prot · GP09123 · 2002-06-12 00:00:00 — Det finns alltså tre borgerliga partier.Folkpartiet har i skrift sagt att de vill ha en utredning,men jag tycker att de i talarstolen har talat för ettstatligt system. Konsekvenserna av att gå över till etthelstatligt system är att det blir en gigantisk omför-delning som uteslutande går till de delar av Sverigesom har flest höginkomsttagare. Det handlar om14 miljarder om man utgår . Omfattningenav inkomstutjämningen fortsätter att öka eftersom deregionala klyftorna växer.En annan konsekvens av att göra det statligt bliratt man vill ha mer av nationell finansiering, t.ex.nationell skolpeng, nationell vårdgaranti osv. Medandra ord öppnar man för en större statlig kontrollöver kommunernas utgifter i syfte att minska derasmöjlighet att finansiera verksamhet över skattsedeln.Då undrar jag: Vart tog det omhuldade kommunalasjälvstyret vägen? Jag tycker att vissa partier här talarmed kluven tunga.Moderaterna hävdar att utjämningen inte ska för-svinna, men det går inte att komma ifrån att utjäm-ningsprincipen försvinner om det utgår särskilda stödfrån staten till de delar av som har tätast medhögavlönade. Utjämningssystemet syftar ju inte tillatt rädda de fattigaste kommunerna utan till att allakommuner och landsting ska ha inkomster som om dehade ungefär samma skattekraft.Lennart har uttryckt argumentet att ut-jämningssystemet är ett hot mot tillväxten. Det tyckerinte vi. Det ger tvärtom en förutsättning för tillväxtöver hela landet och minskar belastningen på Stock-holmsregionen. Rätten till en likvärdig utbildning ärt.ex. en förutsättning för en långsiktig utveckling.Den rätten garanteras av utjämningssystemet ochfaller utan det. Möjligheten att bo och arbeta i övrigalandet är en förutsättning för att bo-stadsmarknad inte ska bryta ihop fullständigt. Allaförlorar på en utveckling där vi i onödan överger desatsningar vi har gjort på infrastruktur över hela lan-det för att i stället bli tvungna att bygga upp allt pånytt kring storstäderna.Det talas om att utjämningssystemet löper amok.Det förekommer synpunkter som att inomett par år kommer att få betala i in-komstutjämning. Siffran är fullständigt absurd ochvisar bara på den fullständiga okunskap som råder omhur utjämningssystemet fungerar. betaladedrygt 3 miljarder , och man betalardrygt 5 miljarder . Så länge orättvisorna ökarkommer utjämningsavgiften att göra det också, mennågra 25 miljarder tror vi inte på.Sedan finns det saker och ting som man kankommentera, bl.a. den här broschyren som Folkparti-et har gett ut. Den heter Sluta djävlas med stockhol-marna! är ett rikt område och blir rikaredärför att det sker en inflyttning av unga människorfrån övriga landet. Man räknar med att kommunernahar satsat 2-3 miljarder på varje ung människa upptill . Det finns beräkningar som visar att ungefär5 000 personer netto flyttade till 1999. Detandra kommuner har satsat på dessa ungdomar upp-går till kanske 15-17 miljarder, som fåratt använda gratis från övriga landet.Att i det sammanhanget skapa regionala motsätt-ningar tycker jag är ohederligt, och jag vill uppmanasamtliga borgerliga partier att känna ansvar för attinte dela landet med denna argumentering.Anf. 60 PER () replik:Herr talman! Det går inte att ta miste på att SivHolma tror på det hon säger. Men vad gäller utjäm-ningssystemet och de stora klyftor som hon befararvill jag säga att hon har fel. kan inte ståhär med hedern i behåll och kritisera ett system somhon inte har sett!Vi har sagt, precis som man ska göra när man sit-ter i regeringsställning, vilka direktiv vi vill ha för ensådan här utredning. Det ska vara ett statligt och soli-dariskt finansierat system. Läs vår motion! inte ondgöra sig så förfärligt över detta.Jag vill fråga en annan sak. I början sade SivHolma att hon håller med om det honsade i sitt anförande. Det var ett ganska svepande sättatt uttrycka samtycke. Håller då med So-nia om att det siffermaterial som presente-rats av och Landstingsförbundetär en kompromissprodukt? talar om att dethar skett en nettoökning till kommunsektorn på12 miljarder. Varför säger då inte parti-kamrater i och Kommunförbun-det samma sak?