prot · GP09100 · 2002-04-23 00:00:00 — De ska tas upp till diskussion både vid enkonferens och vid ett därefter kommande möte medministerrådet. Det blir då tillfälle att länderna emellandiskutera integrationsfrågorna utifrån erfarenheterna ivarje enskilt land. Från svensk sida kommer vi då attmed kraft markera att integrationsfrågorna inte får bliett slagträ för främlingsfientliga krafter.Om inte delar de grundläggandevärderingar som jag pekat på, så må det vara hanssak. Men han få finna sig i att vi som tror på demockså i fortsättningen kommer att verka för att deupprätthålls både i och i andra länder.Anf. 46 (-):Fru talman! Jag ska givetvis slåss för att alla somtror på sin sak ska kunna driva den. Det vore skamannars.Jag tycker att det finns en oroväckande ten-dens inom EU att lägga sig i resultaten av allmännaoch fria val i andra länder. Det blev en katastrof när det gäller EU:strovärdighet. Det kommer aldrig att upprepas igenenligt EU:s högsta ledning. Senast var det Danmarksom efter det senaste valet fick kritik av ministrarfrån tre EU-länder.Jag förstår inte varför det blev ett öppet brev. Detberodde väl antagligen på att man trodde att det age-randet skulle ge bäst medial effekt. Man kan fråga sigvad de här tre länderna, , och Sve-rige, har att skryta över när det gäller flykting- ochintegrationspolitik.Fru talman! finns det också länder där detgungar häftigt. I har f.d. förbundskans-lern , socialdemokrat, skrivit en me-moarbok där han är starkt kritiskt till omfattningen avden tidigare förda tyska flyktingpolitiken. I Storbri-tannien har man en mycket hård debatt om flykting-politiken. Jag behöver inte nämna och Spani-en. Sedan har vi som i och för sig inte är med-lem av EU, men där den norska regeringen nu läggerfram mycket skarpa förslag. i Norgebörjar närma sig den danska linjen.Fru talman! Jag vet inte varför alltidkommer undan i de här sammanhangen. De har juingen flyktingpolitik alls. De får aldrig något brevfrån andra länders ministrar.Statsrådet refererar till FN:s flyktingkommissariesom också lär ha kritiserat . Jag har en arti-kel här från ,dvs. dagen före nyårsafton. Där kritiserar FN:s flygt-ningehøjkommissær, som det heter på danska, detta,och det är alltså f.d. statsminister som ocksåär socialdemokrat. Han säger att flykting-politik, varken den nuvarande eller den föreslagnaskiljer sig i någon större omfattning från den inomEU. Jag undrar varifrån statsrådet får sina uppgifter,eller så ljuger medvetet några tidningar.Fru talman! undrar jag när ett antal mi-nistrar i EU:s medlemsländer kommer att skickaprotestbrev till och be att de omprövar sin faktiskt minimala asyl- och flyktingpolitik.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 2001/02:360 omantisemitism och islamofobiAnf. 47 Statsrådet ():Fru talman! har frågat hur jagavser att agera för att dels stödja de institutioner,samfund, organisationer och personer som utsätts förantisemitiska och islamofobiska hot, dels motverkaantisemitism och islamofobi i Sverige.Jag delar helt oro över de ut-tryck för islamofobi och antisemitism som i ökandegrad förekommer i efter den 11 septemberoch som en följd av utvecklingen i Mellanöstern.Som påpekar behövs det kraftigaåtgärder för att motverka dessa företeelser och ge stödtill personer och organisationer som utsätts för hot.Som så ofta framhålls måste allt arbete för attmotverka intolerans och värna demokratiska ochhumanitära värderingar bygga på ett brett engage-mang från hela samhället. Det är också i högsta gradfallet när det gäller denna frågeställning.Det är en fråga för polisen att ge skydd till perso-ner, organisationer eller institutioner som utsätts förhot om våld eller andra övergrepp eller som kan be-dömas löpa risk för sådant.Kampen mot brott med rasistiska och främlingsfi-entliga motiv är ett högt prioriteratområde inom polisen. Detta gäller givetvis också ifortsättningen.Regeringen har ett särskilt ansvar för att motverkaintolerans och värna demokratiska och humanitäravärderingar. Därför görs också många insatser. Låtmig redovisa några av dem.När det gäller det breda och långsiktiga arbetetmot islamofobi och antisemitism och annan intoleranshar det i stora delar redovisats i den handlingsplanmot rasism, främlingsfientlighet m.m. som regeringenantog i februari 2001.Vad gäller sådana åtgärder som särskilt riktas motislamofobi och antisemitism, vill jag nämna någratrots att jag är väl medveten om att till dem.