prot · GP0996 · 2002-04-16 00:00:00 — Det finnsfaktiskt uppfinnare och innovativa människor ävenutanför universiteten. Uppfinningarna behöver intealltid vara stora. Jag har ett bra exempel, som jag skaberätta om senare.Min fråga till näringsministern är: Vad har när-ingsministern att säga till alla dessa uppfinnare sominte är avlönade forskare? Hur ska de klara ekono-min? Hur ska de klara den första fasen, den förstaetappen fram till produktion och avkastning? Vi har idet här landet 41 000 anställda forskare. Det är bra.Det är dags att införa någon form av uppfinnarlöneller stipendium för kreativa och skapande männi-skor. Vad säger näringsministern om ett sådant för-slag? Något nytt måste prövas. De i svaret nämndaorganen har, enligt min mening, inte lyckats stöttaden lilla människan, den ofta ensamme uppfinnaren.Anf. 69 ():Fru talman! Precis som har jag re-agerat på att det i ministerns svar inte finns någontingom det som är ett mycket stort problem, nämligentillgången till såddfinansiering. Det är oerhört svårt att hitta kapital just till det första skedet, för attkunna bilda bolaget, söka patent, ta fram en prototyp,anlita jurister, revisor och inte minst någon som, närman har kommit i gång, sköter ekonomi och admi-nistration. Det behövs helt enkelt nya möjligheter förden enskilde uppfinnaren att hitta såddkapital.Hur ser det ut ? Det finns, som ministernnämner, väldigt många statliga institutioner som harpengar. Jag kan kommentera några. Teknikbrostiftel-serna ska upphöra. Det har lett till att de nu drar ibromsen för att återställa och betala tillbaka det ka-pital som de fick när de startade. Vad händer sedan? NU-TEK hade tidigare till sådd-finansiering. Dessa pengar är borta. är det Indu-strifonden som med hjälp av , ska försöka ta hand om såddfi-nansieringen. Vad vi har förstått av Industrifonden äratt man där inte är riktigt och helhjärtat intresserad avatt satsa just på såddfinansiering. De har inte gjort dettidigare. Det är nytt för dem. Vad jag har förstått,efter att ha träffat representanter för fonden, är att detkommer att leda till att det blir färre projekt och störreprojekt som får tillgång till pengarna.Det är också så att t.ex. teknikbrostiftelserna ochInnovationsfonden har hårda avkastningskrav. Peng-arna ska redovisas för staten. Man ska gå med vinst,absolut inte med förlust.Jag vill fråga ministern: näringsministern deproblem som ligger i att de statliga finansiärerna harhårda avkastningskrav? Om man tittar på den lilleuppfinnaren, försöker inta dennes horisont och ser påavkastningskraven, är det då möjligt att staten kanändra sin inställning eller hitta ytterligare en finansie-ringsväg för den lille uppfinnaren?Eller kan ministern tänka sig att stötta ett förslagom riskkapitalavdrag, som vi kristdemokrater harföreslagit? Vi vill att man ska kunna få göra avdragför riskkapital som man investerat i aktier i onoteradeföretag . Det skulle man kunnainvestera i sitt eget lilla fåmansbolag eller i sin hust-rus, sin kusins eller vad det nu kan vara. Vi tror attdet kan vara ett första steg mot att hitta det tidigariskkapitalet.Jag skulle vilja höra av ministern hur man ska lösadetta. Industrifonden verkar leda till att det blir ännusvårare att komma åt riskkapital. Det sker mycket,men det gäller - också i fråga om statens pengar -oftast satsningar när man väl har kommit en bit in iföretagsprocessen, inte riskkapital. Vad gör minis-tern? Vad har ministern för förslag på gång?Anf. 70 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig börja med att tala lite omsmåföretagen. Jag vill ta upp den publiceradesmåföretagarbarometern, en rikstäckande undersök-ning av småföretagens uppfattningar och förvänt-ningar om konjunkturen. Småföretagens förväntning-ar om 2002 är betydligt mer optimistiska än i höstas.Konjunkturindikatorn, summan av nettotalen i order-ingång, omsättning och sysselsättning, väntas i årstiga från 62 till 106, vilket skulle innebära en av desnabbaste återhämtningarna i barometerns 18-årigahistoria. Det