunpolitiker att tittaöver hur man förestår sina bolag.Anf. 23 () replik:Fru talman! har förstått att Center-partiet slår vakt om de allmännyttiga bostadsbolagen.Jag tycker att det var väldigt bra att det har gått framså tydligt.Jag önskar faktiskt att det skulle finnas en mycketbred politisk uppslutning kring de allmännyttiga bo-stadsbolagen. Det gör jag faktiskt. Men vad Social-demokraterna, dess-värre nu gör är att man cementerar en skiljelinjemellan det blocket å ena sidan och påden andra. Med det gör man faktiskt de allmännyttigabostadsbolagen en otjänst, och det beklagar vi frånCenterpartiet.Anf. 24 () replik:Fru talman! Jag vill nog påstå att det finns en be-tydligt bredare uppslutning kring de allmännyttigabostadsbolagen än vad som kan dömas av debattenhär i kammaren och av de reservationer som finns.Jag tänker på den dagliga kommunalpolitiken. Därhar inte minst väldigt många centerpartister gjortförtjänstfulla insatser för att utveckla och värna all-männyttan. Därför tycker jag att det är så fruktansvärttråkigt att inte kan delta i det här somfaktiskt handlar om att ordentligt klargöra vilka reglersom gäller och vad som är allmännyttan.Anf. 25 () replik:Fru talman! Jag tror också att det finns en breduppslutning. Historiskt hade de allmännyttiga bo-stadsbolagen en oerhört bra situationen och såg till attdet fanns hyresrätter för människorna. Även ärdet så.När vi hade den offentliga utfrågningen inför be-slutet sade från sadebl.a. att det inte borde behövas en sådan lagstiftningmot bakgrund av de bestämmelser som finns i kom-munallagen, framför allt i stadganden om kommunalkompetens. Han pekade vidare på att det som skullebehöva förändras är bruksvärdessystemet. Det är vimed på också.Hyresgästernas riksförbund tycker också att detskulle vara väldigt bra om det fanns en politisk upp-slutning. De pekar på det som är svårt med hyresrät-terna, och det är att byggmarknaden inte fungerar. Vihade den debatten , så jag behöver inteupprepa den , den går att läsa i snabbprotokollet.Fastighetsägarförbundet tycker inte heller att detär bra med den här lagen. Den behövs inte. De är inteheller så aviga till att de får konkurrens, de vill ha det.Men det här snedvrider ju konkurrensen och neutra-liteten mellan de olika boendeformerna.Återigen: Socialdemokraterna gör allmännyttanen otjänst med att införa en speciallag.Anf. 26 () replik:Fru talman! Det finns ingenting i den här lagensom på något vis snedvrider konkurrensen. Den härlagen talar om vad som är och vad som kommer attbli villkoren för att man ska kalla sig för ett allmän-nyttigt bostadsbolag. Men här finns inga former avekonomiska eller något annat konkurrenssnedvridan-de inslag. Det är snarare tvärtom på det viset att deallmännyttiga bostadsbolagen har en konkur-rensnackdel i väldigt många frågor. Det är väl belystfrån att man har extra kostnader jämfört medprivata fastighetsägare.Anf. 27 () re-plik:Fru talman! talar här mest omStockholm, men många av oss som bor i andra delarav landet vill att det ska vara den enskilda människansom bestämmer, inte staten. I t.ex. tillväxtpropositio-nen talar regeringen mycket om att flytta ned infly-tande och makt till lokal och regional nivå. Men i dagtalar om att här ska man stärka sam-hällets verktyg. Han tycker att det här är ett väldigtelegant system, och han betonar att omstrukturerings-stödet till kommunala bostadsföretag i kris är så väl-digt bra.Leif sade också i en replik till RigmorStenmark att det här inte är fråga om någon snedvri-den konkurrens. Men visst är det det. Hur ska deprivata bolagen i de här kommunerna kunna kompen-sera sig när de inte får något stöd? Det är den frågasom jag vill ställa.Anf. 28 () replik:Fru talman! Jag talade om samhällets verktyg, ochsamhället är olika former av demokratiska institutio-ner. Vi här är en, och kommunerna är en annan. Vaddet här handlar om är att se till att det finns en bralaglig plattform för kommunerna att agera med sinaallmännyttiga