prot · GP09113 · 2002-05-27 00:00:00 — Regeringen har således redan dels föreslagitåtgärder för att förbättra det svenska jord- och skogs-brukets konkurrensförutsättningar, dels beslutat omöversyn av vissa specifika skatteuttag för jordbruket.Några löften om en sänkning av dieseloljeskattenför arbetsfordon inom jord- och skogsbruket har intelämnats i regeringsförklaringen. Däremot har avise-rats att en särskild utredare ska se över dieselolje-skatten för jord- och skogsbrukets motordrivna for-don.Vägtrafikskatteutredningen har lämnat enpromemoria om beskattningen av dieselolja för ar-betsmaskiner. I promemorian redovisas en del avuppdraget som avser beskattningen av dieselolja förarbetsmaskiner. Utredaren har i promemorian pekatpå olämpligheten av att ändra beskattningen avdieselolja för arbetsmaskiner innan de grundläggandeprinciperna för trafikbeskattningen utretts. För det fallregeringen vill tillmötesgå kraven på en sänkt diesel-oljeskatt för arbetsmaskiner har utredaren föreslagitatt dieseloljeskatten sänks till den nivå som gäller föruppvärmningsolja.Ett ställningstagande från regeringen huruvida be-skattningen av dieselolja ska förändras förutsätter attfrågan först bereds. Promemorian har därför lämnatspå remiss och svar ska lämnas senast den 3 juni 2002.Remissvaren kommer därefter att sammanställas ochutvärderas innan regeringen tar ställning i frågan.Anf. 129 ():Fru talman! Jag får tacka statsrådet för svaret, el-ler rättare sagt för svaren - det var ju två interpella-tioner. Den fråga som vi har tagit upp har varit uppemånga gånger. Det beror väl på att det den är mycketviktig och angelägen.Jag tycker att det är viktigt att vi för en politiksom ger enskilda människor rätt och möjlighet attsjälva forma sina liv och bygga sin framtid. Det gällerinte minst för alla småföretagare. Jag tycker att det ärgrunden i politiken.Jag tror också på att vi ska ha som målsättning attföra en politik som är bra för hela . Det hand-lar om att skapa förutsättningar för olika regioner, förolika bygder och för olika företagare, så att de skakunna utvecklas. Då är det flera saker som är viktiga,speciellt kanske för landsbygdsföretag. Vägnätet - ettbättre underhållet och utbyggt vägnät - diskuterasmycket och är viktigt. är ju ett avlångt landmed stora avstånd. Vägnätet är viktigt inte minst förlantbruks- och skogsbruksföretagen.Andra frågor handlar om att minska krånglet medatt starta och driva företag, men också det som tasupp här: att förbättra konkurrenskraften för landetsjordbrukare, skogsbrukare och skogsentreprenörer.En riktig väg att gå är att få ned dieselskatten till53 öre per liter för maskiner som används i skogs-och jordbruket.Detta är några av de förslag som vi moderater oftatar upp. Det syftar till att skapa bättre förutsättningarför nuvarande företag, men även för att fler företagska kunna startas. Det är genom stabila och bra före-tag som vårt land kan få tillväxt och kan utvecklas.Många kanske glömmer det, men det finns inga gen-vägar till det. Det är alltså bakgrunden till att jagskrev den här interpellationen.Långsiktiga och stabila företag kräver att vi harlångsiktiga och stabila förutsättningar och villkor somär jämförbara med konkurrerande länder och företag.Därför vill jag fråga statsrådet, efter det svar vi fick,om det är statsrådets egen målsättning och regering-ens vilja att försöka sänka dieselskatten till enjämförbar nivå. Är det önskvärt?Anf. 130 ():Fru talman! Först vill jag tacka finansministernför svaret på interpellationen.Som en liten bakgrund till min interpellation omdieselskatten vill jag gärna påminna om att den eko-nomiska tillväxten i i väldigt hög grad ärkoncentrerad till , , Göteborgoch . Vi har ett betydande problem på lands-bygden när det gäller den ekonomiska tillväxten. Detär en av grunderna för min interpellation.Landsbygdens ekonomiska motor är faktiskt jord-bruket. Jordbruket genererar väldigt mycket arbetstill-fällen för de servicenäringar som hör ihop med pri-märproduktionen. Det finns väldigt