Är detta en kompromissprodukt? Är med regeringens redovisning av tillförseln avgenerella statsbidrag till kommunsektorn? Sedan fårman läsa hur och Landstingsför-bundet redovisar raka motsatsen. talar om12 miljarder netto till kommunsektorn. Lyssna på vadKommunförbundet och säger.Har de fel?Anf. 61 () replik:Herr talman! Jag ska säga något när det gäller ettstatligt finansierat system. Det nuvarande utjämnings-systemet är så genialt utarbetat att det ger ett tillskotttill denna kaka som dessa bidrag och avdragså att säga avräknas från denna statsbidragspåse. Ettrenodlat statligt system innebär att det utjämningssy-stem som vi nu har försvinner, och man kommer attröra sig bara inom denna statsbidragspåse. Därför kanjag ge dessa konsekvensanalyser av de principer somfinns. Jag tycker att Per m.fl. kan gå hemoch fundera på de analyser som vi har gjort.När det gäller de beräkningar som Per Landgrenvill göra till ett motsatsförhållande mellan och och regering-en, kan jag säga att jag också har tagit del av t.ex.Kommunförbundets beräkningar. Kommunförbundetsäger att man just nu ligger i paritet, precis som jagsade, med den statsbidragsnivå som man hade i bör-jan av 90-talet.Sedan beror det på vilka år man tar med i sina be-räkningar.När jag har läst beräkningarhar jag en klar minnesbild av att man har gjort enberäkning av sin ekonomiska situation. Jag vet attkommunernas sammanlagda ekonomiska situation ärnågot bättre än landstingens. Och utifrån det gör mansådana beräkningar. Men i faktiska siffror gäller detsom jag har sagt, dvs. ett netto på 12 miljarder.Anf. 62 PER () replik:Herr talman! En grundläggande förutsättning, SivHolma, för att politik ska vara seriös är att det är ettseriöst underlag. Och jag kan säga att ni kan slänga eranalys om vår syn på utjämningssystemet i pappers-korgen. Vi har inte lagt fram ett fullt färdigt förslag.Om vi direktivmässigt säger att vi ska ha ett statligtsolidariskt finansierat system som skapar likvärdigaförutsättningar kommer det förmodligen att innebäraen utjämning av skattekraften. Men det är ju inte ettmål att utjämna skattekraften.För övrigt har jag talat om, och vi har också skri-vit om det, att vi vill ändra på kommunernas skattebasetc. Var hederlig och ta med hela paketet. Åk inte utoch skräm folk nu i med att vi ska spaltaupp i rika och fattiga osv.När det gäller det andra så är svaret mycket otill-fredsställande. Nettoökningen är ungefär som LarsBäckström sade . Den skulle då vara 12miljarder . kan läsavad och hennes egna partikamra-ter, naturligtvis tillsammans med andra partikamrater,säger i och Kommunförbundet.Är det en kompromissprodukt som , eller vad säger ni? Uppenbarligen är ni inteöverens. Är det inte pinsamt att står häroch talar om nettoökning på ett sätt som kommun-och landstingssektorn inte känner igen? Det är väländå rimligt att man ska tala om samma faktaunder-lag? På vilken bas vill egentligen bedrivasin politik?Anf. 63 () replik:Herr talman! Den bas på vilken jag vill bedrivapolitik är seriös. Jag uppfattar inte att Per Landgrenalltid är seriös, även om han har en sådan ambition.Jag lyssnade väldigt noga på vad Per Landgrensade i sitt anförande. Och när han talade om dessasiffror som han vill sätta i motsatsställning till desiffror som och jag talar om beskriverde 1996-2001. Jag har beskrivit 1998-2002. Dettakan leda till olika sifferexerciser.När det gäller statligt finansierade system vill jagsäga följande. Den borgerliga oppositionen består avmoderater, kristdemokrater, folkpartister och center-partister. Om jag utgår från vilja attminska de generella statsbidragen väldigt mycket fårman faktiskt inte den effekt som Per taladeom. Och jag gör en analys och en bedömning utifrånvad denna borgerliga opposition kan komma fram till.Jag kommer då fram till att det blir mindre utjämning.Jag hoppas naturligtvis att kan hållafast