prot · GP0986 · 2002-03-21 00:00:00 — Vi har där-för skrivit ett särskilt yttrande om detta.Vi kommer att följa frågan noga i fortsättningen.Jag yrkar alltså bifall till förslaget i betänkandet ochhar inte någon invändning mot själva Stockholm-skonventionens undertecknande.Anf. 46 ():Herr talman! Jag ska prata lite om de motionersom jag har väckt och som behandlas i det här betän-kandet.Ett av de motionskrav som jag har drivit sedan jagkom in i 1994 är ett förbud mot bromeradeflamskyddsmedel, som vi har pratat mycket om i dag.De finns i textilier och i elektroniska applikationer.Medlen har som ordet beskriver flamskyddande egen-skaper, och den kemiska strukturen är närbesläktadmed PCB. När bromerade flamskyddsmedel för-bränns bildas, som vi också har hört här , dioxi-ner och freoner. De är mycket giftiga för miljön ochackumuleras.De nya bromerade medlen, difenyletrar, är spriddai stora delar av . Vi vet att halterna har höjtsdrastiskt . De återfinns i bröstmjölk.Man trodde att nivån gick ned ett tag, men den harökat igen. Bl.a. återfinns de i vårt blod.För ett par år sedan hittade man mycket höga hal-ter av bromerade flamskyddsmedel i Viskan. Värdenai fisken var tio gånger högre än i fisk som fångats iNordsjön. Dessa värden är hundra gånger högre än iövriga världen beroende på att man släppt ut väldigtmycket bromerade flamskyddsmedel i Viskan.Det är viktigt, herr talman, att ett förbud genom-förs. Jag tycker att jag har kämpat länge för detta. Detsägs att det kommer och att det ska komma i EU, menhela tiden måste man trycka på för att det verkligenska hända någonting. Det har tagit väldigt lång tid.Det har kommit fram ett nytt flamskyddsmedel.Det är väl bra att man försöker få fram andra medel.Det kallas för trifenylfosfat. Svenska forskare harupptäckt detta i dataskärmar. När man har använt dehär dataskärmarna finns medlet fortfa-rande kvar. Det löser sig när man sätter sig framfördatorn. På grund av det elektriska fält som finns om-kring datorn dras det närmare ansiktet och man andasin det. Man tycker bl.a. från att det härmedlet bör fasas ut. Det är ingenting vi ska ha.Jag har också motionerat länge om hormoner ochhormonliknande ämnen. Ett sådant ämne är nonylfe-nol som använts under i plaster och tvättmedel.Man sade från början att sådana här små mängder integör någonting. Men vi har sett, efter att det hargått så här , att det har hänt väldigt mycket.Om man tittar på den kemiska uppbyggnaden ser manatt det är uppbyggt precis som östrogen. Det ser unge-fär likadant ut. De här utsläppen har gett allvarligaskador. Vi vet att manliga individers spermieproduk-tion har minskat . Ämnet finns i hela vårtvattensystem, i sjöar och i dricksvatten.Det sker en samverkan med de här produkternaoch ämnena, bl.a. med DDE som är en nedbrytnings-produkt av DDT. DDE medverkar till att pojkar födsmed missbildade könsorgan. Man har sett det påkrokodiler i , och man har hittat väldigtmycket av sådana här missbildningar världen över.Ett kemiskt ämne skulle inte få tillverkas medmindre än att tillverkaren kan bevisa att det är ofarligtför organismer och att det är viktigt för samhället. Pågrund av detta har vi en reservation, och jag vill yrkabifall till reservation 3 i betänkandet.De syntetiska hormonerna som liknar östrogenbryts inte ned i våra reningsverk, därför har manuppmätt väldigt höga värden bl.a. i Stockholms-,Umeå- och . Man har upptäckttvåkönade isbjörnar med stört immunsystem på Sval-bard. Det gäller att det sätts in starka krafter för attavveckla de här hormonerna och hormonliknandeämnena. Vi vet att de finns kvar länge i naturen.Herr talman! Jag har också skrivit om läderhante-ring. Genom att jag skrev den här motionen väcktesfaktiskt frågan de kemikalier som finns i läder. Jaghar själv arbetat med garvning, så det var ett sätt förmig att upptäcka detta och anledning till att skriva enmotion om det. Det här har stor påverkan på vår mil-jö.Det garvas bl.a. med trevärd krom och det är al-lergiframkallande. Men om