bostadsbolag. Det handlar inte alls omatt staten på något vis ska ha mer att säga till om i denaspekten. Däremot när utförsäljningar hotar att slåsönder vårt bruksvärdessystem och vårt hyressätt-ningssystem, tycker vi att det är rimligt att staten vialänsstyrelsen och kan pröva om en sådanutförsäljning skulle slå sönder hyressättningssystem-et.Anf. 29 () re-plik:Fru talman! Det är bara att konstatera att vi harhelt olika uppfattningar. och hansparti tycker att det inte kanske bara är staten men ivarje fall samhället som ska bestämma det mesta. IFolkpartiets värld är det den enskilda människan sombestämmer så mycket som det går, inte staten ochkommunerna.Anf. 30 () replik:Fru talman! Då kan man fråga: Är det, i en kom-mun där kanske av befolkningen flyttar ut ochen stor del av bostadsbolagens lägenheter står tomma,ett uttryck för den enskildes rätt att bestämma att fåbetala alla de kostnader som omstruktureringen fak-tiskt handlar om? Nej, då tycker vi att solidariteten ären bättre väg att gå. Därför säger vi också att vi soli-dariskt ska dela de kostnaderna i det här landet. Där-för föreslår vi det här stödet.Anf. 31 ():Fru talman! Först lite kort om debatten. Det finnsen del myter. En av myterna kom från Carl-ErikSkårman, när han i någon sorts ambition om attmisstänkliggöra allmännyttan påstår att man i utflytt-ningsorter har byggt bostäder bara för att man istörsta allmänhet tyckte att det var roligt. Allmännyt-tan har haft en avgörande betydelse för den tillväxtsom fanns i de här områdena och som tyvärr har vikitundan. Tomma lägenheter har uppstått som följd.Ingen annan var beredd att bygga en allmännytta,men allmännyttan tog det ansvaret.Carl-Erik Skårman påstår att allmännyttan harskapat bostadsbrist och att den aldrig har löst proble-met med bostadsbristen. Med den bostadsbrist somfanns efter var allmännyttan full-ständigt avgörande för att lösa problemen med bo-stadsbristen. tog allmännyttandet största ansvaret för att komma till rätta med bo-stadsbristen. Allmännyttan är och har alltid varit enförutsättning för en social bostadspolitik där alla harrätt till en bostad.Vi har också i debatten hört flera partier - i varjefall och - uttala sig omfördelen med och vikten av en allmännytta. Samtidigtär man inte beredd att på någon som helst punkt stiftaen lag som reglerar vad som är allmännytta.Ulla-Britt säger i sitt anförande att vigenom socialtjänstlagen vill se till att rätten till enbostad förverkligas för alla människor. Den motionenhar vi lagt fram från under alla år somjag har suttit i , och säkert också långt innanjag kom in i denna kammare. varje tillfälle röstat emot ett sådant lagförslag.Fru talman! Vi från hälsar med till-fredsställelse att vi äntligen får en tydlig definition avallmännyttiga bostadsföretag. Det lagförslag somföreligger och som vi har ställt oss bakom är i storastycken en bra lagstiftning.Vi har länge krävt en lagstiftning som bl.a. medautomatik definierar kommunalägda bostadsföretagsom allmännyttiga med begränsningar i vinstuttagoch med självkostnadsprincipen som styrande förverksamheten. Vi har också krävt ett tydligt regelverkför försäljning av allmännyttan där hyresgästerna skaha ett avgörande inflytande. Det här förslaget är ettled i detta.Förslaget, som det nu föreligger, är för oss heltacceptabelt utan att det - som det alltid är i förhand-lingar - helt tillfredsställer våra önskemål. helst ha sett att regler om turordning ochförköpsrätt för andra allmännyttiga bostadsföretagoch hyresgäster hade presenterats med dethär betänkandet. Tyvärr har tiden inte medgett detta,men vi utgår ifrån att ett tydligt regelverk kringförköpsrätten kommer att utredas skyndsamt och ledafram till att hyresgästernas ställning ytterligare stärks.Likaså är jag fullständigt övertygad om att försla-get skulle ha tjänat på regler om sanktioner motkommuner som bryter mot de allmänna principernakring försäljning och vinstuttag. I de här fallen ärstopplagstiftningen egentligen