År 1997 tog statsministern initiativ till informa-tionssatsningen Levande Historia. Den 1 januari 2003inrättades Forum för levande historia. Med utgångs-punkt i Förintelsen ska verksamheten syfta till attstärka människors vilja att aktivt verka för lika värdeoch främja arbete för tolerans och mänskliga rättig-heter med utgångspunkt från Förintelsen och frånsvensk nutidshistoria.Jag vill också här peka på att regeringen i regle-ringsbrevet för avseende dettabudgetår uppdragit åt verket att redovisa hur arbetetmed att förebygga och motverka rasism och främ-lingsfientlighet har bedrivits samt vilka resultat manhar uppnått. Mot bakgrund av terroristattacken i USAska situationen för muslimer i belysas sär-skilt.Jag vill också nämna boken klär vi gra-nen - möte med den muslimska kultursfären, som gesut av , trycks i 250 000 exemp-lar och distribueras till alla elever i årskurs 1 och 2 igymnasieskolorna samt till bibliotek och ungdomsor-ganisationer.Slutligen vill jag nämna den översyn som ge-nomförs inom , där man har initie-rat formerna för och organisationen av det framtidaantirasistiska arbetet. Åtgärder mot islamofobi ochantisemitism ingår uttryckligen i detta arbete.Sammanfattningsvis: Det är mycket viktigt attpersoner som av etniska eller religiösa skäl utsättsför, eller riskerar att utsättas för, våld eller andraövergrepp också fortsättningsvis ges det skydd debehöver. Det pågår härutöver ett långsiktigt arbete föratt motverka alla former av intolerans.Regeringen kommer att noga följa utvecklingenför att bedöma om ytterligare åtgärder behöver vidtas.Andre vice talmannen konstaterade att interpel-lanten inte var närvarande i kammaren och förklaradeöverläggningen avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.12 § Svar på interpellation 2001/02:364 omrättssäkerhet i skolanAnf. 48 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat om jag ärberedd att verka för ökad rättssäkerhet för eleverna isamband med betygssättning genom inrättande av enprövnings- och . HelenaBargholtz har även frågat på vilket sätt jag vill geföräldrar och elever ökad trygghet gentemot läraresom begått tjänstefel.Att betygssättningen är korrekt och upplevs rätt-vist av eleverna är en mycket viktig fråga. Det äravgörande för betygens trovärdighet och betygssys-temets legitimitet att betygssystemet grundar sig påen likvärdig bedömning. har i olikasammanhang pekat på att bedömningen av elevernaskunskaper tycks variera. Regeringen gav därför idecember 2001 i uppdrag att planeraför en kompetensutveckling för lärare i ,gymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning ifrågor om kunskapsbedömning och betygssättning.Skollagskommittén (U 1999:01) har bl.a. i upp-drag att utreda och föreslå hur en ökad rättssäkerhetför eleverna kan åstadkommas. Enligt vad jag harerfarit pågår arbete i kommittén inom området be-tygssättning i anslutning till detta. Kommittén skaredovisa sitt uppdrag senast den 16 december 2002och jag vill inte föregripa detta arbete.Helena utgår från att inrättande av encentral prövnings- och ,utöver prövning av betygssättning, skulle kunna höjaläraryrkets status och också vara en instans dit eleveroch föräldrar kan anmäla lärare som begått tjänstefel.Läraryrkets status är en aktuell fråga som diskute-ras mycket i olika sammanhang. Jag har, liksom tidi-gare statsråd med ansvar för skolan, starkt betonatbetydelsen av läraryrket och de insatser som lärarnagör. Att arbeta med unga människors kunskapsbild-ning och personliga utveckling är ett av de viktigasteoch mest stimulerande