prot · GP0997 · 2002-04-17 00:00:00 — I anslutning till betänkandet FöU3 omtotalförsvarsplikten har ett särskilt ytt-rande, som jag helt kortfattat vill kommentera.Inledningsvis vill jag framhålla att vi givetvis stårbakom ställningstagandena i betänkandet. I ett avse-ende har dock i grunden en helt annanuppfattning. Det gäller frågan om totalförsvarsplik-tens omfattning, där vi förespråkar allmän värnplikt ibegreppets - språkligt sett - verkliga betydelse, dvs.omfattande alla medborgare inom av fast-ställda åldersgränser. Jag håller således med om densemantiska analysen av ordet totalförsvarsplikt somRunar gjorde från talarstolen för en stundsedan. Ett annat sätt att formulera upp-fattning är att använda termen könsneutral värnplikt,där kompetens och lämplighet hos den enskilde indi-viden är avgörande för mönstring och inskrivning -således ej könstillhörighet.Skälen till ställningstagande i den-na fråga är flera. Dels gäller det demokratiaspektenmed lika rättigheter och skyldigheter för medborgarna- det är ett demokratiskt perspektiv - dels jämställd-hetsaspekten med möjligheter för både män ochkvinnor att engagera sig i Försvarsmakten. Man kanockså tillfoga kvalitetsaspekten för Försvarsmakten.Med dagens enkönade system missar Försvarsmaktenkompetensen hos i runda tal av befolkningen.Dessutom går man miste om de speciellt kvinnligaperspektiven på försvarets verksamhet. Också andrahar varit inne på detta i debatten. Kvinnlig totalför-svarsplikt skulle dessutom stärka personalförsörj-ningen till försvaret inte minst med tanke på vårainternationella åtaganden.Centerpartiets uppfattning i sakfrågan är alltsåhelt klar, vilket vi redovisade redan i Pliktutredning-en. Till yttermera visso har riksstämmafastställt kravet på könsneutral värnplikt som partietslinje.Vi har dock inte aktualiserat denna fråga under ut-skottsbehandlingen av regeringens proposition omtotalförsvarsplikten. Det kräver kanske en förklaring.Skälet är att en könsneutral totalförsvarsplikt kräveren grundlagsändring.Vi konstaterar också att motståndet mot en refor-mering av värnpliktssystemet är betydande från endel partier, och att en grundlagsändring därmed skulleförsvåras. Det är trots allt ett egenvärde i att det råderpolitisk enighet kring grundlagsändringar. Underrådande omständigheter har vi också bedömt att hel-heten och genomförandet av den pågående försvars-omställningen är prioriterad. Denna i och för sigviktiga fråga om könsneutral totalförsvarsplikt fåranstå tills den har mognat politiskt.Centerpartiet kommer självfallet att även fortsätt-ningsvis driva frågan om en könsneutral totalför-svarsplikt utifrån de åberopade skälen, dvs. demokra-tiaspekten, jämställdhetsaspekten och kvalitetsaspek-ten. Vi har förhoppningen att frågan mognar så att deti framtiden kommer att finnas en tillräcklig politiskvilja för att åstadkomma en nödvändig grundlagsänd-ring till fromma både för pliktsystemet, Försvars-maktens personalförsörjning och givetvis kvaliteten iFörsvarsmakten.Fru talman! Avslutningsvis yrkar jag således bi-fall till försvarsutskottets förslag i betänkandet ochavslag på reservationerna.Anf. 34 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillutskottets förslag och avslag på alla reservationer.Det här är min premiär i kammaren och i den härtalarstolen. Det känns lite konstigt att i mitt förstaanförande tala för ett förslag som går längre än vadregeringen föreslagit i sin proposition, men jag skaåterkomma till varför jag kommit till den ståndpunk-ten.Vi behandlar totalförsvarsplikten, och vi hari utskottet i de allra flesta frågorna och med stor ma-joritet ställt oss bakom regeringens proposition. Detinnebär att de totalförsvarspliktiga kommer att fåväsentliga förbättringar på många områden, och dettycker jag känns mycket bra.Jag vill tala lite om försäkringsfrågorna för de to-talförsvarspliktiga. De redovisningar vi har fått iutskottet visar att säkerheten har förbättrats de senasteåren, och det är positivt. Vi måste