prot · GP09110 · 2002-05-22 00:00:00 — Dettaborde i sig vara en garanti för god djurskötsel.De skräckbilder som vi genom medierna iblandfår ta del av då det gäller helt förkastliga och dåligadjurtransporter samt helt undermålig vård av djur kanhelt enkelt inte ge något annat än avsky och ekono-miska förluster för dem som sysslar med detta varfördet rimligen snabbt borde komma att upphöra äveninom EU.Bakom fall av djurplågeri och vanvård av djur,som tyvärr ibland ändå inträffar också i vårt land,ligger personliga sociala problem. Dessaleder till oförmåga att handha djuren, vilket leder tilltragedier. Det är viktigt att försöka förebygga dettaoch att ingripa snabbt om det håller på att gå snett.Regeringen har aviserat förslag om en ny djur-skyddsmyndighet för andra djur än jordbrukets pro-duktionsdjur. Vi moderater tillsammans med mångaandra tror inte att en ny myndighet är lösningen närdet gäller att komma till rätta med problem som efter-satt eller dålig djurhållning. Man ska då hellre skapaförutsättningar inom , som utgörmyndighet på området, att på ett bättre sätt än hittillsklara av dessa frågor framöver.Glädjande nog fungerar djurtillsynen mycket väl ide flesta kommuner, men i de kommuner där detbrister i tillsynen måste åtgärder vidtas. Då det gällersmå kommuner måste tillsynen kunna samordnas,vilket nu blir möjligt efter beslut.Men allra viktigast är självklart att tillsynsperso-nerna har hög kompetens såväl vad gäller teknik somdjurskötsel men även på det sociala området. Vi tyck-er att man bör kunna samordna djurtillsyn med miljö-tillsyn för att hålla kostnaderna på en rimlig nivå.Mycket talar för att tillsynen, som också skakunna innefatta rådgivning, måste ligga så nära be-rörda människor som möjligt för att man ska lyckasmed att förebygga misslyckanden och klara ett braframtida djurskydd.Dessa frågor tas upp i reservation nr 9 som vi mo-derater har tillsammans med Centerpartiet.I reservation nr 2 under rubriken går vi moderater mot regeringens ochmajoritetens förslag om att ändra 4 § andra stycketdjurskyddslagen. Regeringen vill bemyndiga att meddela föreskrifter om, villkor föreller förbud mot viss djurhållning.Vi anser att varken regeringen eller Jordbruksver-ket bör få rätt att besluta om förbud mot viss djurhåll-ning eller näringsverksamhet. Regeringen kan där-emot lägga fram lagförslag. Men , som lagstiftande makten, ska alltid besluta i dessaärenden.Den nu föreslagna lagändringen innebär också enrisk för att den enskildes rättssäkerhet urholkas. Vimenar därför i reservation nr 2 att ska avslåförslaget. Jag yrkar bifall till reservation nr 2.I reservation nr 5 tar vi upp vikten av egenkontrollvid djurhållningen. Djurägarens ansvar bör angestydligare, bl.a. genom att krav på egenkontroll införs idjurskyddslagen på liknande sätt som gäller enligtmiljöbalken.Fru talman! Enligt vår mening är det av ytterstavikt att omhändertagande av djur, när så måste ske,sker med stort ansvar och av kompetent personal. Detär t.ex. inte acceptabelt att högdräktiga djur ellerandra djur i god kondition slaktas innan alternativalösningar prövats. Frågan tas upp i reservation nr 6.I reservation nr 7 stöder vi moderater tillsammansmed och tanken på infö-randet av ett godmanssystem för djurägare. Manskulle, då konstaterade fall av undermålig skötseleller vanvård av djur som kan härledas till sjukdomeller sociala problem, kunna bistå djurägaren ellerdjurhållaren. Ofta är det så att tidigare dugliga ochframgångsrika personer har drabbats av personligamotgångar, sjukdomar eller andra problem. En s.k.god man skulle kunna utgöra en länk mellan dendrabbade och myndigheten och därvid hjälpa till medatt snabbt lösa de problem som uppstått för bådemänniskor och djur.Djurtransporterna inom EU tas upp i en gemen-sam borgerlig reservation, reservation nr 13. Vi kon-staterar att EU:s transportdirektiv inte följs och att detär av stor vikt att fortsatt är starkt pådrivandenär det gäller att få stopp på transporter där djur lider.Fru