prot · GQ0936 · 2002-12-13 00:00:00 — Det går inte att göra båda sakerna sam-tidigt.Jag skulle dock vilja ta upp en helt annan sak.Vänsterpartiet har i olika sammanhang hävdat attkommunerna ska avstå från avkastningen från sinabostadsbolag.Med tanke på allmännyttans hyresledande ställ-ning så skulle förslag om det blev verklig-het - hemska tanke - betyda att det för privata företaginte skulle finnas några som helst motiv att bygga nyabostäder eller kanske inte ens att behålla dem somman har.Har verkligen tänkt igenom sin po-sition i den här frågan? Av vilka skäl skulle i Väns-terpartiets något privat företag tänka sig attbygga nya bostäder? Vad skulle detta innebära förbostadsförsörjningen i vårt eget land? Och vad skulledet betyda för kommunerna om de inte skulle få ut-delning från sina bostadsföretag? Var skulle man få inde pengarna? Är det nya nedskärningar som Vänster-partiet förordar? Gäller det skolan, äldreomsorgenoch barnomsorgen? Hur ska man i kommunerna fi-nansiera sådana förslag, som är dirigerade frånStockholm men som har mycket dålig förankring ute iden kommunala verkligheten?Anf. 27 () replik:Herr talman! Vi står naturligtvis helt och fulltbakom budgeten. Men jag vill inte sticka under stolmed att vi har fört fram bostadsbidragen vid varjeförhandlingstillfälle. ska vi få en översyn av bo-stadsbidragen och det ska bestämmas vilken inrikt-ning de ska ha. Det har ju varit en dragkamp om bo-stadsbidragen. Skulle man ta bort dem för att det helaska vara en del av en generell familjepolitik? Det varnågonting som den familjepolitiska utredningenmisslyckades med, så nu får vi börja om igen. Jag troratt vi får gehör för våra krav. Vi måste naturligtvisåterställa vissa delar av bostadsbidraget framöver. Jagär övertygad om att så kommer att ske.När det gäller hyresrätter så är inte det viktigastevem som bygger dem, utan det viktigaste är att detfinns hyresrätter för de hyresgäster som behöver.Avkastningsfrågan är ganska klar, och vi ställernaturligtvis upp på den. Det finns tydliga och klaraavkastningskrav ; det är bestämt hur de ska se ut.I dag är det 7 ½ % på insatt kontant kapital som gällerför det som kommunerna kan få tillbaka. Det tyckervi är fullt rimligt. Men det finns många kommunersom tricksar, trollar och fixar så att de kan plocka utmycket mer ur bostadsbolagen. Det tycker inte vi om.Så ska det inte vara, för de pengarna ska stanna kvar iföretagen för att bygga om bostäder och för att even-tuellt kunna stödja och hjälpa till med nyproduktion.Anf. 28 () replik:Herr talman! har vänsterpartirepresen-tanter, till exempel i form av , hävdatatt kommunerna ska avstå från avkastningen från sinabostadsbolag. Om säger att den tidigarepositionen nu är övergiven så är det bra. Hävdar handen fortfarande så kvarstår min fråga: Vilka konsek-venser får detta för privat byggande av flerbostadshusi vårt land? Det kommer att innebära ett byggstopp,som jag ser det.Bostadsbidragen har sjunkit dramatiskt, som jagsade i mitt huvudanförande. De har ganska väl följtOwe efter hans inträde i i börjanpå 90-talet. Bostadsbidragen har sjunkit år såatt vi nu har ungefär en tredjedel kvar. Kommer denutvecklingen att fortsätta? Kommer barnfamiljernafortfarande att fortsätta klämmas åt så att det blirmindre och mindre pengar till boendet? Som jagnämnde i mitt huvudanförande så finns det en mål-sättning om att alla barn ska kunna ha ett eget rum.Kommer det att kunna gälla i framtidens vänsterpar-tistiska ?Anf. 29 () replik:Herr talman! Jag tror inte att alla de här sänkning-arna har följt mig. har ju inte suttit iden här positionen ; det vet väl Hägglundockså om. Bland andra har också varitmed i den här hanteringen, så jag måste nog säga attjag inte vill ta på mig hela ansvaret för det här.Jag har också sett att krympersina förslag när det gäller att återställa bo-stadsbidragen. Det kanske också är ett tecken i tiden.Man ser att det här kanske inte är en riktigt framkom-lig väg.När det gäller avkastningen på kommunala bo-stadsbolag så