ändå inse att verk-samheten inom försvaret är av sådan art att den ävenframöver kommer att innebära större risker än inommånga andra områden.Vi har i utskottet enats om att föreslå att denlägsta livräntenivån för dem som skadas ska vara sjuprisbasbelopp, vilket motsvarar en månadslön på21 . Vi går på den här punkten längre än defem prisbasbelopp som regeringen föreslagit.Våra motiv till förslaget har varit flera. Den före-slagna nivån är densamma som den som beslutats fördem som tjänstgör i utlandsstyrkan. Denna nivå äralltså satt utifrån den lönenivå som personal somtjänstgör utomlands normalt har, och normalt är dengruppen också något äldre.Vi har också tänkt särskilt på dem som i unga årdrabbas av svåra skador och som inte har möjlighetatt följa en normal löneutveckling på arbetsmarkna-den. Vårt tyngsta motiv för den högre nivån är att denenskilde inte själv kan välja bort riskerna utan lyderunder en pliktlag.Den föreslagna högre nivån kan eventuellt medfö-ra något högre kostnader, men det torde vara ett braincitament för att ytterligare förbättra det skadeföre-byggande arbetet, och kostnadsökningarna bör därförkunna begränsas.Jag tycker också att vi tar ett stort och viktigt stegi och med att det rehabiliteringsansvar som finnstydliggörs och utökas till med möjlighet tillförlängning . Jag tycker att det ärmycket viktigt att vi är grundliga på den punkten.Herr talman! Jag vill yrka bifall till utskottets för-slag. Jag vill också passa på att fästa uppmärksamhe-ten på det särskilda rättelseblad som har delats ut påden här punkten.Anf. 35 ():Herr talman! är det allmän värn-plikt infördes i . Vad vore väl en bättre pre-sent än den att göra födelsedagsbarnet verkligen värdsitt namn? Det är hög till att göra den manliga värn-plikten till en allmän värnplikt. har längeförordat en allmän värnplikt i dess riktiga bemärkelse,dvs. gällande såväl kvinnor som män. är fråganmer aktuell och angelägen än någonsin.Utvecklingen i samhället såväl som inom försva-ret och den militära sfären har gjort att ett villkorslöstöppnande av de militära institutionerna för kvinnor äroundvikligt men också nödvändigt. Skälen till att låtaäven kvinnor omfattas av pliktlagarna är flera. Samti-digt som vårt värnpliktssystem firas står detallt klarare att födelsedagsbarnet självt inte mår sär-skilt bra.Ett av de allvarligare tecknen är de återkommanderapporterna om sexuella trakasserier och kvinnor somhoppar av sin värnpliktsutbildning på grundav "hälsoskäl" etc. Undersökningar har visat att merän hälften av alla kvinnliga officerare någon gångvarit utsatt för direkta sexuella trakasserier. Integre-ringen av kvinnor i försvaret har uppenbarligen intelyckats. Trots detta väljer regeringen att bortse frånPliktutredningens rekommendation att utvidga pliktenatt fullgöra värnplikt till att gälla även kvinnor.Herr talman! Skälen till att göra män och kvinnorlika skyldiga att försvara sitt land är främst kvalitati-va. Försvarsmakten står inför stora förändringar.Nya uppgifter och nya strukturer innebär stora utma-ningar för den militära institutionen. I dagens ochframtidens försvarsmakt ökar kraven på bl.a. flexibi-litet och inte minst att rätt man eller kvinna är på rättplats vid rätt tillfälle.Detta innebär att man kan unna siglyxen att tacka nej till hälften av den befintliga kom-petensen i vårt land. Med en könsneutral värnpliktskulle man tillgodose de samlade personalbehoveninom civilt och militärt försvar genom att utgå frånhela befolkningen. Försvarsmakten behöver kvinnor-na och den kompetens som de besitter för att utveck-las i takt med omvärlden och därmed kunna erbjudasvenska folket det försvar som det med rätta förväntarsig.Herr talman! Ett annat skäl till att utsträcka plik-ten till att gälla även kvinnor ligger i nödvändighetenatt säkra folkförankringen av vårt försvar. Det harstor betydelse att vi alla känner ett ansvar för ochefter förmåga medverkar till försvar. Jäm-ställdhet och kvinnors deltagande är naturliga i heladet