prot · GQ095 · 2002-10-10 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:5Torsdagen den 10 oktoberKl. 14.00 - 15.05Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § FrågestundAnf. 1 TALMANNEN:Frågor besvaras av statsminister , kulturminister , statsrådet , utbildningsminister och stats-rådet . 2 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsministern. Iuppgörelsen med skriver regeringen attNorrbotniabanan ska byggas. Jag har med ljus ochlykta sökt efter något tecken i budgeten utan att finnanågot.Jag vill fråga statsministern: ligger Norrbot-niabanan i tidsplanen?Anf. 3 Statsminister ():Herr talman! Det kan jag inte svara på av detenkla skälet att banan inte är projekterad med allt vadsom krävs i form av tillstånd och miljöprövningar -utomordentligt komplicerade processer. Det här är ettuttryck för att den politiska signalen ges att den skabyggas, på samma sätt som vi be-stämde oss politiskt för att skulle bygg-as, också den vid det tillfället utan det mesta av pla-nering och budgetanslag. Det här är ett stort infra-strukturprojekt av kraftfull regionalpolitisk betydelse,och det är också en satsning på ett miljövänligt trans-portsätt. Det gläder mig, och det gläder regeringen.Jag hoppas att det också gläder frågeställaren.Anf. 4 ():Herr talman! Jag tackar statsministern för svaret,även om jag inte är riktigt nöjd med det. Men då villjag ställa ytterligare en fråga. När kan projekteringenberäknas starta? När går order ut till berörd myndig-het att starta projekteringen av Norrbotniabanan?Anf. 5 Statsminister ():Herr talman! Det hoppas jag kan gå i gång i ensnar framtid. Det är ett stort arbete som ska göras, ochdet är tidskrävande och kräver också, som jag sadeförut, många prövningar, inte minst från miljösyn-punkt. Att sätta i gång projekteringen är egentligendet lilla beslutet.Sedan vet vi ju att det finns en del av banan somredan är på plats, nämligen sträckan . Där ingår ju, som frågeställaren säkert vet, ocksåen del idéer om att den ska förbättras, vilket ju redanär taget i tidigare fattade beslut.Jag hoppas att projekteringen kommer i gång såfort som möjligt. Jag har inte heller där ett precistårtal eftersom det här är ett uttryck för en djärv poli-tisk prioritering gjord i en politisk förhandling mellantvå partier som avser att samarbeta under de närmasteåren.TorskfisketAnf. 6 ():Herr talman! Jag skulle också vilja ställa en frågatill statsministern.EU-kommissionen har tillsammans med staternakring förhandlat fram förslag om fisket för2003. Man har i de förhandlingarna kommit överensom en förvaltningsplan och om tekniska fiskereglerför bl.a. torskfisket, och man har också kommit över-ens om en kvot. hävdar att beslutetligger inom de ramar den biologiska rådgivningenanger och att det därmed följer försiktighetsprincipen.Jag ställer då frågan till statsministern: Vad anserstatsministern: det förslag som ligger hosEU för beslut inom de ramar som den biologiskarådgivningen har angett?Anf. 7 Statsminister ():Herr talman! Jag är inte kapabel att göra en be-dömning av underlag vad gällerden biologiska dimensionen. Det klarar inte jag. Vi ärmånga som däremot, precis som , är djuptbekymrade över den utveckling vi ser i våra hav, denrisk som det för med sig att en hel näring så småning-om kan komma att slås ut och att biologisk mångfaldkan komma att ersättas med torftighet och död. Motden bakgrunden har vi kommit överens om att införaett stopp för torskfisket. Hur det ska utformas är detnu upp till regeringen i samarbete med Miljöpartietoch att hitta lösningar på. Stoppetkommer naturligtvis att utformas efter nödvändigakonsultationer med den europeiska unionens admi-nistration. Jag föreställer mig att det ytterligare kom-mer att skydda den biologiska mångfalden - det äravsikten och syftet - och därmed långsiktigt säkrafisket som en näring.Anf. 8 ():Herr talman! drev ju inför Berlinmötetfrågan om ett nolluttag för just torskfisket. Ingenlyssnade, och ställde sig utanför i stället föratt vara aktivt inne