prot · GP0982 · 2002-03-14 00:00:00 — Men utredningen har redan sagt attavfallsskatten har haft avsedd effekt.Vi tycker att det finns fördelar med minimigränserför miljöskatter i ett EU-perspektiv. Vi vill ocksåförsöka göra överenskommelser med andra länder.Men jag kan inte ge något klart svar på direkta fråga hur vi tänker lösa det eftersom jaginte sitter med i förhandlingar på den nivån.Anf. 196 () replik:Herr talman! Det var inte helt tokiga svar.När det gäller handeln med avfallsrättigheter ärdet väl viktigast att skillnaderna i skattehänseendemellan hushållen och industrin ökar. Det är ju entendens att de har gjort det under den senaste tiden.Låt oss stanna där med den frågan.Jag avvaktar den vidare beredningen och hoppasatt man kan komma fram till en bättre miljöstyrning ide andra punkterna än vad man gör genom att avslåvåra krav i motion och reservationer.Anf. 197 PER () re-plik:Herr talman! Jag kan bara konstatera att AgneHansson och jag tydligen är rätt överens på mångapunkter. Skälet till att det finns avslag på motionernaär ju, som jag sade inledningsvis, att vi vill öka miljö-styrningen, men vi har ett antal utredningar och be-redningar på gång, och de ska avvaktas innan vi gårvidare i de här frågorna.Anf. 198 ():Herr talman! Betänkande SkU17 behandlar en radmotioner från allmänna motionstiden som rörpunktskatter.Jag tänker uppehålla mig vid avsnittet Jordbruketsmiljö- och energiskatter. Här har vi en kommittémo-tion Sk468. I motionen påtalar vi att samarbete mel-lan , Socialdemokraterna och Miljöpar-tiet under den här mandatperioden har lett till att stegtagits mot en kostnadslättnad för jordbruket samtidigtsom samarbetspartierna kunnat behålla miljöprofilen ibeskattningen.Motionen pekar sedan ut vilka fortsatta föränd-ringar av jordbrukets miljö- och energibeskattningsom vill se.Utformningen av jordbrukets miljöskatter är juavgörande för om vi når miljömålen och lyckas bidratill en hållbar utveckling av svenskt jordbruk.Syftet med jordbrukets miljöskatter är inte att ökastatens intäkter. En förändrad utformning av skatternaska inte gå den vägen. Huvudsyftet med skatternamåste vara att de ska styra jordbruket i en hållbarriktning.Miljöskatterna har en inverkan på två sätt för detsvenska jordbrukets konkurrenskraft. Det ena är attmiljöskatterna är ett incitament för miljöanpassning,vilket är positivt för konkurrenskraften. Att liggalångt fram i miljöomställning är en marknadsfördelsom ökar i betydelse allteftersom miljöfrågorna blirallt viktigare.Det andra är att miljöskatterna höjer det svenskajordbrukets kostnadsläge jämfört med jordbruk iandra länder. Det är en konkurrensnackdel för svens-ka bönder. Det är därför avgörande, både för jordbru-kets konkurrenskraft och för att nå miljömålen attmiljöskatterna utformas på ett sätt som maximerarderas miljönytta utan att belasta det svenska jordbru-kets kostnadsläge i onödan.När det gäller våra yrkanden i motionen om be-kämpningsmedelsskatten och handelsgödselskatten ärvi nöjda med skrivningen i betänkandet. Enutredning ser över förändringen av utformningen avde här skatterna.Det tredje yrkandet vi hade i motionen handlar omsänkt dieselskatt för arbetsmaskiner. Vi anser att detär självklart att det ska göras en åtskillnad mellandieselskatten för vägtrafik och för arbetsmaskiner.Vår modell är att diesel som används i arbetsma-skiner ska hamna på samma skattenivå som eld-ningsoljan. Vi skrev i motionen att vi förutsätter attregeringen återkommer till med ett sådantförslag.Det sitter ju en utredning, Vägtrafikskatteutred-ningen, som med förtur behandlat dieselbeskattningenför arbetsmaskiner. lämnade utred-ningen ett preliminärt ställningstagande som innebäratt om dieselbeskattningen ska sänkas bör det skemed motsvarande per liter. Det innebär attutredningen hamnar på samma nivå som vi i Vänster-partiet föreslår i motionen.Utredningen ska göra sitt slutliga ställningstagan-de när den har utrett de grundläggande principerna förtrafikbeskattningen, men vi i