vill jag definitivt skilja på det som la-gen föreskriver, det vill säga avkastningen på egetinsatt kontant kapital, och det som många kommunerförsöker hitta på alla möjliga upptänkliga sätt för. Deförsöker få det att handla om ochom hela värdet på fastighetsstocken. Då är inte vimed. Då gör man fel mot bostadsbolaget, men allramest mot hyresgästerna. Var ska de pengarna annarsanvändas? Jo, de hamnar i en massa andra kommu-nala verksamheter. Då får hyresgästerna betala kom-munalskatt, och sedan ska de betala med delar av sinhyra för att upprätthålla andra verksamheter. Vi ärtydliga på den punkten. Vi säger precis som det står ilagen och vi ställer helt och fullt upp på det.Anf. 30 () replik:Herr talman! försöker sig på det in-diska reptricket - att vara med men ändå stå utanförsamarbetet. Han gör det på punkt efter punkt. Detbörjar bli så uppenbart. Detta är nog inte sista gången,utan vi kommer nog att få se ganska mycket av det.Det är genomskådat , har en fråga till : Är det bra ellerdåligt för att minska segregationen och öka integra-tionen att folk som bor i miljonprogramsområden iStockholms förorter stoppas från att omvandla sinahyresrätter till bostadsrätter?Anf. 31 () replik:Herr talman! är fortfarande ettsjälvständigt parti, och inget stödparti utan ett samar-betsparti.Ska man flytta en stor sten så får man ta det en li-ten bit i taget. Då får man kompromissa, och såkommer man till ett beslut som leder i rätt riktning.Sedan när den rätta riktningen är bestämd och vi vetvart vi ska så fortsätter vi att baxa vidare. Så får detgå till när man ska samarbeta. Det lär väl dePourbaix-Lundin också ha fått uppleva vid de få till-fällen som ni har haft regeringsmakten. Det är intealltid så lätt att köra igenom all moderatpolitik i såda-na sammanhang.När det gäller frågan om att få ombilda till bo-stadsrätt så tycker vi inte generellt illa om det. Jagförutsätter att det är Åkersbergasituationen som duhänvisar till. Där vill man ombilda alla hyresrätter tillbostadsrätter. Det tycker inte vi är bra. Vi vill habostadsområden med alla boendeformer. Ska manbygga nytt i bostadsområden där det bara finns dyraegnahemsbostäder så ser vi gärna att man smäller uppnågra trevliga hyresrätter där också. Det är så vimåste börja fundera när vi ska planera för ettfortsatt byggande.Jag tog kontakt med reporter somskrev om det här och gav ett förslag. Man var ju uteefter att sänka kostnaderna, så jag sade: Varför kanman inte ombilda till kooperativ hyresrätt? Nej, detvar man inte intresserad av för det fanns inte sammaspekulativa möjligheter och intressen i ett sådantbeslut. Men ett sådant beslut skulle man kunna fattahelt på egen hand. Kooperativ hyresrätt blir inte fö-remål för prövning hos vare sig länsstyrelse ellerboverk.Anf. 32 () replik:Herr talman! Jag kan bara konstatera att OweHellberg kommer att fortsätta att köra med dubblabudskap i debatt efter debatt. kommeratt vara det som jag fortfarande kallar för ett stödparti- men okej för samarbetsparti - men ändå när detpassar vara helt fristående och låtsas att man driver enhelt annan politik. Så är det ju inte! Vänsterpartietstår bakom regeringens förslag.Owe pratade om att flytta stora stenar.Jag undrar hur de människor som skulle vilja om-vandla sina hyresrätter till bostadsrätter nu känner sig.Vad är det för stora stenar som de ska flytta för att deska kunna förverkliga sina livsdrömmar? De som hartagit initiativ till detta är invandrare, som kommerfrån andra länder. De känner att de isitt liv gör någonting meningsfullt och tillför sam-hället någonting och de känner att politikerna inte harnågon tilltro till dem och det som de vill. Då kommerOwe med ett glatt tillrop: De kan ju göra omdet till kooperativ hyresrätt! Hur kan bättre vad de som bor i , som det heter,vill än de själva vet?Det är fascinerande att lyssna till detta, så jag frå-gar igen: Är det bra eller dåligt för att minska segre-gationen att de som bor där själva anser att de villomvandla sina lägenheter från hyresrätt