och delaktig i slutresultatet. Mankan fundera på om det hade kunnat bli en annan posi-tion om hade varit aktivt hela linjen ut.Jag måste ställa följdfrågan: Vad är det då stats-ministern bygger på för underlag när man anser attEU-kommissionen har valt fel väg?Anf. 9 Statsminister ():Herr talman! Det är en försiktighetsprincipsbe-dömning. Hur långt ska man gå? Vi drev ju, precissom frågeställaren säger, linjen att alla borde ha gjortsom vi nu gör. Vi fick inte med oss de andra ländernakring , och det beklagar jag. Det var framförallt som höll emot, och det visar hur politikfungerar. Den tyske ministern i sammanhanget var engrön minister, tillhörig Die Grünen, som inte varövertygad om att det här var rätt politik. Vi tyckte attdet var rätt politik. Sedan kom kommissionen ochunionen fram till sin lösning. Vi ville ha en annan.Det är den vi nu prövar ensidigt. Men det förutsätteratt vi får med oss europaunionen, och det tror jagkommer att gå.TelekomindustrinAnf. 10 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet , men först vill jag framföra en gläd-jande nyhet. Vi har precis fått reda på att 150 jobb iproduktion och utveckling inom flyttasfrån till län. Det är ett väldigt fint betygåt svenska arbetare och tjänstemän.Men det finns också många jobsposter. En av deallvarligaste är utvecklingen inom telekomindustrin.Ericsson i Kumla var med 3 200 anställda nyligenlänets största företag. Det kommer att varanere i en anställd grupp på ungefär 800 personer.Bakom det ligger den världsomfattande nedgångeninom telekomindustrin.Jag tror att det är oerhört viktigt att staten liksomtidigare är aktiv för att stimulera att ligger ifronten på telekom- och IT-sidan. Jag vill därför frågastatsrådet vad regeringen gör för att stimulerautvecklingen på telekomsidan i Sverige.Anf. 11 Statsrådet ():Herr talman! Det var ett glädjande besked somInger kom med. Det var också ett bra ex-empel på att är ett attraktivt företagsland, ochdet behöver verkligen sägas , både i denhär kammaren och utanför den. Fastän fortfa-rande ligger i framkant i världen när det gäller IT ochtelekom och fastän IT och telekom är en stor fram-tidsbransch där marknaden fortfarande växer så skerdet många omstruktureringar som gör att ochsvensk regering behöver agera mycket, och också hargjort det under lång tid.Jag kan nämna några exempel på det frågar efter: Aktionsgrupper tillsammans mednäringen för att utveckla tjänsterna inom telekom-sektorn, uppdraget till Vinova att utan dröjsmål utar-beta en utvecklingsplan för IT och telekom som manska redovisa redan om en månad, extrastöd till forsk-ningen på området som regeringen har beslutat omoch där också går in med resurser och ocksåden rikstäckande samordningsgrupp för telekomsek-torn som AMS nu har bildat. Regeringen avser verk-ligen att tillsammans med näringen och berörda regi-oner försäkra oss om att fortsätter vara ettframtidsland när det gäller IT och telekom.Anf. 12 ():Herr talman! Jag tycker att det är utmärkt attMona redovisar ett antal åtgärder som reger-ingen vidtar, och att regeringen tar utvecklingen påstort allvar.Vi har haft en period när människor kanske intesett med samma entusiasm på IT- och telekomsektornsom . Jag hörde dock en av Sverigesklokaste personer säga att det är farligt att överskattaIT i närtid, men att det är förödande att underskattaIT:s och telekoms betydelse för industriell och sam-hällelig utveckling . Därför förutsätter jagatt det blir öppna resonemang mellanpartierna om och hur staten i så fall ska ta ett störreansvar inte minst för infrastrukturen på IT- och tele-komområdet.Anf. 13 Statsrådet ():Herr talman! Jag blir nyfiken på vem denne "enav klokaste personer" är som gjort dettauttalande. Jag tror att det är helt riktigt. Därför harSverige varit noga med att ligga iframkant just när det gäller infrastrukturen, som ärbasen för denna oerhört viktiga näring. Den får juockså betydelse för allt större delar av svenskt när-ingsliv och även övrig samhällsutveckling.Jag kan försäkra att regeringen,tillsammans med näringen och regionerna, kommeratt fortsätta att vara mycket aktiv på det här området.Anslag till kulturenAnf. 