prot · GP0987 · 2002-03-22 00:00:00 — Därför behövs det ett handlingsprogram.Avslutningsvis, herr talman, yrkar jag bifall tillreservation 7.Anf. 54 ():Herr talman! Frågor rörande radio och TV enga-gerar oss ledamöter i kulturutskottet. Det kan manförstå när man studerar det betänkande som vi nudebatterar. I betänkandet behandlas motionsyrkandenfrån den allmänna motionstiden . Inled-ningsvis vill jag yrka bifall till reservation 8 underpunkt 7. Självklart står jag bakom övriga kristdemo-kratiska reservationer, men för tids vinnande yrkarjag bara bifall till den reservationen.Vi är alla medvetna om att våren 2001beslutade om public service-verksamheten för tiden2002-2005. Utifrån detta beslut har regeringen utfär-dat sändningstillstånd för , och . I betänkandet finns noga angivet vad tillståndeninnebär för våra public service-bolag. Det handlar omderas självständighet, om programstyrelsernas ansvar,om språk och kulturansvar, om beaktande av språkli-ga och etniska minoriteters intressen och om funk-tionshindrades behov. Listan skulle kunna görasmycket längre, men vi kan ju läsa själva vad som ståri betänkandet.Eftersom detta nya sändningstillstånd är ganskafärskt kan man tycka att vi inte borde komma meddiverse förslag och synpunkter nu utan att vi bordelåta tillståndet verka och samla på oss förslag införnästa tillståndsperiod. Jag kan ha förståelse för ettsådant resonemang, men kommer jag ihågatt vi, när vi diskuterade nu gällande tillstånd, ocksåpratade mycket om att vi skulle engagera oss ochdiskutera radio och TV inte bara när det är dags förett nytt sändningstillstånd. Detta engagemang anserjag kommer till uttryck exempelvis i det betänkandesom vi debatterar här i dag.Herr talman! Med anledning av en rad reservatio-ner i betänkandet tycker jag att det är på sin plats attpåminna om att vi alla har varit med och beslutat omatt ge en parlamentariskt sammansatt kommitté iuppgift att på djupet bearbeta många olika viktigafrågor, av vilka en del har stort principiellt intresse,när det gäller public service-företagens förutsättning-ar och uppdrag i en ny föränderlig mediesituation.Direktiven till en sådan utredning ska ju också tasfram efter samråd med partier. Precis somvi kristdemokrater förut har gjort vill vi framhålla attdet är viktigt att denna utredning börjar arbeta såsnart som möjligt för att man ska kunna göra ett gedi-get arbete inför nästa tillståndsperiod. Tiden går ju,som bekant, väldigt fort. Vi anser att bl.a. följandefrågor ska behandlas i en sådan utredning: konver-gensfrågorna, teknikutvecklingen, finansieringsfrå-gorna och organisationsfrågorna, dvs. bolagen, styrel-ser, stiftelser m.m. Även public service-begreppetsinnehåll, Utbildningsradions utvidgade uppgift i ettmodernt kunskapssamhälle och etiska riktlinjer företermedier bör behandlas av utredningen.Herr talman! Det finns några reservationer i be-tänkandet som innehåller förslag som omgående kanåtgärdas, och jag vill ta upp några av dem. Reserva-tion 8, som jag har yrkat bifall till, handlar om ljud-signal före program med våldsinslag. Låt mig börjamed att säga att när det gäller antalet våldsinslag iTV-sändningar står public service-kanalerna i enklass för sig. Jämförelser visar att det förekommerbetydligt mindre våld i än i övri-ga kanaler. Det är självklart positivt.Ett allt större ansvar läggs på föräldrar och andravuxna när det gäller att sovra i TV-utbudet. Ett antalbeslut har därför fattats för att på olika sätt underlättaför dem att ta sitt ansvar. Det finns ju också en av-stängningsknapp, och kanske skulle vi trots allt an-vända den lite mer i våra hem.Radio- och TV-lagen anger att program med ingå-ende våldsskildring av verklighetstrogen karaktäreller med pornografiska bilder som sänds i televisio-nen antingen ska föregås av en varning i ljud ellerinnehålla en varning som anges löpande i bild underhela sändningstiden. har valt attgöra detta i tal vid påannonseringen av programmet.Det är ju barnen som måste vara i centrum, och dåär inte en