prot · GP0987 · 2002-03-22 00:00:00 — Dit har viinte nått beroende på de cementerade patriarkalastrukturer som vi lever i. Det är lång väg kvar. Mendet har inte med kvalitet att göra för oss.Jag tror att det vore direkt skadligt om riksdagenfastställde vad som är kvalitet. Men diskussionen omvad som är kvalitet, den ska ju föras - här och påandra ställen - och hållas levande . Däromär vi helt överens.Anf. 41 () re-plik:Herr talman! Den här diskussionen fördes förstagången när skulle besluta om avtalet. Dåvar vi väldigt angelägna om att ordet kvalitet skullefinnas med även i betänkandet. Vi vill också att riks-dagen ska kunna vara med och diskutera den frågan.Det är ju så att när diskuterar en sådanhär fråga tror jag, och är övertygad om, att det ocksåvisar hur viktig frågan är när branschen själv sedanska fatta beslut och arbeta med filmfrågor utifrån ennära verklighet. Frågan är viktig för branschen självsåväl som för riksdagen.Jag nämnde jämställdhet som ett exempel. Vi harinte ens sagt i vår motion vad som är kvalitet, utan vivill att det ska diskuteras av . Det är det somvår motion handlar om. Jämställdhet skulle i en sådandiskussion kunna vara en viktig fråga som även berörkvalitet. Det var ett exempel som jag tog, och detmåste vi också kunna göra. Det skulle kunna finnasdär, men det var det diskussionen skulle kunna myn-na ut i. Jag tror att det är väldigt viktigt att riksdagenvågar ta i det här. Det är det vi kristdemokrater vill.Anf. 42 () replik:Herr talman! Detta exempel visar att kvalitet kantolkas på väldigt många olika sätt. Jag har svårt attförstå att envisas med att säga attriksdagen skulle vara med och diskutera det filmavtalsom hade att ta ställning till. Det var juframförhandlat tillsammans med branschen. Riks-dagsledamöter kan inte gå in och förhandla med bran-schen.Nu var ju inte alla inom branschen med hela vä-gen. Videobranschen har valt att stå utanför. Det härkanske var det sista avtalet som vi hade möjlighet attha en så stor sammanslutning kring. Det kanske blirsom vill nästa gång, att det blir enrent statlig filmpolitik. Jag tycker att det är olyckligt.Jag tycker att det har varit bra att man har kunnat haett samarbete med branschen. Jag tycker att det varbra att man efter mycket vånda ändå lyckades få tillstånd det filmavtal som vi lever under i dag.Anf. 43 ():Herr talman! Den huvuduppgift som den svenskafilmpolitiken har är ju faktiskt ytterst att främja pro-duktion och distribution av svensk kvalitetsfilm.Efter att ha lyssnat på den debatt som har varithittills ska jag göra några markeringar. För det förstaär det så att med filmavtal fick filmpolitikenen ordentlig kick. finns det mer pengar än nå-gonsin tidigare till film. Produktionsnivån är fortsattmycket god. hade mer än 20 svenska filmerpremiär. ser det ut att bli ungefär lika många.Hur utvecklingen blir åren därefter kan vi natur-ligtvis inte säga. En del har varit bekymrade och troratt det kommer att bli dåligt. Jag vågar mig ändå pågissningen att det kommer att ligga på ungefär de 20filmer som vi har haft tidigare under avtalsperioden.Det menar jag är ett mycket bra resultat, dels natur-ligtvis för svensk filmpolitik, men framför allt för deduktiga människor, de duktiga konstnärer, som arbe-tar och skapar film.Det är väl egentligen filmen som tillsammans medmusiken är den konstart som når flest människor, inteminst när det gäller unga människor och deras kultur-upplevelser. Därför är det också en viktig del av ensamhällelig politik för barn och ungdomar. Barn ochungdomar måste vara en prioriterad grupp ocksåinom filmpolitiken - liksom de är det för kulturpoliti-ken som helhet.Dessutom är det ju så att filmen många gångerförenar kulturpolitiska och näringspolitiska intressenpå ett unikt sätt. är det den kulturyttringsom kanske är mest styrd av kommersiella mark-nadsmekanismer, och det ställer naturligtvis krav påoss politiker att se till att alla får tillgång till film avgod kvalitet - därav kanske en del av den här