många små före-tag inom servicesektorn. Så har vi hela förädlingsin-dustrin, som också hör till den motor som jag kallarjordbruket.Det råder arbeskraftsbrist i storstadsområdena,men vi har en växande arbetslöshet på landsbygden.Om vi ser lite mer generellt över kan vi se attfinns en gemensam EU-politik med samma produk-tionsersättningar till alla, och det råder också engemensam marknad med en ganska tuff och hårdkonkurrens från andra EU-länder och också frånimport. Det råder kamp om försäljningspriserna. Detär okej, och vi tycker att det är rätt att det är så.Vi kan också konstatera att allmänt setthar de högsta produktionsskatterna, vilket höjer kost-naderna i alla produktionsled och därmed äventyrarsvensk konkurrens. har också klimatstyrdaproduktionskostnader i form av framför allt högrelokalkostnader för lantbruket och jordbruksnäringennär det gäller att kunna hysa boskapsdjur.Till dessa problem och den tuffa konkurrensenkommer en dieselskatt på per liter. Det mot-svarar, herr finansminister, perår. Dessa pengar måste våra lantbrukare ta in på någotannat sätt för att komma i nivå med sina kolleger ute iEuropa.Jordbruksverket har låtit göra en studie, en s.k.EAA-kalkyl, som visar att en svensk bonde har eninkomst som är ungefär hälften så stor som den in-komst en finsk eller en dansk lantbrukare har. Densvenska lantbrukaren har hälften av vad en finsk elleren dansk lantbrukare har. De svenska livsmedlenkostar mer än livsmedlen i övrigaEU. Det beror inte enbart på ICA:s och KF:s oligo-polmarknad i . Det beror också på regeringensskattepålägg i varje produktionsled, som fördyrarlivsmedlen.Mot den bakgrunden, herr finansminister, undra vikristdemokrater: regeringen systematiskt pres-sa upp kostnaderna, bl.a. dieselskatten, för lands-bygdsnäringen, och därmed pressa ned lönsamheten?Detta ger en lägre ekonomisk tillväxt på landsbygden,där vi verkligen skulle behöva en tillväxt, och i för-längningen leder det till en ökad arbetslöshet just pålandsbygden. är min fråga.Anf. 131 Finansminister ():Fru talman! Regeringen är mycket väl medvetenom betydelsen av att ge både skogsbruket och jord-bruket bättre villkor. Vi lever naturligtvis i en världdär den internationella konkurrensen, inte minst deneuropeiska konkurrensen, gör att vi gärna tittar påvåra grannländer och deras villkor för jordbruk och, iförekommande fall, skogsbruk. Jag är medveten omatt det går att hitta många länder i där man haren lägre beskattning än vi på vissa områden. Omväntfinns det områden där kanske har en förmån-ligare beskattning än många länder i . Så är detinte minst när det gäller fastigheter på landsbygden.Regeringen har full förståelse och respekt för attdet finns skäl att se om vi också kan förbättra villko-ren för svenskt jordbruk och svenskt skogsbruk. Detvar en av anledningarna till att vi med förtur gavVägtrafikskatteutredningen i uppdrag att se över justmöjligheterna att göra förändringar när det gällerdieselolja. Eftersom det behövs tid för att ta fram ettsådant förslag var det inte möjligt att lägga fram nå-got konkret förslag till budgetpropositionen i höstas.Då valde regeringen en annan väg som till någon del- om än inte av samma omfattning men likväl tillnågon del - förbättrar för skogs- och jordbruket,nämligen att ta bort skatten på traktorer. Det har juockså varit ett önskemål som näringen länge har haft.Ett sådant förslag kunde tas fram med ochmed mindre mått av förberedelser.Det förslag som under hand har tagits fram avVägtrafikskatteutredningen och som har varit ute påremiss ska bedömas inför höstens budgetarbete. Jagkan redan nu säga att det naturligtvis är angeläget atthitta en modell som gör att man kan sänka kostnader-na för jord- och skogsbruket, men är pro-blemet egentligen detsamma som vi såg innan utred-ningen påbörjades. Det gäller att hitta ett sätt att ock-så säkerställa de minskade resurser som samhället fårin från det här området på ett sådant sätt att det i för-sta hand kommer näringen till godo och att det inteblir en