man förbränner trevärdkrom omvandlas det till sexvärd krom, och det ärstarkt cancerframkallande och allergiframkallande.Därför tycker jag att man inte ska bränna läder somman gör . Ni har pratat om sopförbränning. Soporförbränns på tippen, och det skulle maninte göra med läder.Vi har skrivit om pentaklorfenol som finns somett konserveringsmedel i läder, bl.a. i ochKina. Allt läder som vi importerar innehåller pen-taklorfenol. Det blir dioxin även när det förbränns.Jag tycker att regeringen ska försöka pröva ett na-tionellt förbud mot pentaklorfenol. Militären ska nu tabort mängder av maskeringsnät som innehåller pen-taklorfenol. Man återfinner alltså detta i stora mäng-der i vårt blod.En annan sak är azofärgämnena som finns i vårtläder. De bör också förbjudas, men EU har inte låtitoss göra ett undantag. Hos garveriarbetare har manfaktiskt hittat cancer av många olika slag.I en motion talar jag om babyns hälsa och om ba-byprodukter. Vi har ett särskilt yttrande som bl.a. tarupp detta. Små barn i babyåldern utsätts för skadligakemikalier. Allting som läggs på babyns hud tas upp.Det finns alltså fruktansvärt mycket. Av 70 produktersom man har undersökt är det endast 12 som god-känts. Ett exempel är att man tvättar babynmed tvättservetter. Tillverkaren säger att produktenska klara . Bättre vore kanske attsätta ett datum för man bör använda dem.Ett större krav på produkterna till våra små barn ärväldigt viktigt. Kemikalierna återkommer naturligtvisi naturen sedan. En baby har så tunn hud att alltingsom man lägger på den tas upp. Man ska tänka på det.Det gäller nästan alla produkter. Det är nästan ingensom klarar kraven.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §. )9 § Ändrade regler om annonser i betänkande 2001/02:KU16Ändrade regler om annonser i TV-sändningar (prop.2001/02:82).Anf. 47 ():Herr talman! Radio och TV har diskuterats i väl-digt . Vilken frihet ska finnas i etern? Denfrågan aktualiserade redan författaren . Det kan inte vara rimligt, sade han,med ett monopolföretag inom ett så viktigt massme-dieområde. Det sade han sedan.Det är orimligt, menade han, att ha ett monopolföre-tag som har möjlighet att påverka människor såmycket. Det skulle vara lika orimligt menade han attha en enda tidning, , som hade nå-gon sorts monopol på utgivning i vårt land.Själv minns jag tiden med Radio Nord, som påeget bevåg bröt monopolet med sändningar från ettfartyg ute i . Söderut fanns Radio Syd medungefär samma typ av program. Även de bröt motden då gällande lagen.Den första borgerliga regeringen infördenärradion . Den gav föreningar och organi-sationer rätt till egna, lokala sändningar vid sidan avSveriges Radio.Samtidigt kom TV-sändningar från satelliter. Detföranledde vissa socialdemokrater att kräva förbudmot enskilda innehav av parabolantenner, något somgivetvis aldrig beslutades i . börja-de sända, och svenska hushåll fick möjlighet attse program med inslag av reklam.I den vevan genomförde lokalradion hemma i mittlän, , en debatt om reklam i TV. Den soci-aldemokratiske företrädaren, en riksdagsledamot,lovade skaraborgarna, och svenskarna gissar jag, aldrig skulle behöva konfronteras med reklam imarksända svenska program därför att en socialde-mokratisk partikongress hade beslutat så.Så fick vi , och det statliga mo-nopolet bröts. Det är alltså precis . Däref-ter har allt gått mycket snabbt. Låt mig efter den härkorta historiken peka på några grundläggande rikt-linjer för den moderata synen på mediepolitik.Herr talman! Målet måste alltid vara att säker-ställa yttrandefriheten, respekten för upphovsrättenoch mediernas oberoende och tillgänglighet.Vi menar också att staten ska verka för etable-ringsfrihet så långt tekniken medger. Dessutom anservi som självklart att tryckfrihetens principer och ytt-randefrihetsgrundlagen ska vara ramen för vad somfår sändas och inte får sändas. Olika medier ska harätt att finansiera sin verksamhet t.ex. med reklam.I betänkande KU16 diskuteras regeringens förslagom vissa