ser detför vår del som självklart att detta slutliga ställnings-tagande ska innehålla en sänkning av dieselskattenför arbetsmaskiner.Jag ska inte orda så mycket mer om detta. Meddet förhandsutlåtande som presenterats tillgodoses,som jag ser det, också den tredje att-satsen i vår mo-tion. Jag nöjer mig slutligen med att yrka bifall tillförslagen i betänkandet.Anf. 199 () replik:Herr talman! Jag hör att låternöjd när det gäller dieselskatten för jordbrukets ar-betsredskap fastän ingenting har hänt. Vänsterpartietingår ju i regeringsunderlaget. Min fråga är om ClaesStockhaus egentligen är så nöjd eller om han måstesäga det därför att han ingår i regeringsunderlaget.Skulle han inte eftersom han ingår i regeringsunder-laget försöka att påverka så att det händer någonting?Hur tar det innan vi får se någon sänkning avdieselskatten? Kanske har ett svar pådet. Vi fick inget riktigt svar från Per frågan om när det kommer något förslag.Jag har också en fråga om något som ClaesStockhaus inte berör men som jag vet att Vänsternändå står bakom, nämligen den gröna skatteväxling-en. Som jag sagt har den gröna skatteväx-lingen lett till att miljöskatterna visserligen harhöjts med men som andel avBNP har minskat . har skatter påarbete ökat med och avBNP. Kan man då vara nöjd med den gröna skatte-växlingen?Anf. 200 () replik:Herr talman! Jag börjar med dieselskatten. Mari-etta de frågade efter en tidpunkt. Iutredningens direktiv fanns ett slutdatum, och detgäller väl för allting som skulle utredas i . Såvitt jag kan förstå handlar detom för hela rapporten. Under tidenskulle delrapporter avlämnas, och bl.a. frågan omdieselskatter för arbetsmaskiner var med bland demsom hade förtur.Som jag sagt i mitt anförande har det i ett för-handsutlåtande uttalats att om skatten ska sänkas börden sänkas med per liter. Vi i Vänsterpartietutgår från att detta kommer att finnas med i det slutli-ga förslaget.Anf. 201 () replik:Herr talman! Jag fick inget svar på frågan om dengröna skatteväxlingen, som kanske är en vacker tankemen som jag tycker har svårt att möta verkligheten.Som jag sagt förut: Om miljöskatterna lyckas drivafram miljöförbättringar, vilket är syftet, minskar deintäkter som ska användas för att sänka skatter. Närskatterna är så höga som de är i krävs detextremt höga miljöskatter för att man ska kunna sän-ka inkomstskatterna så mycket att det ökar sysselsätt-ningen. Det är väl det som vi är ute efter. Det är dåstor risk att miljöskatterna slår ut fler jobb än t.ex.sänkt inkomstskatt kan ge.Jag vill fråga: Är beredd att taden här risken? Är han beredd att fortsätta med dengröna skatteväxlingen?Anf. 202 () replik:Herr talman! Jag är definitivt beredd att fortsättamed den gröna skatteväxlingen. Vilka alternativfinns?Det beror också på hur man räknar. Om man harlönekostnaderna som underlag och antar att de ett årinte alls ökar eller , blir andelenskatt på arbete en helt annan. Det går inte att jämförarakt över på det sätt som de gjorde i detta fall.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Pensionsöverföringar till Europeiska ge-menskapernaFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande 2001/02:SfU9Pensionsöverföringar till Europeiska gemenskaperna(prop. 2001/02:21).Anf. 203 ():Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationen.Sveriges reformerade offentliga pensionssystemhar fått mycket beröm, inte minst internationellt. Mennågot som är bra kan lätt förstöras. Vårt pensions-system bygger på att det är fristående och att reglernaär fasta och långsiktiga. Men ska vi behandlaregeringens proposition 21 om pensionsöverföringartill Europeiska gemenskaperna, och då glömmertyvärr regeringen och majoriteten att vaka över deverkligt viktiga principerna i pensionssystemet. Detär allvarligt.Enligt propositionen ska värdet av i intjä-nade men ännu inte till betalning förfallna pensions-rätter kunna tas ut . Det gäller våra offentligasystem, även tjänstepensionssystem. En viss grupp fåren alldeles egen flytträtt, och