prot · GP0953 · 2002-01-17 00:00:00 — Det är socialtjänstensoch polisens ansvar att detta görs.Det viktigaste gäller dock dem som för fram tan-ken på att vi ska ändra lagstiftningen och inte ha kvaren lagstiftning som kriminaliserar också männen närdet gäller prostitutionen. Deras önskemål tänker jaginte gå till mötes.Anf. 45 ():Fru talman! Där tror jag att vi är överens. Vi skainte ta bort lagen. Frågan är bara hur man ska kunnase till att den inte blir så uddlös. Man måste angripaprostitutionen där den har bytt form. I spåren av sex-köpslagen som den ser ut nu har det nämligen ocksåblivit så att när man hittar män som man misstänkervara kriminella så sänder man inte brev hem till demutan till arbetsplatsen. Detta gör man för att man villskydda kvinnan, och det gör att den tredje parten, dvs.den ovetande kvinnan, kan drabbas av både aids ochandra könsrelaterade sjukdomar. Det är en del avsexköpslagen som man inte har tänkt på.Därför är det viktigt att den efterlevs och att manockså beaktar de ovetande kvinnornas situation.Anf. 46 Socialminister ():Fru talman! Jag tror att det är viktigt att diskuterabåde med polismyndigheterna och med socialtjänstenom deras arbetsmetoder. Det är jag gärna beredd att tainitiativ till. Men detta är polisens och social-tjänstens ansvar. Och det är framför allt deras ansvaratt de samverkar kring det arbetet, men jag ska gärnastimulera en sådan diskussion.Taxorna på ÖresundsbronAnf. 47 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till LeifPagrotsky angående priserna på Öresundsbron.Glädjande nog har vi fått höra att den danska reger-ingen eventuellt kommer att gå med på en ändring avlagstiftningen när det gäller detta att man ska skattadär man bor och inte där man arbetar, som nuvaranderegler innebär. Jag tror att det är väldigt viktigt förintegrationen.Men tyvärr har vi fortfarande väldigt höga priserpå . Om man kör med bil kostar denungefär tur och retur om man inte har speciellarabatter, och då måste man resa väldigt ofta. Om man dessutom reserefter tolv tillkommer . Detta är enväldigt viktig fråga, inte minst för ungdomar som harlåga inkomster. Dessutom är det självfallet en viktigintegrationsfråga.Jag skulle vilja fråga om regeringen kan tänka sigatt arbeta för sänkta priser, gärna i samarbete med dendanska regeringen.Anf. 48 Statsrådet ():Fru talman! Det är väl bekant att jag ända sedanbron öppnades, och faktiskt långt också,har uttryck precis den åsikt som geruttryck för, nämligen att dagens brotaxor är för höga.De är ungefär lika höga som de taxor som diskutera-des från allra första början. De är så höga att de utgören broms för integrationen i regionen.Nu tycks detta också har gått upp för styrelsen ibrokonsortiet. De har börjat experimentera medlägre priser på olika sätt. De säger själva att de harfått en positiv reaktion från trafikanterna. Intäkternaökade när priserna sänktes. Jag hoppas att detta ledertill att också den danska regeringen, som hittillsmycket aggressivt motsatt sig den här typen av för-ändringar, kan övertygas om att detta är en väg attfortsätta framåt.Men det finns många andra viktiga saker också.Skattefrågan är oerhört viktig. Vi har en massakrångel och byråkrati. Jag vill nämna den mycketspeciella frågan om taxikrånglet som bromsar integ-ration för den del av kollektivtrafiken som dennautgör. Vi kommer att jobba aktivt med detta tillsam-mans med den nya danska regeringen vars åsikter viännu inte känner. Vi kommer att trycka på för att fåen utveckling i den riktning som vi gillar.Anf. 49 ():Fru talman! Jag är mycket nöjd med det svaret.Jag skulle vilja påpeka att brofrågan är en ungdoms-fråga, en klassfråga och en integrationsfråga. Det äräven viktigt att de som vill studera på andra sidansundet har råd att resa fram och tillbaka.Om en sänkning priserna till t.ex. en tredjedel avdagens pris skulle leda till en tredubbling av resandetöver bron skulle det inte påverka avbetalningstaktenför brobygget. Man har ju allt att vinna på detta. Flerskulle resa, och man skulle