sammanblandning mellan de enskilda hushål-lens och näringens intresse av detta.Det är en problematik som inte är speciellt svensk.Den finns i många andra länder också, även ommycket säga att det är på en annan nivå eftersom mani en del länder har en betydligt lägre skattenivå än vihar. Men vi har också ett intresse av att det är sjystavillkor för medborgarna i vårt land, oavsett om de bori tätorter, i större städer eller på ren landsbygd. Därförska vi inför höstens budgetarbete noga titta på detförslag som har lämnatoch se om det går att hantera också i vårt övriga bud-getarbete. Det får vägas mot alla andra önskemål omskatteförändring som finns, antingen det gäller jord-bruket, skogsbruket eller andra områden.Vi har självfallet tagit till oss de synpunkter somhar förts fram från jord- och skogsbruket. Vi harkommit med särskilda direktiv om förtur för . Vi kommer också att i sambandmed höstens budgetproposition skyndsamt hantera deförslag som utredaren har lagt fram.Anf. 132 ():Fru talman! Statsrådet säger att regeringen "ärmedveten om" och "ska se över" och "titta på" ochanvänder andra liknande uttryck. Är man positiv kanman hoppas att inriktningen är att man vill sänka. Jaghörde inte riktigt något med den innebörden, men detkanske vi kan få höra i nästa inlägg. Jag hoppas attviljan är att få ned de här skatterna.Den andra interpellanten, , togupp mycket om jordbruksfrågan. Min interpellation ärmer vinklad från skogsbrukets sida. Skogen har enavgörande betydelse för vad gäller ekonomi,sysselsättning och möjligheter för landsbygden attkunna leva och utvecklas.Skogsnäringen arbetar på en internationell mark-nad som är oerhört hårt konkurrensutsatt. Skogsnär-ingens förmåga att betala för råvaror påverkas bl.a. avlöner, skatter, transportkostnader och möjligheter tillrationaliseringar.De svenska företagen konkurrerar med många fö-retag i andra länder som har lägre löne- och skatteni-våer. Och det finns även länder som t.o.m. har olikaformer av stöd och bidrag till skogsbruket, men detförordar inte jag.Om skogsnäringen ska få tillgång till råvara inomlandet krävs det att skogsbruket ges bra och långsikti-ga förutsättningar. Det är en av de viktigaste uppgif-terna för skogspolitiken tycker jag. Och förutsätt-ningen för ett långsiktigt och uthålligt skogsbruk äratt kunna behålla en stark konkurrenskraft.En orimlig kostnadsnackdel är dieselskatten, somvi tar upp här. ligger skatten på ca per literöver EU-genomsnittet. Men variationerna är väldigtstora mellan länderna.I min interpellation gjorde jag en jämförelse medFinland och tog upp ett konkret exempel på en s.k.produktionsgrupp i skogen, en skotare som transpor-terar virket och en skördare som avverkar, alltså tvåmaskiner. En svensk grupp kan få betala uppåt enkvarts miljon, , mer än en finskgrupp i skatt på diesel. Det är naturligtvis orimliganivåer på en sådan liten produktionsenhet. Jag tyckeratt det borde tala för sig själv att man ska försöka haen inriktning som är annorlunda.Jag vill återigen fråga varför svenska skogsägare,jordbrukare eller skogsentreprenörer ska ha sämrevillkor än de i andra länder som de konkurrerar med.Jag vill helt klart och tydligt försöka sänka dessakostnader. Men är det detta som är inriktningen ochviljan från regeringen?Anf. 133 ():Fru talman! Jag har avsiktligt försökt att ta uppdet breda perspektivet. Dieselskatten är självklart enoerhört tydlig symbol för problemet. Det var därförsom jag nämnde inkomstskillnaden mellan finska,danska och svenska lantbrukare som ligger på unge-fär . Det visar lite grann var summan till sluthamnar i de olika sammanhangen med skatter ochandra villkor. Därför faller så att säga även fastighets-skatten in i den bilden. Och slutbilden är bekymmer-sam för svenska bönder.Svenska folket är ett naturälskande folk med fri-tidsboende, det rörliga friluftslivet och alla motionä-rer. Och såvitt jag förstår tar också finansministernsig ibland en löparrunda i naturen och uppskattar den,och det gör vi alla.Det är sannolikt ett nationellt