arbeten man kan ha.Det handlar i grunden om att bidra till fort-satta utveckling.Ett led i arbetet för läraryrkets utveckling och pro-fessionalisering är den nya lärarutbildningen meddess tonvikt på ämnesmässig kompetens, fördjupadekunskaper om lärandeprocesserna och didaktiskafrågor liksom läraryrkets forskningsanknytning. Ing-en ska tvivla på regeringens inställning och ambitionnär det gäller läraryrkets ställning och status. Jag villdock framhålla att det mest framgångsrikaarbetet för läraryrkets professionalisering och statusmåste bäras av lärarna själva. Professionalitet kanbara utvecklas av de professionella själva. Jag vet attdet pågår intensiva diskussioner om detta inom bådalärarförbunden, t.ex. frågan om auktorisation av lä-raryrket och etiska regler för lärare.Svenska Kommunförbundet har som lärarnas ar-betsgivarorganisation en mycket viktig roll när detgäller läraryrkets status. Löner och andra anställ-ningsvillkor och möjligheter till utveckling i yrket ärav avgörande betydelse i detta sammanhang.Sverige har en väl utbildad och engagerad lärar-kår. Jag känner inte till att tjänstefel bland lärare är ettfrekvent problem. Om en lärare har agerat på ett sättsom kan vara att bedöma som tjänstefel eller annarshar agerat på ett olämpligt sätt är det naturligtvisviktigt att en sådan händelse hanteras på ett bra sätt.Det finns redan flera instanser som har till uppgiftatt ta hand om den typen av problem. Det kan vara enfråga för arbetsgivaren, dvs. vanligen kommunen, attvidta åtgärder inom ramen för det arbetsrättsligaregelverket eller andra tillämpliga bestämmelser.Statens skolverk, liksom ombudsmän(), har i egenskap av myndigheter som utövar till-syn ett ansvar för att uppmärksamma t.ex. fall då enlärare inte följt gällande författningar. Om det uppstårmisstanke om att en lärare gjort sig skyldig till någotsom kan vara straffbart som tjänstefel är det natur-ligtvis en fråga för polis och åklagare.Mot bakgrund av vad jag anfört är jag inte bereddatt nu verka för inrättande av en prövnings- och eller vidta några särskildaåtgärder i frågan om lärares eventuella tjänstefel.Anf. 49 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret på min interpellation.Vi är ju båda mycket besjälade av att öka rättssä-kerheten när det gäller betygssättningen för elever. Vihar väl båda, kanske på olika sätt, upplevt hur hemsktdet är för elever som upplever att de har blivit drab-bade av orättvisa betyg och hur maktlösa elever kän-ner sig. Det är vid få tillfällen som jag har känt såstarkt för unga elever som när de känner att de interår på betygssättningen.Jag har ett konkret förslag på hur man ska kunnakomma till rätta med detta. Jag har föreslagit att manskulle ha en prövnings- och ansvarsnämnd. Det skullevara en central nämnd i varje kommun dit eleverskulle kunna vända sig när de anser att deras betyg ärorättvist satta. Jag vill betona - och jag upptäcktenyss att det faktiskt inte framgår av min interpellation- att det handlar om slutbetyg. Det är ju slutbetygensom är de viktigaste för eleverna. Där känner man ettextra behov av att kunna få rätt om det har gått fel.Detta avvisar statsrådet rakt av. Han menar att detinte ska vara någon prövnings- eller ansvarsnämnd.Statsrådet hänvisar i stället till ,som lär ha fått i uppdrag att titta på frågan om rättvisbetygssättning. I svaret på interpellationen sägs attkommittén ska komma med ett förslag iår. Det är väl bra, men jag befarar att Skollagskom-mittén kanske inte alls klarar av den här frågan.Väldigt många svåra och tunga frågor begravs iutredningar. När en utredning inte klarar av en vissfråga bollas den vidare till en ny utredning, och såkanske till ännu en utredning osv. Min direkta frågatill statsrådet är då: Hur länge är statsrådet beredd attvänta innan han kan avslöja hur han vill ha de härrättvisa betygen? Hur många utredningar och remiss-rundor ska få diskutera detta? Det vore väl skönt omman kunde komma med ett konkret förslag.Fru talman! Om jag nu