14 ():Herr talman! Min fråga går till statsrådet . Det är en evig fråga och gäller kulturensekonomi.Jag ska börja med ett exempel. , som heter Teatermuse-um, har varit tvunget att byta lokal. Lokalkostnadernatäcks inte av den budget som museet har. Det hartillkommit , vilket precis räcker för detta,men det betyder att museet måste hålla tjänster va-kanta. Detta i sin tur betyder att man har lokaler menkan inte jobba.Jag skulle gärna vilja veta hur man kan motiveraen sådan situation.Anf. 15 Kulturminister ():Herr talman! Det statliga stödet till museisektornhar ökat från några hundra miljo-ner kronor till . Vi har alltsåsatsat kraftigt på statliga museer - sådana som fårstatliga bidrag. Det gäller allt från den typ av museersom själv sitter i styrelsen för tillregionala museer.Detta betyder inte att alla museer är nöjda medsina anslag. , som det numeraheter, har begärt en anslagsökning på föratt klara de nya hyreskostnaderna, och det anvisar vi iårets budgetproposition.Anf. 16 ():Herr talman! Tack så mycket för svaret, men detlöser inte problemet vare sig för Teatermu-seum eller för andra museer.Vi vet alla att det har funnits en museiutredningsom pekat på stora brister. Den utredningen följdes avSesamprojektet, som tyvärr genomfördes med ar-betsmarknadsåtgärder och inte med satsningar påriktiga jobb.Det finns fortfarande, i slutfasen av Sesampro-jektet, enorma hål i museernas budget. Det bekymrarmig mycket.Anf. 17 Kulturminister ():Herr talman! innebar en satsningpå en bra bit under en peri-od då vi hade väldigt låg efterfrågan på arbetskraft.Det var ett arbetsmarknadsprojekt.Vi har ett annat projekt i mindre skala, som vikallar för Kulturarvs-IT, som arbetar på ungefärsamma sätt. Det servar regionala och centrala kultur-institutioner genom att ta hand om, vårda och till-gängliggöra vissa typer av arkivalier och annat sommuseerna är beroende av. Det projektet permanentas iårets budget genom att vi, som vi brukar göra, föröver AMS-medel till permanenta medel i kulturbud-geten. Så kommer vi att fortsätta att jobba för att tahand om dessa behov.Lagstiftning om diskrimineringAnf. 18 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet maj i år lade diskrimineringsutredningfram förslag på tre nya lagar med förbud mot diskri-minering på grund av etnisk tillhörighet, religion ellerövertygelse, funktionshinder respektive sexuell lägg-ning. Lagarna föreslås träda i kraft den 1 juli 2003.Regeringen skriver i budgetpropositionen att dentänker lägga fram en proposition i frågan våren 2003.Det låter mycket bra, men om man läser lite nog-grannare finner man att det i klartext bara står attregeringen tänker föreslå ändrad lagstiftning undervåren när det gäller etnisk och religiös diskrimine-ring.Min fråga blir därför: Tänker regeringen våren2003 föreslå ändrad lagstiftning både vad gäller et-nisk och religiös diskriminering och diskrimineringpå grund av funktionshinder och sexuell läggning?Anf. 19 Statsrådet ():Herr talman! Som är väl med-veten om sitter en betydligt större och viktigare ut-redning än den som han hänvisar till och tittar på om,och i så fall hur, man ska kunna slå ihop alla ellerflertalet av de olika diskrimineringsgrunderna till ensamlad diskrimineringslagstiftning. Man ska ocksåtitta på Diskrimineringsombudsmännens arbete. Jagär mycket noga med att jag vill se många av dessafrågeställningar i ett sammanhang.Vi har fått förslagen, och de är utmärkta. De harnyss varit ute på remiss. Remisserna har precis kom-mit in. kan jag för regeringens delsvara på i vilken takt vi vill att man ska gå fram. Detgäller också i vilken mån den stora kan komma med förslag om en stor för-ändring av en samlad lagstiftning mot all form avdiskriminering. Självfallet gäller det också funktions-hinder och sexuell läggning.Anf. 20 ():Herr talman! Jag tackar för svaret, men det lämnarkvar vissa frågetecken.Jag