prot · GQ0933 · 2002-12-10 00:00:00 — Deflesta är högutbildade, och skulle vara en stor resursom vi bara tog vara på dem.Varför ska det vara så trögt och svårt att kommamed förslag från regeringen som ställer större krav påsamordning mellan just och ?Samma vecka ringde en person från en kommun inorra . Personen i fråga var mycket besvikenöver hur vi hanterar asylsökande personer. Det gälldeen familj som hade bott i hans kommun i flera år.Familjen hade barn som gick i skolan, och det gickbra för dem där. Pappan i familjen hade arbete i ettföretag, och han var kunnig och skicklig och hadeetablerat sig väl på arbetsplatsen. Företaget hade fåtten order, som man tack vare denna nya arbetskrafthade tackat ja till. Men hade mannen i fråga fåttavslag på sin asylansökan, och då fick han inte fort-sätta att arbeta utan bara passivt vänta på besked omnär han skulle utvisas. På arbetsplatsen behövdes han.Nu var det tveksamt om det lilla företaget skulle klaraav den order som det fått. I kommunen, som hade ettvikande befolkningsunderlag, ville man gärna behålladen här barnfamiljen. Varför tas det så liten hänsyntill de faktiska omständigheterna? Familjen vill stan-na, kommuninvånarna vill ha familjen kvar och före-taget är i behov av arbetskraften. Ingen, utom möj-ligtvis och , villbli av med de här personerna.Herr talman! förde vitvå särskilda debatter här i kammaren - först en omasyl- och flyktingpolitiken och sedan en om integra-tionspolitiken. Dessa debatter är resultat av att vi ärmånga som inte är nöjda med regeringens politikinom det här området. och imånga debatter har vi i påtalatvikten av att vi i har en human och generösasyl- och flyktingpolitik.Att personer från olika länder söker sig till vårtland är ingen ny företeelse. Historiskt sett har vi un-der många århundraden haft en invandring till Sveri-ge. Jag tror att det är bra att vi påminner varandra omvad den invandring som vi under tidigare århundra-den eller årtionden har haft har betytt för vårt landsutveckling. Det är alltifrån tyska och engelska mun-kar på 1100 och invandringmed många oerhört skickliga hantverkare. På senaretid, hade vi en stor arbets-kraftsinvandring. Behovet av arbetskraft var så stortatt vi i många kommuner inte hade haft den godautveckling som vi har haft om inte möjligheten tillarbetskraftsinvandring hade funnits. Många av depersoner som har kommit hit har så småningomkommit att bli delar av det svenska samhället, och deses som en stor tillgång genom den insats som de hargjort i samhällsbygget . Dessutom är det in-tressant och lärorikt med ett mångkulturellt samhälle.Herr talman! har si-tuationen successivt helt förändrats. har vi ettganska stort antal personer som av olika anledningarsöker sig till vårt land och söker en här. Menfrån att ha varit ett land som hälsar dem välkomnasom vill komma hit har blivit ett land somstarkt ifrågasätter och på olika sätt försvårar möjlig-heterna för dem som kommer hit att få stanna här.Alldeles för många invandrare och flyktingar somvistas här behandlas på ett sätt som inte är värdigt ettland som . Att omhändertas och vistas i olikaflyktingförläggningar - ,som många gör - skapar ingen bra grund att ståpå . Det gör det inte heller att passivtvänta, vänta och åter vänta på att få besked om manfår uppehållstillstånd eller om man ska få avslag påsin ansökan för att utvisas och åka tillbaka till detland som man lämnat därför att man inte kan eller villbo där.Herr talman! De asylsökande personer som kom-mer till vårt land har lämnat sitt landpå grund av krig, förföljelser eller andra försvårandelevnadsförhållanden. Många är i behov av hälso- ochsjukvård när de kommer hit. För att de snabbt ska fårätt hjälp är det viktigt att en hälsoundersökning skerdirekt vid ansökan om uppehållstillstånd i Sverige.Det är av yttersta vikt att asylsökande som har hafttraumatiska upplevelser erhåller den behandling somde behöver. Det är orimligt att personer som sökerasyl blir utsatta för ytterligare påfrestningar genom