övriga samhället. Det borde inte vara orimligt atttro att om försvaret av ska fortsätta att varaen angelägenhet just för hela befolkningen måsteFörsvarsmakten visa att den respekterar och omfattarde värderingar och normer som gäller i övriga delarav samhället. Den tid är för länge sedan förbi då mi-litären kunde leva sitt eget liv med sina egna regleroch sin egen kultur. Försvarsmakten måste vara enspegling av det samhälle den faktiskt är satt att för-svara.Herr talman! Det finns också en jämställdhets-aspekt som är väl värd att framföra. Även kvinnor harätt att försvara sig. Ofta ser vi kvinnan som ettförsvarslöst offer såväl i krig som i fred. Som jag serdet är det alla kvinnors rätt att lära sig att försvara sigsjälva, sina barn och sitt land. Vad är det för gudom-lig lag som säger att den rätten bara är mannens?Det handlar här mycket om traditioner och attity-der. Vi politiker förväntas faktiskt gå före och utmanasystemen så att de utvecklas och förbättras i takt medtiden. Därför känns dagens debatt och hänvisningarnatill dagsopinionen mindre ansvarsfullt i samman-hanget. Vi är väl är för att gå före, för att utmana ochförändra, inte bara för att förvalta, som det är ?Herr talman! Det handlar i grunden om hur Sveri-ge som nation och statsmakt ser på sina unga kvinnoroch män. Detta synsätt anger tonen för alla i samhäl-let om hur kvinnor och män ska bemötas, bedömasoch behandlas, kort sagt vad man duger till. Det är pådetta och tusen andra sätt som attityder grundas ochkönsroller cementeras. Därför är det av största vikt attstaten behandlar alla lika.Anf. 36 () replik:Herr talman! Om det hade funnits en majoritetbakom förslaget hade vi fattat ett beslut i den rikt-ningen i denna riksdag, men gör det inte det. Där-för får vi möjligheten att fortsätta att diskutera frågan,se och lyssna. Det har kommit väldigt många viktigaförslag . Det är en viktig debatt. Men det är ock-så viktigt att det kommer ut och att vi kan få kännavad hela det svenska folket känner i de sammanhang-en.Det har vi tyvärr inte gjort. Efter Pliktutredningengick förslaget inte ut på remiss. Om det gjort det hadevi kanske fått en fingervisning från de svenska invå-narna om hur de ser på detta med en utvidgad pliktdär också kvinnorna ska ingå. Det är bra att vi intehar pressats in i den situationen att fatta beslutet in-nan vi har mer på fötterna. Det kan vi få. Debattenhar visat att det är alldeles nödvändigt.Anf. 37 () replik:Herr talman! Debatten här speglar lite olikasaker. Man tycker inte att man vet tillräckligt om hurkvinnorna påverkar försvarat, som bl.a. utskottetskriver och som och majoritetensäger. Men vad är det man förväntar sig att kvinnornaska göra? Det är nästan som att man ser framför sigen hord av bärsärkar som ska förstöra de fina syste-men som männen har byggt upp.Vad är det egentligen man är rädd för? Man kanväl inte tro att kvinnorna ska rasera någonting sommännen har byggt upp? Varför vill man inte ha denkompetens som kvinnorna ska tillföra? Pliktutred-ningen, som sattes att utreda detta, rekommenderadekvinnlig värnplikt. Trots det vill regeringen och ut-skottet inte gå med på detta.Vi har inte haft tillräckligt med tid, säger . Tid är väl det enda vi har haft. har denna fråga varit uppe till debatt. Ska det verkligen behöva pratas om detta längre?Nej, nu är det för en kvinnlig värnplikt. Detfinns egentligen inga argument emot.Dessutom skriver utskottet på slutet i sin text imotiveringen att man vill att regeringen ska åter-komma med förslag till hur man ska kun-na införa ett könsneutralt värnpliktssystem. Varförinte göra det , ?Vi behöver inte mer fakta. Vi behöver mod ochmodiga politiker som vill gå före och inte vänta ochgå efter en opinion.Anf. 38 () replik:Herr talman! Man kan se hur det ser ut i världen.Det är mycket få västländer som har kvinnlig värn-plikt. Det måste ju bero på någonting. Det måste beropå att det finns en tveksamhet om detta är något avdet viktigaste i samhället.Jämställdheten är viktigt. Men