prot · GP0981 · 2002-03-13 00:00:00 — Betänkandet vi behandlar nuföreslår några mindre men ändå mycket viktiga för-ändringar i tryckfrihetsförordningens 2 kap. Tidigaretalare har tagit upp dem, så jag ska inte upprepa dem.I motion frågar vi oss, om vi ska gåin på detaljer, vad som menas med "rutinbetonadeåtgärder". Vi kan se en risk för att offentlighetsprin-cipen inskränks, och vi kan, precis som Lagrådet, anastora problem med att se skillnad på s.k. färdigaelektroniska handlingar å ena sidan och sammanställ-ningar av uppgifter ur en upptagning av automatise-rad behandling å andra sidan.Regeringen tycks medveten om svårigheterna,men vågade ändå inte nu ändra i definitionen av be-greppet upptagning och hänvisar till att gränsdrag-ningsfrågor i stället får avgöras utifrån det enskildafallet. Här är man ute på hal is. Frågan är om man harskridskor på fötterna eller ens på en fot. Regeringenerkänner att det i de flesta fall inte kommer att finnasnågon skillnad i tillgänglighet mellan färdiga elektro-niska handlingar och sammanställningar av uppgifterur upptagningar. Ändå menar man, av principiellaskäl, att det i tryckfrihetsförordningen klart bör fram-gå att färdiga elektroniska handlingar faktiskt är för-varade hos myndigheten, om myndigheten klarar avatt ta fram och hantera dem, oavsett rutinbetonadeåtgärder eller ej.Vi i anser att tryckfrihetsförordningenredan nu, men särskilt framöver, inte täcker in denutveckling vi befinner oss i på det kommunikativaområdet. Det behövs en fullständig och förutsätt-ningslös revidering, och den bör också omfatta YGL isyfte att åstadkomma en grundlag i fas med den me-diala och tekniska verkligheten och dess utveckling.En invändning är givetvis att man inte då och nuska ändra i våra grundlagar, men det är en kommuni-kationsrevolution som pågått ochvänt upp och ned på många begrepp och beskrivning-ar. Utskottsmajoritetens huvudinvändning mot engrundlig och förutsättningslös revidering är riskenför att en samlad grundlag kan tunna ut det skydd förskrifter som ges i tryckfrihetsförordningen. Dethar jag svårt att förstå. Avsikten är ju tvärtom attstärka skyddet för kommunikationen över huvudtaget, oavsett om den sker i tryckt skrift eller genomandra medier. Det gäller att var någorlunda förutse-ende, och bara dagens svårighet att förstå och tolkainnehållet i tryckfrihetsförordningen borde kunnaväcka den tyngst slumrande björn.Därför, fru talman, yrkar jag bifall till reservation1.Den s.k. biblioteksregeln borde ses över om inteen fullständig revidering av TF kommer att göras. Detmåste införas bestämmelser som reglerar hur de in-formationsmängder som en myndighet har tillgång ska behandlas från offentlighetssynpunkt,men också göras konsekvensanalyser av en sådannyordning. Vi ifrågasätter om alla handlingar åtkom-liga via Internet ska anses som inkomna och förvara-de och om all via Internet tillgänglig information harkaraktären av referensmaterial. Det behövs en analysav förvaringsrekvisitet och kriterierna för vad som isammanhanget är att definiera som offentlig hand-ling.Utskottsmajoriteten ser ändå att det finns problemmed avgränsningen. Man menar att utvecklingen påsikt faktiskt kan leda till behov av reglering som i eneller annan utsträckning utesluter att alla handlingarsom kan kommas åt via Internet ska anses förvaradehos myndigheten. Ändå är man inte beredd att föror-da en utredning av frågan , dvs. man ser farornamen man vågar inte ta steget och börja röra i detta.Det tycker jag är väldigt tråkigt. Man borde i ställetvara förutseende och vilja sätta i gång en ny analyseftersom vi så att säga befinner oss i ett kommunika-tivt revolutionsläge. Vi måste agera i det, menar jag.För övrigt, fru talman, vill jag bara säga att jagpersonligen tillstyrker den reservation som handlarom de kungliga hovstaterna och Riksmarskalksäm-betet. Jag menar också att man inte kan undanta dessafrån offentlighetsprincipen.Anf. 10 ():Fru talman! Med mig uppe i talarstolen har jag detbetänkande som flera talare har