inte får något gehör förmitt förslag om en särskild prövnings- och an-svarsnämnd skulle jag vilja att man tittar på andramöjligheter. Det handlar då naturligtvis om att manhar en ordentlig granskning utifrån av slutbetygen.Man kan tänka sig att man har skolinspektörer, för-stås. Man kan ha utomstående examinatorer. Jag komfaktiskt att tänka på gamla tiders studentexamen, somjag har upplevt. Då hade man en censor, och det varfaktiskt en väldigt bra kontroll av att studentbetygenblev tämligen rimligt satta. Det var ju inte bara cen-sorn som avgjorde betygen, utan det avgjordes avläraren och censorn i kombination.Jag måste säga, fru talman, att ju äldre jag blir,desto mer positiv blir jag till min egen skoltid. Då vardet i alla fall ordning och reda, förefaller det, i jämfö-relse med . Vem vet, vi kanske kommer tillbakatill gamla skolformer igen.Fru talman! Lärarna gör bedömningar som är väl-digt viktiga för elevernas framtid. De kan vara avgö-rande för vem som kan bli läkare eller advokat ochför vem som inte kan bli det. Men de kan alltså inteöverprövas. Därför har jag velat ta upp den här dis-kussionen med statsrådet för att se om man inte kanhitta nya infallsvinklar för att öka rättssäkerheten förelever.Anf. 50 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag hoppas att jag inte gör om jag säger att vi inte ska tillbaka till dengamla skolan. Däremot kan man inte avvisa allt somgjordes i den gamla skolan. Det finns ett värde i attockså ta med sig det bästa av det gamla in i framti-den.Elevers rättssäkerhet är en viktig fråga. Där har visamma uppfattning. Jag uppfattar det också som enstarkt engagerande fråga bland eleverna, naturligtvis.Betyg är ju någonting som de i många fall vill ha menockså drabbas av. Det är en myndighetsutövning somde utsätts för, och man vill naturligtvis känna att denär rättssäker i grunden.Det som interpellationen gäller - möjligheterna attompröva betyg och att överklaga betygssättning - ärfrågor som diskuteras i . Jag ärinte alls beredd att avvisa kommitténs resultat innanden ens är färdig med sitt arbete. Jag har mycket godaförhoppningar om att kommer attkunna lämna intressanta och användbara förslag pådet här området. I och med att kommittén nu arbetarmed detta vill jag se vad man kommer fram till. Detär en viktig utredning, och detta är en viktig del avelevers rättssäkerhet.Jag vill gärna själv säga att jag tycker att det är enintressant frågeställning. Men det ska vägas mot att viinte vill få en effekt som gör att undervis-ningen snävas in - att lärarna drar sig för att prövanya metoder eller att man går tillbaka till något slagsstandardiserade prov i stället för att pröva nya sätt atttesta kunskaper.Den här avvägningen måste göras mellan över-klagningsrätten och den pedagogiska utvecklingen.Det finns också andra sätt att stärka den här proces-sen. Ett kan vara att oerfarna lärare får stöd från er-farna lärare när det gäller just betygssättning. Ytterli-gare ett kan vara att öka lärares kompetens inom dettaområde, att satsa resurser också på vidareutbildningnär det gäller betygssättning, allt för att öka ocksåelevernas känsla av rättssäkerhet i ett system där dehar all rätt att kräva detta.Anf. 51 ():Fru talman! Jag vill börja med att ställa en frågatill statsrådet om något som jag faktiskt inte är riktigtsäker på. Vad sägs i direktiven till Skollagskommitténnär det gäller betygen? Det kanske jag kan få höra istatsrådets nästa inlägg.Jag tänkte också ta upp frågan om prövnings- ochansvarsnämnden ur en annan aspekt. Som framgår avmin interpellation är det en instans dit elever ochföräldrar kan anmäla lärare som begått tjänstefel. Enlärare som upprepade gånger anmälts och prickats skainte få fortsätta att undervisa. Detta ökar också trygg-heten för elever och föräldrar. har statsrådet isvaret på min interpellation sagt att man ska användaandra möjligheter. Men jag tror att detta är en mycketbra möjlighet att använda därför att den är klar ochtydlig, och då vet elever och