lättnader i radio- och TV-lagen. Majoriteteni utskottet står bakom de förslagen. Bl.a. ska det blitillåtet att under vissa förutsättningar avbryta TV-program med annonser. Några inskränkningar gäller,t.ex. att gudstjänster inte får avbrytas med reklam ochinte heller barnprogram som vänder sig till barn under12 år. Men visst är det märkligt att i detalj bestämmahur många minuter ett program ska vara för att fåsända reklam, särskilt som vi vet att det går att kring-gå bestämmelserna genom att hitta på speciella pro-graminslag.Vi säger därför i vår reservation nr 2, som är fo-gad till betänkandet, och jag yrkar bifall tillreservation nr 2, att regelverket är föråldrat. Vi vill haett betydligt bredare och friare utbud av medier i vårtland. Det ska vara fria medier som kan verka obero-ende av statlig styrning och som hör samman med ettfritt och öppet samhälle. Vi vill skapa bättre konkur-rensförutsättningar för TV-reklammarknaden. Detfinns alltfler aktörer - och Kanal är några somi dag har stor täckning - men regelverket ger olikaförutsättningar beroende på vilket land sändningarnakommer från och sändningsteknik.En särskild fråga vi tar upp i vår kommittémotionär hur man ska se på den sponsring som sker av pro-gram i , dvs. vid sidan av denvanliga reklamen. Det är ju en stor inkomst som SVTfår på det sättet.Vi föreslår att alla dessa frågor måste allsidigtbelysas i en utredning som ska tillsättas så snart sommöjligt. Det ska vara en utredning som ska genomly-sa reklamreglerna och ge regeringen underlag för attlägga fram förslag till ett regelverk som innebär attstaten ställer sig neutral inför olika TV-kanaler, olikaTV-bolag och sändningstekniker. Vad svenska folketbehöver och vad alla nuvarande och kommande TV-aktörer är i behov av är att vi får regler som utgår frånden verklighet som råder, nu och . Det skavara regler som blir lätta att tillämpa och som hållerför lång tid framöver.Jag har redan yrkat bifall till vår reservation nr 2.(forts. 12 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.10 § FrågestundAnf. 48 TALMANNEN:Kammarens sammanträde återupptas för riksda-gens frågestund. Vid dagens frågestund deltar följan-de statsråd: jordbruksminister ,utrikesminister , statsrådet ,socialminister och statsrådet . Jordbruksministern besvarar såväl allmän-politiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsom-råde. Övriga statsråd svarar var och en för sitt ansvar-sområde.Det är som vanligt många som vill ha ordet. Jagvill därför uppmana alla till koncentration och till såkorta frågor och svar som möjligt.Maxtaxa för äldreAnf. 49 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till socialmi-nistern.Beslutet om maxtaxa och nationellt förbehållsbe-lopp för de äldre var ett viktigt steg för att kapa orim-liga skillnader i avgifter för lika insatser mellan olikakommuner, och många äldre hade sett fram emot detbeslutet.Redan när propositionen kom, och vi debatteradeämnet, fanns en lång rad frågetecken kring tolkning-en. De restes inte minst av . Vikristdemokrater var positiva till själva sakbeslutet,rättvisan i det, men kritiska till otydligheten.Nu upplever vi att både kommuner och enskildahar många frågor. Det finns inte utrymme att härdiskutera detaljerna, men jag vill fråga socialminis-tern om han finner anledning att medverka till att rätaut kommunernas frågetecken och stilla oron hos deäldre som bekymrar sig för att behöva begärasocialbidrag därför att ett nytt taxesystem införs.Anf. 50 Socialminister ():Fru talman! Beslutet att införa maxtaxa i äldreom-sorgen är, som påpekar, en mycket viktigreform. Det är en reform som ser till inte bara att vifår ett högsta tak för kommunernas avgifter för äldre-omsorg utan också, vilket kanske är ännu viktigare,att vi klargör vilket förbehållsbelopp som ska gälla,dvs. från vilken inkomst kommunerna över huvudtaget ska få ta ut avgifter.Det här är en reform som inte på något enda sättpåverkar kommunernas övriga bedömningar av soci-albidrag. Det har funnits