prot · GP09118 · 2002-06-03 00:00:00 — Vi harunder talat bara om civilingenjörsutbildningaroch bara om IT-utbildningar, men harprecis samma insikt som jag, att här finns också yr-kesgrupper som är centrala för hela samhällsutveck-lingen.Sjuksköterskor, läkare, lärare och ett flertal olikayrkesgrupper inom den offentliga sektorn, inte minstyrkesgrupper som har gymnasieutbildning som grund,är områden som kommer att avgöra om vi kan ökavårt välstånd eller inte i . Brist på dessa områ-den skadar våra möjligheter att byggaett gott samhälle.Därför är det viktigt att vi driver på utbyggnadenav högskolan. På sjuksköterskesidan sker det nu enmycket stark utbyggnad. Den ligger över de 20 %som sedanansåg behövdes. Regeringens bedömning är att vi börgöra ännu mer, vilket innebär fler platser.Sammantaget rör det sig om en 30-procentig ökning.Det är klart att det kommer att betyda mycket närdessa sjuksköterskor kommer ut på arbetsmarknaden.Det som är flaskhalsen är inte utbildningssy-stemets möjlighet att utbilda fler, utan det är sjukvår-dens möjlighet att ta emot elever för den viktigapraktik som ingår i utbildningen. I takt med att sjuk-vården bygger ut sin kapacitet kommer vi att fortsättaatt bygga ut dessa viktiga utbildningar. Men en utök-ning under är naturligtvis enväldig anspänning på utbildningsväsendet, men manklarar det.Det är också roligt att intresset för att bli välutbil-dad inom detta område är så stort. Det finns fler sö-kande än platser trots att vi bygger ut så här kraftigt,och det bådar väldigt gott för framtiden. Det förhållersig på samma sätt med läkarutbildningarna och lärar-utbildningarna. Intresset finns där och utbyggnads-takten är snabb.Det vi ser framför oss är ett stort behov av att setill att också arbetsmiljön, utvecklingsmöjligheterna iarbetet och villkoren förändras i offentlig sektor så fortsatt kan upprätthålla attraktionskraften tilldessa yrken. Inte minst när ungdomar på gym-nasienivå funderar över vad de ska välja kan vi se attintresset för omvårdnadsutbildningarna inte är vad deten gång var. Dessa ungdomar behöver inse att detta ärintressanta yrken där man får en god arbetsmiljö,goda utvecklingsmöjligheter och en lön som det gåratt leva på.Det är ett viktigt utvecklingsarbete som återigensätter ett politiskt fokus på välfärden och den gemen-samma sektorn. Det är en väldigt levande debatt somvi kommer att föra . Hur ser vitill att utveckla också den gemensamma sektorn? Denär helt avgörande för vår känsla av välfärd och vårreella välfärd i vårt samhälle.Vi gör en rad olika saker på utbildningens områ-de, och jag utesluter inte att det behöver göras ännumer. En vidareutbildning av obehöriga lärare, kraftigutbyggnad av lärarutbildningen, av läkarutbildningenoch en mycket kraftig utbyggnad av sjuksköterskeut-bildningen är åtgärder som kommer att märkas i väl-färdens kärna.Anf. 127 ():Fru talman! Jag tolkar ministerns svar välvilligt,att det kommer ytterligare förslag om utökning avantalet platser. Jag tror att det är väldigt viktigt att såsker.Vi har varit försiktiga och något mer återhåll-samma med högskolans utbyggnad därför att vi harvelat ha bibehållen kvalitet. Många av de rapportersom vi nu får visar att vi har haft rätt, att kvalitetenhar fått sitta emellan på många utbildningar. Det ärnog inte det stora problemet med den här typen avutbildningar. Det går att göra rekryteringar av läraretill högskolorna så att man bibehåller kvaliteten. Detfinns många inom dessa sektorer som har god utbild-ning när det gäller både pedagogik och annat somman skulle kunna använda sig av. Där finns inte deflaskhalsar som har varit uppenbara på väldigt mångaandra högskoleutbildningar.Jag fick dock inget riktigt bra svar på hur man re-kryterar elever till gymnasieskolans vårdprogram.Ministern får gärna återkomma till det i det sistasvaret.Jag tror att det är viktigt att man för att kunna be-hålla personalen inom de här sektorerna, inte minstinom vårdsektorn, har möjlighet till alternativa ar-betsgivare eller möjlighet att