talad varning tillräckligt effektiv för attskydda barn eftersom det förutsätter att föräldern ellerannan vuxen sitter framför TV:n och lyssnar på påan-nonseringen. En tydlig ljudsignal tycker vi är mycketbättre. Den drar uppmärksamheten till sig även omden vuxne inte befinner sig i närheten. Precis som detstår i vår reservation föreslår vi att regeringen skalägga fram förslag till ändring i radio- och TV-lagenså att det tydligt framgår att en varning ska ges i formav en ljudsignal. kan ju förståsockså själv välja att omgående satsa på denna typ avvarning.Herr talman! Jag vill säga några ord om reserva-tion 19, där vi kristdemokrater vill ha en översyn avVåldsskildringsrådet. Detta råd mot skadliga vålds-skildringar tillkom 1990 och är inordnat under Kul-turdepartementet. På s. 34 i betänkandet kan vi läsaom rådets uppgifter. Det handlar om information,forskning och mediekunskap. 2002 konstateras att mediesituationen för barnoch ungdomar har ändrats sedan rådets uppdrag for-mulerades. I samma proposition framgår också attregeringen avser att modernisera uppdraget så att detblir bättre anpassat efter dagens situation. Dennaöversyn begärde rådet självt . Men vad harhänt? Vi anser att denna översyn ska genomförassnarast.Herr talman! Slutligen vill jag ta upp frågan omSveriges Televisions programtextning. redan tagit upp den frågan. Jag vill hänvisa till ettsärskilt yttrande om detta. Det här är en viktig frågaeftersom den handlar om tillgänglighet för funktions-hindrade. Vid nyåret gav ett antalnyårslöften, bl.a. att öka programtextningen under2002 till av de förstagångssända programmen.Det är bra med detta löfte, men vid slutet av 2005 skaenligt sändningstillståndet av de första-gångssända programmen vara textade. Detta kräveren markant satsning från företagets sida. Just på dettaområde kan verkligen visa vadgod public service är.Anf. 55 ():Herr talman! De olika partiernas synpunkter påverksamheten med TV och radio, med public service,är kända. Det finns faktiskt inte särskilt mycket somtalar för en omfattande debatt just . Jag ska nöjamig med att markera några för viktigaresynpunkter.Jag börjar med att yrka bifall till reservation 3 un-der punkt 3 angående finansieringen och reservation10 under punkt 10 där vi talar om behovet av bättrespegling av minoriteterna i public service-verksamheten.Då var det frågan om finansieringen. bevareoss från public service i knäet på statsmakterna! Detär inte bra om hela verksamheten inom public serviceblir beroende av beslut här. Det är mycket bättre omdet berömda armlängdsavståndet blir ännu större ochom finansieringen blir så oberoende som möjligt,både mot den politiska makten och den kommersiella,ekonomiska, makten. Det är därför vi har våra för-slag.Idealet skulle vara - det är dit vi syftar - enmycket stor förmögenhet som är helt oberoende avbåde politik och kommersiella krafter och som medhjälp av räntor systematiskt, , försörjer TV-och radioverksamheten med säkra pengar. Att byggaupp en sådan ekonomi kräver mycket tid och storaansträngningar. Vi är helt medvetna om det, men vikommer att jobba för det.Därför är det mycket synd att den aviserade par-lamentariska utredningen som skulle diskutera publicservice-företagens framtid ännu inte har kommit igång. Det är lite märkligt. Det har gått nästan ett årsedan vi i gruppen som arbetade med public service-frågorna klart och tydligt kom överens om att enparlamentarisk utredning så fort som möjligt skullebörja arbeta och att alla partier gemensamt skullebearbeta direktiven för verksamheten. Men så har inteblivit fallet. undrar jag om man inte från vissthåll skjuter upp vissa besvärliga frågor till efter valet.Jag ska göra en sista markering. Det är väldigtviktigt att vi i alla våra politiska ställningstagandenhela tiden värnar om minoriteternas rättigheter. Det ärdärför jag har yrkat bifall till reservation 10.Anf. 56 ():Herr talman! Jag börjar med att yrka bifall till re-servation 18 under punkt 23 och reservation 6 underpunkt 5.För att vi