till bostads-rätt?Anf. 33 () replik:Herr talman! Jag får väl tacka för att Vänsterparti-et i fortsättningen blir kallat för samarbetsparti. Detkänns betydligt bättre. är faktiskt ettsamarbetsparti, som också har reservationer till be-tänkandet. Vi står naturligtvis bakom budgeten heltoch fullt, men det finns saker som vi vill förändra ochsom vi kommer att se till förändras under den kom-mande mandatperioden.När det gäller omvandlingen till bostadsrätt är jaginte så övertygad om att alla de 1 200 hyresgästersom bor ute i , som det heter, vill omvandlatill bostadsrätt. Det är inte riktigt så det ser ut, och jagtycker inte heller att det är rimligt att man tar bort allahyresrätter i ett bostadsområde. Vi ska ha blandadeboendeformer, och då måste man i sin planering för-söka se till att det är så det ser ut och så det ska bli.Man har naturligtvis rätt att vara hyresgäst också i ettsådant bostadsområde.Anf. 34 () replik:Herr talman! Min första kommentar är naturligtvisatt det är lite märkligt, med tanke på att står bakom budgetförslaget, att kunna konstateraatt det i vissa avseenden finns ganska stora skillnader,inte minst med tanke på diskussionen om långsiktigaspelregler. Om jag förstår det rätt har egentligen ett helt annat synsätt påhur byggandet ska finansieras och hur det ska se utframöver. Om jag förstår det rätt finns det en storskillnad i synsättet på räntebidragen, där Vänsterpar-tiet vill avveckla dem, vill ta bort fastighetsskatten påflerbostadshus, kanske säger nej till en byggmoms-sänkning och vill ha någon form av permanenta in-vesteringsbidrag.Utifrån att det här är faktorer som direkt påverkarbyggandet vill jag bara höra mig för med om det stämmer. Och hur tror attdet här kommer att påverka byggandet i sig? Kommerman att kunna agera på marknaden i och med att manskickar så mycket otydliga signaler om vad somkommer att gälla framöver?Anf. 35 () replik:Herr talman! De otydliga signalerna kommer välatt fortsätta så länge vi har den extrema polarisering-en i bostadspolitiken. Det är bara att konstatera att detär så: Vi har helt olika syn på hur bostadspolitikenska bedrivas i Sverige.För mig är den allra viktigaste långsiktiga spelre-geln naturligtvis att vi får ett bostadsbyggande som ärnågorlunda jämnt. Vi behöver bygga ungefär 40 000lägenheter . De ekonomiska spelreglerna kom-mer ju alltid att variera. Det beror ju på hur det ser uti samhället i övrigt. Har vi högkonjunktur och hög-tryck i byggsektorn ska naturligtvis samhället dra nedsina insatser. Har vi lågkonjunktur ska naturligtvissamhället stimulera de här insatserna. Det långsiktigaär alltså att se till att vi upprätthåller en volym avbyggande, och det är också det som är det allra bästaför konkurrensen. Den upp-och-ned-berg-och-dalbanasom vi håller på med slår ut de små och medelstorabyggföretagen som inte kan vara med och konkurreranär man inte vet hur marknaden ser ut från dag tilldag.Ja, vi vill ha långsiktighet i regelsystemet. Vi villslå fast att vi ska ha investeringsbidraget för nybygg-nad, för ombyggnation, med hyrestak och med för-handlade hyror. Då kan man också ta bort räntebidra-gen, för är det ingen skillnad på vart de tar vä-gen. Dyra projekt, billiga projekt: De går till allt byg-gande. Det måste vi fundera över.Många av de förslag vi för fram finns i förslag. Där hittar man dem. Det ärinte våra egna påfund, utan de flesta av förslagenfinns i förslag. Men sålänge borgerligheten fortsätter med sin syn på fastig-hetsskatten kommer vi ju ingenstans.Anf. 36 () replik:Herr talman! Jag har naturligtvis en följdfråga. Islutändan handlar det faktiskt om dem som bor, kon-sumenterna, oavsett om de är hyresgäster eller någonsom bor i ett egnahem. Det som jag tycker är väldigtoroväckande i det som anför här är attinsatserna ska göras för en specifik typ av boende,boende i flerbostadshus.Jag vill bara kontrollera här: Jag tyckte mig höraatt sade att de som bor i egnahem itillväxtregioner är de rika och besuttna. Jag skullevilja höra mig för: Har jag uppfattat ?De människor som är ute och demonstrerar ochsom inte i så fall tillhör den kategori som anför: Vad svarar dem, som anseratt de måste lämna hus och hem för att de inte har rådatt bo kvar på grund av fastighetsskatten?Anf. 37 () replik:Herr talman! Generellt är det ju så att de som haregnahem i tillväxtområdena tillhör dem som harbäst inkomster. Så är det. Sedan finns det många sominte har det också, och därför har vi ju infört begräns-ningsregeln när det gäller fastighetsskatten. Detkommer säkert en liknande regel för förmögenhets-skatten. har fört fram möjligheten atthalvera taxeringsvärdet när man tittar på förmögen-hetsbeskattningen, just för att komma åt problemetmed dem som har svårt att kunna behålla sina bostä-der i de här områdena.Men jag läste att i är detgenomsnittliga förmögenhetsvärdet 4 miljoner kro-nor. Undrar vad det är hemma i min lilla kommun,hemma i i . Jag har inte ens vågattitta på det , men jag kan tala om att det är en his-kelig skillnad.Man måste fundera över hur ser ut i dag.Om resurserna inte är så stora som de skulle behövavara - det är tydligen så just nu - så måste man för-söka hitta finare instrument och träffa mera rätt änvad vi gör . Då menar vi att det faktiskt är hyres-rätten som man måste få fart på produktionen av föratt vi ska kunna få upp volymen på bostadsbyggan-det, och då är det där vi ska sätta in insatserna. Och viska bygga för dem kan efterfråga dem, alltså för demsom har låga och medelstora inkomster.Anf. 38 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 1 punkt 1 samt reservation 7 punkt 4. Jagstår naturligtvis bakom andra reservationer där jagfinns med, men avstår från att yrka bifall till dem förtids denna Luciadag.Bostadspolitik och samhällsplanering bottnar di-rekt i människors vardag. Det handlar om möjlighetenatt hitta en bostad då man ska flytta hemifrån för attarbeta eller studera på en annan ort, det handlar omupplevelsen av segregation och utanförskap ellerdelaktighet, eller känslan av trygghet eller otrygghet iens bostadsområde.Bostadspolitiken utnämndes i valrörelsen till väl-färdens fjärde ben. Vi hade bra debatter runtom ilandet i bostadsfrågorna, och vi kände att bostadsfrå-gorna lyftes. Det förpliktar, och vi fortsätter den de-batten . Det är också viktigt att ni som fick majori-tet också ser till att det ni lovade i de här debatternaverkligen infrias.Bostadsfrågorna är ju så viktiga att medborgarnastrygghet och tillit till samhället äventyras om politikersäger en sak och gör en annan. Följderna av en dåligtförd bostadspolitik har alltför många blivit smärtsamtmedvetna om.Herr talman! anser att vi måste pla-nera långsiktigt för att utveckla den typ av samhällesom vi vill ha: ett närhetens samhälle där medborgar-na är med och skapar sin vardag. Utgångspunkten förCenterpartiet är människors behov och lika villkor påbostadsmarknaden, oavsett var man bor eller hur manvill bo. Rätten till bostad måste tryggas, och detmåste utvecklas en ny social bostadspolitik.Insikten om de diametralt skilda förutsättningaroch problem som råder på bostadsmarknader i olikadelar av landet är nödvändig för att kunna forma enbostadspolitik som löser dagens problem och framti-dens utmaningar. När bostadsmarknaderna skiljer sigåt som de gör , med bostadsbrist på vissa orteroch överskott på andra, fungerar inte en bostadspoli-tik efter modellen en-storlek-passar-alla. Nej, denmåste skräddarsys och anpassas. De övergripandemålen ska naturligtvis ligga fast. Däremot måstemedlen anpassas efter människors olika behov ochönskemål samt de skilda förutsättningar som råder påplatser i landet. Bostadspolitiken måste i mycketstörre utsträckning än utgå från lokala förutsätt-ningar. Olikheterna i vårt land beskrivs ofta som ettproblem, men vi anser inte att det är något problem:Det är en tillgång.För att kunna ta till vara dessa tillgångar och olik-heter måste det finnas en väl avvägd balans mellan debeslut som fattas på riksnivå och de som med fördelfattas lokalt.När