tidigarekvalitetsdiskussionen.Det är faktiskt på det sättet att alla inte har sammamöjligheter att se på film. Skillnaden i det avseendetär stor mellan glesbygden, och kanske framför allthuvudstaden. De stora filmpremiärerna förlägger mantill storstadsområdena. kommerfilmerna ut till glesbygden.I det sammanhanget är det värt att notera att manredan i år på ett tiotal biografer i kommer attlansera digitala hus, eller e-bioprojekt, som innebäratt man med hjälp av elektronisk teknik kan ha pre-miär i eller i somdet är premiär i . Det är unikt. Det ärmycket positivt. Det betyder mycket för den geogra-fiska jämlikheten, och jag är glad över att exempelvisFramtidens kultur på ett så positivt sätt har stöttatdenna utveckling.Detta gäller distributionen. är det viktigtatt stimulera produktionen. Här har de regionala film-centrumen, resurscentrumen, diskuterats. Lysandestjärnor i det fallet är exempelvis . Film-pool Nord är ett annat exempel.Men det stöd som går till de regionala resurscent-rumen är inriktat just på att det ska kunna användasför barn och ungdomar för verksamheter på filmom-rådet, videoverkstäder, skolbio och liknande, menockså för fortbildning av lärare och personal. Att detska gå till något slags allmänt stöd för produktion ärlångtifrån en huvuduppgift. I viss begränsad utsträck-ning kan det göra det. Men jag vill också här betonaatt avsikten är att man framför allt ska rikta in sig påbarn och ungdomar.Anne-Katrine och varinne på utvärdering av filmavtalet som ska redovisasnästa år. Det nuvarande avtalet sträcker sig som allavet fram t.o.m. , och jag förutsätter att ensådan utvärdering sker innan avtalstiden är slut. tittar man bl.a. på det. pågår,som alla vet, dessa kontrollstationsdiskussioner mel-lan parterna. Det publikrelaterade stödet diskuterasmed stor sannolikhet vid dessa överläggningar.Jag vill erinra om att för att man ska kunna ändranågonting i avtalet måste alla parter faktiskt varaöverens. Det räcker inte med att en del går ut ochsäger att staten ska gå in med mer pengar och att mandärmed ska klara detta. Det är att göra det lite förenkelt för sig. Jag vill understryka att alla parter harett ansvar för att filmavtalet uppfylls. Detta är någotsom ligger på parterna själva att hantera.Apropå diskussionen om kvalitet som fördes fören stund sedan kan jag säga att jag kan hålla medEwa i detta resonemang. Kvalitet är själv-klart både komplicerat och mångtydigt. Jag tyckerinte att vi i ska fastställa vad som ansesvara god och dålig kvalitet i dessa avseenden. och de som har den professionella kun-skapen inom området hantera. Man kan diskuterakvalitet på många sätt. Det kan handla om tekniskkvalitet och konstnärlig kvalitet. Vi vet att begreppetkvalitet och tycke och smak dessutom förändras övertiden. Jag är faktiskt lite rädd för att politiker ska gåin och klampa alltför mycket i sådana sammanhang.Några talare var inne på de nationella minoriteter-na. tar upp dem i sin reservation.Jag ska gärna hålla med om att det är en viktig fråga.Jag förmodar att denna fråga och andra kommer atttas upp vid utvärderingen av avtalet. varinne på det. Jag vill bara i detta sammanhang påpekaatt faktiskt harfattat beslut om att satsa på natio-nella minoriteters språk och kultur. Det finns ingen-ting som hindrar att dessa pengar också kan användasför den konstnärliga yttring som filmen utgör.Jag vill säga några ord till om utred-ningsförslaget om fria skapare osv. Det framkom inte,och det är därför som jag vill göra en kommentar, attfilmavtalet faktiskt innehåller bestämmelser om stödtill produktion av långfilm, barn- och ungdomsfilmsamt dokumentärfilm. Inom ramen för filmavtaletfinns det faktiskt ett utvecklingsstöd som omfattarprojektstöd till manusförfattare, producenter ochregissörer, växthusverksamhet för unga filmskapare,stöd till fortbildning för etablerade filmskapare samtföretagsstöd till oberoende producenter.