få större integrationsef-fekter till samma kostnad.Det gläder mig att ni arbetar vidare med den härfrågan och de andra integrationsfrågorna som statsrå-det själv nämnde.Anf. 50 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill gärna understryka de ickeekonomiska aspekterna här också. Det viktigt medbrotaxor, och det är viktigt hur skatterna ligger. Menjag vill gärna lyfta fram frågan om krångel.I dag är det nästan en livsuppgift att sköta sin var-dag om man bor på båda sidor om sundet. Man måstelära sig svåra frågor som myndigheterna inte kan geraka svar på. Om jag bor i och har en stuga iSverige och arbetar i , var får jag då göraränteavdrag? Är det där huset ligger men där jag intehar några inkomster? Eller är det där jag arbetar meninte har något hus? Vet banken det? Vet lokala skat-temyndigheten det? Tyvärr är svaret ofta nej.Vi har också den här konstiga taxibyråkratin -taxikrånglet. En svensk taxi får inte ta upp en svenskpassagerare och köra hem honom, utan han måsteringa från till och beställa en taxisom kör tom över som det går tommasvenska bilar på väg tillbaka. Det går inte att få enkörning tur och retur, utan bilen måste gå tom enavägen. Man måste betala två avgifter och smutsa nedmiljön två gånger för att få en passagerare tur ochretur över sundet. Så kan vi inte ha det. harvisat sig vara ett krångelsamhälle. Kanske kommerbron att innebära att det blir lite enklare att leva ocksåi Danmark.Tjänstepension för ogiftaAnf. 51 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetIngela . Den handlar om tjänstepensioner och isynnerhet om tjänstepensionerna för dem som ärogifta.År 1998 fastställde kommunerna och landstingenett nytt pensionssystem. Det fick den konsekvensenatt de personer som inte var gifta fram till december1997 inte omfattas av det här nya systemet och perautomatik får en lägre pension. Det blir stora ekono-miska effekter av detta. Det kan uppgå till 150 000 krför t.ex. en sjuksköterska som har jobbat inom vårdeni om man jämför med hennes kollega som harjobbat och varit gift.Jag vill fråga statsrådet vilka åtgär-der hon är beredd att vidta för att det inte de som ärogifta ska diskrimineras.Anf. 52 Statsrådet ():Fru talman! Jag måste nog be omursäkt. Den här frågan var helt ny för mig.Tjänstepensioner i kommunerna tillhör kanskeinte riktigt det allmänna socialförsäkringsområdet.Om detta är en avtalsuppgörelse mellan de anställda ikommunerna och kommunerna som arbetsgivare berjag att få återkomma i den frågan efter att ha analyse-rat den. Jag måste för min egen del skaffa den härkunskapen.Anf. 53 ():Fru talman! Jag tackar för svaret och har förståel-se för om frågan är helt ny för statsrådet.Det är en tjänstepensionsfråga. Det är kommuner-na och landstingen som har ansvar för den. Men jagskulle ändå rent principiellt vilja höra vad statsrådethar för synpunkter på att ogifta och gifta behandlasolika på det här sättet, framför allt när det gäller enretroaktiv behandling.Anf. 54 Statsrådet ():Fru talman! Jag ska inte gå in på den förhandlingeller uppgörelse som uppenbarligen har skett mellande båda förbunden och organisationerna inom det häravtalsområdet. Jag kan bara säga att i det allmännatjänstepensionssystemet, dvs. i ålderpensionssyste-met, förekommer inte den typen av olikheter.Arbetsmarknaden i ÖresundsregionenAnf. 55 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetPagrotsky om krånglet i , som hansjälv uttryckte det. Den som inte är fast anställd utanarbetar deltid, på timvikariat eller frilansar i och inte arbetar i båda länderna undersamma vecka och har en a-kassa måste, enligt AMSsätt att se på saken, pendla mellan den svenska ochden danska a-kassan. Arbejdsdirektoratet i Danmarkser däremot det här lite mer pragmatiskt. De har denåsikten att man är inskriven i a-kassan där man harsin huvudsakliga anställning.Jag har ett exempel. En servitör som bor i timvikariat och jobbar både i och Dan-mark men i regel inte på båda platserna under sammavecka. Han får lämna inträdesansökning och