som jag har sagt ti-digare är detta ingen jämställdhetsfråga. En kvinnligvärnplikt kommer inte att föra samhället framåt urjämställdhetssynpunkt.Vi är långt framme när det gäller jämställdheten.Vi kan jämföra med , som tror att man kan vin-na jämställdhet genom att ha kvinnlig värnplikt. Vihar sett att det inte alls leder till det.Jag vill att detta ska diskuteras ordentligt. Det skabli en möjlighet för dem som blir berörda att varamed och diskutera detta innan vi som politiker fattarbeslut som berör dem i allra högsta grad.Anf. 39 () replik:Herr talman! säger ungefär: Ingenannan har gjort det, och varför ska vi vara först? Omman resonerar så får vi alltid vänta på att alla andrahar gjort någonting. Först då kan vi följa efter.Jag inser att det är en del av den socialdemokra-tiska regeringens taktik. Vi väntar och ser i stort settalla frågor. Men så kan man inte göra om man är enansvarsfull politiker.Nu vet jag att inte har någon mer replikrätt,så jag ska inte på något sätt gå till angrepp. Men detär verkligen i ett nötskal: Gå inte före. Utmana inte.Gör inte det som är rätt och riktigt, utan vänta och seom alla andra gör det först. Då kanske vi kan göradet. Jag menar att det är ett alldeles fel sätt att se det.Det är klart - och alla andra övri-ga i utskottet - att det påverkar jämställdheten i vårtland. Det är klart att det gör det. Argumenten ochskälen för kvinnlig värnplikt är i första hand intejämställdheten. Som jag sade i mitt anförande, ochsom sade här tidigare, är det kvali-teten i försvaret som vi är ute efter.Vi vill höja kvaliteten och komma in med denkvinnliga kompetensen. Men det har också en jäm-ställdhetsaspekt. Staten måste enligt min mening sepå medborgarna med lika delar respekt. Vi har sam-ma skyldigheter, och vi har samma rättigheter. Däriligger grunden i ett jämställt samhälle.Anf. 40 ():Herr talman! Jag ska fatta mig kort. Jag vet atttalmannen uppskattar det, och jag tror att mina kolle-ger också gör det.Jag tänker uppehålla mig enbart vid det somhandlar om olyckor och ersättningar. talarehar framhållit att riskerna att råka ut för olyckor ärmycket större för värnpliktiga än för dem som arbetarpå civila arbetsplatser. Mycket har gjorts för attminska riskerna, men fortfarande inträffar alltförmånga tillbud och olyckor. har försäkrings-skyddet varit mindre bra, liksom Försvarsmaktensansvar för rehabilitering. Genom det beslut som vi nuså småningom ska fatta kommer ersättningsnivåernaatt förbättras betydligt. Detta är bra.Jag har i olika sammanhang påpekat det orimliga iatt den olycksdrabbade inte sällan tvingas föra enkamp mot Försvarsmakten för att få skälig ersättning- samma försvarsmakt som hade ansvaret när olyckaninträffade och som har utrett olyckshändelsen. Ett avde mera kända fallen är den tragiska dödsolyckanmed att undanröja minsta tvekan om att Försvars-makten oavsett skuldfrågan alltid ska lämna ersätt-ning till den skadade eller de efterlevande har jagföreslagit inrättandet av en s.k. lex sominnebär att Försvarsmakten får ett helt och odelatansvar.Herr talman! Utskottet har inte velat gå så långtmen uttalar dock att man förutsätter att de förändring-ar i lagstiftningen om försäkringsskyddet som ut-skottet förordar kommer att leda till de effekter somjag har efterlyst. Detta är naturligtvis mycket bra ochtillfredsställande. Det är framför allt bra att de värn-pliktiga nu får en starkare ställning. Jag förutsätter attutskottet och andra kommer att följa utvecklingenmycket noga och bevaka att de värnpliktigas rättig-heter infrias. I värsta fall får utskottet återkomma tillriksdagen om det blir nödvändigt.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 1.