talman! I särskilda yttranden tillsammans medKristdemokraterna och tar vi upp frågan omen ändring i epizootilagen och frågan om uppfödningav pälsdjur.Vi vidhåller att det är fel att tala om full ersättningvid misstanke om utbrott av allvarliga epizootiskasjukdomar när det i realiteten rör sig om 30 %.Vi anser att full ersättning ska utgå.Jordbruksministern och regeringen arbetar uppen-barligen för en avveckling av pälsdjursnäringen iSverige. De tankar och förslag som framkom-mit i rapporter och uttalanden om åtgärder utgörtveklöst ett dödshot mot den svenska pälsdjursnäring-en. Vi kan konstatera att uppfödningen har stor bety-delse för näringslivet och för utkomsten i de bygderdär verksamheten bedrivs. Självklart lägger vi storvikt vid att produktionen sker på ett från djurskydds-synpunkt etiskt riktigt sätt och på grundval av senasteforskningsrön.Det kan inte vara rimligt att införa ett näringsför-bud, att skåpa ut ca 800 arbetstillfällen, att missasvenska exportintäkter och att öka problemen när detgäller att ta hand om avfall av slaktrester och fiskrenssom inom näringen omhändertas på ett mycketpositivt sätt. Frågan måste ställas till jordbruksminis-tern och till , som ärtalesman för regeringen, om man är beredd att även-tyra denna näringsgren.Sedan har vi också en aktuell fråga, nämligen denom äggproduktionen. Eftersom har varit engagerad i det sammanhanget vill jagockså uppmärksamma den frågan. Det är nämligen såatt vi i denna kammare var över-ens mellan blocken - det gällde de flesta partierna -om att omställningen av äggproduktionen i Sverigeskulle ske i sådan takt att man inte äventyrade möj-ligheten för svenska konsumenter att få tillgång tillsvenskproducerade högkvalitativa ägg. Jag vill alltsåtill sist också aktualisera den frågan, Ann-KristineJohansson!Anf. 52 ():Fru talman! Vi är alla en del i planeten , och då kan man fråga sig vem som äröverordnad vem. Är människan skapelsens herre? Ärövriga djur och växter till för människan? Ofta betervi oss som om det vore så.Jag menar att det är en felsyn, för då har vi inteförstått vår plats i det ekologiska systemet. Vi måsteinse att vi är en del av detta och bete oss därefter.Olika kulturer har visat prov på att de klarar det.Andra har visat prov på motsatsen. Detta slår obön-hörligen tillbaka.Det är här som djurskyddet kommer in. Grundsy-nen måste vara att vi och djuren tillhör samma ekolo-giska väv. Utifrån detta synsätt ska djurskyddet ska-pas.Vänsterpartiet tycker därför att det är bra att por-talparagrafen i djurskyddslagen fortsättningsvis skagälla alla djur i bestämmelserna och att en del straff-bestämmelser skärps. Vi ser också fram emot att dennya djurskyddsmyndighet som är under bildandeytterligare ska stärka djurskyddet.Få lagar är så bra att de inte kan göras bättre. Där-för har vi några förslag som vi menar skulle förbättralagen.Vänsterpartiet har tre olika reservationer. Jag ska imitt anförande tala om två av dessa reservationer.Den tredje reservationen, som jag inte själv står bak-om, kommer senare i debatten här attta upp.Den första reservationen handlar om hållande avburhöns. Det har vidtagits åtgärder för en förbättringav förhållandena för burhönsen, men det har inte gåttsärskilt fort. säger såväl jordbruksministern somJordbruksverket att de inte ska bevilja fler dispenser.Vänsterpartiet stöder det ställningstagandet.Den modifierade hönsbur som saluförs på densvenska marknaden har fortfarande brister. Vi menaratt den inte uppfyller alla de krav som bör kunnaställas från djurskyddssynpunkt.Givna dispenser missgynnar också de äggprodu-center som redan har ställt om till golvhönshållningoch möjlighet till utevistelse. De som har ställt ommåste få ökade möjligheter att utvecklas och säljasina produkter. Därför måste de skärpta kraven gåhand i hand med ett tydligt märkningssystem så attkonsumenten kan vara säker på vilka ägg som harproducerats på ett mer djurvänligt sätt.Den andra reservationen gäller djurtransporterinom EU. Inom EU är den inre