allmänintresse attmedborgare kan komma ut på landsbygden och njutaav allemansrätten. Men då ska naturen också varaöppen och inbjudande, och om den ska vara det är detett ansvar för riksdag och regering att se till att detfungerar på landsbygden och att vi har en ekonomisktillväxt, vilket jag egentligen är ute efter, så att lands-bygden får lov att växa.Jag är bekymrad över regeringens ekonomiskastrypsnara när det gäller landsbygdens lönsamhet.Den är ofta väldigt tufft och tajt hållen. Jag menar attkvaliteten på allemansrätten och sysselsättningendärmed hotas. Och det är inte enbart landsbygdsbe-folkningens intresse som jag nu argumenterar för,utan det är allas vårt intresse som är viktigt. Vi önskaroch vill ha landsbygden.Kommer regeringen, dvs. finansministern ochjordbruksministern, att väga in också dessa kollektivanyttigheter när det blir diskussion om dieselskatten såsmåningom, eller är det bara en intäktssida i budge-ten? Jag tycker att det är en väsentlig skillnad på det.En ökad ekonomisk tillväxt genom att skattenkommer på lägre nivåer kan faktiskt också skapa flerjobb på landsbygden och därmed fylla upp statsbud-geten genom att det blir fler jobb och mer tillväxt ochdärmed också sänka kostnaderna för arbetslöshetensom vi har i dag.Slutligen vill jag fråga finansministern varför re-geringen inte riktigt vill släppa fram lönsamheten ochden ekonomiska tillväxten på landsbygden och ut-nyttja EU-politikens alla möjligheter i stället för attbromsa den med exempelvis dieselskatten och andraliknande bromsar.Anf. 134 Finansminister ():Fru talman! efterlyser ett bre-dare grepp, att man inte bara ska se frågan om jord-brukets och skogsbrukets ekonomiska situation utanäven se till landsbygdens tillväxtmöjligheter ochframtid. Jag delar helt den uppfattningen. Jag tyckerfaktiskt att det handlar om mycket mer än bara omjordbrukets och skogsbrukets ekonomi. Vi ska natur-ligtvis se på hela landets växtkraft i ett större sam-manhang och naturligtvis på våra möjligheter attbibehålla en levande landsbygd och en natur som vialla uppskattar.Jag är övertygad om att detta är en diskussion somkommer att bli mycket intensiv åren framöver, fram-för allt ur ett EU-perspektiv. hade nämligen ibörjan av 90-talet en situation där vi kanske hadeeffektiviserat och rationaliserat vårt jordbruk ochäven vårt skogsbruk mer än många andra hade gjort.Men när vi inordnades i Europeiska unionen och fickta över det regelsystem som man har framför alltkring jordbruket var det på sätt och vis också någrasteg tillbaka i vår egen process. Men vi har efterhandkunnat utveckla jordbruket med de EU-regler somfinns. Men jag ser också att vi framöver kommer attbehöva ta ställning, inte minst inför de nya medlems-stater som bankar på dörren till EU, för att ocksåändra kring jordbruket åren framöver.Och vi kommer att behöva förändra inriktningen påjordbruksstödet. Och det kommer kanske att vara nyamedlemsnationer i EU som kommer att få ta del avdetta jordbruksstöd. Men icke desto mindre ser jaghur angeläget det är att utifrån svenska nationellaintressen se till att vi också kan använda våra resurserför att stärka landsbygden och stärka framför allt detöppna landskapet. I takt med att vi ser en ännu merökad effektivisering i svenskt jordbruk ser vi att detinte alltid kanske är via det traditionella sättet attdriva jordbruk som det kommer att vara möjligt atthålla ett öppet landskap, utan det behövs andra insat-ser också på det sätt som vi har utvecklat under sena-re år och som säkerligen kommer att behöva förstär-kas också framöver. Därför är jord- ochskogsbruket en viktig del i hela landsbygdsutveck-lingen, även om jag också ser många andra metoder,medel och vägar som vi ska ha för att kunna skapa enlevande landsbygd.Det är alltid svårt att göra jämförelser mellan oli-ka länder. och gjorde en rapport för ett tag sedanoch konstaterade att just inkomstjämförelser ländernaemellan när det gäller jord- och skogsbruk är väldigtvanskliga att göra. Det är svårt att generellt säga