prot · GP09101 · 2002-04-24 00:00:00 — Jag hartidigare legat lägre, eftersom jag inte har trott att detvar sant att det handlade om så stora ingrepp igrundutbildningsanslagen. Om inte SULF har räknatfel står det faktiskt så illa till.Anf. 104 () replik:Fru talman! Jag tänkte inte alls försöka ge mig inpå någon detaljdiskussion om vad som ligger bakomprocentsiffrorna. Vi kan vara överens om att det harskett en minskning per studieplats. Hur det sedan ärfördelat på de olika ämnena - det är olika kostnaderför olika platser - och i vilken mån det har skett enförskjutning av de studerande i riktning mot billigareplatser är naturligtvis något som man kan diskutera.Det får bli en djupare diskussion, som Per efter-lyste tidigare, där vi kan gå in i detalj i dessa frågor.Vi är överens om att det behövs.Miljöpartiet har förutom ett krav på en ökning avdet genomsnittliga anslaget till grundutbildningsplat-serna också ett krav på en årlig rullande översyn avplatskostnaderna för de olika ämnena. När det sker ensnabb utveckling av universitet och högskolor ändrasämnenas innehåll, inriktning, metodik osv. Ett ämnekan t.ex. gå över till att bli ett labbämne och kostamer. Därför är det viktigt att de pengar som går utgrundar sig på ett realistiskt beräkningsunderlag.Platskostnaderna bör ses över med stor regelbunden-het så att man får en rättvis fördelning avpengarna.Anf. 105 PER () replik:Fru talman! Det är nog tyvärr sant att det är 26 %.Gunnar tar upp en annan viktig sak. Detgäller prislapparna, som är lite digitala - anting-en är det si eller också är det så. Jag tror, likt GunnarGoude, att vi skulle behöva se över saken. Många avde humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnenahar mer och mer labbliknande inslag, medan en del avde naturvetenskapliga ämnena kanske har element isig som bara är ren katederundervisning eller under-visning i stora lektionssalar. Det är lite konstigt att detär så stor skillnad på prislapparna.Framför allt är det konstigt att det inte finns någonprislapp mittemellan. Har man, som Högskoleverketsäger, med en lära-re är nog prislappen på 30 000 på den typen av ut-bildning alldeles tillräcklig. Men många utbildningarförsöker mer och mer gå mot att få in mer laborativundervisning på språklabb o.d.Jag tycker att dagens system med två prislapparslår väldigt snett mot dem som strävar efter att gestudenterna en högre kvalitet i utbildningen.Anf. 106 () replik:Fru talman! Jag håller med Per om det mestaav det han säger. Det är mycket som behöver görasför att man ska få ekonomin genomlyst. Vi behövertransparenta system ute på universitet och högskolor,inte minst för att studenterna ska veta ungefär hurmycket man satsar på de olika utbildningarna. Det ärnu svårt att se vad t.ex. en psykologutbildning kostar iUmeå, i eller på andra ställen så att mankan jämföra. Vi vet att det finns skillnader.Det är också viktigt med jämförelser när man frånstatens sida ska anslå medel till universitet och hög-skolor. Det är viktigt att ha bilden klar för sig hurpengarna används. Det skulle vara bra att kunna se ettsamband mellan beräkningsunderlaget på departe-mentet och det sätt på vilket de använder medlen utepå universitet och högskolor. Det skulle vara bra attkunna jämföra beräkningsunderlaget med hur peng-arna i verkligheten används. Det kan vi inte . Viefterlyser alltså en bra, tydlig och enkel bokföringoch budgetering. Vi får se om vi tillsammans kan fåfram en sådan. Det är inte lätt.Anf. 107 () re-plik:Fru talman! tyckte att det var väl-digt märkligt att jag föreslog att vi skulle ge merpengar till fakulteterna direkt. Han menar att pengar-na i första hand ska gå till , somsedan får dela ut dem. Då förlorar vi ju ungefär 35 %av pengarna som går till , eftersomde måste gå till kostnader på fakulteterna. Det är välen märklig och onödig transferering, när pengarnakunde gå direkt till fakulteterna? Det är den ena de-len.Jag hade också tänkt fråga om en annan del. Inteheller nämner någonting omandra delar av