starta eget. avsjuksköterskorna skulle vilja starta en egen verksam-het. säger att de tror att det är möjligt ipraktiken. Det fattas riskkapital. De tycker att det ärsvårt att lansera en egen verksamhet i de här storaoffentliga monopolen.Hur ser ministern på den situationen? Det handlarju inte bara om att utbilda och rekrytera utan ocksåom att kunna behålla personal genom åren.Anf. 128 UtbildningsministerTHOMAS ():Fru talman! Mångfald är väldigt bra inom dengemensamma sektorn. Att vi har alternativa produ-center som bidrar till att producera välfärd är väldigtbra. Det som striden står om är om vi ska släppa invinstintressen och privat ägande i de stora akutsjuk-husen och sedan också i universitetssjukhusen. Är deträtt väg att gå för att garantera alla likvärdig sjuk-vård? ställer ju upp på den politi-ken här i på ett för mig obegripligt sätt,eftersom man i det aktiva samtalet säger sig vara fören gemensam sjukvård på lika villkor för alla. Närman ställer upp på detta befinner man sig på ett slut-tande plan. Det kommer att sluta med att det är plån-boken som avgör och styr.Tyvärr har varit ett litet släp-ankare när det gäller utbildningspolitiken. Jag sägertyvärr, för jag tror att ni på många sätt ligger ganskanära regeringens ståndpunkter. Men när det har gälltsatsningar har ni alltid legat någon miljard under. Detgör att det blir lite svårt med tyngden i argumentatio-nen för utbyggnad på en rad områden när ni självahela tiden har hållit emot.Jag tror att det t.o.m. kan vara så att den dynamiksom vi nu har fått har lett till kvalitetsförbättringar,t.ex. när det gäller sjuksköterskeutbildningarna. riktade mycket skarpkritik mot flera sjuksköterskeutbildningar. Därmedhar en period av reformering och förändring inlettssom har lett till att vi har mycket högre kvalitetpå detta område. Det har skett som vi bygg-er ut. Det är ett gott exempel på hur en utbildning kanexpandera och förbättra sin kvalitet.Lärarutbildningen är inne i en motsvarande periodmed mer forskning och mer koppling till vetenska-pen. Lärarutbildningen liknar mer de statusfylldaläkarutbildningarna och ingenjörsutbildningarna, därstudenterna har valfrihet och möjlighet att självaplanera sin utbildning. Jag tror att det är viktigt för attockså rekrytera framtidens studenter.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på interpellation 2001/02:454 omspråkstudier i skolan:Anf. 129 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat vilka åtgär-der jag avser att vidta för att fler elever ska läsa språki grund- och gymnasieskolan samt vilka åtgärder jagavser att vidta för att stärka hemspråkets dvs. mo-dersmålets ställning i skolan.Låt mig först säga att jag så sent som den5 februari besvarade en interpellation om språ-kens ställning i skolan. Jag uttryckte då och gör detigen att det är oroväckande att intresset för modernaspråk ser ut att minska i skolan. Språkkunskaper är avavgörande betydelse för internationell rörlighet såväli yrkeslivet som i privatlivet och bidrar till ökad för-ståelse för andra människors levnadsvillkor och kul-tur. Det är därför viktigt att skolan kan göra språkun-dervisningen intresseväckande så att elevernas lust tilllärande av olika språk stimuleras.I mitt interpellationssvar pekade jag påde insatser som gör för att utvecklaspråkundervisningen. Nya kursplaner i språk harinförts både i och igymnasieskolan. I samband med detta har seminarieroch konferenser arrangerats och kompetensutvecklingav språklärare genomförts. Bl.a. har en antologi omspråkundervisning och språkinlärning, ,publicerats . Under det genom-förda har språkens betydelse upp-märksammats på olika sätt i och internatio-nellt.Arbetet med att utveckla en europeisk språkport-följ fortsätter. och hartillsammans ansvaret för detta. Genom språkportföl-jen kan människors kunskaper i språk dokumenterasoch tas till vara på ett sätt som vanliga skolbetyg inteförmår. Det gäller alla språkkunskaper - inte bara detraditionella skolspråken. För femte gången delarockså ut den