attsvenskt jord- och skogsbruk skulle ha en mycketsämre konkurrenssituation än andra länder. Man kanpeka just på transportområdet där vi, precis som in-terpellanterna säger, har högre skatter framför allt pådieselområdet. Det är alldeles riktigt. Det finns andraområden där vi kanske har en mer förmånlig situa-tion. Det är i sista hand en sammanvägning som manmåste göra av dessa olika aspekter för att se på vilketsätt som vi kan stärka svenskt jordbruk och svensktskogsbruk i fortsättningen med det regelverk som EUhar, med de statsstödsregler som finns och allt annat.Vi ska naturligtvis, på samma sätt som vi gjorde ihöstas när vi föreslog att besluta om att tabort traktorskatten, se i vad mån det är möjligt attkomma fram också när det gäller dieselskatten förjord- och skogsbruket.Jag är medveten om att det finns svåra gränsdrag-ningsproblem. Det är inte bara jord- och skogsbruketsom är användare av dieselolja i dessa transportsam-manhang. Byggindustrin och entreprenadföretagenanvänder också i stor utsträckning dieselolja. Ochavsikten är i första hand att stärka jord- och skogs-bruket och inte andra näringar. Därför gäller det atthitta en teknik och framkomstvägar så att man kan nådet avsedda syftet. Men vi är öppna för en sådanfortsatt diskussion för att se på vilket sätt som mankan hitta bättre villkor för svenskt jord- och skogs-bruk i fortsättningen inom ramen för de ekonomiskaresurser som vi kan ha när vi ska göra en bud-getproposition.Anf. 135 ():Fru talman! Jag tycker att det är en bra diskussionoch ett bra resonemang som statsrådet för, nämligenfrågan om en levande landsbygd och växtkraften ihela samhället och i hela landet. Det är naturligtvisdetta som det handlar om. Detta är en viktig fråga.Svenskt jord- och skogsbruk utgör basen för såmycket mer än bara för det företag, den produktions-grupp eller den entreprenör som kör i skogen. Detfinns siffror som visar att det är över 600 000 perso-ner som i förlängningen jobbar med verksamhetersom är kopplade till jord och skog. Frågan har ocksåden bredden i förlängningen. Man kan säga att jord-och skogsbruk är en mycket viktig motor i det svens-ka näringslivet och i den svenska industrin.Skogsnäringen är den största exportnäringen meden nettoexport på 70-75 miljarder. Det är enormasummor som kommer in den vägen. Men pres-sas många av de enskilda jord- och skogsbrukarna aven hård och otillfredsställande lönsamhet. Det är defrågor som jag har velat ta upp här. Och jag tycker attdet är i den delen som vi kan påverka politiskt, bl.a.skattefrågorna. Jag och tänker fortsättaatt driva frågan att försöka få ned dieselskatten till 53öre. Jag hoppas att statsrådet också tar tag i detta såatt det händer någonting framåt så snart det går.Anf. 136 ():Fru talman! Jag sitter med iVästra , som har haft ettav sina möten i . Jag har avstått från detmötet för att vara här och möta finansministern idenna för hela landsbygden viktiga skattefråga.Den fysiska landsbygden blomstrar ,men landsbygdens ekonomi blomstrar tyvärr inte. Detbehövs en ekonomisk tillväxt och en framtidstro påsvensk landsbygd. Och varför skulle inte en sådankunna komma från finansministern nu?I morgon, , samlas Sverigeslantbrukare till i . Det skullekunna vara en mycket lämplig plats för finansminis-tern att tillkännage att dieselskatten tas bort från den1 . Jag erbjuder mig att personligen betalafinansministerns resa till , så att det inte behö-ver belasta statsbudgeten.Anf. 137 Finansminister ():Fru talman! Jag tackar för alla generösa erbjudan-den. Jag höll på att säga att Finansdepartementetaldrig säger nej till inkomster, så skicka pengar - jagska lämna postgironumret sedan. Det kanske är detmindre hindret i sammanhanget. Det större hindret ärväl att vi först och främst måste göra entotalbedömning av vilket utrymme det finns föreventuella skattesänkningar. Jag har tidigare offent-ligt sagt att det med tanke på den tillväxttakt vi harhaft, som är en följd av den internationella konjunk-turdämpningen, inte finns samma förutsättningar