utträdes-ansökning till a-kassor innan de har hunnit verkstäl-las. Jag undrar om statsrådet kan tänka sig att göranågot åt saken.Anf. 56 Statsrådet ():Fru talman! Detta sätter fokus precis på det jagförsökte säga i mitt förra inlägg. Det är ett oerhörtkrångel att leva sitt liv på två sidor om gränsen isamma arbetsmarknadsregion och på samma bo-stadsmarknad. Detta är saker som vi uppmärksammatsedan bron har börjat fungera och det blir allt vanliga-re att hitta detta. Vi måste lösa dessa problem i taktmed att de dyker upp.Den grundläggande frågan är att vi sedan några årtillbaka har en ordning som innebär att alla försäk-ringssystem som har att göra med jobbet följer detland där man arbetar, i det här fallet Danmark.Allt som gäller sjukvård, bostadspolitik och barn-bidrag följer det land där man bor. Gränsen är svår attdra i det enskilda fallet.Både svenska och danska arbetsförmedlingsmyn-digheter och socialförsäkringsmyndigheter jobbar numed att skapa smidigare lösningar. Jag beklagar attdet inte har skett tidigare, men det är först nu som dethar blivit kraft i frågorna och man har fått motivationatt prioritera detta.Detta måste bli bättre. Så här får det inte fortsätta.Anf. 57 ():Fru talman! Tack för svaret. Jag har tidigare ställtden här frågan till . Jag fick då ettskriftligt svar som sade att inte fannnågra skäl över huvud taget att göra något åt situatio-nen.Jag tycker att det rimmar illa med högtidstalen omen integrerad arbetsmarknad. Det är självklart att detär problematiskt att lösa vissa delar. Men det faktumatt man i har en mer pragmatisk syn påvilken a-kassa man ska vara skriven i än vad vi har iSverige tycker jag att man borde kunna titta närmarepå för att försöka lösa.Anf. 58 Statsrådet ():Fru talman! Jag föredrar att närma mig den härfrågan principiellt. Detta är inte mitt sakområde, likalitet som socialförsäkringsfrågorna i det här områdetär det.Det här är ett problem som återkommer på områ-de efter område. Det är helt fel att säga att man påsvensk sida inte har tagit det här på allvar.Vi driver på. Vi vill ha enklare lösningar. I Sveri-ge har vi högre krav på enkelhet när det gäller by-råkratisk ordning än vad man har på dansk sida. Förstnu har det blivit tryck på detta också i . Vi ärinte felfria. Vi har också bidragit till krånglet. Mennär jag träffar min danske kollega är det normalt visom kommer med krav på förändringar och smidigarelösningar. Vi vill ha en hemvistprincip som gör attalla förmåner följer de regler som gäller där man bor.Det är klart och enkelt och redigt. Så hade vi detförut.I åberopar man gemensamma EU-reglersom ger andra resultat och som har skapat de härgränsdragningstvisterna. Vi måste lösa detta - ju förrdess bättre - på ett sätt som är enkelt för alla inblan-dade arbetsgivare och löntagare så att det blir enkeltoch naturligt att ta ett extraknäck på den ena sidanäven om man har sitt fasta jobb på den andra.Vården i NorrlandslandstingenAnf. 59 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till socialmi-nistern.I partiledardebatten häromdagen talade statsmi-nistern om den dåliga vården i det borgerligt styrdaStockholms läns landsting. Sanningen är att förhål-landena är ändå sämre i de s-styrda Norrlandslands-tingen. Där får man t.ex. vänta på en hörappa-rat på vissa ställen.Jag vill fråga socialministern: socialministernberedd att verka för att samtliga landsting i landetinför en rätt att söka vård i annat landsting om detegna inte kan erbjuda vård i rimlig tid?Anf. 60 Socialminister ():Fru talman! Det var modigt av just ta upp frågan om hur det egentligenligger till i landsting.Situationen är den att politikerna i länska ha beröm på några områden. Det handlar om ettantal ganska få diagnoser där man inte har någraväntetider. I övrigt är sjukvård ett moras.Det finns ingen barnsjukvård som fungerar. ärtidningarna fyllda av kritik för att barnsjukvården harkollapsat. Primärvården i är usel. Vihar ingen barn- och ungdomspsykiatri att tala om.På punkt efter punkt när det gäller övriga områdenär sjukvård