högskolan. Jag tänker på Naprapathög-skolan, som fortfarande inte fått någon examensrätt.Hur ser på det?Anf. 108 () replik:Fru talman! Den stora och viktiga frågan är kost-naderna. Det vore olyckligt att föra över medlen viastyrelserna ut till fakulteterna när det gäller grund-forskningsanslagen. Styrelserna saknar helt instru-ment för att hantera medlen. Ska man då ute på insti-tutionerna eller fakulteterna börja undersöka vem somska ha anslaget, hur mycket det ska uppgå till osv. ?Det blir en väldigt konstig procedur. Kvalitetenkommer naturligtvis att rasa. Dessutom måste mannågonstans i systemet bedöma vilka högskolor ochuniversitet som ska ha stöd och för vilka typer avforskning osv.Den konstruktion som vi äntligen har fått medVetenskapsrådet, där forskarna själva kan svara förbedömningar av kvalitet o.d., är en mycket bättrelösning. Overheadkostnaderna är inget problem alls.Om pengarna hamnar hos och sedankommer till får man overheadkostnader-na avdragna. Det är ingenting som bortfaller och somstaten eller någon annan drar in. Bidragen till dessakostnader hamnar ju på högskolan, precis som deskulle ha gjort på det andra föreslagna sättet. Det kaninte vara något problem.Jag kan också säga något kort om Naprapathög-skolan. Där finns det ett problem, eftersom man haren samverkan mellan universitetsforskningen ochNaprapathögskolan. Själva examinationen är litebesvärlig - om jag kommer ihåg rätt - därför att endel av kompetensen ligger på en universitetsinstitu-tion. I det här fallet tror jag att det är In-stitutet som har den kompetensen. Man måste då göraavvägningar och bestämma var examinationsrättenska ligga. Jag tror att den här frågan kommer att lösasi framtiden, så att Naprapathögskolan får examina-tionsrätten.Anf. 109 () re-plik:Fru talman! Jag tycker för det första att det är väl-digt viktigt att en utbildning som motsvarar samhäl-lets behov - det är tusentals människor som fårta del av naprapaternas verksamhet - ocksåhar möjlighet att få examensrätt. Frågan får inte fast-na hos oss politiker eller någon annanstans.Man måste fullfölja den.När det gäller fakultetsanslagen delar jag alltsåinte alls uppfattning. Om vi ska hakvar grundutbildningens nära koppling till forskning-en är det väl rimligt att det finns en gedigen bas förforskningen på varje institution där man har grundut-bildning. Det är omöjligt att få en forskningsanknyt-ning på grundutbildningen om det inte finns någonsom helst forskningsmiljö på det stället. Det är därfördet är så angeläget , när det visar sig att kvalite-ten sjunker, att vi får upp de här miljöerna så att denkopplingen blir tydlig och klar. Enligt utredningarnaär det forskningsmiljöerna som har dränerats. Detär där vi saknar pengar . Då tycker jag att det ärväldigt viktigt att vi får de pengarna, att man tillska-par dem.Anf. 110 () replik:Fru talman! Jag tar den sista stora frågan först.Självklart ska vi ha baskostnader, precis som vi harnu, som går till vetenskapsområdena via de anslagsom vi bestämmer här i och som gällerforskning och forskarutbildning å ena sidan ochgrundutbildning å den andra. Det är ju riktigt. Detsom gör mig lite bekymrad är att Kristdemokraternavill ändra på balansen, lägga huvuddelen av dessaforskningsmedel på grundforskning och låta dem gåvägen via högskolestyrelserna och fakulteterna.Jag läser i reservationen från :"Det är i princip bara den tvärvetenskapliga och nyt-toinriktade forskningen som skall finansieras viacentrala organ." Det vore en katastrof om detta skullegenomföras, och därför tog jag upp det och varnadeför det.När det gäller naprapatutbildningen vill jag bara iall blygsamhet betona att , tillsammansmed många andra, i alla fall gjorde en kraftfull insatsför att den viktigaste frågan där skulle få en lösning,vilket också har skett: De som går naprapatutbild-ningen har rätt till studiemedel. Och de examine-ras också som det är nu; vad det är fråga om är baravar examensrätten ska ligga. Jag håller med om attden frågan naturligtvis ska