marknadens regler omfri rörlighet för varor och tjänster överordnade detmesta. De reglerna gäller framför folkhälsa och djur-skydd. Djur är på den inre marknaden en vara somungefär vilken vara som helst. Den ska producerasdär det är billigast, förädlas där det är billigast ochsäljas där man får ut mesta möjliga av den.Vänsterpartiet anser att det är oacceptabelt att be-handla djur som en vara vilken som helst och menaratt djur måste undantas från regeln om varors friarörlighet. finns det en del speciella regler för djur,men grundsynen inom EU är ändå att djur är en vara.Vi menar också att man måste se livsmedelsfram-ställning i allmänhet och köttproduktion i synnerhetsom en helhet. Är det rimligt att en kalv föds i Sveri-ge, uppföds till slaktdjur i , slaktas i Spanienför att sedan säljas i ? Detta visar att det intefinns en helhetssyn. Skulle så att säga djurtranspor-terna tvingas ta ansvar för sina totala samhällskostna-der skulle det inte vara ekonomiskt lönsamt att trans-portera djur alltför långa sträckor.Till detta kommer också en ökad hälsorisk ochsmittspridning av fruktade sjukdomar. Vi har ju förinte så länge sedan sett frukterna av detta i Europa.Jag yrkar bifall till reservation nr 14.Fru talman! I frågan om pälsdjursnäringen kom-mer att tala för . Jag hardär en avvikande uppfattning gentemot majoriteten imitt parti och väljer därför att inte beröra den frågan idetta anförande. I stället kommer jag i slutet av de-batten att ge min syn på pälsdjursnäringens framtid.Anf. 53 ():Fru talman! Visst har det funnits tillfällen då manhar stått här i talarstolen och undrat till vilken nyttaman gjort det. Så är det speciellt när man befinner sigi opposition. Det är väldigt svårt att påverka och fåigenom sina förslag.Men det är med stor förvåning som jag noterar attSocialdemokraterna tillsammans med sina två stöd-partier, som ju faktiskt har majoritet i denna kammareoch som också har möjlighet att driva igenom sinaförslag, nu är villiga att avhända sig sitt och väljarnasinflytande över beslut i viktiga frågor här i Sverigesriksdag.I det betänkande som vi debatterar finns ettförslag från majoriteten som innebär att regeringeneller, efter regeringens bemyndigande, Jordbruksver-ket ska få meddela föreskrifter om villkor för ellerförbud mot viss djurhållning.Liksom remissinstansen i an-ser vi kristdemokrater att denna lagändring kan med-föra risk för den enskildes rättssäkerhet. Förbud motviss djurhållning bör meddelas i lag antagen av Sve-riges riksdag. I annat fall kan tillfälliga opinionsvin-dar leda till godtycke och beslut om förbud, vilketkan strida mot grundlagen och den enskildes rätt. Omden föreslagna lagändringen går igenom ger det oa-nade möjligheter för en regering att förbjuda vilkendjurhållning som helst och på så sätt komma undanen demokratisk process med öppen debatt. Det är ettskrämmande perspektiv.Det är i riksdag som lagstiftningen skabeslutas. Att avhända sig denna typ av lagstiftning,som kan slå mot såväl enskilda som hela näringar, äratt underkänna ställning. Om regeringenanser det nödvändigt med förbud ska man också fort-sättningsvis gå till för att stifta sådan lag.Regeringens förslag bör, i denna del, därför avslås.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 3och vill i detta sammanhang rikta min första fråga tillAnn-Kristine och er andra som stöderregeringens förslag: Anser ni att detta förslag är de-mokratiskt? Är ni som folkvalda beredda att släppaall makt till regeringen, helt och hållet, i den här ty-pen av frågor? Det skulle jag vilja ha ett svar på.Jag vill i detta sammanhang även ta upp en frågasom jag ser som ytterligare ett hot mot den demokra-tiska beslutsordningen. För besluta-de en majoritet av ledamöter här i kamma-ren om en lagändring för förordnande av veterinär vidhästtävlingar. Regeringen gav då iuppdrag att se över hur man skulle kunna förenklaförfarandet vid tillsättande av tävlingsveterinärer. Sålångt är allt i sin ordning. Men meddelar i senaste numret av sin tidning