Europeiska kvalitetsutmär-kelsen i språk. Det övergripande målet med utmärkel-sen är att stimulera elever till att läsa språk. Genomutmärkelsen uppmärksammas och sprids de bästaidéerna inom språkundervisningen.Det är viktigt att skolan stimulerar ungdomar attkänna lust och glädje inför språkstudier. Motivatio-nens betydelse för språkstudier kan inte nog betonas.Regeringens uppdrag till att förbättramöjligheterna till arbetsplatsförlagd utbildning ut-omlands är en åtgärd för att bl.a. bidra till ökatspråkintresse. Att trenden kan brytas visar också godaförsök på skolor där lärare i språk samarbetar medyrkeslärare för att stimulera elever att lära språk isyfte att eller senare praktisera ut-omlands.När det gäller är huvudproblemet attalltför många elever avbryter sitt språkval . Ettfortsatt utvecklingsarbete inom språkundervisningenför att öka motivationen hos eleverna är nödvändigt.Skolverket erbjuder insatser för kompetensutvecklingför språklärare. Kommunen har huvudansvaret för atteleverna får information och vägledning om betydel-sen av språkkunskaper i framtiden.Betygssystemet och reglerna för antagning tillhögskolan påverkar varandra starkt. Det är därförviktigt att förändra dessa system ochgemensamt. Jag har tagit initiativ till ett förberedandearbete inom för förändringav högskolans antagningsregler i avvaktan på gymna-siekommitténs förslag.Ett rikt språk är en förutsättning för ett fram-gångsrikt lärande och ett starkt självförtroende. Mo-dersmålsundervisning och undervisning i svenskasom andra språk måste prioriteras. Studiehandledningpå modersmålet kan vara avgörande för möjlighetenatt nå bra resultat i andra ämnen. Tillgången på behö-riga modersmålslärare kommer att öka genom reger-ingens förslag om möjligheten att kombinera behö-righetsgivande lärarutbildning med arbete i skolan.Orsakerna till att elever inte studerar sitt moders-mål kan vara flera. Regeringen anser att det är viktigtatt få belyst vilka hinder och svårigheter som finnsnär det gäller att ge elever med utländsk bakgrundgoda möjligheter till språkutveckling. Regeringen hardärför gett i uppdrag att kartlägga läget iförskolor och skolor. I uppdraget ligger bl.a. att bely-sa organisation och omfattning av modersmålsstödet,modersmålsundervisningen och studiehandledningen,belysa attityder hos personal, elever och föräldrarsamt lämna konkreta förslag till olika stimulansåtgär-der. har redovisat sitt uppdrag tillUtbildningsdepartementet. Ett av förslagen är atträtten till modersmålsstöd i förskolan regleras i för-fattning. Rapporten analyseras påUtbildningsdepartementet.Insatser för att förbättra förskole- och skolsitua-tionen för barn och ungdomar i segregerade områdenär nödvändiga. Regeringen avser därför ge den nyautvecklingsmyndigheten som sitt första och viktigasteutvecklingsuppdrag att förbättrautbildningsvillkoren i segregerade områden.Anf. 130 ():Fru talman! Den här interpellationen tar upp tvåolika saker. Det kanske är väl mycket för en debatt.Det blir för lite tid åt varje sak, därför att bägge dessasaker utgör stora problem . Jag borde ha ställttvå interpellationer.Vi börjar lite med språkstudierna i gymnasiesko-lan. Jag tycker att svaret jag får här är lite tamt.Skolverket och gjorde förra åreten undersökning som visade att blivande samhälls-vetare och naturvetare väljer bort språk, matematikoch fysik. I stället väljer de kurser som mumsig mateller massage. Det är säkert bra och nyttiga kunska-per, men de sker på bekostnad av kunskap som kanvara nödvändig för en kommande yrkesutövning.Problemet är att för en student som söker till encivilingenjörsutbildning kan ett MVG i en matlag-ningskurs vara mer värt än ett VG i en avancerad kursi tyska. Systemet för antagning till högskolan värde-rar alla kurser lika, enbart utifrån omfattning ochbetygsnivå. Det är klart att det då är många eleversom väljer bort en kämpig språkkurs med glos-pluggande, grammatik och mycket slit och väljer enkurs där man med mindre ansträngning kan samlaihop till ett bättre