det skadar oss andra:1. Därför att överföringarna av pengarna tas frånAP-fonderna i det offentliga systemet. Det för-sämrar pensionssystemets stabilitet. Allt annat li-ka kan balanseringen behöva aktiveras tidigare pågrund av att AP-fonderna blivit mindre och dåockså lämnar sämre avkastning. Bufferten i pen-sionssystemet blir sämre. I propositionen står detatt AP-fonderna kan tappa bortemot en halv mil-jard kronor. Beräkningarna är osäkra.2. Därför att beslutet om förbud mot förtida uttagvarit noggrant övervägt. kommer regeringenmed ett undantag som lätt leder till krav på fler.Europeiska patentorganisationen, , WTOm.fl. får eller kan höra av sig. För att inte tala omde multinationella företagen.3. Därför att trovärdigheten i vårt system kan rubbasgenom det beslut som tar och som in-nebär minskande säkerhetsmarginaler. Samtidigtska "förlorarna" betala de administrativa kostna-derna. Var finns moralen?Lagen gäller också tjänstepensionerna. Här måsteundantag göras i skattelagstiftningen. När pensioner-na betalas ut är skatten , i genomsnitt någotöver . EU-flytträtten kommer också att belastaskattebetalarna, inte minst genom de förtida uttagenav statliga tjänstepensioner.För äldre specialister och politiker som börjar EU-tjänst sent kan de förtida uttagen, EU-lön, EU-skattpå lön och sedan EU-skatt på livspensionen livet utoberoende av pensionärsbosättning bli ekonomiskbingo. Om pension ersätts med avgångsvederlagförräntas pensionskapitalet . Kapital-och skatteeffekterna är förmånliga och kan görasutomordentligt förmånliga ifall man tänker till. EU-reglerna ger i mindre skala - jag säger "i mindreskala" - Barnevikeffekter, men på andra medborgaresbekostnad. Det är nämligen ett rent nollsummespel.Yngre EU-anställda kan dock förlora.EU:s pensionssystem lever ur hand i mun. Ständigakassaflöden från medlemsländerna behövs. Hur längeställer dessa upp?EU:s pensionssystem är inte oantastbart. Tjänste-män som avskedas med rätta men också med orätt,sådana som misshagat toppen inom EU - jämför denmodige tjänstemannen van Buitenen - kan mista helaeller delar av sin pensionsrätt i samband med discip-linärenden. Jämför artikel 86.2. Detta går helt motsvensk rättsuppfattning. Sådana regler är skadligaockså av andra orsaker. Kritik mot EU:s oarter un-dertrycks. Det stärker en kultur inom vilken korrup-tion kan frodas.EU:s tjänstestadga och pensionssystem ska refor-meras. Det var en eftergift i samband med skandaler-na kring . Kommissionären arbetar dock, vilket framgår av engelsk press,utomordentligt sakta. Artikeln 1408/71, som tilläm-pas för annan migrerande arbetskraft inom EU, alltsåinte för EU-byråkraterna, kunde tillämpas. Det ford-ras visserligen formella regeländringar, vissa över-gångsregler och kanske t.o.m. finansiella förstärk-ningar, eftersom EU ju inte är en stat. Det är bättre attta itu med ett problem förr än senare.EU:s pensionsrätt fanns med i "acquisen", menEU kan inte vara så stelt att man inte tar itu med sinaproblem. Ett nej i skulle skynda på refor-merna. Alternativet är att inget görs, och det är värre.Lång tid har förflutit . Kommissionenvill ta upp medlemsländernas pensionsproblem -medlemsländernas alltså, inte sitt eget. Alla reformermåste börja hemmavid, även för kommissionen.Skulle kommissionen välja en domstolsprövningskulle det skada hela kommissionens trovärdighet,hur utfallet än blir. Det finns ett gammalt begreppsom kallas pyrrhusseger, och sådana segrar ska manakta sig för, även om man är en kommission.Utskottet har instämt i reservanternas kritik ochden kritik som fanns i motionerna. Man ger regering-en till känna väldigt mycket av vad vi har sagt. Manvill att regeringen ska förhandla, och man vill nåresultat för oss i , men det är alltid bäst attsäga först att man inte vill acceptera något utan villförhandla. Det är bakvänt att först släppa igenomnågot och sedan hoppas att den man förhandlar medska vara snäll. Det är egentligen häri den stora kriti-ken ligger.Vad är det egentligen fråga om? Jo, vi