att man inte kan förändra förfarandet innan mangjort en ändring i djurskyddslagen och konstaterar attett sådant förslag saknas i den proposition som videbatterar här . Då blir naturligtvis min följdfrå-ga till regeringen och : Varförhar ni inte tagit med ett förslag om ändring i djur-skyddslagen i denna del när ni visste att detta krävdesför att kunna verkställa majoritetens beslut? Är detdemokratiskt att på detta sätt förhala ett beslut taget iSveriges riksdag? Hur avser ni att reparera skadan såatt en ändring i enlighet med beslut kanverkställas?I propositionen föreslår regeringen att bestämmel-ser om att djur ska hållas och skötas i en god djur-miljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsaoch ger dem möjlighet att bete sig naturligt ska gälla,inte enbart lantbrukets djur, försöksdjur och tävlings-djur, utan alla djur. Vi kristdemokrater har i principinget att invända mot förslaget, men vi anser att ut-skottet kunde ha gått oss till mötes i vårt förslag omundantagsmöjligheter som gäller specifika situationerdär djurens naturliga beteende kan vara till skada fördem själva.Vi kan också se att det i vissa fall är motiveratmed ett krav på tillstånd för djurhållning i större om-fattning även då den inte är av yrkesmässig karaktär,t.ex. när mängden djur riskerar att bli en sanitär olä-genhet. Men vi har i vår motion pekat på de gräns-dragningsproblem som kan uppstå i samband medbedömningen av vad som är "större omfattning". Vianser det t.ex. inte rimligt att en hästägare med fyratävlingsston, i likhet med kravet på tillstånd för hun-dar som gäller vid fyra avelstikar, ska behöva hatillstånd för hållande av dessa. Vi förutsätter att vid utfärdande av föreskrifter om undan-tag från kravet på tillstånd beaktar situationer som härbeskrivits. Vi kommer att följa frågan noga och åter-kommer om det skulle visa sig att våra farhågor be-sannas i denna del.Till sist, fru talman, skulle jag vilja ta upp en frå-ga som vi har tagit upp i vår motion som rör straff-sanktioner. Det är inte förenat med någon straff-sanktion för en djurägare att hindra och motsätta sigen inspektion av en tillsynsmyndighet. Detta kan fåtill följd att er djurhållare utan risk för straff kan mot-sätta sig inspektion för att med denna åtgärd t.ex.vinna tid och undanröja bevis. Detta är en brist i lag-stiftningen som vi anser måste rättas till.Fru talman! Jag ser att jag har ganska gott om tidkvar av min anmälda talartid, så jag ska ta upp en saktill som behandlas i detta betänkande, och det är vårmotion om s.k. kamphundar. och jaghar debatterat det ämnet . Senast i förr-går läste jag en artikel i om en kvin-na som hade blivit attackerad. Sådant har vi fått läsaom återkommande och detsenaste året. Vi är väldigt duktiga här i riks-dag på att hitta bra djurskyddslagar och skydda våradjur. Men, , vore det inte påtiden att vi också försöker skydda människor mot dedjur som har fel ägare? Hur ser på detta problem, som bara fortgår? Man tillsätterutredning efter utredning för att titta på vad man skagöra åt detta problem. Vi har ett färdigt lagförslagsom man åtminstone skulle kunna börja med tills niär färdiga med någonting som ni anser är bättre.Anf. 54 ():Fru talman! Jag tänkte i den här debatten ta upp ihuvudsak två saker: dels ansvar på det inter-nationella planet i de här frågorna, dels ett par in-hemska problem.För att börja på det internationella planet kan vimed lätthet konstatera att på de allra flesta områdenär de svenska djurskyddsbestämmelserna mer långt-gående än vad de är i många andra länder, även i deländer som är medlemmar i den europeiska unionen.Detta leder till höga kostnader för det svenska lant-bruket, bl.a. fordras det i för det mesta störreutrymme för att få hålla djur i djurstallar än i mångaandra länder.Enligt min mening är emellertid dessa kostnadersom de svenska bönderna får ta motiverade av djur-skyddsskäl. God djuromsorg är en viktig del, intebara ur etisk och moralisk synvinkel, utan också iförhållande till