åberopat som stöd förden proposition och det utskottsbetänkande som vi diskuterar. Det heter Offentlighetsprincipen ochden nya tekniken. I kommittén som utarbetade dettabetänkande har både , som har deltagit idebatten, och jag deltagit, en kommitté som fortsättersitt arbete. Den kommittén lade , för unge-fär , fram ett förslag om en gundlagsfästrätt att utfå allmänna offentliga handlingar i elektro-nisk form, alltså om att använda det nya IT-medlet,Internet, som ett sätt att öka offentlighetsprincipensspridning i Sverige.Regeringen hamnar dock efter moget övervägandei en något, kan man tycka, defensiv hållning. Man villinte gå så långt som att grundlagsfästa denna rätt nu.Man pekar på ett antal svårigheter och svåröverblick-bara konsekvenser som man vill fundera vidare på.Det är precis den sortens invändningar som ävenkommittén har pekat på. Det finns risker med engrundlagsfäst rätt som man inte riktigt kan överblickajust . Ta t.ex. det kommersiella massutnyttjandet.Där finns naturligtvis en stor risk eller en möjlighet.Man kan vända på det och säga att svensk företag-samhet i allmänhet och i synnerhet de som tjänar påatt skaffa sig massuppgifter skulle kunna utnyttjaoffentlighetsprincipen och alla de arkivlagar och allade stödsystem som offentligheten har till sitt förfo-gande till att sammanställa egna och kommersielltgagnbara register.I är vi lite rädda för den här utvecklingen.Vi vill gärna att man ska betala avgift för att få olikatyper av uppgifter för kommersiella syften. Vi har ettSPAR-register där man kan köpa uppgifter, och vi harandra sätt för myndigheter att sälja sina uppgifter tillföretag. Men det finns alltså en risk. Det är svårt attöverblicka. Det var kommittén medveten om då be-tänkandet lades fram. Därför kan jag säga nu som enav utredarna, en av dem som lade fram förslaget förett år sedan, att jag accepterar de invändningar somhar kommit både från remissinstanser, tunga sådanaför resten, och från regeringens sida samt från ut-skottsmajoriteten.Därför anser jag inte heller att jag har gjort någonprincipiell avbön i den här frågan. Jag tycker att rege-ringen och vi i utskottsmajoriteten är medvetna om attsyftet är att grundlagsfästa denna rätt att utfå allmänoffentlig handling, men att det krävs mer moget över-vägande. Därför är det heller ingen skarp polemikmot , som fortsätter att hävda denståndpunkt som även ledamot hade i utredningen, att redan nu få dennarättighet grundlagsfäst.Offentlighetsprincipen, den svenska och för dendelen också den finska, betyder väldigt mycket förvår demokrati, för vårt sätt att se på demokrati, öp-penhet och debatt. Man kan förenklat säga att denuppfyller ett antal huvudmål. Den utgör en garanti förrättssäkerhet, den utgör en garanti för effektivitet iförvaltning och effektivitet i folkstyret och möjliggörför medborgargrupper, intresseorganisationer ochmedier att granska dem som makten har, oavsett varden offentliga makten utövas, lokalt, regionalt ellercentralt. Därför är det viktigt att vi värnar den svens-ka offentlighetsprincipen, denna urgamla rätt att utfåallmän handling. Vi ska möjliggöra att denna hand-ling utfås på ett så enkelt sätt som möjligt utan attlöpa risken att få svåröverblickbara och integri-tetskränkande konsekvenser.Inger förklarade sig inledningsvis vara väl-digt nöjd med propositionen, och det är väl bra. Jag ärkanske inte lika himlastormande nöjd som IngerRené, därför att jag tycker att man kunde ha gått litelängre. Men jag accepterar argumenten, jag är bereddatt försvara dem, och jag tycker att det i vart fall är ettsteg i rätt riktning.Fru talman! Jag yrkar med de sagda orden bifalltill förslaget i betänkandet och avslag på samtligamotioner, inte så mycket av principiella skäl utan avskäl som snarare är av praktisk natur. Det inkluderaräven den reservationen om hovetoch marskalksämbetet.Anf. 11 () replik:Fru talman! Offentlighetsprincipen gäller lika föralla svenska medborgare. Jag skulle vilja veta hurKenth ser på möjligheterna att tillämpasekretesslagen 