att föredra.Fru talman! I betänkandet framhålls att upprätt-hållandet av bruksvärdesprincipen och förhandlings-systemet är helt avgörande för behovet av en regle-ring av allmännyttan. Vi kan tänka oss att det finnsandra skäl för en behovet av en stor och väl funge-rande allmännytta, och jag förstod av att även han är av den uppfattningen. Att detfinns en demokratiskt styrd bostadssektor som dess-utom är fri från spekulationer är ur en bostadssocialsynvinkel oerhört betydelsefullt.För att kommunerna ska kunna leva upp till detsom anges i regeringsformen 1 kap. 2 § - nämligenatt det särskilt ska åligga det allmänna att tryggarätten till arbete, bostad och utbildning samt att verkaför social omsorg och trygghet och för en god lev-nadsmiljö - är en väl utvecklad allmännytta en nöd-vändighet.På lite är det nödvändigt, tror vi, att deti alla kommuner finns en spekulationsfri bostads-marknad som bygger på självkostnadsprincipen. Vikommer att i de kommuner där det finns bostadsbristoch saknas allmännytta driva på för att bygga upp ettallmännyttigt bostadsbolag.Fru talman! Bostadspolitiken har varit en grund-bult i välfärdens utveckling . Densociala bostadspolitiken har vuxit fram parallellt medindustrisamhället och har varit en betydelsefull del avinfrastrukturens utbyggnad.Under 1900-talets första decennier fanns det tvåparallella samhällsutvecklingar, industrisamhället ochbrukssamhället, och jag tror att det är nödvändigt meden historisk tillbakablick för att man ska förstå för-svaret av allmännyttan. Gemensamt för båda dessasamhällssystem var arbetarnas underordning ochkapitalets makt. Industrimagnater och brukspatronerbyggde hyresbostäder för arbetarna för att hålla igång sin verksamhet. För att frigöra sig från beroen-det bildades den första all-männyttiga bostadsstiftelsen med målsättningen attbygga hygieniska och rymliga bostäder till alla. Dettaklarade marknaden själv inte av.För att ytterligare frigöra sig från beroendet avkapitalet startade de fackliga organisationerna under1920-talet de första hyresgästorganisationerna. Kam-pen för ett värdigt boende ledde under dessa årtion-den även fram till bildandet av de kooperativa bo-stadsföretagen, HSB, och 1946, då de första kommunala allmän-nyttiga bostadsföretagen bildades, har det gemen-samma ansvaret mellan kommun och stat utgjort ettfundament i den sociala bostadspolitiken. De statligasubventionerna och lånevillkoren var betydelsefullaför både byggandet av flerbostadshus och av egnahem.För att komma till rätta med den bostadsbrist somfanns medverkade kommunerna genom bildandet ochuppbyggandet av allmännyttiga stiftelser, en välvilligmarkpolitik och en omfattande service för egnahems-byggare. Den statliga och kommunala bostadspoliti-ken var tydligt inriktad på att med hjälp av allmän-nyttan, subventioner, utveckling av hyreslagen ochbruksvärdessystemet skapa goda bostäder till rimligakostnader, och den politiken har också varit ganskaframgångsrik. Rätten till ett gott boende var en själv-klar del av byggandet av alla välfärdssamhällen.Under en var denna politik intesärskilt ifrågasatt, och inte förrän under 1990-taletbröts den tidigare så framgångsrika politiken ochersattes av en återgång till en mer marknadsstyrdutveckling där både stat och kommun i långa styckenabdikerade från sitt bostadssociala ansvar. Följdernahar blivit en ökad segregation, bostadsbrist och kraf-tigt ökade boendekostnader.Fru talman! För oss är det en politiska huvudfrågaatt återupprätta och utveckla den sociala bostadspoli-tiken, och i denna uppgift utgör de allmännyttigabostadsföretagen en hörnsten. Därför ställer vi ossbakom betänkandet i dess helhet och kommer fram-gent att verka för en förstärkning av den lagstiftningsom vi kommer att rösta igenom här ikammaren.Fru talman! Bara lite kort om en del andra frågorsom behandlas i betänkandet.I motion Bo12 föreslås att försäljning till annatallmännyttigt bostadsföretag borde omfattas av till-ståndsplikt. Utgångspunkten