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §. )6 § Bättre tandvårdsstöd för äldre m.m.Föredrogssocialutskottets betänkande 2001/02:SoU14Bättre tandvårdsstöd för äldre m.m. (prop.2001/02:51).Anf. 41 ():Herr talman! Bra tänder och god tandstatus harstor betydelse för både hälsa och socialt liv. Långt inpå var tandhälsan fortfarande dålig långtned i barnaåren. Jag minns när jag på barnavårdscen-tralerna såg på barns tänder och såg närmast kyrko-gårdar och ruiner. Så ändrade sig detta plötsligt.Utan tvivel har tandvårdsförsäkringen bidragit kraftigt förbättrad tandhälsa. Bättre förebyggandevård, satsningar på ökad upplysning om tandhälsa ochfloursköljningen i skolorna har också bidragit. Samti-digt finns det många skönhetsfläckar.En tämligen ny undersökning som Socialstyrelsenhar presenterat visar att av befolkning-en - ungefär en miljon svenskar - beräknas avstå fråntandvård eftersom de inte anser att de har råd. Detframgår att tandvårdskostnaderna för många kanhamna på en så hög nivå att de, alldeles oavsett vadman har för inkomst, blir svåra att bära. Men det ärfaktiskt få äldre som avstår. Vi vet dock skrämmandelite om äldre och tandproblem, vad som är vad ochhur man bör behandla äldre. Forskning och uppfölj-ning har saknats.Justeringarna i tandvårdsförsäkringen har varit le-gio . Alldeles uppenbart är att vi stårinför ett vägval när det gäller tandvården, bl.a. avdemografiska skäl. Behoven och önskemålen växer,men det offentliga får allt svårare att följa med i sinasatsningar. Med dagens konkurrensförhållanden ochoklara finansieringsförutsättningar har heller intenågra privata försäkringsmarknader kunnat växafram. Tandvårdssektorn måste få växa. Det kan vivara ense om. Men frågan är hur tillväxten ska kunnafinansieras och vilka grupper som det offentligas stödska fokuseras på.Den proposition som regeringen har lagt framsprider ut begränsade resurser till unga och friska, tillett stort antal människor med små problem, samtidigtsom kostnaderna blir orimliga för människor som harsmå inkomster och stora behov och som inte har fyllt65 år. Förslagets konstruktion medför också attmånga kommer att skjuta på behandlingen tills de harfyllt 65, med onödigt lidande och behov av störreingrepp som följd. Regeringen väljer att stödja äldreoavsett behov i stället för att stödja dem med storabehov oavsett ålder.Till skillnad från detta åldersavhängiga stöd, herrtalman, vill vi införa ett förbättrat behovsstyrt hög-kostnadsskydd som omfattar alla som har stort tand-vårdsbehov. Vi tycker att det är rimligt att man självstår för tandvårdskostnader . Därefterbör av kostnaden subventioneras för kostnaderupp till . För kostnader börsubventionen vara 80 %.För den tandvård som betecknas sombastandvård tas subventionerna bort för dem som harlitet tandvårdsbehov. De med stort tandvårdsbehovfår i stället ett förstärkt skydd. Detta förstärks ytterli-gare av att man vid beräkningen av självriskan fårlägga ihop kostnaderna för bastandvård respektiveprotetik. Detta förslag innebär fördelar jämfört medregeringens i form av högre kostnadsmedvetande,större valfrihet för patienterna, mer frihet för tandlä-karnas egen prissättning samt ett enklare och merlättbegripligt system.Herr talman! Regeringens förslag har flera nack-delar. Bl.a. är självrisken för protetiska arbeten så storsom , men när denna gräns har nåtts ersättskostnaderna till , vilket naturligtvis eliminerarvarje form av kostnadsmedvetande. Förslaget är där-igenom, till skillnad från vårt, kostnadsdrivande. Föratt undvika detta tar man den hundraprocentiga er-sättningsnivån till intäkt för att genom förhandspröv-ning reglera priserna. Förslaget om att ge försäk-ringskassorna i uppdrag att genom förhandsprövningpröva skäligheten i att erhålla behandling inom hög-kostnadsskyddet innebär i realiteten en prisreglering.Det är självfallet ett stort steg tillbaka, både för pati-enternas valfrihet och för tandläkarnas arbetsförut-sättningar.Ett system som lämnar procentuell ersättning oav-sett kostnadsnivå driver fram prishöjningar genom attsubventionen i kronor och ören ökar med priset. Föratt undvika att ersättningssystemet i sig blir kostnads-drivande vill vi därför i vårt förslag behålla principenatt subventionen fastställs som krontalsbelopp medutgångspunkt i de genomsnittliga