mycket bristfällig. Enundersökning som Svenskt näringsliv, alltså gamlaSAF, har gjort visar att när det gäller patienternasförtroende för sjukvård kommer först,därefter följer och . Stockholmslän kommer långt ner.Medborgarna i har förlorat förtro-endet för sjukvården i län.Jag är beredd att verka för att vi inte ska ha någraväntetider när det gäller behandlingar i sjukvården.Ingen ska behöva vänta mer än . Det ärdet vi nu arbetar med oavsett vilken del av vitalar om.Anf. 61 ():Fru talman! Det låter ju bra att man är modig. Jaghade faktiskt inte läst detta.Jag håller fast vid att det är uselt i många Norr-landslän. Jag tackar för att socialministern är bereddatt verka för att vi ska ha högst tre månaders väntetid,och hoppas att det dröjer väldigt innan det blirgenomfört.PremiepensionsfondernaAnf. 62 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet som handlar om etiska aspekter på premie-pensionsfonder.Jag har skrivit motioner om det några gånger.I har man skrivit under flera internatio-nella konventioner, bl.a. , menföregår med mycket dåligt exempel genom att det intefinns konsumentupplysning om premiepensionsfon-derna. Det finns inte heller uppställda etiska krav sompremiepensionsfonderna måste hålla sig till när deväljer företag att investera i.Några fonder kallar sig etiska, vilket innebär attde inte placerar pengar i fonder som bygger på verk-samhet som alkohol, tobak och vapenproduktion.Men om man råkar satsa på en fond som investerar iföretag som anställer barnarbetare t.ex. eller harkoppling till barnpornografi får man inte veta det.Den fond som det ändå fanns hopp om var pre-miesparfonden där man hamnade om man inte valdesjälv. Man menar att den skulle ägna sig åt mindrerisktagande och att det därmed skulle bli mindre riskför icke etiska placeringar. ska ju den fondenockså ägna sig åt mer risktagande.Ämnar statsrådet ta itu med den här frågan?Anf. 63 Statsrådet ():Fru talman! Frågan om premiepensionsfondernaligger under , men med min bak-grund kan jag nog ändå ha en viss uppfattning omfrågan rent allmänt.Allmänt sett är det min uppfattning att alla fonder,också de som normalt inte kallas vare sig humanfon-der eller annat, ska deklarera vad man har för upp-fattning när det gäller placering av pengar.Även om man har för avsikt att placera pengar i såkallade riskområden finns det all anledning att ocksådeklarera vad man har för uppfattning om hur manplacerar sina pengar. Jag tycker också att det finnsskäl för oss konsumenter att ha en mycket tydliguppfattning om frågor som barnarbete och annat somman är motståndare till inte bara här i utanockså ute i världen.Jag ska med glädje ta upp en diskussion med fi-nansministern om denna fråga.Anf. 64 ():Fru talman! Tack för svaret, och tack för att stats-rådet tar upp detta med finansministern.I kräver regeringen att alla engelska pen-sionsfonder deklarerar social, ethical and environ-mental policies. Vi skulle här i kunna börjamed att prenumerera på deras uppgifter. Det är i allafall en väg att börja. Vi skulle också kunna ta upp-gifter via . De har flera uppgifter.Det är faktiskt inte så att alla av sig självt deklare-rar hur de använder pengarna. Många människorförsöker förgäves ta reda på det. Inte ens som styrelseledamot vad höll påmed. Hur ska då alla kunna veta detta?Det behövs faktiskt en konsumentupplysning sompremiepensionsmyndigheten står för.Anf. 65 Statsrådet ():Fru talman! Jag håller med att det kan finnas skäl för premiepensionsmyn-digheten och andra granskande myndigheter att se tillatt de fonder som är möjliga att välja lämnar så godinformation som möjligt, inte bara om sin utvecklingnär det gäller placering och avkastning, utan ocksåom vilken typ av områden man har för avsikt att pla-cera pengar i.Detta är en fråga för myndigheten och för det de-partement som har ansvar för myndigheten. Jag kanta upp frågan med min kollega.Kompletteringsutbildning för invandrareAnf. 