skriver man i sin rapport.Det är framför allt en starkare orderingång somförutses driva uppgången. Det är viktigt att poängteraatt det kan bli bakslag i den internationella konjunktu-ren, men det är detta man säger. Man säger också attnyanställningsbehovet väntas öka hos de små företa-gen efter en period med minskade nyanställningar.27 % av småföretagen räknar med att öka antaletanställda det närmaste året, som färre före-tag planerar personalnedskärningar.Jobs and Societys senaste statistik om nyföreta-gande visar också att antalet nyregistrerade företagför ökade jämförtmed samma period 2001.Med detta vill jag ange tonen för hur vi ser på ut-vecklingen när det gäller småföretagen.När det sedan gäller frågan om såddkapitalet ärjag medveten om att detta är ett stort problem. Mankan säga att ett företags största problem är de tre ellertre och ett halvt första åren, då det behöver ha ettväldigt starkt stöd. Industrifonden har fått i upp-drag att hantera denna fråga, och Industrifonden harfaktiskt väldigt mycket pengar. Jag ska nu gå igenomhur Industrifonden har lagt upp detta, hur de har tänktsig att möta regeringens krav etc. Därför vill jag inteorda mer om detta, utan jag vill ha mer informationfrån Industrifonden. Men de har uppdraget att hanteradetta. Skulle det visa sig att de inte kan det eller attdet finns regelfrågor som hindrar detta får vi ta tag idet. Jag delar er uppfattning att såddkapitalet är enmycket viktig fråga.Men när ni tar upp frågan om innovationer måstejag ändå konstatera att här är väldigt ledande.Vi är världsledande på detta område. Och det handlarinte bara om privata företag. Interpellanten sade attregeringen gör ju ingenting; det är de privata företa-gen som gör något. Det är inte sant. Bara nu senastlägger vi på ökad forskning. Jagtror att det är sambandet mellan denna forskningspo-litik och vad företagen gör som har gjort att vi äroerhört framgångsrika. Det tycker jag att vi ska få enerkänsla för. Det är faktiskt så. Och det är inte vi somsäger det; det är EU som har gjort studier om detta.När det gäller frågan om teknikbrostiftelserna ärdet ju inte så att de ska läggas ned. Regeringen harbeslutat att nedrusta teknikbrostiftelserna ,säger de borgerliga. Det är ju så att stiftelseförord-nandet gäller till slutet av 2007. Det är det som dethandlar om. Vad vi sedan ska göra med teknikbro-stiftelserna, som jag tycker spelar en väldigt viktigroll, får vi ta upp då. Men de har ett mandat till 2007.Det är ingen som har sagt att de ska rustas ned. Dehar mandat till 2007, och så får vi se hur vi hanterardet sedan. Det är alltså en felaktig beskrivning somges härifrån talarstolen.Anf. 71 ():Fru talman! Det är synd att det är så svårt att be-skriva verkligheten med samma bild. Jag sade att denökande forskningsandelen av BNP har kommit tillstånd tack vare att företagen har ökat relativt sett merän vad regeringen har ökat. Det har kommit fram i enofficiell rapport.Sedan är det helt okej att hänvisa till småföreta-garbarometern och and Society. Det beror heltpå vilka tider man jämför med. Jag har ingen anled-ning att kommentera den delen. Men just gruppensmå uppfinnare vill jag gärna att vi kan uppehålla ossvid lite grann. Jag ställde en fråga utifrån ett önske-mål: Finns det möjlighet just för dessa små, som inteär forskare och som inte är riskkapitalister, att liksomi en del andra länder försöka sig på en form av upp-finnarstipendium? Uppfinnarlön är kanske svårt bådepraktiskt och teoretiskt. Vi har här en grupp som intefår ut tillräckligt av sin innovativa förmåga på grundav de begränsade resurserna.Jag hade också tänkt återkomma till IUC. Enligtmina uppgifter upphör nuvarande IUC:s regelverkredan vid utgången av detta år, 2002.Låt mig också ta upp en annan märklig regel ochfå höra om näringsministern är beredd att titta närma-re på den. Dessa uppfinnare som jobbar i liten skalaoch under små omständigheter möts av väldigt märk-liga regler. Jag ska bara ta ett exempel, och det gällertjänsteuppfinningar: Om man får en intäkt i form avbonus från en uppfinning inom tjänsteområdet är intedenna intäkt pensionslönegrundande. Detta har kom-mit till genom något konstigt avtal för länge sedan.