kostnaderna i tand-vården. På så sätt undviks ett återfall i prisreglering.Herr talman! För att minska kostnaderna och ökavalfriheten för den enskilde patienten krävs det neu-trala regler mellan folktandvården och privattandläka-re. Samma skatteregler, valfrihet i barn- och ung-domstandvården - något som regeringen och attdöma av gårdagens utskottsmöte även socialdemo-kraterna i utskottet tycks finna tämligen ointressant -samt en renodling av uppgifter, så att detinte fungerar både som finansiär och som utförare,skulle bidra till detta.Vi anser också att ansvaret för att finansiera tand-vård åt särskilt utsatta grupper som har rätt till uppsö-kande verksamhet bör tas över av staten. Då uppnårman en rättvis konkurrens. Vi anser att tandvårdsla-gen inte ska innehålla några skrivningar alls omlandstingens särskilda skyldigheter eller ansvar påtandvårdsområdet. Staten bör överta finansieringsan-svaret för all offentligt finansierad tandvård, utom förden tandvård som är ett led i sjukvårdsbehandling.Sådan ska, liksom sjukvård i övrigt, vara en angelä-genhet för sjukvårdshuvudmännen, och avgiften börvara densamma som för sjukvårdsbehandling.Herr talman! talades det oftaom att tandvården av överbemannad. Det kom sig avminskade behov och minskad efterfrågan på tand-vård, i kombination med knappa ekonomiska villkoroch eftersatta investeringar. när villko-ren var som sämst flyttade många tandläkare utom-lands.Nu är situationen delvis förändrad. Vi har i ställeten diskussion om stora framtida pensionsavgångar,om att tandläkarna inte räcker till och om att t.ex.tandhygienister bör ta på sig fler uppgifter. Trots dettidigare överskottet beräknas tandläkaryrket bli ettbristyrke. Så är det i viss mån . Utbild-ningen har skurits ned markant. Detta har skett samti-digt som fler äldre kommer att behöva tandvård ochde estetiska kraven ställs allt högre.Herr talman! Trots tandläkarbrist och köer gör re-geringen inget för att komma till rätta med de grund-läggande systemfel som gör att tandläkare flyttarutomlands. flyttade var tiondetandläkare. Vi anser att de svenska arbetsvillkoren ärför dåliga för att locka såväl utlänningar som svens-kar till kvalificerade yrken som tandläkarens. Löner-na för tandläkare i ligger långt under t.ex.norska och engelska löner. Därtill kommer de högasvenska inkomstskatterna.Regeringens kortsiktiga tandvårdspolitik har letttill långa köer i tandvården. De som drabbas av dennasituation är patienterna som inte får vård , vilketleder till onödigt lidande. de tvingasvänta förvärras dessutom ofta tillstånden. Köernaleder alltså till att mer omfattande insatser behövs,vilket blir dyrare både för den enskilde och för skat-tebetalaren.Samtidigt som regeringen inte kommer med för-slag på åtgärder som får tandläkarna att stanna i Sve-rige är den heller inte villig att omgående avskaffa deersättningsregler som i praktiken hindrar att privat-tandläkare fortsätter sin verksamhet ålder.I år kommer ca 100 privattandläkare, vilka bedömsbehandla ca 30 000 patienter, att beröras av dessaregler. Det är särskilt äldre patienter som kommer attdrabbas eftersom många väljer att gå till sammatandläkare och inte gärna vill byta påäldre dar. Regeringens förslag om ett högkostnads-skydd för äldre har mot den bakgrunden inte såmycket trovärdighet.Herr talman! Moderat tandvårdspolitik innebär attkostnaderna får öka i den mån människor vill satsasina egna pengar på en estetiskt förbättrad tandvårdsamtidigt som de med stora behov skyddas. Dethandlar om att hålla tillbaka kostnader förren ineffektivitet, som subventioner till Folktandvår-den och kostnadsdrivande generella tandvårdssub-ventioner som lämnas till alla oavsett vårdbehov.Tandvården måste få möjlighet att växa på sinaegna meriter genom människors egna satsningar ochprioriteringar. Bara därigenom kan tillväxten ske utanatt bieffekten blir högre skatter som i sin tur leder tilllägre tillväxt.Detta är den offensiva handlingsmodell som vi fö-respråkar för tandvården.