Även om man kan ha synpunkter på detta hardetta faktiskt, i förhållande till tidigare, inneburit enkraftig resursförstärkning. Men det är klart att vialdrig är nöjda. Hade vi varit nöjda hade vi möjligeninte ägnat oss åt kulturpolitik.Jag vill säga något om att villha en översyn av lagen om granskning och kontrollav filmer och videogram. har iett par rapporter påtalat att det kan finnas skäl förregeringen att på något sätt agera i frågan. Som fram-går av betänkandet kommer regeringen noga att över-väga behovet av att lagen om granskning och kontrollav filmer och videogram ses över i detta hänseende.Monica har väckt en motion i vilken honpåtalar vikten av att även de minsta barnen får till-gång till ett utbud av kvalitetsfilm som kan visas överhela landet. Jag vill understryka att det är viktigt attden Knattebio i klubbform som finns och att denverksamhet som har funnits kring Barnens biokon-trast kan utvecklas och att det sker i samarbete medfolkrörelser som Unga Örnar, Folkets Hus och VåraGårdar, för att nämna några exempel. Jag tycker ock-så att det är angeläget att uppmärk-sammar detta i ökad utsträckning.Herr talman! Jag yrkar bifall till förslaget till riks-dagsbeslut i betänkandet.Anf. 44 () replik:Herr talman! Jag tror att kännertill att känner till att det finns ett utveck-lingsstöd inom gällande avtal för fria filmare. Miljö-partiet var med och förhandlade om denna proposi-tion, eller hur? Men tycker helt enkeltinte att detta räcker till. Vi vill ha mer. Och vi har rådmed det.Min fråga till är: Anser ÅkeGustavsson att projektet i Sameland och ska vänta till efter 2004, tills det nya avtaletkommer, för att kunna sätta i gång med sin verksam-het som är klar att sätta i gång redan nu? Vi i Miljö-partiet föreslår att man ska ge dem extra medel vidsidan om som kan fördelas t.ex. via ellervia något annat organ.Anf. 45 () replik:Herr talman! Det är naturligtvis lätt att säga vill ha mer pengar till denna verksamhet. Samti-digt försökte jag i mitt anförande påpeka att den sats-ning som har gjorts innebär en mycket kraftig resurs-förstärkning, framför allt från statens sida. Sedan fårvi återkomma till hur det ska bli framöver.När det gäller projektet i Sameland och Tor-nedalen har jag ingen anledning att ha synpunkter påhur myndigheter, , ska prioritera pengarnaför satsningar på språk och kultur för de nationellaminoriteterna. Jag har försökt att peka på att det finnsmöjlighet att den vägen vara med och stödja dessaprojekt.Uppriktigt sagt, beträffande kvalitet på film somman ska satsa på - jag tror inte att vet så mycket om det - tycker jag inte att vi skavara smakdomare i detta avseende. Det finns de somkan göra detta bättre än både och jag.Anf. 46 () replik:Herr talman! Jag noterade att mig för vid något tillfälle.Det kanske är svårt med kvinnonamn. Men EwaLarsson anser att projektet i Sameland och Tor-nedalen ska få sina öronmärkta.Det innebär alltså mer pengar utöver de medel som viredan har tillskjutit.Anf. 47 () replik:Herr talman! Om jag sade fel namn så är det illa.Ewa är ju ett kvinnonamn som alla vet.I övrigt har jag ingen kommentar.Anf. 48 () re-plik:Herr talman! Jag kan säga att jag delar många avÅke beskrivningar och ställningstagan-den när det gäller värdet av att vi har så mångakraftfulla producenter av film och att vi har fått framså mycket värdefull svensk film. Där delar jag ÅkeGustavssons beskrivning tidigare.Jag skulle vilja ta upp en annan fråga. För ganskaprecis diskuterade ochjag den fråga som rör de tre regioner som stårutan regionala centrum, där man så att säga inte harklarat av detta beroende på att man har resursbrist.Det har inte räckt med pengarna från Framtidenskultur för att bli de starka regionala resurscentrumsom man egentligen skulle klara av. Vid det tillfälletvar och jag också överens. Han hän-visade då till de kontrollstationer som vi ser.Med tanke på att vi nu är där vill jag frågaÅke på vilket sätt Socialdemokraternaoch driver denna fråga. Jag utgårfrån att ni har större möjligheter att driva frågan på ettannat sätt än ett oppositionsparti. Vid denna tidpunktför hade fört samtal iJönköping