attförvägras psykisk vård. Tidiga psykiska insatser ökarmöjligheterna till ett aktivt deltagande i det svenskasamhället. Man tillgodogör sig svenskundervisningenoch är bättre för det kommande arbetet eller etteventuellt avslag på sin asylansökan.Att kunna försörja sig själv och att ta ansvar försig själv och för sin familj är något som de allra flestapersoner drömmer om när de kommer hit. Men efterdessa långa vistelser i förläggningar utan meningsfulltarbete eller sysselsättning är det många som har svårtatt etablera sig på den svenska arbetsmarknaden.Många invandrare är skickliga i olika hantverkoch skulle om möjligheten fanns starta egna företag.Men svårigheten att erhålla F-skattsedel har sattmånga käppar i hjulet för invandrare. Regeringenmåste komma med förslag som underlättar för demsom vill starta egna företag. Det är viktigt med mins-kad byråkrati och enklare regler för dem som villdriva egna företag - detta oberoende av var man harsitt ursprung.Herr talman! förslag är att personersom kommer hit snabbt ska ut i reguljära boenden,och som man börjar med svenskundervis-ning ska man erbjudas arbetspraktik. Här skulle denoffentliga sektorn - både kommuner, landsting ochstat - kunna ha ett mycket större ansvar. Vi i Center-partiet anser att man i varje kommun ska inrätta såkallade jobbpooler där den offentliga, privata ochideella sektorn kan hjälpas åt redan när människorkommer hit som flyktingar. Det finns massor av upp-gifter som vi behöver få utförda i i dag.Många som kommer hit skulle vara glada över attkunna hjälpa till med det.Det här är en möjlighet, men det måste också varaett krav. Vi erbjuder möjligheten till jobb men viförväntar oss också att människor ska ta den möjlig-heten oavsett om de råkar vara födda i eller inågot annat land.Herr talman! Sammanfattningsvis vill vi i Center-partiet att de personer som söker sig till vårt land i såstor utsträckning som möjligt ska placeras ute i kom-munerna i reguljära boenden. Direkt när de kommerhit ska de genomgå hälsoundersökning och samtidigtsom de börjar sin utbildning i bland annat det svenskaspråket ska de ha möjlighet till arbetspraktik. Vi ärövertygade om att det skulle innebära att man skullekunna göra avsevärda besparingar på detta utgiftsom-råde genom att betydligt fler människor skulle kom-ma ut på arbetsmarknaden och genom det klara sitteget uppehälle.Anf. 11 ():Herr talman! Det ärden dag som FN har proklamerat som mänskligarättigheters dag. Ingen dag kan vara lämpligare för attdebattera de ärenden som står på dagordningen.För några veckor sedan hade öppet hus.Då pratade jag med en man som hade sitt ursprung iIrak. Han hade varit här i . Jag frågadehur han trivdes här. Hans svar var: I är detlugnt - det pågår ju inga krig. Ett sådant svar borde fåoss alla att tänka till.Vi lever i ett land som är förskonat från krig, torkaoch svält. Det är vanliga katastrofer som vi dagligenser på TV och läser om i tidningar. Vi som bor i Sve-rige riskerar inte heller att bli fängslade och torteradeom vi ger uttryck för personliga åsikter. Många män-niskor som kommer hit har varit med om mycketsvåra händelser i sitt liv. De har varit med omtrauman som vi inte ens kan förstå vidden av. Tillittill andra människor finns , och kanske fårman aldrig tillbaka den. Människor som varit med omsådant behöver hjälp och stöd innan de över huvudtaget kan börja ta till sig undervisning och annaninformation om det svenska samhället.Riksrevisorerna har i sin rapport 2002:19tittat på hur asylsökande tas emot när de kommer tillSverige. Det sägs bland annat att Migrationsverketpåpekat att leder till förlängdahandläggningstider . Dessutom sägsatt dessa tider är svåra att påverka. Man hänvisar tillatt det bland annat beror på handläggningstider iandra länder.Handläggningstiderna är långa, och mångaasylsökande åker, eller rättare sagt skickas, från landtill land . är det så att det inte finnsnågot laga hinder här i landet för att pröva ärendensom är berörda av , men det görsinte