osäkerhet om detta, och iförra veckan träffades folk från för att klargöra frågan. informerar man nuföljande: Den nya lagen innebär inte några försäm-ringar för någon pensionär. Lagen tydliggör det för-sörjningsstöd som kommunerna ger tillpensionärerna som har för låga inkomster för att klarasin försörjning.Det är alltså nu helt entydigt att kommunerna skase till att genomföra maxtaxan, och ingen enskildpensionär ska få det sämre. Det är upp till kommu-nerna att hantera detta enligt den lagstiftning somriksdagen har beslutat om.Anf. 51 ():Fru talman! Jag tackar socialministern för svaret.Jag har också erfarit att har fått i upp-drag att följa tillämpningen av de nya bestämmelser-na under så mycket som en femårsperiod.Det hade naturligtvis varit bra, med tanke på demånga frågetecken som finns kring den här reformen,om frågetecknen hade raderats ut innan den nya taxaninförs. Många förtroendevalda i socialnämnder runt-om i landet hör av sig med funderingar till vårt riks-dagskansli och även till andra.Jag noterar att socialministern nu har kommitfram till en överenskommelse med och informationtill , och jag hoppas att det når ut.Ska jag tolka svaret så att socialministern här kan garantera att ingen äldre vårdtagare i någonkommun ska behöva söka socialbidrag på grund avden nya taxan?Anf. 52 Socialminister ():Fru talman! Ja, det kan jag verkligen garantera,eftersom maxtaxan inte innebär någon som helstförändring av de system som kommunerna har försocialbidragen. Huruvida kommunerna sedan ändrarsina system och sina bedömningar av socialbidrag ären fråga för varje kommun.Det är alltså upp till ansvarsfulla kommunalpoliti-ker att se till att maxtaxan innebär det som beslutat om, nämligen att ge en trygghet förpensionärerna.Ingen enda pensionär ska få det sämre som enföljd av beslutet om maxtaxan. Och jag tror att kom-munalpolitiker runtom i landets kommuner är med-vetna om detta och ser till att det inte innebär en för-sämring för någon. Men man ska inte blanda ihopbeslut om maxtaxan med kommunernas bedömningarav socialbidrag. De är två helt olika saker.Kostnader för rehabiliteringAnf. 53 ():Fru talman! Min fråga riktar sig också till social-ministern.Vi har ju hemska kostnader för långtidssjukskriv-ningar och förtidspensioneringar i . gåröver 108 miljarder till detta av de drygt 700 miljardersom vi totalt kan spendera . Kvinnors andel avlångtidssjukskrivningar har ökat kraftigt, från under50 % till över 64 %.Häromkvällen redovisade SVT en undersökningsom gjorts i några län av hur försäkringskassornaanvänder rehabiliteringsmedel till människor som harskadats i sitt arbete eller på annat sätt. Det visade sigatt i de undersökta länen spenderades i snittca på varje kvinna som hade skadat sig,medan summan för männen var ca perperson. Jag känner inte till någon vetenskaplig under-sökning som säger att män är fem gånger klenare änkvinnor.Därför undrar jag hur socialministern ser på dessauppgifter.Anf. 54 Socialminister ():Fru talman! har jag inte det direkta ansvaretför försäkringsfrågor, utan det har statsrådet . Men så pass mycket ansvar har jag att jagomedelbart kan säga att den typen av hantering äroacceptabel. De skillnader som uppenbart finns ibedömningen kan vi inte acceptera.Den riktigt stora frågan handlar om rehabiliteringöver huvud taget. Det lite spännande och hoppfulla äratt antalet sjukanmälningar på korta sjuktider inteökar. Det bekymmersamma är att de långtidssjuk-skrivna förblir långtidssjuka alldeles för . Denstora utmaningen är därför att se till att rehabilitering-en fungerar och att vi erbjuder alla långtidssjuka enbättre möjlighet att återvända till arbetslivet. Dåmåste män och kvinnor naturligtvis bedömas påsamma sätt.Anf. 55 ():Fru talman! Det gläder mig att socialministerntycker att man ska bedöma män och kvinnor på sam-ma sätt och att det är viktigt att det kommer frammedel till rehabilitering för dem som har råkat ut försjukdom eller arbetsskada.När , som ligger under ministernsansvarsområde, tittade