konsumentperspektiv. Jag tycker attdet är viktigt att regeringen fortsätter, som man sägersig göra, att arbeta för att implementera de svenskajordbruksbestämmelserna även i andra delar av t.ex.den europeiska unionen.Hur är det, fru talman, med den här saken? Jo, jagtycker att regeringen och dess företrädare talar myck-et i det här avseendet men handlar lite. Ett stort ar-gument för medlemskap i den europeiskaunionen var ju att vi skulle kunna påverka på ett annatsätt än vad vi kunde göra som icke-medlemmar.Men hur har det blivit, ?Jo, regeringen och dess företrädare pratar mycket omhur man ska förändra dessa saker på den europeiskakontinenten, men vad har man i praktiken uppnått?Intet. Man bara fortsätter att prata. Vad ämnar och det parti som hon företräderatt göra i det här avseendet?En sak som är intimt förknippad med den proble-matik som jag nu har tagit upp är transporterna avlevande djur. Människor upprörs av tranpsporthyste-rin på den europeiska kontinenten, och det är heltberättigat, tycker jag. Djuren behandlas illa under demycket långa, plågsamma och grymma djurtranspor-terna. Det är enligt min mening djupt beklagligt attEU:s transportdirektiv inte följs, särskilt med tanke påatt reglerna enligt mitt förmenande inte är särskiltlångtgående, snarare tvärtom.Vi har i en följdmotion till den proposition som behandlas tagit upp denna problematik. Vi vill attSverige ska påverka i detta avseende, vilket Sverigenu skulle kunna göra eftersom man är medlem i enunion som har att sköta dessa saker. Men, som sagt, idet avseendet väljer företrädare, nämligenregeringen, att inte göra någonting, utan man baratalar. Handla , !Så till ett par tre svenska inhemska problem. Denlokala djurskyddstillsynen är av största vikt därför attkännedom om de lokala yrkesutövarna finns just inärområdet. Det gäller såväl miljö- och hälsoskyddsom livsmedelsskydd och djurskydd. Den lokalatillsynen innebär stora fördelar. Enligt mitt förme-nande vore det helt fel att förstatliga den djurskydds-tillsyn som vi har haft i vårtland.Det mellan regeringen, och Vänster-partiet överenskomna inrättandet av den nya djur-skyddsmyndigheten kommer att kräva stora resurser.Dessa resurser borde i stället tilldelas den kommunalatillsynen så att den kunde förbättras och effektivise-ras, bl.a. genom samordning och bättre förebyggandearbete.De resurser som den nya myndigheten kräverskulle kunna användas för att utveckla den vägledan-de uppgift som länsstyrelserna har och det stöd somlänsstyrelsen har att ge kommunerna och deras före-trädare. Men i stället väljer regeringen och dess stöd-partier att lyfta fram denna problematik på ett sättsom gör att de som ska övervaka verksamhetenkommer längre ifrån verkligheten. Jag kan, fru tal-man, inte acceptera en sådan utveckling.Därtill några ord om att tillåta samverkan mellankommuner. Antalet anmälda brott mot djurskyddsla-gen har ökat markant . Det kan till stordel bero på att djurskyddsfrågor har blivit mer upp-märksammade. Dessutom har vi fått en mer intensifi-erad djurskyddstillsyn, och det är bra.Det finns dock vissa problem med djurskyddstill-synen i ett stort antal kommuner i vårt land. Det berorpå kommunernas litenhet och på den lilla djurhållningsom finns i dessa kommuner. Ofta finns det bara eneller ett par inspektörer som ska sköta en mängdärenden inom miljö-, livsmedels- och djurskyddsom-rådena. Livsmedelstillsynen och djurskyddstillsynentillåts inte att samverka kommunerna emellan. Dettycker jag är synd och tråkigt.Vi har i såväl motion som reservation tagit uppdenna problematik. Vi kan inte förstå varför regering-en inte ämnar och inte kan tillåta att kommuner sam-verkar på det här området.Fru talman! Avslutningsvis: Den mindre skaravårdslösa och omdömeslösa djurhållare som tyvärrfinns i vårt land ska inte och får inte överskugga denstora skaran kompetenta djurhållare som värnar omsina djur. Låt i stället de uppmärksammade fallenbidra till att vi på allvar tar tag i de brister och pro-blem som finns på det här