föräldrar att det är tilldenna kommunala ansvarsnämnd som de kan vändasig när de anser att lärare är olämpliga.Vägen till högre status för läraryrket kan ofta gåvia offentliga bedömningar som kan överklagas. Vihar från sida talat en del om lärarlegiti-mation. Vi anser att om en lärare inte sköter sig skalärarlegitimationen kunna dras in för den läraren. Vianser att lärarna liksom eleverna har allt att vinna pådetta. Då kommer elever och föräldrar att kunnaupptäcka att lärare precis som läkare normalt görrättvisa bedömningar utifrån det underlag som finns.Men insynen i bedömningen, hur denna bedömninggörs, ökar både elevers och föräldrars förståelse förlärarnas uppgifter, vilket i sin tur kan förbättra sam-arbetet mellan hem och skola. Vi från görbedömningen att lärarkåren då blir kompetentare, meröverens och tryggare, då man delar detta ansvar medföräldrar och elever. Detta ökar också, som jag harsagt, rättssäkerheten för eleverna. De känner att dehar en annan situation gentemot lärarna än de har . Precis som med betygen är ju eleverna väldigtmycket så att säga i lärarnas händer. Jag tror att detskulle vara väldigt bra att ha denna modell.Anf. 52 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag förstår att ärövertygad om att den modell som hon föreslår är denbästa modellen. Jag vill ändå vänta på Skollagskom-mitténs betänkande. I kommitténs direktiv står det ska se över hur man ska stärka elevers rättssä-kerhet. I detta, menar jag, ingår naturligtvis betygs-frågan. Och jag har hört mig för och vet att kommit-tén också arbetar med frågan om möjligheten tillöverklagande och omprövning av betyg. I den me-ningen menar jag att direktivet till Skollagskommitténsåvitt jag kan se är tillfyllest.Jag vill också peka på skolans ledning som väldigtviktig när det gäller också elevernas trygghet inför attläraren är en professionell och klok lärare. Skolansledning, rektor, har ju ett mycket stort ansvar att varaen pedagogisk ledare och att vara en ledare av verk-samheten som också väl känner till utvecklingen iskolan. Det är kopplat till kvalitetsarbetet i den en-skilda skolan. Jag menar att detta är en av de viktigafrågorna när det gäller att stärka skolans utveckling.Det gäller att stärka det lokala kvalitetsarbetet i ensystematisk form så att man ser hur man ligger till iförhållande till målen, vilka brister man har och hurman ska arbeta för att stärka skolans arbete med dedåliga sidorna. Detta ingår i ledarskapet för skolan,och jag kommer att återkomma till dessa frågor fram-över också och hur vi ska stärka kvalitetsarbetet iskolan.Anf. 53 ():Fru talman! Jag vill i mitt sista inlägg ändå tackaför att jag av har fått höra att han ändåär beredd att fundera över detta med överklagnings-möjlighet, om jag uppfattar det hela rätt.Olämpliga lärare är ett stort problem inte bara förelever och föräldrar utan också för skolledare och förrektorer. Om det fanns en sådan prövning och an-svarsnämnd skulle man kanske kunna göra det lättareför en rektor att flytta på en lärare, att få bort en lärarefrån en skola. är det praktiskt taget omöjligt attfå en lärare förflyttad om läraren inte vill det. Det ärett problem i sig.Anf. 54 Utbildningsminister ():Fru talman! För att vara tydlig ska jag säga att jaghar en öppen attityd till alla förslag som syftar till attstärka elevers rättssäkerhet. Och jag ser fram emot deförslag på detta område som Skollagskommitténkommer att lägga fram. Kommittén arbetar bl.a. medfrågan om möjligheter till omprövning av betyg. Härfinns också negativa delar i vågskålen om det skullefinnas risk för att den pedagogiska utvecklingen stan-nar av eller snävas in. Men rättssäkerhetsfrågorna ärså pass viktiga att alla förslag för att konkret stärkaelevers rättssäkerhet noggrant måste övervägas.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 2001/02:377 omundervisning i svenska språketAnf. 