66 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetMona Sahlin.Samhället är i stort behov av både lärare ochvårdpersonal. missar vi att ta till vara denresurs som invandrare och flyktingar utgör med ut-bildningar och yrkeserfarenheter från sina respektivehemländer.I s-kvinnors program för integration och mångfaldskriver vi att språkkunskaper är en merit, men attäven annan kunskap och kompetens - praktisk, teore-tisk och social - är meriter att värdesätta och ta tillvara.För att man ska komma ut i arbetslivet behövs detofta kompletterande utbildningar. Det bästa sättet attså snabbt som möjligt lära sig svenska språket är attvarva den teoretiska undervisningen i svenska ochsamhällskunskap med praktiskt arbete på en arbets-plats.I dag finns det flera goda exempel på ovanståen-de, t.ex. rekryteringsprogram för lärare med invand-rarbakgrund och vårdutbildningar där praktik varvasmed undervisning i svenska och samhällskunskap.Men platserna räcker inte till.Min fråga är: Vilka åtgärder tänker statsrådetvidta för att göra det möjligt för personer med utbild-ning och yrkeserfarenhet från andra länder att få denkomplettering som eventuellt behövs samt för att låtafler få möjlighet till praktik på en arbetsplats undertiden som de lär sig svenska?Anf. 67 Statsrådet ():Fru talman! Först vill jag bara helt och fullt hållamed om beskrivningen, inte bara därför att Sverigekommer att stå inför en bristsituation när det gällerarbetskraft utan också därför att det är en fråga ommänskliga rättigheter. Det är också ett ansvar förSverige att verkligen visa att vi både kan och vill tatillvara alla människors kompetens och att vi vågarmotarbeta den diskriminering som utan tvekan existe-rar på vår arbetsmarknad i dag.Jag har med glädje följt de här exemplen, ibland iförsök och ibland i arbetsmarknadsprogrammen, därspråk, validering och påbyggnad på utbildning kom-bineras som man får praktik på en arbets-plats. En av de diskussioner som vi för med AMShandlar om hur man ska kunna bygga ut precis detsom tar upp som exempel. Dessutomvill jag bara nämna att de försök som har gjorts medvalideringen, alltså att man snabbt översätter utbild-ning utomlands i och ger en snabb påbyggnadför att dessa personer ska kunna börja praktisera, t.ex.inom läraryrket och sjukvården, är precis det som viska utveckla nu.Anf. 68 ():Fru talman! Jag tackar för ett mycket bra svar.Jag känner till , och jagtycker att de förslagen är bra. När valideringen ärgjord är kompletteringsutbildningen väldigt viktig.Jag hoppas också att det tar fart ute i kommunerna, såatt man verkligen kommer i gång med valideringen.Eftersom min fråga rör flera olika departementhoppas jag att det är precis samma sak med integra-tionsarbetet som med jämställdhetsarbetet, att detgenomsyrar alla frågor.Vad som oroar mig är att bra utbildningar som le-der till arbete kan läggas ned, trots att de allra flestasom genomgår dem får arbete. Det finns exempel pådet. Argumentet för nedläggningen är att utbildningenkostar för mycket, även om den bara är knappt ett åroch man får en vårdbiträdesutbildning och får ettarbete. Jag tror inte att man väger in effekterna avutbildningen när man säger att den kostar för mycket.De allra flesta får ett arbete efteråt, och de får intebara ett arbete och en inkomst, utan de får arbetskam-rater, och man uppnår integration.Anf. 69 Statsrådet ():Fru talman! Först vill jag bara försäkra om att integrationsfrågorna absolut måstefinnas, och finns, i samtliga departement om de verk-ligen ska få det genomslag som de behöver. Det ärockså fallet i den socialdemokratiska regering som nusitter.Men jag vill också ge rätt genomatt uttrycka mig ungefär så här: Det finns verkligenskäl att se över finansieringsfrågorna när det gällerden här typen av utbildning. Det är också min bild attdetta lönar sig på alla sätt, både för de individer somdet handlar om, för de arbetsgivare som är berördaoch därmed också för staten som får lägre kostnaderinom andra samhällssystem. Det här är orsaken till attvi nu med intresse ser inte om utan hur vi kan spridade goda erfarenheter som vi har i dag.Mervärdesskatt på skidliftarAnf. 