7 kap. 16 § utan att det faktiskt går utöver den grundlagsfästa offentlighetsprincipen.Anf. 12 () replik:Fru talman! fråga om 7 kap.16 § i sekretesslagen, personuppgiftslagen, är föremålför överväganden i andra avseenden. , som sitter i kammaren, deltar tillsammansmed i ett sådant övervägande. Jag kan intei dag för min del i vart fall gå in på detaljerna i deöverväganden som görs. Men alla vi som har varitdelaktiga i den här debatten känner att personupp-giftslagen, 7 kap. 16 §, inte är särskilt bra för Sverige.Den strider mot en hel del av det vi menar med godoffentlighet.Jag kan inte ge annat svar än att jag förväntar migatt kommittén eller arbetsgruppen snart kommer till-baka till kammare med någon typ av över-väganden över hur detta ska hanteras.Anf. 13 () replik:Fru talman! var det sekretesslagen 7 kap. 16 §som jag hänvisade till med anledning av hur sekre-tesslagen just blir en motkraft för att hävda dengrundlagsfästa offentlighetsprincipen. Men då kan jagförvänta mig att Socialdemokraterna med intresse gårin för att just följa åsikt att avveckla 7kap. 14 () replik:Fru talman! Jag kan inte bedöma om det ärmöjligt att avveckla 7 kap. 16 §. Vad jag kan säga äratt man överväger olika konsekvensändringar. Manöverväger om det är möjligt att föra en debatt på deneuropeiska nivån om att förändra hela den här lag-stiftningen, som ju blev så hårt kritiserad i den härkammaren . Något annat kan jag intesäga.Dock vill jag säga att sekretesslagar behövs, olikatyper av barriärer och skydd för utlämnande av såda-na fakta om enskilda eller grupper av enskilda somkan komma dem till skada. Det krävs en lång radhöga trösklar, lägre trösklar och sekretessregler somförsvårar eller gör det trögare att utfå olika typer avhandlingar. Det tror jag att vi är helt överens om,även med som i övrigt är för en oerhörtliberal syn på det offentligas utlämnande.Åsa sade i sitt anförande att sekre-tesslagen har ändrats 220 gånger sedan den modernatillämpningen infördes. I vårt betänkande står det 250gånger. Jag är säker på att den kommer att ändrasväldigt , därför att mananpassar sekretessbestämmelserna till en mer aktuellverklighet. Vem som ska göra det - om det är rege-ringen som ska göra det via förordning eller om det ärriksdagen som ska göra det via lag - är en ständigträta i den här kammaren. För min del har jag ingenprincipiell åsikt, bara en praktisk, nämligen att viskulle drunkna av överväganden i den här kammaren.Jag tror inte att vi är rätt forum för att göra alla dessaöverväganden.Anf. 15 ():Fru talman! Först vill jag berömma och de övriga ledamöterna i utredningen omoffentlighet och sekretess. Vi har visserligen bara fåttden första delen - den som handlar om offentlighet -presenterad, men efter att ha tagit del av och läst delarav detta får jag säga att man har lyckats göra enmycket snårig och svår materia begriplig. Därför serjag fram emot nästa del, som kommer att handla omsekretesslagstiftningen.Vi är tydligen helt överens om målet när det gällerutlämning av elektroniska handlingar. Men KenthHögström är lojal med regeringen och ställer upp pådet förslag som propositionen innebär. Jag vill ändåfråga när han tror att det kan blimöjligt att göra det som utredningens majoritet villefrån början, nämligen att införa regleringen direkt igrundlag.Anf. 16 ():Fru talman! Tack för det beröm som HelenaBargholtz överöste oss i kommittén med! Både Ingeroch jag känner oss mäkta imponerade över att såmånga följer vårt utredande. Utredningen samman-träder förresten just nu; vi ska alldeles strax gå dit.Denna utredning har varit oerhört arbetskrävande ochmycket spännande. Det har varit svåra överväganden.Jag tar tillfället i akt att säga att vi har gjort ettmycket svårt övervägande i detta betänkande, nämli-gen avvägningen mellan offentlighetsprincipen å enasidan och upphovsrätten å andra sidan. Det var detkanske svåraste övervägandet. Upphovsrätten ska juvara stark i alla civila samhällen som önskar slåss förupphovsmannens rättigheter, för