lösas , men därfinns det tydligen problem när det gäller just kompe-tensbitarna.Anf. 111 () replik:Fru talman! Jag begärde ordet framför allt därföratt refererade reservationoch motion fel. Han sade att arbetar förprivatiseringar. Om man läser vad vi skriver kan manse att vi säger att staten ska ha ansvaret för högreutbildning. I alla sammanhang säger vi givetvis ocksåatt avgiftsfri utbildning ska gälla för alla studenter.Vad vi däremot säger är att det är bra att det växerfram fler högskolor som är stiftelsedrivna och att mansom komplement till den statliga utvecklingen väl-komnar om någon eller några vill starta privata hög-skolor. Men det är inte fråga om någon privatisering.Jag undrar dock vad det är som ligger bakom denfråga som ställdes. brukar i andra sam-manhang vara för mångfald inom utbildningsvärlden,och man var på vår sida i debatten om friskolor. Vadhar emot de stiftelsedrivna högskolor-na och ? Är det fel att de drivs i den friare stiftelsefor-men, eller vad ligger bakom den kommentar somGunnar gjorde i sitt inlägg?Anf. 112 () replik:Fru talman! Jag tar först inställning.Vi tror att det är av mycket stort värde att man kanskapa garantier för framför allt forskningens frihet utepå högskolor och universitet. Det är själva grundbul-ten i deras verksamhet, dvs. grundforskningen ochden fria forskningen. Det betyder att de ska stå obero-ende t.ex. mot andra finansiärer. Vi tror att den endavägen att verkligen skapa detta oberoende är att statengår in och garanterar resurserna till verksamheten såatt man inte glider över i en situationdär man är beroende av en annan privat, utomståendefinansiär. Vi har naturligtvis ingenting emot samver-kan med näringslivet eller den offentliga sektornutanför detta, men det ska då vara mellan två parterdär den ena är ekonomiskt oberoende från början.Den statliga finansieringen är alltså en garanti förfrihet och oberoende, som vi ser det hela.Att jag ställde denna fråga till är intekonstigt. Jag läser i reservationen: "Det är ocksåeftersträvansvärt att det i konkurrens med de offentli-ga högskolorna växer fram privata universitet." Dettolkar jag som en sorts strävan hos , efter-som man tycker att det är eftersträvansvärt. Det varalltså inte konstigt att jag misstänkte att Folkpartiethade en önskan om att se privata universitet.Anf. 113 () replik:Fru talman! När det gäller den fria grundforsk-ningen är det ju därför vi i andra sammanhang förfram, i motsats till , att betydligt mer avpengarna till grundforskning ska gå direkt till univer-sitet och högskolor i stället för att behöva sökas uti-från.Ordet privatisering, som använde,betyder för mig att man tvingar offentliga verksam-heter att bli privata. Det är en annan sak att mena attdet är bra att det också kan komma privata alternativ.Vi har inga planer på, och tycker inte heller att detvore bra, att privatisera , Lundsuniversitet eller Umeå universitet.Stiftelseformen tycker vi dock är en bra form förfrihet och oberoende, även om den inte passar allahögskolor. Därför vill jag återkomma till frågan:Anser att tekniska högskolaeller på något sätt har visattecken på att den fria forskningen är hotad?Anf. 114 () replik:Fru talman! Jag fick samma fråga av Per engång och svarade då att jag inte ville sticka ut huvu-det och tala om vad jag tycker illa om på Chalmersoch på . Men jag kan fullt ärligt,utan att ge mig in på någon detaljvärdering av dessa -det ska jag naturligtvis inte göra som riksdagsledamot- säga att jag tror att riskerna för t.ex. Handels atthamna i en beroendeställning är mycket större än fören motsvarande helt statligt finansierad högskola. Detär så jag bedömer det. Därmed är det naturligtvisockså en fråga om kvaliteten.Det är lite intressant med ordet privatisering. Manfår komma ihåg att vid privatisering i sådana härsammanhang brukar inte den privata ägaren finansie-ra det hela särskilt mycket. Det är bara en del somman tar utifrån. Man förutsätter att staten fortfarandelämnar sina bidrag, såsom nu sker till både