Är ministern beredd att se på en sådan detalj? Flerauppfinnare har vänt sig till mig och sagt: Det här kaninte vara möjligt. Vi hittar uppfinningar inom tjänste-sektorn men är missgynnade från ekonomisk syn-punkt.Avslutningen i svaret från näringsministern ärfaktiskt lysande. Det talas om den serie av möten somnu genomförs runtom i landet kring innovations- ochutvecklingsfrågor: "Syftet med denna process är attinleda en gemensam dialog om hur förnyelsekraft kanskapas i ." Det är väl ett understatement omatt vi kanske inte har det riktigt så bra beställt överalltmed förnyelsekraft. Jag hoppas att vi är överens omatt det är viktigt, som ett överlevnadsvillkor för före-tagandet, livskraften och utvecklingen, att snaraståterställa denna förnyelsekraft.Anf. 72 ():Fru talman! Jag kan inte låta bli att kommenteraatt näringsministern nämner and Societys stati-stik, som visar en ökning av nyföretagandet. När vitvå senast möttes här i kammaren handlade det fak-tiskt också om and Societys statistik, men då vardet den årsstatistik för som visade att nyfö-retagandet hade minskat ordentligt. Då avfärdadeministern den statistiken och ville avvakta den statli-ga, för den kunde man tro på.Men, fru talman, det är inte det som vi egentligendiskuterar här utan såddfinansieringen.Vi kristdemokrater är alldeles övertygade om måste få samma chans att starta företag medhögteknologisk inriktning som t.ex. en frisering, enliten redovisningsfirma, ett gym eller en pizzeria.Förutsättningarna och behoven är dock helt olika,liksom det förväntade resultatet. Vi är ett uppfin-ningsrikt folk och här kan finnas företag som kan bliframtidens Tetrapak, SKF, eller vad det kanvara. Tänk vilken tillväxt som kan ligga i dessa po-tentiella företag.Då kommer jag tillbaka till mina frågor. Det pro-blem som vi ser ligger i att de statliga finansiärernahar avkastningskrav. Jag skulle vilja höra en kom-mentar från ministern kring detta och gärna en reak-tion på ett tänkbart riskkapitalavdrag.Anf. 73 Näringsminister ():Fru talman! Jag får börja med skrytvalsen. Det ärjag som får stå för den här. Vi har flest patent i Euro-pa. Vi är först också där. När det gäller innovationerhandlar det ju om sådant som att ta fram nya idéeretc., att utveckla produkter, varor och tjänster. Det ärvi också bäst på i världen, före och . Detär det jag försöker uttrycka.När vi talar om förnyelsekraft vill jag påpeka attvi faktiskt är väldigt duktiga på det, mätt av andra.Här i kammaren får man inget beröm. Man får åka uti om man ska få det, av EU och sådana orga-nisationer.Sedan vill jag ändå säga att när jag, även i mittsvar, talar om förnyelsekraft menar jag att vi kan blibättre. Det jag har gjort nu är att ta initiativ till attträffa olika aktörer, både små och stora företag.Jag anser också att vi bör föra en diskussion omföretagens förmåga när det gäller innovationer ochentreprenörskap, inte bara om politikens oförmåga,även om den är viktig och den ska ju behandlas här ikammaren. Men det gäller att tala om både företags-förmåga och politikens förmåga och inte bara skjutain sig på politikens oförmåga.Det vi gör nu är att föra en diskussion, en dialog.Den pågår . Med utgångspunkt fråndet vi då kommer fram till ska jag gå igenom och sevilka förslag som kan bli aktuella och på vilket sätt vikan förbättra förnyelsekraften ytterligare.När vi sedan talar om verkligt högteknologiska fö-retag vill jag säga att jag inte tror att det är så stor riskför dem. Jag tror att de har ganska lätt att skaffa ka-pital. Där tror jag inte, ska jag säga, att problemenligger.Men tar mer upp, om jag har för-stått det rätt, den lille uppfinnaren. Det kan gällahögteknologi, självklart, men det är oftast en personsom kommer på en briljant idé. Hans eller hennesförmåga att få ut detta på marknaden är ju det somkallas entreprenörskap, att gå från