har kommitin i en ny kultur. Denna kultur, som vi är delaktiga isedan 1995, kräver faktiskt att vi vågar sätta ned fotenoch verkligen uttrycka oss lika stramt - jag skullet.o.m. kunna säga burdust - som en del andra ländergör i andra sammanhang. Vi har just ett problem medenergi i Frankrike.Regeringen hade på egen hand också kunnat varalite mer rädd om pensionssystemet genom att ta kost-naderna över statsbudgeten och få en fordran på pen-sionssystemet. Det hade ökat förhandlingstrycket,även här hemma, på regeringen. , som juhar åkt världen runt och propagerat för vårt pensions-system, borde verkligen ha förenat sig med mig närjag lade fram det här andra, sämre, förslaget om hurvi skulle ha kunnat skydda pensionssystemet, mennej. , v, intog en något förvånande håll-ning för en vänsterpartist i utskottet. Han företräddeBryssel och verkligt bra skatteplaneringsmöjlighetermer än svenskar och . Vänsterns särskildayttrande speglar knappast de ståndpunkter vi hörde iutskottet, men yttrandet kom väl till för att lindra ettdåligt samvete. Måhända var det en brasklapp.Anf. 204 ():Herr talman! Vi i tycker att rege-ringens förslag Pensionsöverföringar till Europeiskagemenskaperna innehåller brister. Vi anser att bered-ningen av förslaget inte har skett enligt de principersom gällt för pensionsreformen.Centerpartiet anser att likabehandlingsprincipenska gälla för både personal anställda inom ochalla människor som arbetar i . EU-lagstiftningen för pensioner och skatter är en särlag-stiftning som gynnar den som arbetar inom EU. Föratt minska den misstro som en del medborgare kankänna inför EU och dess regelsystem bör den typ avprivilegielagstiftning som regeringen föreslår inteaccepteras.Enligt är det tvek-samt om någon del av den allmänna pensionen skakunna överföras till EG:s system. Att behandla skildadelar av pensionssystemet på olika sätt är inte motive-rat enligt PPM. T.ex. kan inte garantipensionen, denkommande sjukersättningen, aktivitetsgarantin ochvissa pensionsgrundande belopp behandlas på sammasätt som inkomstpension, tilläggspension och premie-pensioner. Enligt regeringens förslag berörs lagstad-gad allmän pension och avtalsreglerad kompletteran-de tjänstepension.Herr talman! I sker samordningen mellanpensionsrätten och tjänstepensionssystemet utan attpensionskapital förs mellan systemen. Centerpartietser stora svårigheter med att föra pensionskapitalmellan det svenska systemet och system i utlandetutan att dra svensk skatt från kapitalet.Pensionssystemen i och de system somfinns utomlands har olika utformning. Detta innebäratt det är svårt att räkna fram överföringsbelopp. Detfinns en risk att överföringsreglerna görs förmånligaför en liten grupp personer och att övriga försäk-ringstagare får betala förmånerna samt administrativakostnader. Det är inte acceptabelt.I dag strävar många länder efter att bli medlem-mar i EU. Unionens utvidgning leder till utökad ad-ministration samt kan innebära krav på ytterligareöverföringar. kan EU ha en önskan om attföreträda medlemsländerna i internationella organisa-tioner, vilket i sin tur kan leda till ökade krav på attEU:s regler för pensionsöverföringar utökas. På siktinnebär detta att pensionssystemen kommer att för-svagas.Herr talman! Jag vill yrka bifall till reservationenunder punkt 1. Reservationen har en fylligare be-skrivning än mitt anförande av vad vi inte accepterar idet här betänkandet, SfU9.Jag vill bara lyfta fram en fråga. hördevi nämnas väldigt mycket om jämställdhet. I det härförslaget finns det just en del som missgynnar kvin-norna. Kvinnor och män behandlas olika i EG:s pen-sionssystem. Vid omräkning till tjänsteår tillämpas enkönsdifferentierad kapitaliseringsfaktor, och det är enfråga som känns fel bland alla de andra.Anf. 205 ():Herr talman! Dagens debatt handlar om överför-ingar av pensionsrätter till den europeiska gemenska-pen. De medborgare som tillträder en anställning i enEU-institution har enligt tjänsteföreskrifterna rätt att,om han eller