området. Låt oss se till attvi tillsammans åtgärdar bristerna i den nuvarandelagstiftningen och i andra regelverk.Jag yrkar bifall till reservation nr 4.Anf. 55 ():Fru talman! Ett samhälle som inte värnar om dju-rens välbefinnande riskerar också att bli ett samhälledär utsatta människors värde förtrampas.Det har vuxit fram ett ökat intres-se och ett ökat engagemang för djurhållningsfrågor.Vi socialliberaler är glada över den utvecklingen, enutveckling som bidrar till att människor som konsu-menter blir medvetna om djurhållningsfrågor. Med-vetna och upplysta konsumenter har goda möjligheteratt utöva påtryckningar genom att köpa varor somsäljs av producenter som har en god djurhållning.Andra styrmedel för ett bättre djurskydd är lagaroch förordningar. Visst behöver vi lagar och regler,men huvudproblemet är inte att existeranderegler inte skyddar djuren, utan det är att reglerna inteefterföljs. Efterlevnaden av djurskyddslagen ochlagen om djurplågeri måste skärpas. Länsstyrelsernaoch andra berörda tillsynsmyndigheter måste få ökaderesurser så att de kan kontrollera att de bestämmelsersom finns också följs i praktiken.Djurhållningen måste garantera djuren ett värdigtliv och också en anständig död. I samband med slaktmåste krav på god djuromsorg iakttas. En dålig djur-hållning är ju inte bara etiskt oförsvarbart, utan detinnebär också en hälsorisk för konsumenterna.De två viktigaste frågorna för att driva äratt minska tiden för slakttransporter och att arbeta föratt slakt sker nära djurens uppfödningsplatser. Visocialliberaler anser att inom EU måste verkaför ett borttagande av exportbidrag för transport avlevande djur.Vi medger att i viss forskning är djurförsök fortfa-rande nödvändiga för att göra viktig vetenskapligverksamhet möjlig. Det handlar t.ex. om forskningsom syftar till att få fram botemedel mot mycketallvarliga sjukdomar. Forskningsgenombrott på dessaområden kan leda till att lidandet för många männi-skor kan minimeras eller kanske helt undanröjas. Menalla djurförsök måste ske under mycket stränga etiskaregler.Vi tycker också att det är viktigt att alternativ tilldjurförsök inte bara prövas utan också att man skyn-dar på utvecklingen för att ersätta djurförsök medandra typer av försök.Det är viktigt att i det här sammanhanget påpekaatt djurhållningen i är bättre än i de flestaandra EU-länder. Visst finns det en hel del att åtgärdaför att förbättra djurhållningen.Vi socialliberaler har drivit och driver t.ex. hårtfrågan om förbud mot kadavermjöl i djurfoder, för-bud mot långa djurtransporter, tester mot galna ko-sjukan. Vi driver frågan om ett federalt kontrollorganmed maktmedel och med resurser, att man ska till-sätta ett matens och djurens FBI. Vidare driver viförbud mot att använda kadaverfett i mat.När det gäller tillsynen av djurskyddet menar viatt det kan ifrågasättas om nuvarande ordning ärtillfredsställande. Kommunerna har det fullaansvaret. Men har vi en effektiv och kvalitets-mässigt godtagbar fördelning av ansvaret mellan statoch kommun?Om de internationella problemen med epizootier,långväga internationella transporter av djur och oac-ceptabel behandling av djur fortsätter, måste djur-skyddet stärkas. Genom att inrätta en stark och en-hetlig statlig myndighet på djurskyddsområdet skulle,menar vi, djurskyddet tillföras en betydelsefull resurs.Jag har i en motion också tagit upp frågan om varman bör placera en myndighet med dessa uppgifter.Jag kommer inte att yrka bifall till reservation 11. Jagvill dock peka på vad jag har sagt i reservationen, attUppsala ändå måste ses som den mest idealiska plat-sen för placering av en sådan myndighet. Inte hellerdetta bör vi se som lokaliseringspolitik. Gör vi intedet utan ser till var myndigheten lämpligen bör ligga,bör valet falla på . Där finns anknytning tillStatens veterinärmedicinska anstalt, juridiska fakul-teten vid , lantbruksuni-versitet osv. Argumenten är många och starka.Fru talman! Jag vill yrka bifall till reservationnr 10.Anf. 56 ():Fru talman!