är väl medveten om den tillsatta , men statsrådet är sä-kert, liksom jag och många andra ledamöter i kamma-ren, fullt medveten om att dessa utredningar inteminst är föranledda av EU-direktiv på detta område.Ett av dem är EG:s arbetslivsdirektiv, som omfattarbåde funktionshinder och sexuell läggning och skavara genomfört i nationell rätt senast den 2 december2003. Det finns en möjlighet till undantag för funk-tionshinder; där kan man få lite mer tid på sig omman behöver. Detta gäller dock inte i fråga om sexu-ell läggning.Regeringen har ganska otydliga skrivningar ibudgetpropositionen när det gäller tillsynen av detta.Man föreslår ökade anslag till Diskrimineringsom-budsmannen för tillsynen av den nya lagstiftningen,som man uppenbarligen tänker genomföra trots attden nya diskrimineringsutredningen är på väg. Menman har inte med ett ord berört denna fråga i avsnittetom och skriver mycketlite om den på område.Anf. 21 Statsrådet ():Herr talman! Det är självklart så att när vi föränd-rar tillsynsuppgifterna för Diskrimineringsombuds-männen, t.ex. när det gäller sexuell diskriminering,måste det till mer resurser. Det kommer också merresurser i samband med att vi lägger fram propositio-nen.I mitt tidigare svar ville jag bara uttrycka att re-missomgången precis har avslutats. Det är alltså intefråga om att vi inte ska gå fram när det gäller alladiskrimineringsgrunder. Men jag vill ha lite mer tidatt se på remissvaren och framför allt diskutera medriksdagens partier om helheten, om den stora föränd-ringen, som ska komma sedan.Vi ska självfallet följa EU-besluten och förändravår lagstiftning så att vi svarar upp mot skyddet ocksånär det gäller sexuell läggning och funktionshinder.Kommunplacering av flyktingarAnf. 22 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsministern.I går kväll fick vi veta att ca 800 flyktingar intekunnat kommunplaceras trots att de har uppehållstill-stånd. Det försvårar deras möjligheter att snabbt eta-blera sig i samhället om de tvingas att vara kvar påflyktingförläggningarna. Kommuner som har störstmöjlighet att ta ansvar för dem hänvisar till bostads-brist, och många andra vill inte teckna nya avtal.Min fråga till statsministern blir: Behövs det en nylagstiftning, eller ser statsministern andra möjligalösningar på problematiken?Anf. 23 Statsminister ():Herr talman! Det är ingen lätt fråga att svara på.En ny lagstiftning tror jag inte behövs. Den skulle i såfall vara tvingande mot kommunerna att ordna bo-stadsfrågan. Det tror jag är en olycklig utvecklingsom skapar motsättningar och konflikter.Vi har just nu en ovanligt kraftig tillströmning avasylsökande i . Där finns stora grupper sominte har asylskäl som sätter en väldig press på helavår organisation. Inte minst ser vi stora grupper frånRyssland och tidigare som kommer tillSverige och söker asyl helt utan skäl till detta.Vi måste få ordning på den situationen och dess-utom fullfölja de praxisbeslut som finns om Bosnienoch . I fall sker det i skuggan av den krigs-risk som finns med anledning av den storpolitiskasituationen där FN, och är inblandade.Löser vi ut den saken med framför allt kurder somska återvända till norra minskar trycket på helaorganisationen.Jag tror att det är där vi ska börja. Men jag är påinget sätt lugn. Det är en i allra högsta grad besvärligsituation. Den riskerar om det fortsätter på det härviset att slå sönder vårt system för mottagande.Anf. 24 ():Herr talman! Det var inte riktigt svar på frågan jagställde. Det handlar om dem som har fått uppehålls-tillstånd och sitter kvar på flyktingförläggningar-na.Det handlar om bostadsbrist och om att satsa merpå bostadsbyggande och inte bara om momssänk-ningar på ungdomsbostäder. Det ger inga bostäder tillflyktingfamiljer eller låginkomsttagare. Det finnsockså kommuner med tomma bostäder som har avtalmed Bostadsdelegationen om att riva sina lägenheter.De måste leva upp till de avtalen och har svårt attgöra någonting åt det.Därför blir min fråga till statsministern: stats-ministern