alla ska få gå hem denna fredag tänkerjag inte föra någon allmän debatt om public serviceutan gå rakt in på de reservationer och konkreta syn-punkter vi har i Miljöpartiet.Grunden för public service-företagens sändnings-verksamhet är att den ska bedrivas självständigt iförhållande till olika ekonomiska eller politiskamaktsfärer i samhället. I riktlinjer förradio och TV i allmänhetens tjänst anges att program-företagens sändningsrätt ska utövas opartiskt ochsakligt och ge utrymme åt en mångfald av åsikter ochmeningsyttranden.Miljöpartiets ståndpunkt är att public service-företagen inte får styras i sin nyhetsbevakning, menatt debattider inför allmänna val ska fördelas så att enrimlig balans ges mellan de olika riksdagspartierna.Valet är inte en nyhet, herr talman. Valet är en åter-kommande demokratisk rättighet och skyldighet ochska behandlas därefter.Vid en genomgång av riks-sändningar efter valet fann Granskningsnämn-den att fördelningen av debatter inte varit jämlikmellan partierna. Framför allt gynnades Socialdemo-kraterna på ett flagrant sätt, medan degröna var det riksdagsparti som missgynnades mest.De flesta demokratiska länder har någon form avföreskrifter för hur medierna ska sköta sin valbevak-ning. I finns inte sådana regler, utan manbetraktar valet som en nyhet.Nu tänkte jag tala om någonting tekniskt, nämli-gen textning i TV. Vi har en god teknik och kan an-vända den på ett mycket bättre och effektivare sätt äni dag om vi vill. Textning i TV är en ovärderlig hjälpför hörselskadade, men också för människor med läs-och skrivsvårigheter och för alla invandrade männi-skor. Det är alltså väldigt många människor som harglädje av att program är textade. Att ge så många sommöjligt reell möjlighet att ta del av innehållet i pro-gramutbudet är en viktig demokratisk princip. Därföranser vi i att målet att nå upp till vadgäller textning måste vara - något annat är interimligt.Jag tänkte fortsätta på demokratitemat och prataom . kanaler haren stor betydelse för grundläggande demokratiskavärden som yttrandefrihet och möjlighet att ta del avden parlamentariska debatten utan att informationenfiltreras. Mediet är extra viktigt då många invandrar-föreningar driver verksamhet i öppna kanaler. I daghar drygt en miljon svenska hushåll tillgång till ka-nalen och kan bl.a. se direktsända sändningar frånEU-parlamentet. kommer att återkommaigen i vår budget med förslag om ekonomiskt stöd.Här vill jag passa på att nämna att an-ser närradions roll i etern ovärderlig, också det ur ettdemokratiskt perspektiv. Men vi anser att reklamin-slagen inte har där att göra. Vi tycker i stället att sam-hället ska gå in och ge stöd, och vi hoppas på att få seförslag från regeringen som gåri den riktningen.Så går jag över till TV-avgiften, den som mångabetraktar som en skatt. vill moderniseraavgiftssystemet, men inte som Radiotjänst i Kirunanu föreslagit, dvs. att ta ut individuella avgifter föräldre boende på institutioner. Medge att TV:n kananvändas till mycket ! Hemelektroniken integre-ras, och sammansmältning pågår. Avgift på apparat ärbåde förlegad och principiellt fel.Nu hoppas jag att beredningen som ska förberedaarbetet inför nästa public service-proposition snarasttillsätts och tar itu med frågan såsom vi har sagt i detpublic service-betänkande som beslutat om.Det är ju faktiskt sompublic service-bolagen förlorar på avgifts-skolkare, och det är ju ett tydligt tecken på att sys-temet måste moderniseras.Så vill jag ta upp jämställdhet. Den statliga film-politiken har samma jämställdhetskrav som övrigstatlig och verksamhet. I verklighetenråder dock allt annat än jämställdhet. 