vid det som man på ett förtjänstfullt sätt har gjorttidigare när det gäller att ha detta kommunala utjäm-ningssystem. Det är ett väldigt viktigt verktyg för attfå de regionala obalanserna att bli mindre.Anf. 64 ()replik:Herr talman! kommer inte att få någ-ra svårigheter att hålla fast vid dessa grundprinciper.Det råder nämligen en mycket stor enighet om dem idet borgerliga lägret att det är fullständigt makalöstatt höra argumentering. Hon går till an-grepp mot fullständigt obefintliga väderkvarnar.Men när detta är sagt kan det ändå få sägas att da-gens inomkommunala utjämningssystem i grunden ärfelkonstruerat. Det inser fler och fler människor i vårtland. Men det finns partier här i som hållerfast vid det, förmodligen därför att de har varit medoch konstruerat det.Men låt oss , , vara väldigt konkretaigen. Jag brukar av naturliga skäl ta upp iSiv Holmas eget hemlän, eftersom det är ett intressantexempel på hur felaktigt systemet slår. Det har visatsig att kommun fick en relativ skatte-kraftstillväxt på grund av att sysselsättning-en har ökat, och skattekraften har kommit som ettbrev på posten i och med att man bl.a. har fått dessatestbanor för bilföretag. I finns det en väns-terpartist som kommunstyrelseordförande. Han utta-lade sig i Aktuellt, tror jag att det var, i TV för ett parveckor sedan. Han bekräftade helt och hållet denkritik mot systemet som vi har framfört från moderathåll. Han sade att när man får dessa effekter att Arje-plog inte får behålla frukterna av sin tillväxt så ärsystemet felkonstruerat. Och han sade dessutom, SivHolma, att han tyckte att det var fel att ha ett utjäm-ningssystem som sätter kommuner mot kommuneroch som sätter regioner mot regioner. Bättre kan juegentligen inte kritiken mot ett inomkommunalt ut-jämningssystem framföras. Vad är det för fel påvänsterpartisten argumentering, ?Anf. 65 () replik:Herr talman! Jag har faktiskt tittat lite grann påArjeplogs bidrag utifrån inkomst- och kostnadsut-jämningssystem. får fortfarande mycketbidrag ur inkomstutjämningssystemet och ur kost-nadsutjämningssystemet.Som man ropar får man svar. Om man frågar ettkommunalråd om kommunen vill ha mindre pengarså är det klart att han svarar nej. Om man frågar ho-nom om kommunen vill ha mer pengar svarar hannaturligtvis ja. Det är ganska självklart.Att ändå har kunnat ha denna positivautveckling beror på att vi har ett solidariskt utjäm-ningssystem och också har så mycket solidaritet ochbra regionalpolitik så att har kunnat bidratill denna utveckling med biltestverksamheten. Ochjag kan förhoppningsvis också vara med och bidra tillatt den ska utvecklas ytterligare.Med moderat helhetspolitik när det gäller kom-munerna kommer , trots det som har sagts,med nuvarande konsekvenser att vara en av de störreförlorarna.Anf. 66 ()replik:Herr talman! Nej, så är det inte. försö-ker, i likhet med vissa andra, måla upp en nidbild avmoderat politik. Det kan man möjligen göra när mankampanjar ute i landet, men man kan inte göra det häri utan att bli motsagd.Siv Holma kan inte redovisa en enda siffra somvisar att det står till på nämnda sätt gentemot t.ex.Arjeplog. är ett exempel på att man straffasnär man får tillväxt. Tillväxtens frukt tas omedelbartom hand. Men man får behålla kostnaderna för till-växten. Vidare har det gällt . Mendet gäller naturligtvis också kommunerna i Stock-holmsområdet, som ju har ökat sin relativa skatte-kraftstillväxt. Kostnaderna för detta har de, men närdet gäller den relativa skattekraftstillväxten sker deten konfiskering.Man kan självklart alltid med siffror säga attpengarna tas från någon annanstans i landet, men såär det inte. I stället är det mer en fråga om huruvidaman ska få behålla tillväxtens frukter. Det anser jagatt man ska få göra i , ellerArjeplog. Men vill ställa kommuner motvarandra. Det är en direkt felkonstruktion av ett ut-jämninggssystem. Det måste vara staten - sedan kanman diskutera vilken skattebas det skavara - som ska svara för skattekraftsutjämning ochkostnadsutjämning.Anf. 67 () replik:Herr talman! Den uppfattning som jag och majo-riteten här i står för handlar inte om attställa olika regioner mot varandra. I grund och bottenhandlar det i stället om en tydlig ideologi - om att vibehöver varandra. Vi behöver varandra på det sättetatt den kommun som har låg skattekraft ska kunnavara med i ett system där kommuner med hög skatte-kraft är med och bidrar.Det resonemang som för omtillväxten innebär faktiskt att de kommuner som harhög tillväxt alltid ska få behålla den delen, medan dekommuner som har låg tillväxt eventuellt kan få liteallmosor. Vi vill inte ha ett sådant samhälle. Vi villinte skapa motsättningar mellan storstadsområdenoch övriga landet, för det är mycket olyckligt. Denpolitik som driver och konsekvensernaav denna skapar väldigt stora motsättningar.Anf. 68 () replik:Herr talman! Egentligen hade jag tänkt tala litemed om själva utjämningssystemets kon-struktion, men jag tror att det är meningslöst. Efter attha hört tala om de 5 000 ungdomar somflyttar till - ungdomar som andra betalatför och som nu får använda - inser jag attSiv Holma inte har rört sig så värst långt från FidelCastros Kuba.Vad här gör är att hon målar upp pro-blemet att människor får röra sig fritt. Hon målar uppbilden av att människor är redskap i kommunernashänder - redskap som kommunerna får använda. Jaginser att jag, i stället för att här försökaförklara för olika tekniska frågor som SivHolma tidigare uppenbarligen totalt misslyckats medatt förstå, får rekommendera till läsning på s. 188 idet betänkande som tas upp under morgondagen därdet tydligt och klart på några få rader står att dendiskussionen blir helt meningslös. I stället bör vi nogbörja i en diskussion om de här systemen är till förmänniskorna eller om människorna är till för syste-men.Herr talman! Enkelt och rakt kan jag säga att fören liberal är systemen till för människorna. Därförvill vi förändra systemen. Det är människan, SivHolma, som är alltings mått!Anf. 69 () replik:Herr talman! politik utgår ocksåfrån människorna. Vi tycker att det är helt rätt attmänniskor flyttar precis vart de vill. Jag har inte talatom att de inte gör det.Jag försökte förklara, men kanske på ett liteklumpigt sätt eftersom jag är känslomässigt ganskaengagerad i frågan. Jag har här skriftlig informationom att samhällets totala insatser för varje barn ochungdom är ungefär 3 miljarder -jag tänker då på alla kommunala insatser som görs.Vidare står det så här: Inte mindre än 5 800 ungdomari åldern flyttade netto in till Stockholmunder 1999. Den inflyttningen innebar alltså en formav subvention på bortåt från gles-bygdslänen. Det är en summa som kan jämföras medde avdrag som inkomstutjämningen beräknas till fört.ex. dryga 4 miljar-der år 2002.Vad jag vill komma fram till är detta med solida-ritet. När det gäller solidariteten måste man se tillhela landet och inte bara koncentrera sig på vadhemskt som händer i . Vi behöver varandra- vi behöver , och behöver oss.Jag skulle önska att m.fl. slog vakt omdet i stället för att i den här valrörelsetemperaturen såatt säga bidra till ökade motsättningar.Jag försöker bidra till att främja att vi behövs ihela landet när jag är i . Jag vet ju hurtongångarna går när det gäller t.ex. sådana här bro-schyrer och kampanjer från de borgerliga partierna iStockholm som man tar del av.Anf. 70 () replik:Herr talman! Jag är också känslomässigt engage-rad i det här. Men vad gör är att hon intebara blåser under utan också sätter en riktig eldblåsa-re bakom motsättningarna mellan stad och land.Ja, visst behöver vi varandra. Det är ju därför somvi har en utjämning och det är därför som vi tillsam-mans betalar vad skolan kostar. Människor är ingenkostnad och utbildning är ingen kostnad som ska sesutifrån att man subventionerar varandra.Siv Holma, öppna vår broschyr och läs på insidan!Där står det: Många människor flyttar hit till den härregionen. Vi som redan bor här förstår varför.Lite längre fram står det: Regeringen verkar ha ut-sett stockholmarna till sina