beredd att ge ett ökat och bättre stöd tillbyggandet av större lägenheter så att de kommunersom har tecknat avtal med Bostadsdelegationen kanfå behålla det även om de tar emotflyktingar och gör en god insats?Anf. 25 Statsminister ():Herr talman! Jag tror att de som har avtal medBostadsdelegationen är kommuner som nog ska full-följa de projekten som de är inne i. Det är så storaomställningar. Jag skulle våga på den gissningen attäven när man har rivit de lägenheter det handlar ompå de orterna kommer man ändå att ha tomma lägen-heter. Blanda inte in den saken i den här diskussio-nen. Att med hänvisning till att vi har 800 människorsom har kommit till och har fått uppehållstill-stånd och deras bostadsproblem släppa loss ett nyttsubventionssystem för att bygga stora lägenheter trorjag också är en dålig politik.Jag skulle tro att det är som jag sade. Detfinns just nu ute i landets kommuner en allmän oroför hela flyktingmottagningen och hela asylsituatio-nen. Kan vi från regeringens och statsmakternas sidahantera det på ett sådant sätt att vi inte sitter fast medständigt växande grupper som inte har asylskäl trorjag att det blir lättare i hela kedjan att också placeradem som har fått sitt uppehållstillstånd.Jag tror att det är så det hänger ihop. Atttro att det skulle lösa sig genom subventioner tillbostadsbyggandet är nog att bedra sig själv.ÄldreomsorgenAnf. 26 ():Herr talman! Jag har också en fråga till statsmi-nistern. Den handlar om äldreomsorgen. Den har merallmänpolitisk karaktär än den gäller detaljer.Vi har kunnat ta del av de storaskillnader i kostnader som finns. Det handlar om vadkommunerna ger ut för äldreomsorgen och för äldresomsorger. Det finns kommuner som ger ut dubbelt såmycket som andra gör. Äldre har inte samma möjlig-heter som vi som är friska att kunna byta kommun.De får vara tacksamma över den omsorg som dekanske får eller blir erbjudna.Väl medveten om att det, än så länge, är en kom-munal fråga vill jag ändå ställa frågan till statsminis-tern: Anser statsministern att det är rimligt att vi harså väldigt stora skillnader när det gäller ekonomiskasatsningar på äldre i kommunerna och därmed ocksåså varierande kvalitet?Anf. 27 Statsminister ():Herr talman! Jag tror att det är och förblir ettkommunalt ansvar. Det är frågor som bäst löses i näradialog med människor som behöver ha omvårdnaden,omsorgen och servicen. Att tro att man på något sättstatligt ska reglera det tror jag skulle leda fel.Däremot ska varje kommun ha förutsättningar attleva upp till de krav som ställs. För att det ska varamöjligt har vi ett utjämningssystem kommunernaemellan. Oavsett i vilken kommun man bor och oav-sett i vilken kommun man åldras ska den kommunenha en ekonomisk möjlighet att erbjuda en bra äldre-omsorg. Det är grundbulten.Jag varnar alltid för den här typen av ekonomiskajämförelser eftersom de ofta leder fel. Här finns inteså sällan inne i jämförelsematerialet lokalkostnader.Beroende på när man har byggt sina institutioner fårman väldigt olika kostnad per plats.Vad vi har gjort från regeringens sida är att se tillatt man får en taxa när man som pensionär och äldrebetalar för boendet och omsorgen som är rättvis lan-det över och inte skiljer kommuner emellan.Jag har förtroende för de kommunala myndighe-terna. Jag tror att de är bäst lämpade att sköta detta.Vi ska naturligtvis följa det och utvärdera det och intepå något sätt underskatta att det finns risker. Men jagtror ändock att det är den ordning vi ska ha.Anf. 28 ():Herr talman! Tack så mycket för svaret. Jag tar tillmig det som statsministern sade senast, att vi ska följadet. Det har nämligen kommit många signaler nu omhur fel det har blivit med maxtaxan för många. Ge-nom att ha en inkomstrelaterad taxa, och därmed tamed äldres hus och hem i den avgiftsgrundande be-dömningen, har man gjort att väldigt många äldre istället har fått betydligt högre kostnader, vilket intevar avsikten med maxtaxan inom äldreomsorgen.Sedan till svaret om att det fortsatt ska vara enkommunal