9 kvinnliga och 17 manliga regissörer förhands-stöd för långfilm. När det gäller kortfilm är stödetnästan lika snedfördelat: beviljades 35 regis-sörer stöd, därav 13 kvinnor och 22 män.Vad gäller filmproduktion till Televisionär det inte mycket bättre, trots att Televisionomfattas av samma jämställdhets- och demokratimålsom samhället i övrigt. Här finns mycket att hämta in.Att det spelar roll framgår av den forskning som harpåvisat att flickor som ser mycket på TV får minskatsjälvförtroende medan pojkar som ser mycket på TVfår stärkt självförtroende.Mediernas bild är i huvudsak den aktive mannenoch den passiva kvinnan. Det här gäller inte barafiktion utan även i nyhetssammanhang, vilket harvarit extra flagrant . Här användsmännen för att illustrera makten, och de kommenterarmakten. Kvinnorna är offren tillsammans med bar-nen.Jag vill upprepa att vid FN:s fjärde kvinnokonfe-rens i antogs ett handlingsprogram,Platform for Action. Där betonades bl.a. mediersgenomslagskraft när det gäller opinionsbildning ochmöjlighet att belysa kvinnors villkor. Här slogs detfast att länderna inom pressfrihetens ram ska verkaför att bilden av kvinnan i medier är jämställd. Härfinns mycket att hämta in, som ni hör.När det gäller digitalradion har utskottet erinratom sitt uttalande . Man säger igenatt man utgår ifrån att regeringen , dvs. i godtid före valet , utser de parlamentarikersom ska medverka i den andra etappen av utrednings-arbetet. Första etappen lär bli klar . Här vill vipåminna om att av marknätet ärklart för att sända digitalradio. Här står alltså kapitaloch bara inte används: kapital som kan endera använ-das eller säljas. Det är vi som avgör. Här är det viktigtatt de kommersiella aktörerna är med från början ochatt vi har lärt något från digital-TV-beredningen.Avslutningsvis vill jag säga att måsteges ekonomiska resurser att utveckla sin verksamhet.Vill vi ha ett samhällsägt distributionsnät - det vill vii - måste vi också ge det möjligheter.Om inte de möjligheterna ges så anser vi att ett bred-dat ägande måste till skyndsamt.Anf. 57 ():Herr talman! Public service är stommen, inte ettkomplement, i ett fungerande mediesamhälle som skastå för mångfald och kvalitet. I takt med att medie-marknaden blir alltmer konkurrensutsatt är det viktigtatt stärka public service-företaget, detta bl.a. för attgarantera geografisk rättvisa, redaktionellt oberoende,hög kvalitet och minoritetsansvar. Ett väl fungerandepublic service-uppdrag garanterar ett medieutbud somalla människor i hela landet kan ta del av. Det ärviktigt med radio och TV för hela Sverige.För att public service-verksamheten ska vara tro-värdig är det just viktigt med ett redaktionellt obero-ende. Det publicistiska ansvaret för verksamheten kaninte styrelsen ha. För den redaktionella verksamhetenoch friheten måste det finnas andra instrument somverkar.Jag tar upp denna fråga i anledning av den diskus-sion som fördes av vissa ledamöter av , som offentliggjordes i protokoll och somockså fördes i medier efter händelserna i den 11september, då någon styrelseledamot gick ut offent-ligt och hade synpunkter på hur bevakningen hade ägtrum redaktionellt sett. Detta togs också upp inomramen för styrelsen.Jag menar att det inte är en uppgift för att föra den här diskussionen. Detbidrar inte till att öka trovärdigheten att man går in iden redaktionella självständigheten.Jag menar att det är styrelse somhar det övergripande ansvaret för företagets program-verksamhet. Styrelsen ska fastställa företagets måloch långsiktiga planer, besluta om grundläggandeprioriteringar i programverksamheten samt beslutaom företagets budgetunderlag, planering och viktigautnämningar. Men ingripanden i det löpande pro-gramarbetet på redaktionsnivå ska normalt sett inteförekomma.Nu förutsätter jag och tror mig kunna säga att detinte kommer att hända i fortsättningen att enskildaledamöter i kommer att agera på dettasätt. Om så sker tror jag att det blir många som kom-mer att lyfta ordentligt på ögonbrynen.Det är viktigt att markera att programföretagenska vara oberoende från kommersiella och politiskaintressen. Därför kan man säga att det är viktigt, somen del har varit inne på, att diskutera hur finansiering-en sker. Många ifrågasätter den nuvarande finansie-ringsformen. sade man i en dis-kussion att nu håller hela systemet med TV-avgifterpå att paja ihop. Det var stora diskussioner om