en uppfunnen pro-dukt till att kunna sälja den och utveckla den påmarknaden. Där har såddkapitalet väldigt stor bety-delse. Det är någonting som jag kommer att titta när-mare på.Jag vill också säga att uppfinneri och entrepre-nörskap har väldigt mycket att göra med attityder.Därför ska vi nu också pröva modellen med teknik-och uppfinnarskolor, ungefär som kommunala musik-skolor, för att suga upp massor av ungdomar och barnsom känner för detta och är väldigt kreativa. Det är enlång process.Men än en gång, såddkapital är viktigt. Det är enfråga som jag tänker ta tag i. Det är nu Industrifondensom har det uppdraget. Vi får se hur de lyckas meddet. Gör de inte det eller det finns restriktioner pågrund av för höga avkastningskrav etc. vill jag åter-komma till detta. Men jag vill inte säga att vi inte skaställa avkastningskrav.Anf. 74 ():Fru talman! Jag ska inte förlänga diskussionen,jag vet att vi i näringsutskottet kommande veckor fårta upp de här frågorna. I förhållande till utskottsbe-handlingen kom kanske interpellationen inte i rätt fas.Jag skulle själv mycket gärna ha deltagit i en avde konferenser som vi har blivit inbjudna till kringinnovations- och utvecklingsfrågor. Det är ett gottinitiativ att verkligen få fram en gemensam dialogom, som det heter, hur förnyelsekraft kan skapas iSverige. Jag tyder det så att inte någon av oss är rik-tigt nöjd med det läge som är. Det kan alltså bli bätt-re.Avslutningsvis vill jag säga att det är min för-hoppning att departementet och näringsministern seroch upptäcker just de små innovatörerna, alla de sominte är forskare, och ser deras ekonomiska situation.Det är jätteviktigt. Reglerna för såddkapitalet måstevara så pass enkla att "såningsmannen" inte dör undertiden som prövningsprocessen pågår.Med detta vill jag tacka för interpellationsdebat-ten.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 2001/02:346 omtjälsäkringen av vägarna i NorrlandAnf. 75 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig näroch hur regeringen avser att tydligare uttala att tjäl-säkringsåtgärder i och i övriga Norr-lands inland i första hand ska prioriteras inom denavsatta 17-miljardersramen.Jag är medveten om situationen med dåliga vägari och då kanskespeciellt då det var svårare än normalt ibl.a. Då tvingades Vägverketstänga ett tiotal vägar för all trafik, vilket är någotrelativt ovanligt. Jag erfar att det bara i något enstaka fall har hänt att enväg stängs av helt under tjällossningen. Under fjolåretvar väg avstängd för tung trafik på grund avtjällossning i . I hela landet varsammanlagt väg avstängd på grund avtjällossning. Längdsummorna är oroande och pekarpå att åtgärder krävs, något som regeringen tagittag i. detta år tog nämligen regeringen beslutom att uppdra åt , och länen attupprätta långsiktiga planer för nationell respektiveregional transportinfrastruktur för . Där avsattes till åtgärderför tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion av landetsvägar. sker en satsning i närtid på 1,6 miljarderkronor för samma sorts åtgärder. Genom detta kom-mer ett betydande antal åtgärder att kunna genomfö-ras i redan i år.Ansvaret för att fördela de 17 miljarder kronornatill tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion ligger nuhos . ska tillsammans med bl.a.det lokala näringslivet och länen peka ut ett vägnätsom är betydelsefullt för näringslivet och de boendepå landsbygden. I den geografiska fördelningen avramen för tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion skaVägverket beakta bristerna i systemet, dvs. längdenavstängd väg, antalet dagar avstängningen varar samtstorleken på det trafikflöde som berörs. Dessutom skaVägverket också ta hänsyn till hur svårt den tungatrafiken har att nå sinamålpunkter. Det innebär att regioner med glest vägnätska ges större tyngd i fördelningen. Med detta somutgångspunkt ska sedan planera in sinaåtgärder och fördela de . Po-ängteras bör att det är ett förslag till åtgärder av tjäl-säkring, bärighet och rekonstruktion som Vägverketkommer