patentens helgd ochför ägandets rätt. Men vi har efter mycket svårt ochmoget övervägande ansett offentlighetsprincipen varaöverflyglande även denna rätt - upphovsrätten.Kommitténs fortsatta arbete handlar bl.a. omövervägandena om sekretess och sekretessgenom-brott, dvs. då myndigheter äger rätt att släppa ifrånsig sekretessbelagt material i syfte att gagna en sam-hällelig utveckling. Det kan t.ex. gälla hur den of-fentliga hälso- och sjukvårdspersonalen ska kunnasäga till polisiär myndighet huruvida det har skett enmisshandel av en kvinna eller ett barn. Det är sådanaöverväganden som vi gör just . Jag är inte riktigtsäker på när vi är framme, men vi har tid fram tillnästa år att arbeta med detta.Angående den sista frågan så kan inte jag svaraför regeringen om när den kan komma tillbaka medförslag om grundlagsrätt och rätt att utfå offentlighandling via elektronisk form. Vad jag kan säga är attregeringen överväger detta.Anf. 17 ():Fru talman! Mitt beröm ska naturligtvis också om-fatta arbete, även om vi i den fråga somjag har fört fram om elektroniskt utlämnade hand-lingar inte har samma ståndpunkt.Jag undrar en sak eftersom vi vet att grund-lagsändringar - vilket jag hoppas att det blir i den härfrågan - tar tid och bara kan göras i samband medval. Därför hoppas jag att den ändring som jag vill hakommer till stånd nu inför valet 2006.Anf. 18 ():Fru talman! Jag delar den förhoppningen. Jag an-ser nämligen att de frågor som har rests som hinderför en grundlagsfäst rätt att utfå handling elektronisktinte är större och svårare att angripa än att man skullekunna klara det på . Det gäller risken fördet kommersiella massutnyttjandet och det gällerrisken för att olika typer av kriminellt belastad verk-samhet och organiserad brottslighet försöker kommaåt olika typer av öppna register. Det handlar också omett antal andra svåra integritetsfrågor.Jag anser att man ska kunna klara av att göra debedömningarna i -oavsett vem som befolkar det - eller också kan denutredning som vi nu sitter i få tilläggsdirektiv för atttitta närmare på detta. Jag menar att offentlighetsprin-cipen, uttryckt i tryckfrihetsförordningens andra ka-pitel, nämligen rätten att utfå allmän handling på ettså snabbt och effektivt sätt som möjligt även skakunna omfattas av den nya tekniken. Oavsett om dennu börjar bli lite äldre, som har sagt,så är den i alla fall ny i förhållande till , föratt citera Bargholtz.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §. )6 § Sponsring av statliga myndigheterFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2001/02:KU19Sponsring av statliga myndigheter (förs.2001/02:RR9).Andre vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 12 §. )7 § Allmänna motioner om inkomstskattm.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande 2001/02:SkU14Allmänna motioner om inkomstskatt m.m.Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fickavgöras efter endast en bordläggning.Anf. 19 ():Fru talman! Det första av dagens skatteutskotts-betänkanden handlar om inkomstskatterna i förstahand men också om allmänna riktlinjer för skattepo-litiken. Vår kanske viktigaste reservation finns natur-ligtvis under moment 1 som handlar om inriktningenpå politiken. Jag ber på en gång att få yrka bifall tillreservation nr 1 under förslagspunkt nr 1.Nu råkar det emellertid vara så att motionerna ärväckta , under den allmänna motionstiden.Vid samma tidpunkt lade vi också fram vårt förslag ianslutning till budgetpropositionen. Därför är detkanske ingen nyhet för kammaren att de allmännariktlinjerna som vi har diskuterat tidigare när detgäller skattepolitiken naturligtvis ligger fast vad gäl-ler Moderata samlingspartiet. De finns sammanfatta-de i reservationen. Vi tycker fortfarande att det är likaangeläget som att vi får ett skattesystem somgör att t.ex. låg- och medelinkomsttagare inte skavara så oerhört mycket högre beskattade i äni andra länder.Vi behöver ett skattesystem som gynnar och upp-muntrar till arbete, sparande, utbildning och