i tillräcklig utsträckning. Vi måste uppnå måletatt behandla asylprövningar . Mil-jöpartiet lämnar tillsammans med ochSocialdemokraterna ytterligare resurser till för att korta väntetiderna, men det räckerinte. har vi hört hur de asylsökande påförläggningen i har blivit behandlade. Där ärdet inte bara pengar som hjälper, utan det handlar omsynen på människor över huvud taget.Miljöpartiet anser vidare att Utlänningsnämndensnarast ska läggas ned och ersättas med en två-partsprocess i en civil domstol. Vi ser därför framemot de förhandlingar och utredningar i ärendet somhar startats och som alla partier deltar i.I punkt 6 om barnens rättigheter i om mänskliga rättigheter står det attregeringar som har ratificerat konventionen erkänneratt de till det yttersta av sina resurser ska stödja bar-nets rättigheter som bland annat omfattar barnets rätttill liv, barnets rätt till att utveckla sina anlag genombland annat utbildning och barnets rätt att skyddasmot våld och missbruk.Vi politiker måste se till att våra utfästelser om attbarn ska stå centrum för våra beslut verkligen gälleralla barn. Vi måste självfallet även ge de asylsökandebarnen rätt till en trygg barndom. Man kan fråga sighur vi i dagens kan låta ensamma asylsökan-de barn försvinna utan att veta vart de tar vägen.Nyheterna meddelade att en asylsökande 11-åring som försvunnit i blivit tvingad till pro-stitution. Hur kan detta hända i ?Vi har också via TV sett hur barn blivit psykisktsjuka och helt apatiska på grund av långa handlägg-ningstider och därmed press på hela familjer.I punkt 1 i FN:s konvention om mänskliga rättig-heter, konventionen om ekonomiska, sociala ochkulturella rättigheter, står det bland annat att rege-ringar som ratificerat konventionen erkänner sittansvar för att förbättra samhällets hälsovård, att för-hindra uppkomsten av epidemier, folk- och yrkes-sjukdomar samt andra sjukdomar.Riksrevisionsverket har sett brister i hälsounder-sökningar för asylsökande. I hade endast9 % fått en sådan undersökning. Vi måste bli bättrepå att ge adekvat vård, exempelvis genom möjlighetertill bearbetande samtal för att underlätta den kom-mande introduktionen i det svenska samhället.Miljöpartiet anser att personer som söker asyl skages adekvat hälso- och sjukvård även om de inte ärfolkbokförda. Hälso- och sjukvården har problemmed att definiera vad som ska klassas som akut sjuk-vård. Det bör därför tydligt anges under vilka förut-sättningar vård ska ges till asylsökande. Under tidenman söker asyl bör även vård eller rehabilitering somkan anstå ges till funktionshindrade, personer medsvåra traumatiska upplevelser eller personer somutsatts för andra former av psykiskt, fysiskt ellersexuellt våld.Miljöpartiet anser att rörelsehindrade barn somlever på flyktingförläggningar har svårt att få tillgångtill den habilitering och rehabilitering som de behö-ver. Vi anser att regeringen bör återkommamed hur detta ska uppnås.I en annan av punkterna i FN:s konvention ommänskliga rättigheter beskrivs rätten för var och en attha en tillfredsställande levnadsstandard, det vill sägatillräckligt med mat och kläder och en lämplig bostad.Miljöpartiet och har i dagens be-tänkande reserverat sig när det gäller beslut om bi-dragsnivåerna för asylsökande. Nuvarande reglerantogs 1994 och har inte förändrats . Vianser att nivåerna på bostadsersättning och dagersätt-ning bör ses över.Asylsökande som inte deltar i Migrationsverketsorganiserade verksamhet utan giltiga skäl riskerar attfå en reducerad dagersättning. Tolkningen av giltigaskäl är problematisk då reduktionen ibland sker vidsjukdom eller vård av sjukt barn.Ett annat problem jag mött är att verksamheteninte upplevts som meningsfull. Verksamheten bör ihögre grad fokusera på förberedelser för att leva i detsvenska samhället, på språkundervisning och på de-mokratiskolning. anser att innehållet iden organiserade verksamheten och hanteringen avdagersättningen bör ses över.Regeringen föreslår i budgetpropositionen att be-greppet