totalbetyg. Det är ganska mänskligtatt man gör på det sättet, men det är inte bra för indi-viden som kan ha en större kapacitet, och det är intebra för Sverige.Lisa, som är en ganska vanlig tjej på , sägerså här i en intervju: Jodå, det är viktigt att läsa språk,men många tar för givet att engelskan räcker. Sedanfinns det ganska många sådana som jag, som tyckeratt det är för mycket jobb att läsa språk. är i gottsällskap. Varför ska man anstränga sig mer än manbehöver?71 % av svenskarna säger i en EU-studie att det ärviktigt att kunna främmande språk. Det är bara iDanmark och i som det är fler som tyckeratt det är viktigt. Men det är av svenskarnasom säger att de tycker att det är viktigt att lära sigtvå främmande språk, och det är färre än i något annatEU-land.Det är t.o.m. fler irländare och britter som anseratt de utöver modersmålet engelska bör lära sig tvåfrämmande språk än det är svenskar som tycker ska lära sig engelska och ytterligare ett främ-mande språk.I Aktuellt sade utbildningsmi-nistern att han skulle uttala sig i frågan omhan tycker att det räcker med engelska eller om ytter-ligare språkinlärning ska uppmuntras. April harkommit och gått, och maj har kommit och gått. ärdet och har utbildningsministernmöjlighet att uttala sig i den frågan. Ska språkstudieruppmuntras i större utsträckning än vad som görs idagens gymnasieskola?Det är inte så svårt egentligen. För att få fler ele-ver att läsa språk behöver man egentligen bara ändraantagningssystemet så att elever som har valt teore-tiska studier kan räkna språk som extra merit. Dåhandlar det om att ha politiskt mod att erkänna attvissa kurser är mer värdefulla för fortsatta högskole-studier än andra.Är ministern beredd att här lova att snabbttitta över systemet? som går förlorar vi enårskull presumtiva språkstudenter, och förlo-rar på så sätt i konkurrenskraft.Anf. 131 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är intressant att ha ökad aktivitet på förslagsområdet. Annars harju kritiken från nästan varit att dethar varit för mycket initiativ från Utbildningsdepar-tementet och att vi bör invänta sittande utredningaroch inte ta initiativet i den utsträckning som vi hargjort.Språkintresset och språkstudierna är en väldigtviktig fråga. Det är riktigt att vi har sett ett vikandeintresse för språkstudier. Det kan ju ha lite olika för-klaringar. I ser vi att elevernas intresseför tyska avtar. Men det ökar för spanska och är rela-tivt likartat för franska. Där finns det en struktur iintresset som antagligen har att göra med vilka språksom unga människor ser som intressanta ochviktiga.I gymnasieskolan ser vi en minskning. När MariaLarsson nämner att andelen elever som har fått betygi kurs B, i tyska B, på NV- och SV-programmen harsjunkit är det sant. Men ser vi till gymna-sieskolans samtliga elever och samtliga B-språk harandelen elever med språkbetyg sjunkit med 3 %.Också här har vi alltså en strukturell förändring ochen strukturell skillnad när det gäller vilka språk somhävdar sig väl och vilka som inte hävdar sig lika väl.Jag menar att det antagligen är så att flera av deförklaringar som pekar på ligger tillgrund för det här vikande intresset. En sak är ju attdet finns ett behov av att utveckla språkämnena. Enannan är naturligtvis att man påverkas av högskolansantagningsregler. Så är det alltid, och det tror jag,vilket system vi än väljer , kommer attgälla också framöver.En tredje sak är ju det som många ungdomar själ-va säger, att deras motivation har minskat i takt medatt de ser att engelskan står sig så väl när de själva ärutomlands. Jag delar ju helt uppfatt-ning att det inte räcker med engelskan. Ska vi ge våraungdomar möjlighet att ta för sig ordentligt av vadinternationaliseringen erbjuder unga människor äråtminstone ett språk till av mycket stort värde. Ocksåför vår nation och för vår utveckling är det viktigt attvi har fler språkkunniga människor.Därför har jag redovisat en rad initiativ som vi tarför att stödja en utveckling. Men det är där MariaLarsson vill