riskta-gande i företag. Det är det som reservation 1 handlarom. Det tar sig bl.a. uttryck i att vi vill öka den skat-tefria andelen av en inkomst, exempelvis genom höjtgrundavdrag.Om man tittar på de ensamförsörjande föräldrarnaser man att vårt förslag har en särskild stor genom-slagskraft. En ensamstående förälder med en genom-snittlig inkomst får av egen kraft ett grundavdrag på40 . Har man t.ex. två barn så kommer man uppi en skattefri inkomst på . Detta gör i kom-bination med förvärvsavdraget naturligtvis stor skill-nad och leder till ökade möjligheter att försörja sigsjälv och till ett minskat bidragsberoende.Fru talman! Jag tänkte i fortsättningen ta upp någ-ra av de enskilda förslag som finns med i betänkan-det. Det första gäller hushållstjänster. Vi kan konsta-tera att det fortfarande tyvärr är en sektor med ettstort inslag av grå eller svart arbetskraft. Trots attfrågan har diskuterats under åtta, kanske snart tio, årså har det fortfarande inte kommit något genombrotttill stånd. På den här punkten finns en gemensamborgerlig reservation med ett förslag som skulle kun-na öppna för möjligheten att göra denna sektor vit.Det skulle göra det möjligt för människor att köpahushållsnära tjänster på ett lagligt och vitt sätt. Jagbeklagar att majoriteten ligger fullständigt still i denhär frågan och varken vill eller kan ta några stegframåt.Men detta är inte bara en fråga om att omvandlasvart arbetskraft till vit. Det är faktiskt också en frågaom att göra det möjligt för människor att räcka till isin vardag. Förutom att förslaget leder till fler arbets-tillfällen leder det till möjligheter för fler människoratt på ett mer rimligt sätt vara tillgängliga på arbets-marknaden.I betänkandet finns också en del andra förslagsom illustrerar hur orimligt vårt skattesystem är. Detförs från tid till annan fram idéer om att vissa yrkes-kategorier ska ha lägre skatt. Vi har det ju på ett om-råde, nämligen för utländska experter, som är ettklassiskt exempel på hur man genom undantagslag-stiftning kan gynna en viss grupp. Det förs ocksåfram krav på att vissa yrkesgrupper vid olika tillfällenska få lägre skatt. När de ska skatta för de tillfälligthöga inkomsterna så framstår nämligen skattesystem-et just så absurt som det faktiskt är.Vi avvisar den typen av propåer. Vi tycker att detär bättre med ett enhetligt skattesystem där alla beta-lar en rimlig skatt under hela sin livscykel.Det här betänkandet illustrerar även en annan sak,nämligen att även små förändringar är oerhört trögaatt få igenom i . Det finns t.ex.ett förslag om att man inte ska behöva att bli skatte-pliktig om man deltar i ett TV-program och arrangö-ren skickar en färdbiljett för att man ska kunna resatill studion. Den här detaljen leder till att en del män-niskor överraskande nog kommer att få betala för-månsbeskattning för denna färdbiljett. Då hänvisarutskottsmajoriteten, vilket man också gör när detgäller förslaget om dubbel bosättning, till utredningenom ökade levnadsomkostnader. Den presenterades1999.I betänkandet står det att remissomgången slutför-des . Då frågar sig vän av ordning:Hur kan det komma sig att sådana här förslag blirliggande i kanslihuset och hos Finansdepartementetutan att någonting händer?Majoritetsföreträdaren kan kanske upplysa kam-maren här om när utredningen om avdrag förökade levnadsomkostnader och den remissbehandlingsom är slutförd med anledning av denna kommer attleda till en proposition, så att man kan rätta till mångaav de ofullkomligheter som finns i inkomstbeskatt-ningen, i synnerhet som det inte finns någon kom-mentar till detta med intervjuresorna i majoritetstex-ten utan man hänvisar bara till den här punkten.I motionen finns det också en enig skrivning kringbeskattningssituationen i . Utskottethar också haft en hearing i frågan, och det pågår up-penbarligen en del arbete inom både Finansdeparte-ment och på den här punkten.Men jag vill likväl framhålla att jag tycker att det ärangeläget att det här arbetet fortskrider i en sådan taktatt