det gäller anslagsfördelningen inom bostads-utskottets område har vi i lagt ett förslagsom innebär både besparingar och ökade satsningar.Besparingarna avser framför allt neddragningar påadministration och stödformer som har fel inriktning.Bostadspolitiken ska genomsyras av en decentralise-ring av ansvaret för bostadspolitik och samhällsplane-ring. Den tendens till centralstyrning som finns ,där staten ingriper i kommunens beslutsfattande, börvi sträva bort ifrån.Det innebär inte att vi på riksnivå vänder oss bortfrån vårt ansvar. Men vill inte återgå subventionspolitik som inte ger några positivaeffekter. Investeringsbidrag för nybyggnad av hyres-bostäder har inte påverkat dagens svårigheter attproducera bostäder till rimliga kostnader där det be-hövs. Det krävs andra åtgärder.Vi föreslår bland annat slopande av skatt på hy-resbostäder, bättre konkurrens på byggmarknaden ochett reformerat bruksvärdessystem. Men vi inser ocksåatt det finns andra frågor i samhället sommåste lösas så att man till exempel kan bo på en platsoch arbeta på en annan. Den akuta situationen för bostadslösa måstevi också titta på, och vi måste se till att svarthandelnpå bostadsmarknaden åtgärdas.Fru talman! Regeringen försöker nu återigen medutryckningsåtgärder och föreslår sänkning av mom-sen för vissa bostadskategorier. Risken med ett sådantförslag, förutom att det är orättvist, är att det nu införsett system igen där man snärjer in sig i ytterligarekrångliga regelsystem. Vi anser att det behövs engenerell översyn av momssänkningen för boende.Centerpartiet anser att det ska vara enkla regler somär lätta att tillämpa och som gagnar alla.Jag tror att vi alla är medvetna om att problemet ibostadspolitiken består av två stora delar. Det är bo-stadsbrist, främst i storstadsregionerna, somdet finns bostadsöverskott i andra delar av landet. Detkan till och med vara bostadsbrist och överskott isamma kommun.För att komma till rätta med bostadsöverskottetmåste vi givetvis stimulera tillväxt och livskraft i helalandet. Det bör vara den främsta lösningen. Om detfungerade i högre grad, om vänsterpartister och soci-aldemokrater förstod det, skulle utflyttningen minskaoch bostadsöverskottet försvinna. Tyvärr ser dagensläge annorlunda ut. Många, ofta kommunägda lägen-heter, står tomma på platser där det inte finns arbete.Lösningarna består naturligtvis i att kommunerna gesförutsättningar att själva råda över sina bostadsbolagoch sina hus utan att staten försöker hindra med olikaregler.Vi anser dock att staten ska kunna hjälpa kommu-nerna vid omstruktureringar. Vi har förändrat litegrann som har gått i ram-tilldelning på utskottets område. Därför har jag yrkatbifall till vår reservation 1. Vi vill dock betona myck-et noga att det inte ska behövas en särskild staten ska kunna gå in med medel i dekommuner där det finns problem.Jag vill också i detta sammanhang aktualisera be-hovet av fler flyktingbostäder. Man måste ta med deti beräkningarna och titta noga på om man kan lösadenna situation när kommunerna nu är ifärd med att söka medel för att åtgärda överskottet avlägenheter. Motprestationer bör finnas med i diskus-sionerna. Vi anser att bostäder i första hand ska an-vändas. Även flyktingarnas boende bör spridas överlandet. Man måste se till att man kan erbjuda en braboendemiljö. Med det menar jag att man inte fårplacera för många flyktingar i en och samma kom-mun. Vi vet att det leder till problem. Vi måste se tillatt människor har en chans att möta varandra på ettpositivt sätt så att kulturkrockar dämpas.Fru talman! Vid sidan av byggandet av bostäder inya hus finns det behov av att utveckla och förändrabefintliga bostadsområden. Det måste till en genom-tänkt samhällsplanering. Vi trycker på översiktspla-nen för att de nya bostadsområden som växer framockså ska kunna ge den mångfald i boendeformer ochägarformer som ett livskraftigt samhälle behöver. Idenna planering måste brukarna finnas med. Barn,ungdomar, äldre och kvinnor är fortfarande de grup-per i samhället