hon önskar, överföra värdet av sin intjä-nade pensionsrätt till EG:s pensionssystem. Sverigeär nu det sista av medlemsländerna som beslutar omen nationell lagstiftning om överföring av pensions-rättigheter som är intjänade i Sverige.Pensionsrättigheterna överförs till det pensions-system som gäller för de anställda vid institu-tioner i enlighet med EG:s tjänsteföreskrifter. är fastställda i en av rådets förord-ningar, och enligt artikel 249 i EG-fördraget är debindande och direkt tillämpliga i medlemsstaterna.För att ge en samlad bild av vilka speciella regler somgäller och för att markera reglernas begränsadetillämpningsområden föreslås att reglerna samlas i ensärskild lag. Denna lag ska ses som ett komplementtill gemenskapens regler om pensionsöverföringar.I den gemensamma reservationen från Moderater-na och tar man upp frågan om det härbeslutet kan följas av att fler kräver att få överförasina pensionsrätter.Men regeringen har redan stängt den dörren. Re-geringen har i propositionen framhållit att det intefinns anledning att i detta sammanhang möjliggöraför andra som tjänstgör i eller utanför atthävda en motsvarande rätt till överföring av värdet avsina pensionsrättigheter.Lagstiftningen bör därför inte utvidgas till attgälla för andra än dem som omfattas av gemenska-pens tjänsteföreskrifter. Det bör således inte gällamotsvarande överföringsregler som kan finnas i andraliknande pensionssystem.Herr talman! I det svenska pensionssystemet be-räknas pensionsförmånerna för kvinnor och män likaoberoende av beräknad medellivslängd. På senare århar könsneutrala försäkringstekniska grunder börjatanvändas även inom tjänstepensionerna.Vid omräkning till EU:s pensionssystem kommerdock en könsdifferentierad kapitaliseringsfaktor attanvändas. Det medför att kvinnor i flera fall kommeratt missgynnas i jämförelse med männen.Ett sätt att komma till rätta med såväl de nämndakönsskillnaderna som överkompensationen till följdav de skilda skattesystemen skulle vara att ändraformerna för samordning mellan EU:s och medlems-staternas pensionssystem så att pensionsbeloppet intebehöver överföras till EU. Detta har vi tagit upp iutskottets betänkande och tillkännager också till rege-ringen.En översyn av EG:s tjänsteföreskrifter pågår, ochkommissionen avser att lägga fram ett övergripandeförslag till reformerade föreskrifter. Kommissionenhar lagt fram ett förslag till änd-ring. Men det innehåller inte några väsentliga föränd-ringar i nu avsedd fråga.Enligt regeringens förslag kommer överförings-beloppen avseende inkomstpension och tilläggspen-sion att tas från Första-Fjärde AP-fonderna. Ävenkostnaderna för administrationen av överföringsbe-loppen kommer att belasta AP-fonderna.Utskottet delar regeringens uppfattning men villframhålla att införande av ett system med pensions-överföringar till EG inte får innebära att kostnadernaför detta övervältras på övriga försäkrade.Det är viktigt att regeringen fortlöpande följer ochbedömer storleken på det överförda beloppet ochäven effekterna av detta samt uppmärksammar vad eneventuell ökad administrationskostnad skulle innebä-ra.Om administrationskostnaderna påverkar övrigaförsäkrades pensionsförmåner negativt bör regeringenom så erfordras återkomma med förslag om att tillfö-ra pensionsmedel som en kostnad för EU-medlemskapet.I några av de särskilda yttrandena har antastbar-heten av EU:s pensioner tagits upp, dvs. huruvida entjänsteman får behålla sin pension eller inte vid av-skedande eller vid en disciplinär åtgärd. Enligt efter-forskningar och de svar som regeringen har fått fram-går att har det aldriginträffat att någon har förelagts en disciplinär åtgärdsom innebär indragning av rätten till tjänstepension.Jag tror att utskottets ledamöter också har fått dennaskrivelse.Herr talman! Jag sammanfattar utskottets ställ-ningstagande. Utskottet ställer sig bakom regeringensförslag men föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening att regeringen bör verkaför att EG:s tjänsteföreskrifter