på detta - jag tror att det varför - visade det sig att av de tillfrågadesom varit långtidssjukskrivna hade14 % fått någon form av rehabilitering. I den aktuellaundersökningen hade man satt gränsen för rehabilite-ring vid ett telefonsamtal . Det är heltoacceptabelt.När det sedan finns indikationer på att kvinnorbehandlas fem gånger sämre än män - det finns somsagt ingenting som säger att män är fem gånger kle-nare än kvinnor - undrar jag om socialministern ärberedd att ge i uppdrag att titta på hurrehabiliteringsmedel fördelas mellan män och kvin-nor i den här verksamheten för att dels se till att detkommer fram rehabiliteringsmedel, dels se till att defördelas rättvist.Anf. 56 Socialminister ():Fru talman! Det är principiellt mycket viktigt attbedömningen är densamma. Jag är dock inte bereddatt dra slutsatser av det material som harlämnats. Man får titta på vad det grundar sig på ochhur det faktiskt ser ut.Men det är klart att män och kvinnor ska ha sam-ma bedömning. Det är också viktigt att det fungerarute i försäkringskassorna. De gör naturligtvis bedöm-ningar likaväl när det gäller själva rehabiliteringsar-betet. I vilken mån man behöver en särskild studie föratt undersöka kunskapssituationen vågar jag interiktigt bedöma, men jag ska naturligtvis tala med detansvariga statsrådet, , om detta.AktivitetsgarantinAnf. 57 ():Fru talman! Jag skulle vilja vända mig till statsrå-det och ställa en fråga.År 2000 ökade AMS åtgärderna när arbetslöshe-ten minskade, vilket var ett trendbrott i förhållandetill hur AMS hade gjort tidigare. Det var ingen tvekanom att man då började fundera på om AMS gjordedetta för att hyfsa till arbetslöshetsstatistiken.I gårdagens kunde man också läsa att en in-tern utvärdering av aktivitetsgarantin inom AMSvisar att det snarare är svårare att få jobb om man haraktivitetsgarantin än om man inte har den. AMS för-sökte då att dölja den här rapporten. Vi har 37 000personer som befinner sig i aktivitetsgarantin. Denupplevs, som sagt, enligt som ett stort misslyck-ande av AMS självt och av många som är med i den.Då kan man fråga sig varför man har en sådan in-effektiv åtgärd och hur ministern ser på att AMSförsöker dölja den här utvärderingen. Kommer mi-nistern att verka för att utvärderingen ska få allmänpublicitet?Anf. 58 Statsrådet ():Fru talman! AMS åtgärder är inte till för att döljanågra siffror. AMS åtgärder är inte till för att hyfsatill några siffror. Jag vill upplysa om attarbetsmarknadspolitiken är mycket viktigare än så.Också när arbetslösheten minskar finns det nämligenstora grupper i vårt land som har mycket svårt attkomma in på arbetsmarknaden. Det är de som behö-ver aktiva insatser. Det är de som har behov av att vitar bort diskrimineringen, och det är de som också ien tid när antalet jobb växer behöver få del av ar-betsmarknadspolitiken.Enligt de uppgifter som jag har fått av ansvarigtstatsråd, , handlar det inte om att detfanns några uppgifter att dölja. Det är inte heller santatt aktivitetsgarantin har gjort det svårare för männi-skor att få jobb. De siffror som vi har visar att fler harkunnat komma ut i arbete. Låt oss visa respekt förden grupp människor som efter många års utanför-skap när det gäller arbetsmarknaden behöver ettmycket ömsint hanterande för att få hjälp att kommatillbaka! Det är det som aktivitetsgarantin handlar om,inte att hyfsa siffror, . 59 ():Fru talman! Jag tror att det är viktigt att vi disku-terar arbetslösheten, men tyvärr visar det sig i bl.a. enundersökning som är gjord av Företagarnas Riksor-ganisation att det som skedde var att AMShelt plötsligt bytte metod. Man kan titta på en och se att AMS nu helt plötsligt bytte me-tod. Man ökade antalet åtgärder i en högkonjunktur,kanske för att regeringen skulle uppnå sitt mål.Men det intressanta är ju att det vore bra om stats-rådet såg till att en sådan här rapport kom i offentlig-hetens ljus. Det gäller framför allt eftersom det i denhär rapporten står att det är svårare att få jobb närman går igenom aktivitetsgarantin än när man integör det. Det kan ju inte vara meningen med en åtgärdatt göra det svårare. Vi måste ändå ha åtgärder somgör det lättare för människor att få jobb och inte svå-rare. Därom kan vi väl vara överens. Det skulle varaintressant att höra ministerns syn på att man har engaranti som gör det svårare att få jobb.Anf. 60 Statsrådet ():Fru talman! Jag måste upplysa om attvi i arbetsmarknadspolitiken aldrig kan stanna vid attvara nöjda med att ganska många har ett arbete elleratt nästan alla har ett arbete.