för förslaget är det förfa-rande som kommun har använt sig av när man,för att kringgå lagen om begränsad avkastning, såltsitt kommunala bolag till en egen ägd kommunalstiftelse. På det viset har man automatiskt kunnat ökaavkastningen till kommunen.Vi har i betänkandet ännu inte varit beredda attställa oss bakom motionen, men vi från Vänsterpartiettänker återkomma med en liknande motion, om detvisar sig att fler kommuner använder sig av sammaeller liknande metoder för att bryta mot lagstiftning-ens intentioner och försvåra upprätthållandet avbruksvärdet utifrån självkostnadsprincipen. I för-handlingarna med regeringen kommer vi också att taupp en förändring av lagstiftningen på den här punk-ten.I betänkandet skrivs också in att kommunernaminst en gång per mandatperiod ska upprätta en bo-stadsförsörjningsprogram. Detta var precis det som vikrävde när lagen om bostadsförsörjning antogs. Vi serdetta som en framgång för det samarbete som vi harhaft , och jag är övertygadom att vi kommer att få framgång för vårt kravpå att bostadsförsörjningsplanen ska ersättas medobligatoriska boendeplaneringsprogram.Fru talman! Avslutningsvis: som bo-stadsbristen växer i tillväxtorterna är behovet av stödtill kommuner med bostadsöverskott stort. Det ärdärför nödvändigt att, som vi föreslår i betänkandet,även framöver tillse att det finns ettekonomiskt stöd för dessa kommuner för omstruktu-rering av de kommunala bostadsföretagen för attkostnaderna för de tomma lägenheterna inte ska ur-holka skola, vård, utbildning och annan kommunalservice. På är vi övertygade om att stödetska riktas direkt till bostadsbolagen och inte som knytas till den totala kommunala ekonomin.Jag vill också här passa på att tacka för ett gottsamarbete mellan de partier som står bakom betän-kandet, och jag utgår ifrån att erfarenheterna av dettasamarbete kommer att leda fram till fler kloka ochgemensamma beslut.Anf. 32 () replik:Fru talman! säger att det är vik-tigt med brukarinflytande. Jag är förvånad över attVänsterpartiet inte fullföljde idéerna, som vi var eni-ga om i , om särskilda beslutsreglervid utförsäljning av allmännyttans bostäder.Vi hade med oss på det här.Vi hade liknande synpunkter, och jag ska återge särskilda yttrande: Hyresgästföre-ningen delar kommitténs bedömning att det bör krä-vas kvalificerad majoritet vid försäljning men anseratt brukarna bör få en möjlighet att kräva mellanlig-gande val.Jag hade faktiskt förväntat mig att vi gemensamtskulle utveckla hyresgästernas inflytande och inte,som det nu blev, att det förhånades av företrädare förert parti, medan er representant i Allbokommitténliksom Socialdemokraterna var helt överens om attdet här var en modell som vi skulle fullfölja.Anf. 33 () replik:Fru talman! Vi har naturligtvis noga övervägtäven de här idéerna och konstaterat att det är en litenfrämmande fågel i svensk politik, normalt sett baraomfattande grundlagstiftningar, och riktigt så stor harvi inte velat göra den här frågan. Däremot är detganska vanligt att man enligt svensk lagstiftning kanöverpröva kommunala beslut i länsrätter och annatoch att länsstyrelserna har det här inflytandet.Vi vill prova den här formen först. Visar det sigatt den inte fungerar kanske vi kan komma tillbakaoch titta närmare på det. Men, som sagt var, det härhar än så länge varit förbehållet förändringar avgrundlagar. Jag tror att vi ska akta oss för att görafrågor större än vad de är.Dessutom finns det skäl även för kommuner därmajoriteten sitter kvar efter ett val att värna den en-skilde hyresgästen. Då tror vi att en tillståndsprövninghos med möjlighet att överklaga tillBoverket är ett bättre system.Anf. 34 () replik:Fru talman! Att det finns möjlighet till regionalöverprövning eller att det åtminstone sker en regionalsamordning av bostäderna är helt nödvändigt, efter-som man på högskoleorter och även i den här kom-munen är väldigt beroende av hur bostadssituationenser ut. Det är bra och det stöder jag