politiska motståndare.Det är vad det handlar om. Vi måste komma bortfrån att man driver fram misstro och avundsamhetmot varandra - att det ses som ett problem, inte somen möjlighet, att människor fritt kan forma sin egenframtid och att de kan göra det på olika ställen.Som en liten, men viktig, del i det vill vi ha en re-formering av utjämningssystemet så att det verkligenblir grundläggande goda förutsättningar för att betalaför utbildning och äldreomsorg i alla delar av vårtland. Det ska inte spela någon roll hur rika eller hurfattiga grannar man har. Men det måste också vara såatt systemet gör att om folk flyttar till en region skade som redan bor där inte behöva se detta som ettproblem. Det ska inte spela någon roll ifall ungamänniskor vill flytta t.ex. från , eller från enhelt annan del av vår jord, till . Det fåralltså inte vara så att deras inflyttning minskar möj-ligheterna för de barn som redan bor i regionen att fåen plats i skolan. Det är ju på det viset systemet i dagfungerar.De tröskelkostnader och andra investeringskost-nader som invånartillväxten eller inkomsttillväxtenger tar systemet inte hänsyn till. Det är de motsätt-ningarna som vi vill ha bort men som medsin människosyn i stället blåser under. Människan,, är alltings mått. Människor är ingentingsom man använder.Anf. 71 () replik:Herr talman! Jag måste säga att jag har känt migkränkt när jag kommit till och sett dekampanjer som politikerna med skattebetalarnaspengar har bedrivit och som handlar om hur mycketpengar som skickas ut till övriga delar av landet. Detkan vara fråga om sådana kommuner som man sägermissköter sig eller som kanske har badhus etc.Man kan fråga sig vem som har satt i gång den härolyckliga debatten. Jag tycker inte att det är vi ellerjag som har bidragit till den. Spottar man tillräckligtmycket på en sten blir den naturligtvis blöt.Vi ska ha ett samhälle där vi är solidariska och därde som har de största behoven ska få sina behov till-godosedda. Vi ska ett sådant finansieringssystem.Om 18-24-åringarna kan jag säga att de oftast geren väldigt låg kostnad för . Deär väldigt goda skattebetalare eftersom de arbetar. Detstörsta problem de har är att de inte har några bostä-der. Det är väl synd att man har en så dålig bostads-politik, men där får vi hjälpas åt med ett investerings-bidrag för att få en bättre bostadsmarknad i storstä-derna.Anf. 72 () replik:Herr talman! Som vän av ett rättvist skatteutjäm-ningssystem är jag naturligtvis väldigt glad ochsmickrad över att det här diskuteras så mycket och attCentern tydligen har en viktig roll i det här systemet.Det stämmer bra, för vi tycker att det här är viktigt.Vi vill vara med och bygga upp det, vi spelar en tungroll i kommunalpolitiska sammanhang.Jag tycker att kan vara ganska lugnefter att ha hört , Per ochKarin när det gäller fortsättningen av skatte-utjämningssystemet. Vi ska ha ett skatteutjämnings-system. För är det självklart. Vi ska haen utjämning som inte bara är en utjämning medstatliga pengar. Vi ska lyfta ut sådana uppgifter isystemet som kanske är statens direkta regionalpoli-tiska uppgift. Jag tror att kan vara väldigtlugn inför en borgerlig majoritet på det här området.Men det behövs mer än utjämning för att kommu-nerna ska ha ett bra resultat ekonomiskt i framtidenoch klara sina uppgifter. Då tycker jag att det finnsanledning att vara ganska orolig för den konstellationsom nu finns i majoritet. har pratat väldigtvarmt för kommunerna och hur viktigt det är medkommunala statsbidrag. harkommunernas skatteintäkter ökat väldigt kraftigt pågrund av den högkonjunktur som vi har haft. SivHolma har själv sagt att vi har ökat statsbidragen tillkommunerna kraftigt, och det har vi också gjort. Mentrots det har kommunernas ekonomiska resultat underdet vikit av mycket kraftigt i en försäm-ring. Om vill kommunernas allra bästamåste jag säga att den här majoritetskonstellationenhar lett alldeles åt fel håll. Det tror jag kan ge störreoro för kommunernas framtid.Anf. 73 () replik:Herr