Chalmersoch . Det är alltså en"privatisering" med citationstecken. Men beroendetoch risken finns där ändå, och den halvform man hartror jag också bara är besvärlig.Dessutom kan man i ett framtida läge med kon-kurrens med andra, helt statliga högskolor få svårig-heter att konkurrera om medlen. Det beror ju på vil-ken regering som sitter. Jag tror dock att våra åsikts-skillnader där är rätt klara och tydliga.Nu hörde jag också att delar Kristde-mokraternas uppfattning att medlen ska gå till grund-forskning, i större utsträckning när det gäller Folk-partiet, via anslagen direkt till universitet och hög-skolor - en uppfattning som vi inte delar.Anf. 115 ():Fru talman! antog regering-ens proposition Den öppna högskolan. Det var enmycket radikal proposition som tydligt visar hur visocialdemokrater ser på högskolans roll i framtiden.Vi förde då en intensiv och genomgripande debatt.Jag tänker inte upprepa den debatten här , utanjag tänker ganska strikt hålla mig till de reservationersom det här betänkandet innehåller.När vi tog beslutet att ställa oss bakom regering-ens proposition Den öppna högskolan öppnade visamtidigt möjligheterna för fler att lära mer genom enmer aktiv rekrytering med nya vägar till högskolestu-dier, genom en större tillgänglighet och genom enförnyelse av arbetsformerna.Vi stärkte och fördjupade med det beslutet hög-skolans roll i kunskapssamhället. Vi socialdemokraterhar som mål att av en årskull ska ges möjlighetatt påbörja högskolestudier . Dess-utom vill vi att högskolan ska finnas som ett alterna-tiv för den fortbildning och kompetensutveckling somdet livslånga lärandet kräver.Som ledamot i styrelsen för högskolan i jag på nära håll den hisnande förändringspro-cess som den svenska högskolan befinner sig i. Detframtida lärandet har i allra högsta grad ena foten inutiden.Fru talman! behandlar vi 56 motionsyrkan-den från allmänna motionstiden som alla omfattar ettbrett spektrum av olika högskolefrågor. Flera av des-sa motioner handlar om studenternas rättssäkerhet vidantagning, tentamina, betygssättning och studieuppe-håll. fick rege-ringens uppdrag att utreda studenternas rättssäkerhetinom högskolan. redovisade verket sittuppdrag, och jag vet att man inom Utbildningsdepar-tementet nu bereder det här ärendet och ser på olikaförslag. Processen att förbättra studenternas rättssä-kerhet är alltså i gång. Låt oss avvakta och inte före-gripa beredningen av det här ärendet.Men jag kan inte underlåta att uttrycka min liteförvånade nyfikenhet på och förslag när det gäller rättssäkerhetssystem förstudenter. Man föreslår där ett kontraktsbundet rätts-säkerhetssystem. Studentens skyldighet i Folkpartietssystem utgörs av att ägna tid och kraft åt studierna,och i stället skulle han eller hon få rättssäkerhet.Kontrakten ska, säger man i reservationen, till sinutformning kunna variera mellan lärosätena. Det skaskapa konkurrens mellan lärosätena som ska gynnakvaliteten.Det är här som min nyfikenhet slår till med fullkraft. Föreställer sig att olika lärosäten skaerbjuda olika grad av rättssäkerhet i utbyte mot mereller mindre tid och kraft åt studierna? Eller kan mansäga så här: Ju mer tid du lägger ned på studierna,desto större rättssäkerhet erbjuds du. Det är väl baraUlf som kan ge svar på den här frågan. Menjag tycker ändå att vi måste reda ut det kontrakts-bundna rättssäkerhetssystemet. Jag tycker att det är enväldigt underlig blomma i högskolefloran, om jag fåranvända den bilden.När det gäller studenternas rättssäkerhet är deborgerliga reservationerna spretiga, men när det gäl-ler kravet på kårobligatoriets avskaffande är man enigi en och samma reservation. Precis som sade har vi ganska ingående under vår gemen-samma tid i utbildningsutskottet den här mandatperi-oden diskuterat kårobligatoriets vara eller icke vara.Jag kan då säga att jag kan dela uppfattningen attdet finns principiella skäl för att avskaffa kårobligato-riet. Men de praktiska fördelarna med att behålla detväger tyngre. Jag är övertygad om att