ändras så att intjänadpensionsrättighet säkerställs utan att pensionsöverfö-ringar behöver göras.Vidare anför utskottet att regeringen om så erford-ras ska återkomma med ett förslag om att tillförapensionssystemet medel som en kostnad för detsvenska EU-medlemskapet. Med detta yrkar jag bifalltill utskottets förslag i betänkandet och avslag påreservationen. I övrigt yrkar jag bifall till utskottetsbetänkande.Anf. 206 () replik:Herr talman! I sak och i analysen är vi helt eniga.Frågan är bara hur man ska bete sig när man har ettbra pensionssystem själv och EU har ett risigt pen-sionssystem . Man har inte riktigt vågat tai denna heta potatis.EU:s pensionssystem är . Det hade kun-nat vara . måste man ändra det.Det bästa vi kan göra är att säga nej. Om vi hade gjortdet tror jag att vi hade kommit till förhandlingar, ochså hade vi fått reformera det.Hade ärendet gått till domstol så hade domstolenfått ta hänsyn till nya faktorer, inte minst den mycketstränga jämställdhets- och icke-diskrimineringslagstiftning som EU har antagit.Sedan finns de finansiella problemen i EU-systemet. Man har satt i gång en översyn på grund avskandalerna kring . Det betyderockså att man hade fått skynda sig att rätta till pro-blemen. Man skulle ganska enkelt kunna använda deregler som gäller för migrerande arbetskraft.Vi har brutit mot internationella avtal . Vi harett f.d. statsråd här i kammaren som bröt mot . Det är inte så farligt. Vi vet att effekterna blirförhandlingar, om det ens en gång blir det.Här hade vi kunnat skydda vårt pensionssystem.Vi hade gjort mer genom att exportera ett bra pen-sionssystem i fall vi verkligen hade sagt ifrån. Jagbeklagar att utskottet har varit så liknande kycklingar.Anf. 207 () re-plik:Herr talman! I andra sammanhang skulle rege-ringen har blivit beskylld för att ha dragit ärendet ilångbänk. Man började att arbeta medförslaget till hur överföringarna skulle gå till och hurdet skulle anpassas. Men det är inte när allaandra europeiska medlemsländer har anslutit sig tillsystemet att överföra pensionsrätter som det kommerett förslag.Margit vet mycket väl att andra länderockså har haft sina synpunkter och sin motvilja motatt överföra pensionsrätter behandlade i . De har också fått finna sig i att följa deregler och de förordningar som finns inom EU.Det är viktigt att vi trots allt fattar det här beslutet.Men jag kan hålla med om att EU:spensionssystem nog inte är lika bra som det svenska.Det skulle vara en bra idé att kunna genomföra detinom EU. Men det lär inte och jaggöra från denna talarstol. Det får nog bli andra somsysslar med den delen.Jag tänkte på en annan sak som sade i sittinlägg. Hon menade att detta skulle kunna utlösabalanseringsfaktorn, dvs. den automatiska balanse-ringen. Det skulle vara intressant att höra vilka be-räkningar som har bakom det. Man ska tänkapå den summa det här handlar om att överföra och attdet i AP-fonderna finns i storleksordningen 500-550miljarder kronor. Det skulle nog inte påverkas avdenna åtgärd.Anf. 208 () replik:Herr talman! Jag ska kort säga något om balanse-ring. Jag har sagt att sådant kan hända, eftersom vihar prejudikat. Är det mer pengar som tas ut kan detpåverka, allt annat lika, eftersom likviditeten i sys-temet blir sämre.Sedan skulle jag vilja ta upp frågan om de andraländerna. De har haft frågan prövad i domstol, mendet var . Pensionsproblematiken var då heltannorlunda. Man hade inte diskuterat frågan.Man trodde att och hade ut-omordentligt bra pensionssystem. Jag lärde kännaproblemen första gången när jag träffade ,labourpolitiker, och , konservativ. Dehade sett problemen i och varnade osssvenskar för att de skulle kunna urgröpa vår pensions-reform.Jag tror därför att så mycket vatten har runnit un-der broarna att vi nog hade kunnat få en helt annanförhandling i domstolen.Man har haft ett antal utredningar - utredningarsom inte har gett det svar som regeringen har velatha. Regeringen vill ju hemskt gärna säga ja när den ärdär nere i och träffar folk.