integrationen i verkligen kankomma till stånd och att det inte reses hinder föran-ledda av bl.a. skattelagstiftningens regler.Vidare har vi ett antal reservationer på olika om-råden. Jag vill avslutningsvis ta upp ett område därdet finns ett mycket bra förslag som på ett konkretoch snabbt sätt skulle kunna leda till förbättringar.Det gäller skattereglerna för uthyrning av privat-bostad. är det känt att det på många orter, inteminst i de orter där det finns högskolor och universi-tet, råder stor bostadsbrist för studenter. Ett sätt attkomma till rätta med detta är att göra det mer attrak-tivt för privatpersoner att upplåta sina privatbostäderför uthyrning till bl.a. studenter.Vi föreslår därför att man ska få möjlighet att ökaden skattefria delen för den här typen av hyresintäk-ter. Det leder dels till ett ökat utbud att uthyrnings-objekt, dels också till att man även på denna punktkan göra en del tjänster vita som måhända tidigarehar varit svarta. Även på den här punkten avvisartyvärr utskottsmajoriteten förslaget och hänvisar tillatt det leder till gränsdragnings- och kontrollproblem.Att det kan leda till gränsdragnings- och kontroll-problem kan man ju hävda nästan på alla punkterinom skattelagstiftningen. Det hade varit önskvärt omutskottsmajoriteten hade haft en lite mer öppen attitydtill förslaget om att öka den skattefria andelen av deinkomster som man får av att hyra ut sin privatbostad.Inte minst hade många studenter runtom i landet haftglädje av detta för att praktiskt kunna lösa sina bo-stadsproblem.Anf. 20 ():Fru talman! Vi tre partier i majoriteten, Vänstern,Socialdemokraterna och , har under dessaår försökt att upprätthålla en ganska hög skattenivå,och det har vi gjort med avsikten att kunna förverkli-ga de välfärdsambitioner som vi har, bl.a. inom skola,vård och omsorg.Vi i är väl medvetna om det tryckpå skattesänkningar som finns i vår omvärld. Vi väl-komnar därför den översyn somP-O Edin just nu arbetar med, den s.k. Skattebasut-redningen. Det är angeläget att bygga vidare på denvälfärdsmodell som vi har i landet och att vi ska kun-na skapa skattesystem för att få in de resurser somkrävs. Vi vill inte, som t.ex. vill, läggaoss helt platt för de internationella influenserna ochsäga att skatterna måste sänkas.Vi från Vänstern är fortfarande mycket medvetnaom de klassorättvisor som finns kvar i samhället ochsom vi har i uppgift att ta itu med. Man kan t.ex. tittapå det välfärdsbokslut som har presenterats under detsenaste året.Vänsterpartiet har två reservationer i detta betän-kande. I en reservation tar vi upp nödvändigheten avatt göra en översyn av inkomstskattesystemet. Vianser inte att man kan slå sig till ro och tycka attdagens system är bra som det är. Det finns för mångaoönskade s.k. marginaleffekter. Fördelningsprofilenborde också kunna göras bättre.Därför beskriver vi vad som skulle behövas sesöver i en sådan här utredning. Det gäller t.ex. om manska ha den LO-puckel som finns , ifrågasättandetav en särskild skattereduktion. om man inte i ställetska ha ett högre grundavdrag vid lägre inkomster somtrappas av vid högre inkomster vid statlig taxering.Vi har också en reservation där vi tar upp fråganom ideellt skadestånd som har sin grund i ett anställ-ningsförhållande. I vissa fall kan detta upplevas somstötande vid skadestånd för t.ex. sexuella trakasserier.Vi anser att det är nödvändigt att göra en översyn avden lagstiftningen.Moderaterna har en reservation om allmänna rikt-linjer för skattepolitiken. Jag tycker att det vore braom vi, när vi behandlar det här betänkandet, diskute-rar inkomstskatterna även om riktlinjerna är allmännaoch omfattar alla skatteområden.Om jag har förstått rätt vill de ge-nomföra en rejäl skattesänkning i fyra delar. Man villinföra grundavdrag för alla, grundavdrag för barn,förvärvsavdrag och en avveckling av statsskatten.Man skriver att människor ska klara sina egnagrundläggande behov innan de börjar betala skatt.Vidare ska de inte behöva betala skatt innan mat ochbostad är betalda.