ha omedelbar förändring som jag villvarna för förändringar i det här läget. Jag vill faktisktinvänta . Jag vill inte att vi nurycker loss högskolans antagningsregler och föränd-rar dem utan att vi vet var ham-nar i sina framtida förslag. Jo, vi har erfaren-heter från svensk utbildningspolitik där de här pro-cesserna inte går hand i hand, där högskolan ändrarsina antagningsregler så att de inte passar gymnasie-skolan. I andra perioder reformeras gymnasieskolanså att den inte alls stämmer överens med högskolansantagningsregler.Det är inte bra för studenterna och eleverna. Nuhar vi en god möjlighet att faktiskt se det här i ettsammanhang, och det bör vi göra. kommer med sitt förslag är det ocksågrunden för diskussionen om förändringar av hög-skolans antagningsregler. Det bör vi göra för elever-nas skull, för högskolornas och gymnasiernas skull,så att det äntligen kan gå hand i hand.Anf. 132 ():Fru talman! Anledningen till att jag ställer frågantill ministern och kräver snabba svar är just att mi-nistern tidigare inte visat någon återhållsamhet närdet gäller att gå in och föregripa sittande utredningar,t.ex. Den var ju inget hinder föratt besluta sig för att avskaffa ett IV-program. Därbehövdes tydligen inte den här helhetssynen ochbedömningen mellan skolformerna.Det här verkar skifta beroende på vilken fråga dethandlar om. Då är min fråga: Varför tvekar ministernatt gå in och föregripa utredningen i just det här fal-let? Jag tycker att det verkar vara inkonsekvent. Vilkatankar finns då på departementet om antagningsför-ändringar när det gäller språkstudier?Jag kan beklaga att modet tycks svika ministernjust i den här frågan, för jag ser att det här är en frågasom i väldigt stor utsträckning hastar. Det är enårskull i taget som får otillräckliga språkkunskaperinför kommande studier och inför en arbetsmarknadsom kräver alltmer av språkkunskaper. Det ärockså en problematik för språklärarna, som försö-ker upprätthålla sina yrkeskarriärer. De skulle behövalite råg i rygg och få vetskap om att det de gör ärviktigt och att de ska fortsätta med det i svensk skola.Tjänsteunderlaget har ju ryckts undan för väldigtmånga språklärare på bara beroende på dentidigare reformen.Det är anledningen till att jag efterlyser lite snab-ba ryck på det här området. Jag noterar att det inteblir något sådant besked här . Jag tycker dock attdet var trevligt att höra att ministern säger att det interäcker med engelskan. Det var alltid något.Låt oss då tala något om modersmålsundervis-ningen, den som av berättigade elever fårdel av . Forskningen visar ganska samfälltatt modersmålsundervisningen är viktig. Att utvecklaen aktiv tvåspråkighet är en merit, en glädje och enviktig sak både för individen och - också där - församhället. Vikten av att ha människor med aktivtvåspråkighet i vårt land kan inte underskattas medtanke på att vi är ett litet land med ett litet modersmål.Studiehandledningen för modersmålet är viktig, ochdär brister det mycket i dag.Skolverket ska ju kartlägga hur det ser ut nu i för-skolor och skolor. Det är väl bra. Det finns redanganska väl dokumenterat, skulle jag vilja säga. Mi-nistern verkar vara inne på tanke om attreglera rätten för stödet för modersmålsundervisningredan från förskoleåldern, alltså från ålder.Det här förmodar jag kommer att vara ett aktivtarbete. Det är ett viktigt arbete. Det behövs föränd-ringar på det här området. Vi jobbar själva med såda-na förändringar i vårt parti, för vi tror att det här är enviktig framtidsfråga för skolan och för att alla eleverska kunna inhämta kunskapsmålen. Det handlar ocksåom att så långt som möjligt exkludera ett utanförskapför uppväxande generationer.Jag skulle vilja skicka med ministern att det kanvara en farlig väg att börja reglera rätten till stöd förmodersmålsundervisning i förskolan och tro att manhar gjort nog. Jag skulle vilja skicka med att det kanvara en väg som berövar barnen deras föräldrar justså som vi ofta ser i familjer där föräldrarna harbristande kunskaper i såväl