70 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Min fråga berör detta med mervärdesskattenpå skidliftar.Som det är i är . I grannlandet är det ingaprocentenheter alls - det är noll. I i övrigt ärdet . Eftersom också är ansvarigför konkurrensfrågor vill jag ställa en fråga: När tän-ker regeringen ta bort den här ryggsäcken och ge merkonkurrensneutrala villkor för vinterturismen i Sveri-ge?Anf. 71 Statsrådet ():Fru talman! ställer frågan till rätt per-son. Jag är inte bara ansvarig för konkurrensfrågoroch idrottsfrågor utan också för turismen.Jag är medveten om det problem som , och historien är den att när vi höjde mom-sen på kollektivtrafik sågs skidliftarsom en del av kollektivtrafiken. Det synsättet kanman ifrågasätta så här i efterhand. Man kan undravarför inte slalom jämställs med andra idrotter. Mangjorde inte det då.Vi är medvetna om den orättvisa som många an-läggningar i nu upplever i och med denmoms som höjdes i och med att momsen på kollek-tivtrafiken höjdes, och vi tittar på hur det kom sig inte såg slalom som en idrottsgren som allaandra.Jag vet att en sänkning av momsen på skidliftarnaskulle kosta , och det är klartatt en sänkning av momsen på skidliftar också skulleinnebära stora förutsättningar för många av våra skid-anläggningar att få ett ökat antal besökare. De är storaturistattraktioner. De är också viktiga som motorer fören regional utveckling i både och och påmånga andra håll. Så jag är medveten om den orättvi-sa som finns.Anf. 72 ():Fru talman! Det är ju bra att vara medveten ochatt beskriva historien och vad som har varit, men nufinns den här situationen. Alla de här orterna lider avde högre kostnader just för liftkort.Jag upprepar frågan till : När blirdet krafttag för att visa att man vill åtgärda det häroch skapa mer konkurrensneutrala villkor för vinter-turismen?Anf. 73 Statsrådet ():Fru talman! Det är alldeles som SLAOuppvaktade regeringen med anledning av det här, sådet är absolut ingen fråga som har dragits i långbänk.Efter den uppvaktningen, efter den satsning som vi nugör på turismen i den regionalpolitiska propositionenoch efter den översyn som äger rum, där vi tittarpå hur det kan komma sig att man inte har sett slalomsom en idrott utan har betraktat slalom som en del avkollektivtrafiken, är vi också beredda att fatta beslututan att dra frågan i långbänk. Det sker ,efter den uppvaktning som vi nu har haft.Kollektivtrafiken i glesbygdenAnf. 74 ():Fru talman! Jag har en fråga till att underlätta möjligheterna till arbete ochstudier för dem som bor i glesbygd och landsbygd villregeringen utveckla möjligheterna till arbetspendlingi större arbetsmarknadsregioner. Det förutsätter attdet finns en fungerande kollektivtrafik när det gällerbuss och tåg och även att de som måste ta bilen harrimliga kostnader för att kunna ta sig till sitt arbete.De kollektiva trafikbolagen ägs av landsting ochkommuner, och många har dålig ekonomi. tåg som inte fungerar. Om det beror på dåligekonomi eller på okunskap vet jag inte, men det ärsådant som händer. Busslinjer läggs ned i många avde här företagen. Min fråga blir då till ministern: ministern på de regionala trafikbolagens utveck-ling och möjlighet att ge den här servicen, som är såviktig och nödvändig?Anf. 75 Statsrådet ():Fru talman! I den proposition om regional tillväxtsom ställde sig bakom så sent som i de-cember ger vi en rad tydliga uppdrag tillRikstrafiken, och vi skriver också långtgående for-muleringar om vikten av att vi alla blir bättre på attsamarbeta och samverka över kommungränser ochöver länsgränser. Det kan handla om samverkan förservicefrågor. Det kan handla om samverkan när detgäller arbetsmarknadsfrågor men också, naturligtvis,när det gäller kollektivtrafiken.Vi ser att länstrafikbolagen har svårt att för-handla över länsgränser. och jag bor jui ett län som är exempel på det. Det är väldigt dyrt attpendla mellan och län trotsde relativt korta avstånden.Vi har pekat med hela handen i den regionalpoli-tiska propositionen.