som pekas ut som de som måste fåmer att säga till om vid all samhällsplanering. Dettahar uppmärksammats bland annat i Nationalkommit-tén för och Habitat. Rapporten kommersnart.Kretsloppsanpassning och miljö måste också gesett större utrymme i planeringen av vårt boende. Detbehövs därför ett nationellt handlingsprogram förkretsloppsanpassat byggande samt ett intensifieratmiljöarbete utifrån och Habitat. Vi vet attmänniskor blir sjuka av hus, att allergierna ökar.Därför anser vi att det behövs ett nationellt programför boende och hälsa. anser att vi påbred front måste se till att kretsloppstänkandet fårgenomslag, inte bara genom satsning på enstaka pro-jekt som regeringen ensam beslutar om.Det är märkligt att regeringen inte tar till vara detökade miljöintresse som finns hos människor ochstimulerar ett kraftfullt miljöarbete. I stället minskarregeringen bidraget till bostadsinvesteringar somfrämjar ekologisk hållbarhet. ökar bi-draget.Fru talman! Boendekostnaderna i har bli-vit så höga att många inte har råd att hålla sig medden standard som vi i har kommit upp till. Vihar fått en skillnad mellan fattiga och rika, skulle mankunna säga. Vi har hushåll, främst barnfamiljer ochmånga gånger ensamstående med barn, som har be-hov av bostadsbidrag . Många lever med knappamarginaler. Det är därför ytterst viktigt att vi följerbostadsbidragens träffsäkerhet, som i många fall visarsig vara mycket dålig.De som har ett verkligt behov av bostadsbidragska få det, och de ska ha det i rätt tid. Det är interimligt att en ensamstående mamma ska få vänta inärmare på att få rättelse och rätt bidrag. Detgäller vare sig det är åt rätt eller fel håll, så att säga.Att ha fått för mycket och tvingas betala tillbaka fleraår efteråt när pengarna inte finns är lika fel som att fåför lite och få rättelse efter lika . Det är heltgalet. Det måste åtgärdas.Helst vill vi från sida se till attmänniskor får behålla mer av sina intjänade pengar såatt de inte behöver hamna i bidragsberoende. Vi harlagt fram ett inkomstskatteförslag som ger dessaeffekter, men det har vi dessvärre inte fått gehör för.Att ge människor tillfredsställelsen att klara sig på sininkomst måste vara högsta prioritet. Bostadsbidragska ges till den som verkligen behöver ett extra stöd.Fru talman! För att forma en hållbar och flexibelbostadspolitik som kan möta människors behov ochta till vara de skilda förutsättningar som finns i vårtland anser vi i att följande måste göras:· Stimulera livskraft och tillväxt i hela landet.· Stoppa segregeringen. Blandalägenheter, radhus, bostadsrätter och hyresrätter ialla prisklasser så att människor möts i vardagen.· Ta krafttag mot svarthandel och ockerpriser.· Se till att ekologiska metoder för allt byggandeintroduceras på bred front.· Snabba på bygglovsprocessen. I detta ingår över-syn av överklagningssystemet så att byggprojektkommer i gång så snabbt som möjligt.· Permanenta investeringsbidraget för studentbostä-der.· Gör en generell översyn av byggmomsen.· Slopa allmännyttans hyresledande roll för en merrättvis hyressättning. Både privata och kommu-nala bostadsbolag måste kunna existera.· Gör hyressättningen flexibel. Öka möjligheternaför vad som ska ingå i hyran genom individuellhyressättning i större utsträckning.· Reformera fastighetsskatten och taxeringssystem-et.· Skilj taxering av fastigheter för fastboende frånden för fritidsboende.· Lyft demokratifrågorna. Äldre, barn ungdomaroch kvinnor måste få mer inflytande i all sam-hällsplanering.Anf. 39 () replik:Fru talman! Jag har två frågor till . Hon sade att vill ta bort onödigastöd och bidrag. Då måste jag fråga om bostadsbidra-get, som ska reduceras med en tredjedel, är ett onö-digt stöd.Den andra frågan gäller fastighetsskatt på hyres-hus. Där är vi tydligen överens: Den ska vi ta bort.Kan tänka sig att gå före och fokuserajust på fastighetsskatten på hyresrätt?Ändå räcker det inte när det gäller hyreskostna-den. Anta att fastighetsbolagen i säger attde behöver kvadratmetern i hyra.