talman! Jag är fortfarande lite orolig, ävenom försöker lugna mig. Jag betvivlarinte alls hans ambition. Det handlar om storleksord-ningen i en konstellation, det vet vi. Men det står: Vårsyn på ett starkt och renodlat skatteutjämningssysteminnebär också att det börs övervägas att lyfta ut defaktorer i kostnadsutjämningen som bordevara ett statligt ansvar.Om det handlar om befolkningsminskning och så-dant kan jag inte vara så negativ. Vi har fått ett sär-skilt bidrag.Vi började i ett väldigt dåligt läge för kommuner-nas ekonomi på grund av att hade befunnitsig i den ekonomiska kris som innebaratt kommunerna fick betala väldigt mycket och stå föratt det skulle bli bättre. Vad vi har gjort under den härmandatperioden är att komma, precis som jag sade imitt anförande, i paritet med den nivå som statsbidra-gen var på före den ekonomiskakrisen. Sedan kan man tycka att det inte har gått till-räckligt snabbt och att det inte är tillräckligt till vo-lym. Jag pekade på i mitt anförande att vi vill fort-sätta med de här 3 miljarderna även 2003 och 2004och att vi också vill se till lönerna. Mycket av till-skottet har gått till att klara löneökningarna, men ändåär det en eftersläpning. Vi ser att behov finns därockså.Om det visar sig att maxtaxan innebär större kost-nader menar vi att staten ska bidra, för vi hyllar fi-nansieringsprincipen.Anf. 74 ():Herr talman! blev mig svaretskyldig när det gäller att nämna någon socialdemo-kratisk mönsterkommun, en kommun där Socialde-mokraterna haft makten länge nog för att förverkligasin lokala politik och där man kan säga sigvara stolt och nöjd.Hittills har Socialdemokraterna mest ägnat sig åtatt klanka på borgerligt styrda kommuner, ,och . Vilken är den socialdemokratiskamönsterkommunen? antydde Motala.Jag trodde att jag möjligen hörde fel. För egen del harjag växt upp med nästan begreppet Stock-holm-Motala. Vill nu att vi alla skagöra den jämförelsen under valrörelsen? Jag tackar iså fall för det kampanjbidraget.Anf. 75 () replik:Herr talman! Anledningen till att jag nämndeMotala var att m.fl. i motion Fi45har räknat upp ett antal socialdemokratiska kommu-ner, bl.a. , och påstått att de har hög skatt, högarbetslöshet, allting är bara elände. Det var därför jagnämnde . Sedan tog jag som ett exempel Faluneftersom man även hade nämnt i den grup-pen. är en moderatstyrd kommun där man harbåde högre arbetslöshet och högre skatt än vad Mo-tala har. Dessutom har lägre arbetslöshetän både länet och riket.Herr talman! Vad jag också sade var att det härvar ett ovederhäftigt sätt av att jämförakommuner. Jag ger mig inte in i ett sådant sätt attjämföra. Jag ser fram emot att vi får en kommunaldatabas där vi med tillförlitlighet kan göra mer ade-kvata jämförelser om vi så vill.Anf. 76 ()replik:Herr talman! Det är viktigt att jämföra kommuner,för det kan ge upplysningar till väljarna. Socialdemo-kraterna försöker jämföra kommuner och lyfta framt.ex. , och , som jag tror ärganska dåliga exempel. Jag tror att väljarna uppleveratt de är framgångsrika. De är framgångsrika också ide oberoende jämförelser som gjorts av en mängdekonomiska tidningar.Nu kan vi kanske lämna därhän, för jagtror inte heller att platsar riktigt bra sommönsterkommun. Det sitter nog för starkt i med-vetande vad som hände i denkommunen. Men skulle kunna nämnanågon eller ett par andra socialdemokratiska mönster-kommuner så att vi vet vilka socialdemokratiskakommuner vi ska jämföra med under valrörelsen?Anf. 77 () replik:Herr talman! Jag skulle till viljasäga att det som hände i kanske vi ändåkan få lägga bakom oss, eftersom det gällde enskildapersoner som dessutom har fått ta sitt straff och vi nuhar en helt ny kommunledning. kundevi se att vi hade stöd av . Förhoppningsvis kanvalet visa att vi har fått tillbaka invånarnas förtroen-de, som jag tror att vi har fått.Jag tycker att de socialdemokratiskt styrda kom-munerna för en mycket bra, rättvis och solidariskpolitik. Jag lämnar gärna allihopa till att jämföra med.Anf. 78 ()replik:Fru talman!