men hänvisade till dessa kontrollstationer.Detta skulle jag vilja att kom-menterar, så att vi får veta att denna fråga är centraläven för socialdemokraterna i riksdagen.Anf. 49 () replik:Herr talman! Jag vill inte föra en debatt här ikammaren om ur denna synvinkel.Däremot kan jag föra en debatt rent principiellt.Jag tycker att det ur statlig synpunkt är angelägetatt stödja och stimulera uppkomst och verksamhet närdet gäller de regionala resurscentrumen. Jag har tidi-gare redovisat det statliga stödets inriktning utifrånregleringsbrevet.Det är inte upp till staten att tala om för en regionom den ska etablera ett regionalt filmcentrum ochbedriva verksamhet där. Det måste regionen själv fåavgöra. Vad staten kan göra är att stödja och stimule-ra. Det är vår uppgift.Anf. 50 () re-plik:Herr talman! Jag får tacka för svaret. Även på denpunkten är och jag helt överens.Statens uppgift är att stödja och stimulera. Därområder inget tvivel.För att framställa frågan som principiell kan jagsäga att jag frågade om staten har ett ansvar för attstödja och stimulera de regionala resurscentrum somvi vill ha i hela landet. och jag vet attdet finns tre län som inte klarar det. Det är an-ledningen till att jag nämnde namnet på ett av länen.Det är helt klart så att det är hela landet vi talar om,men de andra regionerna har ju redan kommit i gång.Jag är ändå inte riktigt nöjd med . Jag fick inte klart för mig om, och i så fall påvilket sätt, Socialdemokraterna driver frågan vidare.Jag skulle gärna vilja veta att så sker. Jag tror att detär viktigt även för de regionala centrumen att få höradetta.Anf. 51 () replik:Herr talman! Jag kan inte göra mycket åt att Gu-nilla Tjernberg inte blir nöjd. Jag vet inte vad jag skagöra för att tillfredsställa henne.Möjligen kan jag säga att vi centralt bara kanstödja och stimulera. Det har tagit sig uttryck i dettariksdagsbeslut. Av respekt för den regionala självsty-relsen - för landstingen och för regionala institutioner- kan vi inte gå in och peka med hela handen. Vi skainte göra det. Jag vill inte leva i ett sådant samhälle.Det är regionerna själva som avgör om de vill sä-ga ja eller nej till detta, även om vi stöder och stimu-lerar. Det är upp till dem själva att avgöra.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )6 § Radio- och betänkande 2001/02:KrU11Radio- och TV-frågor.Anf. 52 ():Herr talman! Än en gång får vi här i kammarenmöjlighet att debattera radio- och TV-frågor. Dennagång rör det sig om ett rent motionsbetänkande, därde flesta synpunkterna är väl kända sedan tidigare.Public service-företagen leversedan årsskiftet i en ny fyraårig tillståndsperiod, därvillkoren formulerades av riksdagsmajoriteten våren2001. Ansvaret för verksamheten ligger därför hosprogramföretagens styrelser, och en del av de syn-punkter vi moderater framfört i motioner, reservatio-ner och särskilda yttranden får väl ses som våra inle-dande ställningstaganden inför nästa tillståndsperiod.Vi vill allra först poängtera att den aviserade par-lamentariska kommittén måste tillsättas snabbt ochmed direktiv som tillförsäkrar kommittén minimalainskränkningar i uppdraget och innebär att den fårbästa möjliga arbetsförutsättningar. Inte minst densnabba tekniska utvecklingen gör att man måste fåjobba förutsättningslöst. Det förändrade medieland-skapet kommer också att kräva stor uppmärksamhetnär det gäller både utformningen av och innehållet iradio och TV-verksamheten.Vi har i vårt första särskilda yttrande i detta be-tänkande angett vilka utgångspunkter vi anser skavara vägledande. Det handlar om att vi anser att pub-lic service ska ses som ett komplement till den friamediestrukturen. Vi tillmäter TV-tittarna förmåganatt med hjälp av fjärrkontrollen kombinera sin egenTV-meny. Då bortfaller, menar vi, argumentet attSVT måste erbjuda alla typer av program. Uppdragetkan i stället beskrivas som att public service ska in-nehålla program som innehålls- och kvalitetsmässigtkompletterar det övriga medieutbudet.Vi påpekar också i