tolerans tas bort för att tydligare markera attolikheter ska respekteras på lika villkor. Miljöpartietanser att antidiskrimineringsbyråer ska inrättas i helalandet . finns lokala ochregionala diskrimineringsombud endast på försök. Vihoppas att vi ska få fler antidiskrimineringsbyråerunder mandatperioden.I punkt 1 i konventionen om ekonomiska, socialaoch kulturella rättigheter sägs också att regeringarsom ratificerat konventionen erkänner rätten för varoch en att förtjäna sitt uppehälle genom arbete.Riksrevisorerna har i sin rapport även påpekatbrister när det gäller samarbete mellan , kommuner, länsarbetsnämnder och ar-betsförmedlingar. Om detta samarbete förbättras kanäven möjligheterna att infria konventionen förbättras.Därmed yrkar jag bifall till reservation 7 och 8.Anf. 12 () replik:Herr talman! Jag och delar mycket avden syn på flyktingpolitiken som har. Jagtänkte ställa en konkret fråga. Den gäller frågan omarbetskraftsinvandring.För en månad sedan träffade jag en syrisk läkaresom skulle kastas ut ur trots att han har jobbhär. Han ansågs inte ha tillräckliga skäl för att få sinasylansökan prövad. Mamman till i ,som har varit väldigt omskriven i tidningarna, arbetarsom lärare i . Det finns en rad exempel påmänniskor som har ett jobb i , som väntar påatt få sin asylansökan prövad och som skulle kunna fåstanna i vårt land om vi öppnade för arbets-kraftsinvandring. I stället kastas de ut ur Sverige.Min konkreta fråga till är om man ärberedd att söka en lösning över blockgränserna för attöppna för arbetskraftsinvandring.Problematiken är ju tyvärr sådan att Socialdemo-kraterna och den regering som nu samar-betar med gick till storms mot förslag omarbetskraftsinvandring under valrörelsen, och detlåste frågan. Men det finns ju möjligheter här i kam-maren om är beredda att öppna för ar-betskraftsinvandring till Sverige.Anf. 13 () replik:Herr talman! Jag anser att det ger fel signaler omman bara pratar om arbetskraftsinvandring och att tain dem som är högutbildade. Vi måste se till så attalla har möjlighet att komma hit, och inte bara de somvi behöver här i Sverige.Anf. 14 () replik:Herr talman! Detta är precis den argumentationsom fördes i valrörelsen och som var så tråkig. Denkonkreta frågan handlar om att om vi öppnade Sveri-ge för arbetskraftsinvandring skulle den här syriskeläkaren som ska kastas ut från få stanna. Jagtycker att det vore rätt att han fick stanna när han harett jobb i . Den konkreta frågan handlar om desjuksköterskor som jobbar runtom i och somnu ska kastas ut, trots att de kan bygga en framtid häroch skapa välfärd. Tycker du att de ska få stanna ellerinte?Anf. 15 () replik:Herr talman! Jag anser att alla som har behov skafå stanna här i . Jag kan inte diskutera kon-kreta fall här och . I princip tycker jag att männi-skor som vi har användning för här och som har skälatt stanna här ska få göra det.Anf. 16 ():Herr talman! betän-kande SfU2 behandlar utgiftsområde 8 i budgeten,som omfattar integrationspolitik, storstadspolitik,migrationspolitik och minoritetspolitik. Det är frågorsom ständigt är under debatt i media och här i kam-maren, frågor som vi ständigt måste förhålla oss tilleftersom människor ständigt kommer att söka sigmellan olika länder. Motiven kan skifta, och tyvärrlämnar många inte sina hemländer frivilligt utan är påflykt. Hur ska vi då här i , med en human ochrättssäker migrationspolitik och en träffsäker integra-tionspolitik, kunna möta människors drömmar om ettbättre liv?Vi är överens i den här kammaren om att vi ska haen reglerad invandring, där är de myndigheter som prövaroch beslutar om uppehållstillstånd. Vi är också över-ens om att detta ska föränd-ras. Men det är naturligtvis omöjligt att veta hur värl-den kommer att utveckla sig och hur flyktingström-marna kommer att gå. Det har de senaste årens ut-veckling visat. kom det ca 12 000asylsökande medan det nu kommer ca 30 000 på ettår. Det ställer mycket stora krav på mottagningssys-temet att kunna anpassa sig till dessa