Är det så märkligt att arbetsmarknadsåtgärdernakan öka i när arbetslösheten minskar? Vi nöjeross inte med att den som har varit långtidsarbetslös,den som är handikappad och den som har psykiskaproblem inte ska få en plats på arbetsmarknaden.Därför, , är det helt riktigt att åtgärdernakan öka också i när arbetslösheten minskar.Jag vet att kommer att återkom-ma till själva rapporten, men jag vill upplysa om attaktivitetsgarantin gör det lättare för människor attkomma ut i arbete. Därför är den en viktig åtgärd ochingenting som förtjänar att förlöjligas eller misstänk-liggöras, som jag tycker att nu gör.Lönediskriminering av mödrarAnf. 61 ():Fru talman! Jag vill återvända till bristerna i jäm-ställdhetspolitiken och därför vända mig till Marga-reta Winberg.Det kom en rapport som visar att när par fårbarn vinner männen lönemässigt, men kvinnornaförlorar. Det är en oerhört oroande tendens som bely-ser hur liten bit vi har kommit när det gäller att be-kämpa lönediskrimineringen.Jag undrar om regeringen är redo att tänka om pådet här området och sätta in åtgärder för att bekämpalönediskrimineringen. Man kan t.ex. ha en mera posi-tiv attityd till konkurrens på de områden där kvinnordominerar arbetsmarknaden - vård, omsorg och ut-bildning. Och är regeringen äntligen beredd att tänkaom när det gäller det område som TCO:s ordförandelyfte fram i en artikel om större möjligheter förfamiljer att få livspusslet att gå ihop genom att hus-hållsnära tjänster blir billigare?Kan vi få ett omtänkande på dessa två punkter?Anf. 62 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är en mycket angelägen frågasom både och tar upp. Ioch för sig är det väl inte något nytt att kvinnors löneroch kvinnors situation släpar efter i och med att ettpar får ett barn. Däremot tycker jag att det nya var attmän premieras så oerhört, som det tycks i den härrapporten, av att kvinnan och mannen får ett barntillsammans.Lars riktar in sig på löneskillnader.Det är inte riktigt den slutsatsen som ochTCO drar i sin rapport, utan slutsatsen är ju att mant.ex. ska ha en arbetsrättslagstiftning som inte diskri-minerar kvinnor. Det har vi haft, men där har ju LarsLeijonborg medverkat till en förändring och försäm-ring. Man drar också fram föräldraförsäkringen ochvill göra den mera jämnt fördelad mellan kvinnor ochmän. Det är en åsikt som jag delar - jag undrar hurLars ställer sig till det. Man vill ha en nyarbetstidslag. Det är någonting som vi arbetar med iRegeringskansliet, och man vill att taken i försäk-ringssystemen ska höjas. Vi är beredda att göra detta.Är ni med oss där?Anf. 63 ():Fru talman! Fru talman får väl vid tillfälle ta uppmed statsråden vad de här frågestunderna är till för.Det är inte regeringen som ska fråga oppositionenutan tvärtom.Men jag kan svara att vi har kämpat hårt för att fåregeringen att höja taken i socialförsäkringarna. Detär en mycket viktig jämställdhetsreform. Jag är ocksåmycket för en lagstiftning som hindrar diskrimineringav kvinnor i arbetslivet, men gällde det ytterligareåtgärder för att bekämpa lönediskriminering. Det ärklart att vad vi ser i den här rapporten är en lönedis-kriminering. Det är orimligt att män som får barnvinner men att kvinnor som får barn förlorar.Två av de åtgärder som jag kan tänka mig utövermånga andra är just att man främjar konkurrens omden kvinnliga arbetskraften - vi vet att det höjer lö-nenivån - och att man gör någonting åt möjlighetenatt köpa hushållstjänster.