ihöst som har funnits de senaste åren.De skattesänkningar om ungefär 60 miljarder kro-nor som vi har kunnat genomföra under mandatperio-den har varit av stor vikt både för enskilda, löntagare,och för företagare och pensionärer. Även om dethandlar om betydligt mindre utrymme är deticke desto mindre viktigt att prioritera bland olikaangelägna önskemål. Det här finns med på den listan.Jag vill definitivt skicka med interpellanten att närnu har sin riksstämma ochdiskuterar sin framtid finns det anledning att upp-märksamma detta önskemål. Den insats som vi gjordevia sänkt traktorskatt hade kanske inte likastor ekonomisk omfattning som man hade trott frånnäringens sida, men jag tror att den är betydelsefull.Men den är inget slutsteg, utan vi är beredda att gåvidare och ska se om vi kan hitta en modell. Det finnsavgränsningsproblem mot byggmaterialindustri, ent-reprenörer och andra, men det är möjligt att det gåratt hitta någon form av modell. Vi är öppna för såda-na resonemang och synpunkter . Vi får seom vi kan hitta ett utrymme i höstens budgetproposi-tion.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Svar på interpellation 2001/02:455 omskattereduktion för hushållstjänsterAnf. 138 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig om jag av-ser att ta några initiativ för att medge skattereduktionför hushållstjänster.Inledningsvis vill jag framhålla att frågan om sär-skilda skatteregler för hushållstjänster inte enligt minmening har samma prioritet som mer generellt inrik-tade åtgärder. Genom generellt inriktade åtgärderundviks snedvridningar av ekonomin och avgräns-ningsproblem. När det gäller skattesystemets utform-ning är regeringens huvudlinje att stimulera arbets-marknadsdeltagande, arbetsutbud, sysselsättning ochutbildning med brett inriktade justeringar av skatte-uttaget på förvärvsinkomster. Vid förändringar iskattereglerna är ambitionen, liksom vid 1990-1991års skattereform, att skapa så enkla, neutrala ochlikformiga skatteregler som möjligt. Den pågåendeinkomstskattereformen - med kompensation för denallmänna pensionsavgiften och höjning av den nedreskiktgränsen - har medfört lägre skatter för alla låg-och medelinkomsttagare. I detta avseende är refor-men särskilt betydelsefull för deltidsarbetande och förkvinnor.Särregler för enstaka branscher eller yrkesområ-den skapar oundvikligen krångel och gränsdragnings-problem. Av analyserna i Tjänstebeskattningsutred-ningens betänkande framgår vidare att skattelättnaderav detta slag är ett dyrbart sätt att stimulera en överfö-ring av svart arbetskraft till vit. Särregler kan också tesig orättvisa: Varför ska de som jobbar i icke gynnadebranscher betala högre skatter än övriga? Varför skaman genom särskilda skatteregler av detta slag gynnakonsumtion av hushållstjänster framför annan kon-sumtion? Det är trots allt de som har relativt godaekonomiska resurser som kommer att efterfråga den-na typ av tjänster och därmed få del av skattesubven-tionen.Mot denna bakgrund är jag inte beredd att vidtanågra åtgärder för att medge skattereduktion för hus-hållstjänster.Anf. 139 ():Fru talman! Jag vill tacka finansministern för sva-ret. Det är dock lätt att konstatera av svaret, och avregeringens politik, att finansministern och jag ser påden här frågan från två skilda utgångspunkter. Mi-nistern ser främst själva skattesystemet, ser avgräns-ningsproblem och tycker sig se snedvridningseffekterpå ekonomin.Jag har ställt interpellationen ur ett annat perspek-tiv och skulle gärna vilja diskutera den ur ett annatperspektiv. Jag vill gärna se att skattesystem ochlagar är till för människornas skull och inte tvärtom.Det finns en föreställning hos ministern att möj-ligheten till skattereduktion främst skulle gynna män-niskor med goda ekonomiska resurser. Inom parenteskan man konstatera att det i och för sig inte har gene-rat regeringen i en rad andra avseenden. Titta bara påmaxtaxan för barnomsorgen t.ex. Vilka är det somgynnas av den? Det är just människor med goda eko-nomiska resurser.