svenska språket somsvenskt kulturliv. Barnen blir försvenskade på ett sättsom gör att föräldrarna blir avauktoriserade somföräldrar, och det är mycket olyckligt. Jag ska be attfå återkomma till det i mitt nästa inlägg.Anf. 133 Utbildningsminister ():Fru talman! Modersmålet är väldigt viktigt ochdet är, precis som säger, mycket som också visar vilken vikt det har för barns och ung-domars utveckling - också i det svenska språket ochockså i andra ämnen i skolan. Det är ju en mycketnegativ utveckling som vi har haft under det senastedecenniet när det gäller antalet och andelen barn somfår modersmålsstöd och en aktiv tvåspråkighet.Det är det som pekar på i sin rapport.Där föreslår de ett antal förändringar. Jag exemplifie-rade med ett sådant förslag, men regeringen har intetagit ställning till den . Rapporten kom alldeles idagarna. Den kommer att vara ett viktigt underlag idiskussionen om hur vi kan stärkamodersmålets ställning. Jag är öppen för diskussionmed om det finns olika avväg-ningar som måste göras i fråga om vilka metoder viska använda.Låt mig återkomma till frågan om moderna språkoch elevernas val. Jag vill inte ändra högskolansantagningsregler innan vi ser hur strukturen för dennya gymnasieskolan ser ut. Skälet är enkelt: Elevernamåste ha en möjlighet att överblicka systemet och sevad de olika valen betyder i förhållande till högsko-lan. Vi vet ju att eleverna genomskådaralla system. Därmed kommer vi, vilket system vi änväljer, att få vissa problem.Maria verkar förespråka viktade betyg iantagningen till högskolan. Också det blir mycketkomplicerat. På vilket sätt ska de viktas? När skaspråkets ställning viktas upp, vilka språk ska det gällaoch i vilka utbildningar? har en stånd-punkt, men här kommer det att finnas många andraståndpunkter att ta hänsyn till. Man kommer att förafram diverse olika ämnen som extremt viktiga för ettvisst program.Den modell vi har , där alla betyg räknaslika, har naturligtvis sina nackdelar och kan få deeffekter pekar på. Men ett ad hoc-betonat system där vi väljer vikter beroende på vilkaämnen som för tillfället har starkast röst och stämmakanske inte heller fungerar särskilt väl. Vi måste fådet att fungera tillsammans med en reformering avgymnasieskolan. Därför inväntar jag Gymnasiekom-mitténs betänkande, som kommer i slutet av året.Anf. 134 ():Fru talman! Förutsägbarhet är helt nödvändig förelever, föräldrar och lärarkår. Det är en fullständigsjälvklarhet, tycker jag. Naturligtvis måste man för-ändra system med möjlighet till förberedelsetid föralla dessa parter. Det är något som är en fullständigsjälvklarhet för mig, och jag hoppas även för utbild-ningsministern.Jag tycker att utbildningsministern gör rätt sominväntar förslag. Det tycker jagatt utbildningsministern borde ha gjort även i de övri-ga frågorna, men eftersom så inte har skett dristadejag mig att ställa denna fråga. Jag trodde att linjenkanske var densamma rakt över. förstår jag att detfinns en inkonsekvens i vad man kan gå in och ändraunder sittande utredning och vad man vill avvaktamed. Det får utbildningsministern stå för.Låt mig gå tillbaka till det som handlade om mo-dersmålet. Jag menar alltså att vi måste ta till varaföräldrarna i samspel med barnen, när det gäller bådeden tidiga modersmålsundervisningen och språkträ-ningen. Annars riskerar det som vi har sett att bliännu tydligare, när vi nu ska erbjuda små barn möj-lighet både till modersmålsundervisning och språk-träning. Språkförskolorna lever ju sitt liv, inte minsthär i Stockholm.Jag menar att man måste ge föräldrarna möjlighetatt tillsammans med barnen språkträna både moders-mål och svenska. Man ska lära sig rim och ramsor,sjunga sånger, spela spel och leka tillsammans medpersonal. Föräldrauppgiften bör kunna inkluderas isfi-undervisningen för dem som har barn. Det är attlära adekvat svenska. Då kan man föra över det tillsitt eget modersmål på hemmaplan.Den öppna förskolan tror jag är en utmärkt platsför att odla samspelet och språkbildningen mellanbarn och föräldrar.