stora föränd-ringar, och i årets budget möts detta av att ytterligareresurser tillförs och Utlännings-nämnden.Utskottet utgår vid sin bedömning av ramen från27 000 asylsökande 2003, men förutsätter att medelanvisas på tilläggsbudgeten omdessa antaganden inte håller.Det är intressant och ger lite olika dimensioner atttitta bakåt i tiden för att se och förstå hur harutvecklats i samverkan med övriga världen. Vi harhaft folkräkning i , och i SCB:svolym för folkräkningen heterdet att är ett av de länder i "där främlingarnas antal är lägst, vilket väl delvis äratt tillskriva vårt lands avlägsna läge". Men i och medandra världskriget övergick från att varautvandrarland till att bli ett invandrarland. Sedan1930 har , förutom , alltidhaft större årlig invandring än utvandring. I slutet av2001 bodde det människor här från 203 nationer.Det pågår ett stort arbete för att utveckla migra-tionspolitiken. Det har varit särskilda debatter i fleraomgångar här i kammaren, och får vi omnågra veckor en skrivelse om migrationspolitikensom vi kommer att debattera här i kammaren. Jagkommer därför i huvudsak nu att kommentera integ-rationspolitiken.Integrationspolitiken är tvärsektoriell, och åtgär-der som sker inom andra politikområden är avgöran-de för att de integrationspolitiska målen ska uppnås.Efter den integrationspolitiska debatten som varhär kunde jag konstatera attdet råder stor samstämmighet mellan de olika partier-na. Alla partier talar om vikten för den invandrade avatt komma in i arbetslivet, vikten av att ta vara påvarje enskild persons kunskaper och erfarenheter,vikten av att ha respekt för individens förutsättningar,alla människors lika värde och att motverka alla for-mer av diskriminering. Detta är förutsättningar som ärgrundläggande för att de som invandrar till Sverigeska få en bra start i sitt nya hemland. Denna sam-stämmighet är mycket glädjande och bäddar för enkonstruktiv politik.Vad som däremot inte är konstruktivt är när deborgerliga partierna staplar sina politiska klyschor påvarandra om misslyckad eller lyckad integrationspo-litik, eller om hur socialdemokratisk politik skaparbidragsberoende. Den typen av uttalanden leder ing-enstans och riskerar bara att späda på politikerförak-tet. Tyvärr har debatten alltför ofta handlat om attinvandrare inte arbetar, inte kan försörja sig och intekan svenska, men det är en lika felaktig som farligbild. Sanningen är att de flesta invandrare arbetar ochkan prata bra svenska.I dag ser vi främlingsfientliga krafter som spelarpå människors rädsla för det man tycker är främman-de eller annorlunda. Kampen mot kränkningar avmänniskovärdet måste vi föra tillsammans här ikammaren, på alla andra fronter och på alla nivåer isamhället.Världen förändras. bytte vi per-spektiv: Invandringspolitiken blev integrationspolitik,en politik som är generell och som ska genomsyraalla samhällsområden och alltså gäller oss alla. Integ-rationspolitiken ställer höga krav på var och en av ossatt vara förändringsbenägna och nyfikna på det somär nytt omkring oss, oavsett om ens släkt har bott iSverige i generationer eller om man kom i går. Det ärinte bara de nya svenskarnas ansvar att integrera sigmed sitt nya samhälle. Det är i lika hög grad inföddasvenskars ansvar att visa respekt för dem som kom-mer hit.Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag attbegreppet tolerans tas bort för att tydligare markeraatt olikheter måste respekteras på lika villkor. Enutgångspunkt måste självfallet vara att samhälletsgrundläggande värderingar ska gälla alla och att denyttersta gränsen sätts av våra lagar.Många invandrare möts av den strukturelladiskrimineringen. Alla som är demokratiskt sinnadetycker att integration är något positivt och något somman bör jobba med. Men det kräver att var och enmåste arbeta för att få bort sina egna förutfattademeningar och dela med sig av sitt eget liv och sinegen tid. Det är i de lägena som problemen börjarsynas på allvar. Det är då arbetsgivare tvekar att an-ställa