55 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat vilka initiativjag ämnar vidta för att alla elever ska uppnå godkän-da kunskaper i svenska språket. harockså frågat vilka initiativ jag ämnar vidta för attelever med invandrarbakgrund ska få de förutsätt-ningar som krävs för att uppnå tillräckligt bra färdig-heter i svenska språket.Jag instämmer i att goda kunskaper i svenska ärcentrala för elevers framgång både i ochi gymnasieskolan. Det är dock viktigt att poängteraatt det är många och bitvis komplexa faktorer sompåverkar elevers studieframgång. Vissa av faktorernaär relaterade till utländsk bakgrund, andra är generellaför alla elever. Många av faktorerna beror på omstän-digheter som inte skolan råder över, t.ex. bostadsseg-regation och utbildningsnivå hos föräldrarna. Åtgär-derna för att förbättra situationen behöver därför varadels generella, dels specifika för elever med utländskbakgrund.Beträffande generella insatser bör först nämnas attregeringen genomför en mycketstor ekonomisk satsning genom de riktade statsbidra-gen till personalförstärkningar i skolor och fritids-hem. Det främsta syftet med denna satsning är attförbättra måluppfyllelsen. Genom detta riktade stats-bidrag kan kommunerna anställa fler lärare och annanpersonal i skolan och därmed öka kvaliteten på un-dervisningen. Nivån på statsbidraget höjs stegvis till 5miljarder kronor . Jag ärövertygad om att vi får se resultat av denna ekono-miska förstärkning framöver.En annan åtgärd för att öka måluppfyllelsen är ettmer effektivt och strukturerat kvalitetsarbete i kom-muner och skolor. Det behövs en mer regelbundenoch heltäckande kvalitetsutvärdering av skolornakombinerat med effektiva insatser för skolor som intemöter kraven. har fått regeringensuppdrag att rikta insatser mot kommuner med en storandel skolor där många elever inte når målen. ska diskutera med kommunerna vilka åtgärdersom behövs för att förbättra måluppfyllelsen. Särskiltviktigt är det att kommuner och skolor sätter in stödför elever och även tittar speci-fikt på åtgärder för att stärka undervisningen i svens-ka för barn med utländsk bakgrund.Jag anser att skolorna måste ta ett tydligare ansvarför varje elevs kunskapsutveckling. Varje elev bör haen framåtsyftande individuell utvecklingsplan, somvisar vilka insatser som behövs för att eleven ska nåde nationella målen. Därmed skulle rätten stärkas föreleverna att få det stöd och den stimulans de behöverför att gå vidare, och de överenskommelser elleråtaganden som skolan, eleven och föräldrarna görskulle få ökad betydelse. Att varje elev får en indivi-duell pedagogisk bedömning är naturligtvis särskiltviktigt för elever med bristande kunskaper i svenskaspråket och för elever som även i övrigt kan ha behovav särskilt stöd.Förskolan är det första viktiga steget i utbild-ningssystemet. Här får barnen en god grund för lä-rande och språkutveckling. Det är därför mycketbetydelsefullt att vi genomför de viktiga reformersom ger fler barn tillgång till förskolans pedagogik;den allmänna förskolan för 4-5-åringar, maxtaxanoch rätten till förskola för barn till arbetslösa ochföräldralediga.Lärarna har en nyckelroll i genomförandet av enskola med hög kvalitet. Förutom den nya lärarutbild-ningen genomför regeringen dessutom en satsning föratt ge obehöriga lärare den kompletterande utbildningde behöver för att nå lärarbehörighet. Regeringengenomför också riktade satsningar på kompetensut-veckling i specialpedagogik för lärare som stöd bl.a.till elever med läs- och skrivsvårigheter. Detta kom-mer naturligtvis elever med brister i färdigheterna isvenska till godo.De nu nämnda satsningarna har som syfte att flerelever ska lämna med godkända betyg.Detta gäller alla grupper av elever i alla sorters kom-muner. Det finns emellertid andra insatser som merdirekt är riktade till elever med utländsk bakgrund.Inom ramen för regeringens storstadssatsning ge-nomförs åtgärder för att förstärka utbildningen i stor-stadsregionerna. Förskoleplats på deltid har erbjuditsalla barn mellan tre och som annars stått utan-för förskoleverksamheten i de aktuella bostadsområ-dena.