minaborgerliga kolleger här i kammaren också inser inte i en handvändning kan ersätta kårobligatori-ets roll för att säkerställa studenternas representation ihögskolans olika organ. Den rollen har ju med stu-denternas utökade formella inflytande blivit större änden någonsin har varit. Inte heller tror jag att vi harnågot enkelt sätt att garantera den studiesociala verk-samhet som kårobligatoriet faktiskt är en garantför.I reservationen utrycker ni litet slarvigt att det fårtillgodoses på annat sätt. Det är ju det andra sättetsom det har visat sig vara så svårt att hitta.En annan del av de här motionerna och motion-syrkandena rör forskning och forskarutbildning. Fleraav dem hade vi uppe redan under förra , ochvi avslog dem då. Vi socialdemokrater anser fortfa-rande att den ordning vi har genomfört när detgäller fördelning av forskningsmedel till universitetoch högskolor är ett garanterat säkert och bra system.Vi anser också att den förnyelse av forskarutbild-ningen som vi genomfört fak-tiskt är en förutsättning för att klara det som ni allahar efterlyst , nämligen att öka antalet forskarut-bildade för att kunna öka antalet disputerade lärare påhögskolor och universitet som vi ska tillgo-dose de önskemål som finns både från privat närings-liv och offentlig sektor om fler disputerade männi-skor.Fru talman! Med det här relativt korta anförandetyrkar jag avslag på samtliga motioner som behandlasi detta betänkande och bifall till majoritetsskrivning-arna i betänkandetexten.Anf. 116 PER () replik:Fru talman! relativtkorta anförande, dvs. att hon avstod från 50 sekunderav de hon hade till förfogande, tycker jaginnehöll väldigt många vackra ord. Fler ska lära sigmer. Vem skulle inte vilja ställa upp på det? Proble-met är att senaste larmrapport snara-re visar på det motsatta eller möjligen att fler lär sigmindre.Majléne sade också att stårmed ena foten i nutiden. Min fråga är: Den andrafoten då? De flesta företrädare för andra universitetoch högskolor som jag träffar säger att ena foten står ifattighuset och att det är det riktigt stora problemet.Fru talman! Jag skulle också vilja ha svar på minatvå frågor som jag ställde i mitt anförande: Vilkakonkreta åtgärder tänker Socialdemokraterna vidtamed anledning av ?Redan nu, när man bara hunnit en sjättedel avgranskningen, kan man se att bristen på kvalitet påmånga ställen är så stor att man måste slå larm.Det andra som jag tycker är en viktig fråga är:Vilken typ av kompensation kan man tänka sig för destudenter som får en riktigt undermålig utbildning,där säger att den här håller på ingetvis den kvalitet man kan begära? Ska de t.ex. kunnafå tillbaka de studiemedel som de tagit under den härperioden?Anf. 117 () replik:Fru talman! Det var många frågor. Jag vill i allafall inleda med att jag hoppas att det inte är någotlärosäte som står med båda fötterna på jorden. Dåkommer man ingenstans.Jag vill sedan gå in på utvärde-ring. Det är fantastiskt att läsa de rapporter somkommer från kvalitetsutvärderingarav olika utbildningar på olika lärosäten och universi-tet. Jag blir glad därför att jag ser att det kvalitetssäk-ringssystem som vi införde faktiskt fungerar.Universitet och högskolor som harvarit vana vid det kan nu svart på vitt få jämförelsetalpå hur bra de är i förhållande till andra och hur bra deär jämfört med de förväntade mål som ställs på derasutbildningar. finns detta svart på vitt. ser debristerna, vilket de har gjort underakademiernas varande i historien. Att då dra slutsat-sen att allt det som är negativt har uppkommit underde två när kvalitetsutvärderingarna fak-tiskt har existerat är lite naivt. Däremot tar jag gärnatill mig varningssignalerna. Det var meningen attHögskoleverket också skulle ge oss varningssignaler-na när det gäller bristen på disputerade lärare.Anf. 118 PER () replik:Fru talman! Jag är inte naiv, och jag har inte hellerhävdat att bristerna har uppstått de senaste två åren.Jag tror att det har funnits brister i många utbildning-ar . Jag delar över