att lägga fram för regeringen den 4 augusti2003. Det är regeringen som därefter fastställer pla-nen för perioden 2004-2015.Jag är övertygad om att den satsning på tjälsäk-ring, bärighet och rekonstruktion som regeringen nugör på ett betydande sätt kommer att minska proble-men med avstängda vägar på grund av tjällossning iVästerbotten och inland i såväl nutid somframtid.Då , som framställt interpellatio-nen, anmält att hon var förhindrad att närvara vidsammanträdet medgav andre vice talmannen att Ma-rie-Louise Rönnmark i stället fick delta i överlägg-ningen.Anf. 76 ():Fru talman! Jag tackar å vägnarför svaret.Regeringen konstaterar att ett väl utbyggt och välfungerande transportsystem är en grundläggande delav landets baskapital som måste utvecklas och för-valtas. Det är bra och helt riktigt. Det är utmärkt att17 miljarder avsätts till rekonstruktion, tjälsäkringoch bärighet av våra vägar. Man behöver inte åka tillEU för att få beröm, det kan man få här också.Nu räcker det inte enbart med att avsätta pengar.Jag hoppas att näringsministern förtydligar sig ytter-ligare genom att prioritera just tjälsäkring av våravägar. En av parametrarna som har att tahänsyn till är storleken av trafikflödet. Jag kan självsnabbt konstatera att de glesare regionerna får ståtillbaka för bl.a. rekonstruktion som naturligtvis sker iandra delar av landet.Att tjälsäkra vägar är ingen ny fråga. Den togsupp , men frågan har varitaktuell . Om hela ska få enchans till utveckling är det nödvändigt att prioriterajust tjälsäkringen. Är ministern beredd att särskiltuttala att tjälsäkring ska prioriteras?Anf. 77 ():Fru talman! När jag läste interpellationen tycktejag att det skulle vara intressant att få vara med idiskussionen. Det här är naturligtvis inte ett problembara för vägarna i , utan det här gäller i storutsträckning hela vårt land. Jag ska försöka att intenämna särskilt, men det känner näringsmi-nistern till sedan tidigare i dag.Det är tacknämligt att det avsätts särskilda medelför bärighetshöjande satsningar. Det som bekymrarmig särskilt, men som inte heller är särskilt förvånan-de eftersom det är som har framställtinterpellationen, är att de vägar som går fram till detstatliga vägnätet, det enskilda vägnätet, glöms bort.Det kan vara svårt för en socialdemokrat att väcka eninterpellation om detta eftersom det inte finns någrasatsningar där. Hur ser näringsministern på det pro-blemet så att det i sin helhet ska överensstämma medmålet ett bra vägnät?Jag har läst i budgetunderlag för2003-2005 att har gjort en analys av re-sursbehovet för drift och underhåll, inklusive rekon-struktion, för den kommande tioårsperioden. Enligtdenna uppgår behovet för att upprätthålla nuvarandestandard till . Någon åter-hämtning av eftersläpande underhåll kommer emel-lertid inte att kunna ske. Anslagsbehovet borde vara 9miljarder kronor för att kunna få en återhämtning. Detfattas således närmare 2 miljarder kronor.Då blir jag lite bekymrad. i debatten har det talats om osanningar, och det har varithuggsexor om olika ords betydelser. I avslutningen påministerns svar till interpellanten framgår det att densatsning som kommer att göras kommer på ett bety-dande sätt att minska problemen med avstängda vägarpå grund av tjällossning i och Norrlandsinland.Jag hade i går en träff med skogsnäringen iVärmland. av det statliga grusvägnätet i Värm-land är avstängt. av enskilda vägnätär avstängt. Detta gör mig ytterligt bekymrad för denbasindustri vi har.Jag vill ställa en fråga till näringsministern i den-na debatt. Vi kan se att säger att vi underen tioårsperiod inte kommer att kunna få en åter-hämtning av vägnätet. Hur kommer det då att gå fördet enskilda vägnätet om regeringen inte behagar attge en enda krona i ytterligare investeringspengar? Detär inga höjda ramar mer än vad inflationen har gettsedan tidigare. Det är väldigt bekymmersamt, när-ingsministern.Anf. 78 ():Fru talman! Jag vill först och främst beröra attsvaret på interpellationen gäller förutsättningar två årin , dvs. De är kontinuerliga. Vi kan även detta åroch garantera alla trafikanter på dessa vägarett fortsatt puckelpiståkande. Det är helt klart.De nu tilldelade medlen som nämns i svaret kanmöjligen innebära en högre måluppfyllelse för denplan som beslutades för vårt län, dock inte förhela planen.Fru talman! Jag vill, i likhet med tidigare talare,beröra frågan om enskilda vägar. Jag har undermånga år följt frågan noga. Jag hade 1995 förmånenatt arbeta i en undergrupp som förberedde den uppgö-relse som vi i var med i tillsammansmed Socialdemokraterna, nämligen att återställa denunder halverade bidragsnivån.Låt mig ta som exempel. Tjäl-säkringen gäller självklart även enskilda vägar. Vi har450 mil sådana vägar. Där finns det 2 miljonerkronor för upprustning och investeringar. Det är 2miljoner kronor för . Det är enligt Vägverketinte möjligt att bevilja medel till något enskilt projekt.Det måste finnas kvar en buffert om något skullehända med t.ex. en bro. Är det rimligt med permeter till upprustning?Anslaget för våra enskilda vägar i Väster-botten räcker till att bygga väg i SödraLänken. Jag har tagit reda på kostnaderna per kilo-meter. i har exakt samma be-lopp som av . Tycker när-ingsministern att det är rimligt? Jag säger inte attdessa vägar ska ställas mot varandra.När kommer enskilda vägar in i infrastrukturpla-nerna? Jag vet vad det berodde på att de inte behand-lades i infrastrukturpropositionen. Det berodde på entidigare utredning. Men de måste komma med i enbehandling. Vägarna betyder faktiskt mycket. Vi harlåtit göra en stor utredning i mitt hemlän där det hardokumenterats vad vägarna betyder för näringslivet.När kommer enskilda vägar att behandlas i ordinarieplanering?Anf. 79 ():Fru talman! Jag dristar mig också till att delta idebatten eftersom det här är en fråga som liggermånga av oss som bor i dessa områden varmt omhjärtat. Vi vill naturligtvis på alla sätt säkra att deutpekade verkligen kommer tillanvändning såsom avsetts. Jag har tidigare i ett annatsammanhang frågat om näringsministern hos har försäkrat sig om att det verkligen blir entydlig öronmärkning av dessa pengar till de områdensom har dessa problem. Jag är inte alldeles säker påhur svaret ska tolkas, men jag är tacksam om när-ingsministern kan tydliggöra om han har försäkrat sigom att det blir så. Rekonstruktionsbehov finns i höggrad i också, men jag uppfattar att dethär gäller i hög grad tjälsäkring och bärighet på devägar som har de största framkomlighetsproblemenåret runt.Med hänvisning till den tidigare debatten kan vifundera över om vi kan vara säkra på att det blir så.Jag försökte illustrera hur bilden av IT-utbyggnaden har förändrats. Risken är stor att det blirförändringar här också. Om man ska leva upp till364-miljardersprogrammet ska regering och riksdagförmå sig att anslå 5 ½ miljarder mer under entolvårsperiod.Hade det funnits en stark strävan att påbörja dethär arbetet tidigt hade man kunnat anslå någon kronaytterligare , 2003 och 2004. har vien situation där självt i ett pressmeddelan-de skriver följande:Tyvärr ligger anslagen i regeringens budgetförslagför på nivån -drift och underhåll, handlar det alltså om. Detta inne-bär att någon återhämtning av det eftersatta under-hållet inte kan förväntas under denna period.Vi får alltså leva till med en erbarmligt då-lig drifts- och underhållssituation i de här länen. Vifår några kronor till att påbörja de bärighetshöjandeåtgärderna. Men det vore välkommet om näringsmi-nistern här kunde vara ännu tydligare på den punkten,att detta ska inte smetas ut över hela landet.Det som gör mig lite orolig är när jag läser de pla-neringsdirektiv som näringsministern också hänvisartill som är daterade . Där talar regeringenom för trafikverken vad som beslutades i riksdagenden . Här plussar man på ett antal pro-jekt, huvudsakligen i . Jag villgärna att näringsministern också kort berör detta.Hur kan det komma sig att regeringen, efter det attriksdagen har fattat sitt beslut, kastar in ytterligareprojekt i diskussionen?