det särskilda yttrandet att dekulturinstitutioner som ryms inom SVT och SR,det vill säga Radiosymfonikerna, Radioteatern ochSVT Drama, ska ges möjlighet att fortsätta att funge-ra i nya organisationsformer.Herr talman! I den mediesituation som vi kan för-vänta oss kommer de nuvarande publicsevice-företagen likt dinosaurier att förvirrade titta sigomkring och finna att de inte passar in. Det är därförvi i vår reservation nr 1 under punkt 2, som jag yrkarbifall till, föreslår att de delar av SVT och SR sominte passar in i det nya landskapet ska säljas ut, gärnamed inslag av ett folkligt spritt ägande. Effektenskulle bli friare företag med bättre möjligheter attsäkra en långsiktig finansiering och klara sin egenutveckling, och de skulle få ökade möjligheter attknyta allianser.Utbildningsradion - UR - föreslår vi ska säljas uti sin helhet. konstaterade mediepro-fessorn att UR ägnade två tredjedelar av sinprogramtid åt folkbildning och bara en tredjedel åtutbildning. Denna obalans uppmärksammades i ar-betet med det nu gällande sändningstillståndet, somdärför poängterar att UR i högre grad ska koncentrerasin insatser på utbildningsprogram.Eftersom vi anser att den utveckling som pågår pådistansutbildningsområdet medför att det snart finnsen fungerande marknad med plats för både TV-programmen, webbsidorna och UR:s förlagsverksam-het finner vi det naturligt att UR får nya ägare. Myck-et av den verksamhet som UR bedriver i SverigesRadios kanaler kan på ett naturligt sätt inrymmasinom ramen för SR:s sändningsvillkor, där ocksåfolkbildningsaspekten påpekas, och kanske rentav gesökad radiomässighet. Den präglas enligt min uppfatt-ning just nu av en viss förnumstighet i sina uttrycks-former.Herr talman! Låt mig också kort och utan yrkan-den beröra några av våra övriga reservationer. Medden förändrade mediesituation som vi förutser bort-faller alla argument för att bibehålla den nuvarandeTV-avgiften. Det är olyckligt att den utredning sompågår om ändringar av lagen om TV-avgift inte fåttmöjlighet att göra en allsidig genomlysning av hurpublic service ska finansieras. Vi anser att skattefi-nansiering borde ha funnits med som ett av huvudal-ternativen i direktiven. Då jämställer vi den publicservice vi förordar med annan verksamhet som be-finns omistlig för allmänheten och som därför skafinansieras med skattemedel.Den lagstiftning som reglerar uttaget av TV-avgift, nämner vi i en annan reservation, har blivitförbisprungen av den tekniska utvecklingen. Denkonstruktion som finns , där det kan utgå TV-avgift på vissa datorer, kan inte försvaras i längden.Hur ska det gå när vi kan se TV-programi mobiltelefonen? Ska alla med mobiltelefoner dåavkrävas TV-avgift också för telefonen?Ola kommer längre fram i debatten atttala om vårt ställningstagande när det gäller Teracom.Slutligen, herr talman, vill jag också peka på attutskottet gör sina sedvanliga uttalanden om bådeSVT:s programtextning och uppläsning av textrem-san. Av de nu gällande sändningsvillkoren framgår attminst av alla program med svenskt ursprungsom sänds ska vara textade vidutgången av tillståndsperioden och att det ska vara ettmål för företaget att kunna erbjuda uppläst textremsaunder tillståndsperioden.Låt mig slå fast att detta för oss moderater bara äretappmål. Vi anser att den snabba utvecklingen på dettekniska området som pågår borde göra det möjligtför SVT, alldeles oberoende av hur digitaliseringenfortskrider, att uppfylla högre ställda mål ganskasnart.Anf. 53 ():Herr talman! Det låter alltid så roligt när herr tal-man säger L Bjälkebring. Jag kanske ska förtydligaatt L står för , om det är någon som undraröver det.Herr talman! Public service, en radio och TV iallmänhetens tjänst, är en viktig hörnsten i en demo-krati, en demokrati som tar ansvar för breddad yttran-defrihet, mångfald, kultur men också för förströelseoch underhållning. Det är djupet, bredden och finan-sieringen som gör en radio och TV i allmänhetenstjänst till just public service, en radio- och TV-verksamhet