detta.Sanningen är ju att det aldrig har varit så mångasom betalar TV-avgift som det är . Sanningen ärdessutom att trenden är ökande. Man fortsätter och ärframgångsrik. Men, det ska vi alla erkänna, det finnsockså problem med den nuvarande lagstiftningen. Dethar debatten om den senaste skrivelsen från Radio-tjänst till visat. Därför är detnaturligtvis viktigt att se över hur vi ska ha det medfinansieringen framöver. En utredning arbetar medden frågan, och jag tror också att det finns anledningför den nya public service-utredningen, när den till-satts, att diskutera den frågan.Dan efterlyste tillsättandet av utred-ningen, och jag ska gärna säga att jag delar uppfatt-ningen att det är viktigt att man snabbt får i gång endiskussion med riksdagspartierna, så att man därefterkan få till stånd ett direktivskrivande och därmedsenare tillsätta utredningen. Det tjänar liksom ingen-ting till att man igen hamnar i en situation där manblir oerhört tidspressad. Jag tycker att man snabbt ochmed stor öppenhet ska föra den här diskussionen.Flera talare har fört en diskussion om DAB:en ochden digitala radion. Det var inte så roligt att vara medom att man fick snörpa in DAB:en till de tre stor-stadsområdena och . Jag tror att det är de somför närvarande har sändningar i gång på DAB. Jagtror att man, som möjligen antydde,med en DAB måste kunna erbjuda ett mervärde.Annars blir det liksom inte intressant att investera.Jag tror därför att det är rimligt att fundera på omman inte borde släppa in också ett par kommersiellakanaler på riksnätet. Detta är min personliga uppfatt-ning, och den tycker jag är mycket välgrundad.De andra frågorna i den här diskussionen är litegrann av skåpmat. ständiga entusiasm isin privatiseringsiver. Det är liksom inget nytt undersolen. Tyvärr har de kloka argument som vi har anförtmot privatiseringar ännu inte nått nå-gon framgång. Men vi får väl hoppas att de kommeratt göra det.Jag har tidigare nämnt finansiering genom TV-avgift. Jag tror alltså inte på att man ska skattefinan-siera eller hitta ett annat finansieringssystem medfonder osv. Men vi måste titta närmare på hur vi skaha det med finansieringen. Det får vi återkomma till isamband med public service-beredningen, som jagförutsätter kommer att behandla också den här frågan.Kristdemokraterna begär i en reservation när detgäller DAB-sändningarna att regeringen ska lämnaförslag till när det analoga nätet ska släckas ned.Moderaterna och anser att utbyggnaden avdet analoga marknätet ska stoppas . Närdet gäller pågår det för närva-rande som ni vet ett remissförfarande, och det ärganska rimligt att man när det remissförfarandet ärklart tar ställning.När det gäller DAB-sändningarna som sådana på-går det som ni vet en enmansutredning som kommeratt vara klar . Därefter är avsikten attregeringen snabbt ska tillsätta en parlamentarisktförankrad beredning.För att möjligen knyta an till kd:s reservation omavveckling av det analoga marknätet vill jag säga attregeringen kan lägga fram förslag om vidvilken tidpunkt det är dags att släcka ned. Den fråganär dock ännu inte löst. Det finns en del motsägandefaktorer här. Det som talar för är naturligtvis att manslipper kostnader för dubbel distribution, dvs. bådedigital och analog distribution. Det som talar emot äratt faktiskt ganska många har investerat i analogamottagare, och det kan kosta pengar att skaffa sig enbox. Det var i det sammanhanget hela diskussionenom folkboxen togs upp. Regeringen får alltså efter detatt remisstiden har gått ut fundera på detta och däref-ter återkomma till med förslag.Med detta, herr talman, tror jag inte att det är nå-gon större överraskning om jag yrkar bifall till ut-skottets förslag på samtliga punkter.Anf. 58 () replik:Herr talman! Jag är mycket medveten om tidenoch att vi har mycket att diskutera . Jag vill ändååterkomma till det som tog upp omden parlamentariskt sammansatta kommittén. Det varbra att tog upp detta. Ska jag tolkadet som att aktivt kommer att arbetamed de kontakter som har i