angelägenhet. Jag vill bara påpeka att detockså finns forskning som visar att det egentligen intehar någonting med kommunernas ekonomi att göra,dvs. om det ligger i norr eller i söder, i staden eller pålandsbygden. Det har visat sig att det är en traditionvad man ger till de äldre och hur mycket man satsar.Därför anser jag fortsatt att det kanske bör vara enstatlig angelägenhet.Min följdfråga till statsministern är: Anser stats-ministern det vara rimligt att det som äldre har sparattill hus och hem ska ligga till grund för en inkomst-grundande avgift, så att man därmed blir bestraffadför att man har sparat som äldre?Anf. 29 Statsminister ():Herr talman! Syftet med maxtaxan i äldreomsor-gen var det rakt motsatta. Syftet var att se till att maninte hamnade i lägen där människor fick lämna enbostad därför att den ene av makarna hamnade i ettboende och därmed fick en kostnad för boendet somgjorde att den andra inte hade råd att behålla sin bo-stad.För att ordna till detta betalade regeringen närma-re 1 miljard till landets kommuner för att systemetskulle fungera. Jag tror också att det i huvudsak harfungerat. Det kan fortfarande finnas problem i till-lämpningen, och ska de rättas till. Men det var enreform som inte minst var pådriven av pensionärernasegna organisationer. Det sista är inte mist viktigt föross. De lyssnar vi gärna till. De har en erfarenhet avhur det är att åldras och ser på problemen utifrån deäldres perspektiv.Jag är statsminister och borde naturligtvis varaglad över den typ av förtroende som frågeställarenger uttryck för, att staten ska ta hand om mer. Menibland är det faktiskt på det viset, och inte så sällan -ganska ofta, att det blir bättre om man sköter sakeroch ting lokalt där man är nära de människor som skaha omvården och omsorgen.Jag vill inte ha mer statlig inblandning i detta. Detär bättre om kommunerna tar ansvar för det. Men dåska kommunerna också ha resurser för det, och detska vara en dialog mellan de lokala politikerna och deäldre och deras organisationer. Så tror jag att vi bästkommer fram. Det är en viktig fråga, och jag fortsät-ter gärna samtalet.Jämställd ledning i friskolornaAnf. 30 ():Herr talman! Jag har en fråga till utbildningsmi-nister är alltmer bekymrad, inte bara för att jag serett snabbt växande antal friskolor utan också därföratt vi ser en förflyttning när det gäller makten frånmer jämställda församlingar till enkönade försam-lingar. Man går inte bara tillbaka till de stängda sam-manträdesrummen, utan det är också männen somåterigen får mer makt över utbildningssektorn. Detfinns så gott som bara män i bolagsstyrelserna för debolag som driver friskolor.Jag tycker att det är viktigt att man skapar sig enbild av detta dels på departementet, dels på Skolver-ket. Jag som riksdagsledamot ska också kunna ha ettstatistiskt säkert underlag att granska och följa dettautifrån. är så inte fallet.Det brister i kunskap och uppföljning, och därmedser vi en brist i medvetenhet om hur viktigt det är attbåde unga tjejers och killars erfarenhet och vardag tastill vara i skolans värld. Både den kvinnliga och denmanliga personalen ska ha rätt att komma till uttryckpå samma sätt genom de beslutande organen sombeslutar över personalens arbetsdag och den arbets-miljö den befinner sig i.Jag tror att man har svårt att komma tillrätta med många av könsperspektiven i skolorna omman inte får en jämställd ledning.Anf. 31 Utbildningsminister ():Herr talman! Friskolorna är värdefulla komple-ment till de kommunala skolorna. De ska naturligtvisprecis som de kommunala skolorna följa våra styrdo-kument, våra läroplaner och de målsättningar som vihar för skolan och som vi ofta fattar beslut om här iriksdagen.De viktiga målsättningarna handlar om jämställd-het - att konsekvent i skolans arbete arbeta för attjämställdhetsperspektivet genomsyrar skolan.Det gäller också de fristående skolorna. Här spelarSkolverket en viktig roll i att också vara den statligaaktör som utvärderar kommunala och fristående sko-lor.