som tjänar det gemensammas bästa ochstår fri gentemot olika politiska och ekonomiskasärintressen.Public service är då SVT, UR och Radio.De ska göra program av hög kvalitet som är tillgäng-liga och begripliga för alla, oavsett ålder, kön ochetnisk eller kulturell bakgrund. De ska spegla olikagruppers verklighet. Den regionala verksamheten ärockså mycket viktig. En ambition ska vara att arbetainteraktivt, så att allmänheten inte bara blir mottagareav program utan även kan påverka innehållet ochdärigenom bidra till ett varierat programutbud och envidgad dialog.Jag har förstått att många medborgare tror att ock-så är ett public service-bolag. Bl.a. fannjag, när jag öppnade min e-post, ett väldigt argt brevdär man sade att det är skandal att statens pengar gårtill en kanal som gör så dåliga program. vet jaginte exakt vilka program som man syftade på, mendet var i alla fall en väldigt arg röst. Därför tål det attsägas igen: är ett TV-bolag som till fi-nansieras av reklamintäkter och ingenting annat.Public service behövs, och för det finns det enbred majoritet i . Ett parti som dock skiljerut sig i den frågan är Moderata samlingspartiet. FörModeraterna är public service ett komplement till enfri TV. För oss är public service grunden, och denkommersiella TV:n är ett komplement till den. Jagvill därför yrka avslag på reservationersom innebär en utförsäljning av delar av SVT ochSveriges Radio och hela utbildningsradion. Man villockså avskaffa licensavgifterna och deras knytningtill TV-mottagaren, och man vill att den fortsattautbyggnaden av digital-TV ska stoppas.Jag vill också säga att det inte kommer att bli såatt varje liten telefon kommer att beläggas med TV-licens. Lagstiftningen är nämligen sådan att varjehushåll ska betala en licens, så den skräckpropagandasom här målar upp är inte verklighets-förankrad.Jag är övertygad om att vi kommer att få ökad en-fald i programutbudet om en utförsäljning genomförsenligt förslag. Förmodligen kommer viatt få än mer arga brev i ett sådant medielandskap.Det är ingenting som vi i vill verka för,utan vi vill stärka public service roll i medielandska-pet. Vi vill satsa på den digitala tekniken, inte baraför TV utan också för radio. Det är därför viktigt attdigitaliseringen får genomslag inom radion. Som detär har radion en oacceptabel situation där maninte har kompenserats tillräckligt för de digitala för-söken. Risken är att försöken går i graven utan att enseriös politisk prövning har gjorts. Vi anser att detbehövs politiska beslut nu som räddar DAB-sändningarna, så att de också har en framtid.Fr.o.m. har vi ett nytt public service-tillstånd,ett tillstånd som vi i efterhand har haft anledning attutvärdera. Jag tycker dock att det här avtalet är bättreän det avtal som vi har haft. I det nya avtaletgör man stora satsningar på de språkliga minoriteter-na och när det gäller de funktionshindrades tillgäng-lighet till radio- och TV-mediet. Det tycker jag är bra.Jag hoppas att en efterhandsgranskning kommer attvisa och leda fram till att TV-mediet, när det gällerpublic service, blir allt mer tillgängligt.Det finns en annan viktig fråga där public serviceockså bör gå i spetsen. Den handlar om att brytakönsmaktsordningen i TV-rutan. Det framgår inte isjälva public service-avtalet hur man ska göra det.Det finns ju ett jämställdhetsmål, men det framgårinte på vilket sätt man ska kunna komma till rättamed de här problemen. Det är långt ifrån jämställt iSVT:s programutbud. Det gäller inte minst nyhets-program. Det visas bl.a. i en undersökning som hargjorts vid . Av den undersök-ningen framgår det att ju viktigare en nyhet är destomindre chanser är det att en kvinna blir intervjuad.Undersökningen visar också att SVT inte har klaratatt bryta könsmaktsstrukturerna i nyhetsprogrammen.Vänsterpartiet menar därför att SVT borde upprättaen handlingsplan för att män och kvinnor likvärdigtska komma till tals i nyhetsprogrammen. Fagra tal omjämställdhet räcker inte. Man måste gå från ord tillhandling.