att verkligen är ett verksom klarar av sin huvuduppgift. Man är så duktig ochfokuserar på vad man gör att vi nu över partigränser-na applåderar. Där finns det inga politiska skillnader.Jag fick svar på min ena fråga, nämligen att inte leder till några närståendeförändringar. Vi kan ha ett tankeresonemang om minandra fråga angående de stackars studenterna som gåren undermålig utbildning. Vore det åtminstone interimligt att de får tillbaka de studiemedel de har lagt utunder de månader de har gått en utbildning som hållerför låg kvalitet?Anf. 119 () replik:Fru talman! Vi har haft ett konkret exempel därjag tycker att vi löste situationen för studenternaganska bra. Det gällde den situation som uppstod närvissa lärosäten fick underkänt inom vårdutbildningar-na. Där försökte vi lösa det hela med att de studentersom hade påbörjat sin utbildning skulle få en kvalita-tivt bra avslutning på sin utbildning, dvs. andra läro-säten med godkända utbildningar fick ta på sig ansva-ret för att de studenter som hade påbörjat sin utbild-ning på lärosäten med rött kort verkligen skulle få enkvalitativt bra examen. Man lyckades med det. Detväsentliga är att den högskola som får rött kort verk-ligen arbetar för att snabbt rätta till alla bristerna föratt kunna komma in på banan igen.När jag är ute på högskolorna och talar om kvali-tet har jag en tydlig känsla av att kvalitetsmedvetan-det på högskolorna är helt annorlunda än det varinnan kvalitetsutvärderingssystemet sattes i sjön. Manvill inte hamna på listan med gult kort och rött kort.Man börjar direkt att se över kvaliteten på utbildning-arna.I det fallet tycker jag att vi ska ge Högskoleverketett stort erkännande för verkets arbete men också geett erkännande till oss politiker som möjliggjort ut-värderingssystemet - som har visat sig vara ett brasystem.Anf. 120 () replik:Fru talman! sade attdet är bra att vi har fått ett kvalitetssystem som skagranska våra lärosäten. Jag håller med om att det ärbra. Men sade också att det är viktigt att vitar till oss varningssignalerna när Högskoleverketpratar om lärarförsörjning. Men kan det härinte vara något chockartat besked till Socialdemo-kraterna eller regeringen. Ni har känttill utbyggnaden - vilket har varit bra, Centerpartiethar också varit med - och ni har vetat hur viktigt detär att det finns resurser och möjligheter att anställafler lärare och få in fler doktorander.Nu sade i sitt anförande och i replikskif-tet att man ska ta till sig varningssignalerna. Var finns agerandet?Som vanligt lagas och det i efterhand istället för att ge förutsättningar från början. Vore detinte bra att tag i detta och säga att vi tar visst till ossav detta, men vi tar också steget och ger nya signaler,tar fram en strategi, ser till att lärosätena får de resur-ser de länge borde ha haft.Min andra fråga till handlar om den stu-diesociala utredningen. Hur ser den ut? Var det baraett snällt ja från regeringens sida? Tänker ni komma igång med en sådan?Anf. 121 () replik:Fru talman! Direktiven till den studiesociala ut-redningen kommer att bli klara . Det härär en stor studiesocial utredning innebärande att inteendast berörs utan ävenflera andra departement. Därför har naturligtvis ar-betet tagit än det skulle ha gjort om endastUtbildningsdepartementet hade handlagt ärendet, mendå hade det blivit en mycket smalare utredning än vifaktiskt har krävt. Om avvaktar vårenkommer direktivtexterna att vara klara så att vi kanstarta utredningen till hösten.Det första steget i strategin att möta bristen på lä-rare har tagits. Den nya forskarutbildningen är ju ensådan strategi. Målet med den nya forskarutbildning-en är att det ska finnas en större finansiell säkerhet föratt kunna klara sin utbildning på heltid ,dvs. öka genomströmningstakten i forskarutbildning-en innebärande att när den nya forskarutbildnings-strukturen finns på plats ska också antalet forskarex-aminerade öka. Det här var ett strategiskt tän-kande just för att möta det ökade behovet av dispute-rade lärare.