någon som bryter på spanska eller som bärhuvuddok. Det är då fastighetsägare inte vill låtanågon hyra en bostad av honom för att personen harett utländskt namn. Jag blir både upprörd och ledsennär jag läser reportage i tidningen om människor somdelar med sig av sina erfarenheter av hur arbetslivetstänger ute. läste jag i tidningen omen kvinna som varit i , läst företags-ekonomi och sökt mängder av jobb, men aldrig enshar blivit kallad till en anställningsintervju. Hennesalternativ för att kunna försörja sig blev att öppna enrestaurang.De högt satta målen med integrationspolitiken äralltså inte uppnådda. Alla människor i vårt land harsamma rättigheter och skyldigheter, men inte sammamöjligheter. Diskrimineringen är tyvärr vardag förmånga. Men även om vi nu alla är otåliga över attintegrationen går för långsamt görs det en hel del somkommer att leda till förbättringar . Vi ser nuöver alla diskrimineringslagstiftningar för att de skabli ännu vassare. Anslaget till Ombudsmannen motetnisk diskriminering tillförs under2003. Antidiskrimineringsbyråer kommer att stödjasmed 4 miljoner kronor.Arbete och möjlighet till egen försörjning står iblickpunkten genom storstadssatsningen, arbetsmark-nadspolitiken och utbildningspolitiken. Arbetslöshe-ten bland medborgare med utomnordiskt ursprung harsjunkit stadigt . hararbetslösheten i denna grupp minskat från till12 %, och sysselsättningen har ökat i samma grad.Skillnaderna i sysselsättning mellan svenskfödda ochutrikesfödda är dock fortfarande stora. Arbetsför-medlingarna får därför mer pengar till personalför-stärkningar så att de kan ge varje arbetssökande indi-viduella handlingsplaner och jobba mer flexibelt.Satsningar på validering av utländska utbildningaroch arbetslivserfarenheter från andra länder kommeratt öka i omfattning. Vi förnyar sfi-undervisningenoch förbättrar asylprocessen. 2003 kommer ett brettåtgärdsprogram om för att blandannat satsa på utbildning inom bristyrken för personermed utländsk högskoleexamen och för att öka sam-verkan mellan kommuner, AMS, näringsliv ochMigrationsverket så att introduktionen för nyanländaska bli bättre och för att invandrares kompetens skatas till vara på ett bättre sätt. Alla de här åtgärderna ärbättre än att luckra upp arbetsrätten, sänka skatteneller införa sfi-checkar, som de borgerliga partiernaförespråkar. "Kampen för demokratin och människovärdet ochmot rasism och annan intolerans måste ständigt pågå- i vardagen, i diskussion och reflexion." Så står det iregeringsförklaringen. Därför kommer insatserna motrasism och främlingsfientlighet att stärkas. Forum förlevande historia kommer att fortsätta sitt viktiga ar-bete och får myndighetsstatus från och med nästa år.Under 2003 anslås 2 ½ miljoner för att etablera ettfristående centrum mot rasism och andra former avintolerans.Respekten för mäns och kvinnors lika rättigheterär viktig i integrationsarbetet. Jämställdhetsperspekti-vet ska därför förstärkas bland annat när det gällerintroduktion av nyanlända invandrare. Unga flickorsom lever under hot eller tvång måste få ett snabbtoch kunnigt bemötande av skola, polis och social-tjänst - och skyddat boende om de behöver det. Viska stödja opinionsbildning och utbildning.Naturligtvis finns många fler exempel, inte minstlokalt, som visar hur man blir alltmer medveten ochkunnig i att arbeta för en bättre integration. Flera avreservationerna till betänkandet tillgodoses med deåtgärder som redan vidtagits eller som kommer attvidtas . Det finns dock någrasom jag skulle vilja kommentera lite närmare.Vänsterpartiets reservation om att det finnsstora skillnader mellan kommunernas benägenhet attta emot flyktingar berör viktiga frågor som kräver enlösning. Det är inte acceptabelt att segregationen ökarsom den gör, när vissa kommuner tar emot mångaflyktingar och andra inga alls. Utskottet är väl med-vetet om problematiken, men det pågår en utredningom översyn av mottagande av och introduktion förflyktingar där bland annat denna fråga berörs.