Kultur-departementet och på andra ställen, så att vi får i gångden här processen?Precis som säger ska det först ske ett samrådmed partierna. Det är väldigt viktigt att det kommer igång så att man får med alla synpunkter på direktivenså att den här kommittén också kan börja arbeta. Detvar någonting som vi diskuterade väldigt mycket närvi beredde det nuvarande tillståndet. Just att det finnsså många stora frågor som måste diskuteras, finansie-ringsfrågorna som berördes här, gör att den här pro-cessen måste komma i gång så fort som möjligt.Ska jag ta det som ett löfte från han är villig att arbeta för detta?När det gäller de analoga och digitala sändningar-na har inte vi uttalat något slutdatum. Men vi menaratt om regeringen, som vi har uppfattat det, ändå villdriva på den här frågan, tror jag att det vore bra omregeringen återkom med ett datum. Det skulle på-skynda och påverka processen i positiv riktning.Anf. 59 () replik:Herr talman! Det var egentligen bara en fråga jagfick, och det var om jag ville medverka till att mansnabbt får till stånd diskussioner med de politiskapartierna i om direktiven för en publicservice-utredning. Svaret på den frågan är ja.Anf. 60 ():Herr talman! Jag vill allra först kommentera detsom inledde med. Han sade att detinte ökar tilltron till programbolagen om styrelsendiskuterar redaktionernas verksamhet, med bäring pådet som hände den 11 september.Jag vill med anledning av det säga att i en s.k. di-rektsändning efter det att tornen i NewYork rasat visade SVT en bild där tornen står kvar.Om styrelsen inte tog upp en diskussion om nyhetsre-daktionernas verksamhet efter ett sådant fallissemangskulle det finnas skäl att ifrågasätta styrelsernas roll.Sedan, herr talman, tänkte jag något beröra en avde snuskigaste saker som jag har stött på under mittarbete med radio- och TV-frågor. Det gäller bolagetBoxer AB, dotterbolag till som är helstat-ligt, och dess mycket långtgående planer på att säljadetaljerade uppgifter om kundernas agerande i derasTV-portal. Jag tvekar inte att använda ordet snuskigt,för det är vad det är.Utskottet avvisar detta med att säga att det intefinns någon grund för de farhågor som motionärenhar rörande försäljning av personuppgifter från Box-er. Man motiverar detta med att Boxer skickade ut ettpressmeddelande där man sade attBoxer inte kartlägger kundernas beteende. Det varbara så att det hade stått i en annantidning:"Digital-tv-bolaget registrerar varje rörelsetv-tittarna gör på bolagets tv-portal. Det sker genomett inbyggt modem i boxen kopplat till det vanligatelenätet och som aktiveras när tv-tittaren loggar in påportalen. Uppgifterna om till vilka sajter tv-tittarensurfat till säljs sedan vidare till direktreklamfirmoreller andra hugade spekulanter på information. "Man kan säga att vad som helst kan stå i en tid-ning. Det är bara så att det lite längre ned i sammaartikel heter:"Genom det avtal som vi skriver med våra kunderaccepterar också kunderna att vi registrerar allt de görpå portalen och att vi säljer uppgifterna vidare tilltredje part. Eftersom vi har ett avtal med kunden görvi alltså inget olagligt. Och vi är inte heller ensammaom att skriva sådana här avtal med kunder, sägerCrister Fritzon, vd på . "När man läser Boxers avtal med kunden kan manse att det mycket noggrant är förberett och utskrivetså att det ska möjligt att sälja de här personuppgifter-na vidare. Under punkten 5, Samtycke till behandlingav personuppgifter, m.m., står det bl.a.: "Ändamåletmed behandlingen är att . sammanställa sådanauppgifter och sådan information . samt överlåtasåväl uppgifter som statistik och konsumentprofilertill tredje part för dennes kommersiella bruk. "När man tar del av Boxers interna handlingar, somde har skrivit för sig själva, kan man läsa om hurglada de är över att de kan bygga upp en kunskap omhur konsumenterna använder Boxers tjänster. Deskriver att de dessutom känner till identiteten, namn,adress, telefonnummer etc., på dem som interagerarmed en tv-applikation eller besöker .