fullt ut.I kommunallagen, både i den gamla och i den nyanär den ändrades, sägs att om inte annat är föreskrivetbestäms utgången genom enkel majoritet. Det äralltså en klar vink om att det är möjligt att föreskrivaen annan beslutsordning utan att det för den skullskulle vara fråga om en lagändring av grundlagska-raktär.Jag emotser en utveckling av det här. Jag ser attdet finns en viss öppning.Anf. 35 () replik:Fru talman! Det finns ingen öppenhet för attvi skulle stödja reserva-tion, därför att vi tror som sagt att detta är en litenfrämmande fågel. Jag är medveten om att kommu-nallagen har inneburit en möjlighet att an-vända det här sättet. Det strider i och för sig inte motnågon lagstiftning, och det är inte det jag försökersäga, men vi har förbehållet att beslut med två tredje-dels majoritet med mellanliggande val ska gälla frå-gor som rör grundlagen direkt.Än så länge är vi inte beredda att gå så långt somatt föreslå att samma prövning ska ske här som närdet gäller förändringar i grundlagen, utan vi ser noglänsstyrelsernas tillståndsprövning med somöverklagningsinstans som en ganska bra form.Med de skrivningar som vi har fått in om de be-dömningar som ska göras och om en restriktiv tolk-ning från länsstyrelsernas sida känner vi en viss till-fredsställelse över det här, men vi får naturligtvisåterkomma om det visar sig att detta inte är tillräck-ligt.Anf. 36 () re-plik:Fru talman! säger att de kommu-nala bostadsföretagen har tagit sitt bostadsförsörj-ningsansvar. Det må så vara, men nog är det väl ändåett systemfel även för en hängiven centralplanerarenär man plötsligt finner sig stå med 42 500 tommalägenheter till en kostnad som beräknas gå upp till ca30 miljarder kronor. Ett systemfel måste det ändåvara på något sätt i en sådan verksamhet, och det ärdet de kommunala bostadsföretagen som har gjort.En annan företrädare för majoriteten sade till migalldeles att om det är så att allmännyttan byggerdyrare än övriga, får se över sinakommunala bolag. Men vad majoriteten just försökergöra är att förhindra oss från att vidta relevanta åtgär-der. Dessutom gäller de högre kostnaderna för helalandet, även om det där är bara 34 %.Varför ska man mot grundlagen och genom atttrampa på den kommunala självstyrelsen till varjepris ge de kommunala bostadsföretagen en konserve-ring i gräddfil? Vad är majoritetens egentliga motiv?Jag utgick lite provokativt i mitt inledningsanförandefrån att det var socialdemokratisk maktpolitik. Efter-som det inte finns några andra motiv, är det verkligenså att det är socialdemokratisk maktpolitik som är detbärande skälet för den här propositionen?Anf. 37 () replik:Fru talman! Låt oss börja med de tomma lägen-heterna. , det gjordes en del felpla-neringar, framför allt när det gäller bostadsrätter, närbostäder byggdes i hopp om att varje kommun skulleöka befolkningen i hela landet.Om man ägnar sig lite grann mer åt något annatän , kan man konstatera att det mestabyggdes därför att industrin, gruvan, fabriken, bruketpå orten behövde mer arbetskraft. Då ställde allmän-nyttan upp och byggde bostäder.Det är kapitalets logik som gör att man flyttar enfabrik vilken dag som helst från till Portu-gal, framför allt när man får samhälleligt stöd förverksamheten. Då står vi plötsligt där med arbetslös-het och tomma bostäder. När vi har ett samhälle sominte klarar av att reglera kapitalets logik, får vi tommalägenheter på vissa ställen. Uppenbarligen är detSkårmans ärliga uppfattning att det här ska bekostasav skattekollektivet eller, än värre, av de hyresgästersom bor kvar i bostäderna. Av det enkla skälet behö-ver vi allmännyttan. Det här handlar mycket sällanom felplanering utan om ett behov som har funnitsmen som tyvärr inte längre finns kvar. Ingen hadevarit gladare än jag om utflyttningsorterna hade fåttbehålla sina arbetstillfällen.Carl-Erik Skårman frågade vad som är det egent-liga motivet. Jag hade en viss förhoppning om attCarl-Erik Skårman lyssnade på mitt anförande.