prot · GQ0914 · 2002-11-08 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:14Fredagen den 8 novemberKl. 09.00 - 14.17Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Val av en ledamot till styrelsen för Stiftel-sen JubileumsfondFöretogs val av en ledamot i styrelsen för Stiftel-sen . Valet avser tidenfrån och med till och med den31 oktober 2006.Kammaren valde i enlighet med valberedningensförslag tillledamot i styrelsen för Stiftelsen , finanschef2 § Ny riksdagsledamotUpplästes och lades till handlingarna följande frånValprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis för riksdagsleda-mot och ersättare för riksdagsledamöterTill har från Valmyndig-heten inkommit bevis om att (),, utsetts till ny ledamot av fr.o.m.den 7 november 2002 sedan () avsagtsig sitt uppdrag som riksdagsledamot. Från Valmyn-digheten har också inkommit protokoll angåendeutseende av ersättare.Valprövningsnämnden har denna dag granskatbeviset för den nya ledamoten och protokollet angå-ende ersättare och därvid funnit att de blivit utfärdadei enlighet med 19 kap. 11 § vallagen.Stockholm den 7 november 2002Lars /§ Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition2002/03:18 till lagutskottetMotioner2002/03:Sk1-Sk4 till skatteutskottet2002/03:So3-So7 till socialutskottet2002/03:Fi1 till finansutskottet4 § Allmänpolitisk debatt (forts. från prot. 13)JämställdhetAnf. 1 ():Fru talman! Jämställdhetens gissel trorjag mycket handlar om attityder, attityder som fak-tiskt finns, som det tar tid att förändra och som vi intealltid tänker på - attityder som vi inte kan lagstiftabort.När till exempel årliga fotbollsmatchmellan regering och opposition äger rum får kvinnor-na inte vara med i regeringens lag, och när GöranPersson presenterade sina nya statsråd glömdes detkvinnliga statsrådet bort. Det här händeralltså även regeringen. En kvällstidning skrev påledarsidan, efter det att statsråden hade utsetts, om"fyra kompetenta ministrar" och syftade då på dekvinnliga statsråden.Att det behövs förändringar inser vi nog alla. Menjag tycker att regeringen utgår från fel perspektiv närdet gäller jämställdheten. Man söker patentlösningarpå varje enskilt problem och ser inte helheten. Re-geringen verkar heller inte ha någon tilltro till varjeenskild människa - till det hårt arbetande folket. Istället har regeringen fastnat i de sociala ingenjörs-konsterna och kategoriserat in människor i olika kol-lektiv. Man vill styra dem, men ovanifrån.Fru talman! Vår utgångspunkt är att alla männi-skor har lika värde och därför ska ha samma rättig-heter och skyldigheter, men också möjligheter.För hundra år sedan var största hindret för kvin-nors möjligheter att lyckas i samhället gamla patriar-kala traditioner. Kvinnor hade heller inte sammalagliga rättigheter som männen. Från att tidigare havarit beroende av männen har många kvinnor istället börjat bli beroende av staten.Ingen politiker ska få skapa levnadsmönstret förnågon enda individ. Politikens uppgift är att skapamöjligheter för det fria valet. Det är just friheten förden enskilde och en grundläggande humanism som ärvår utgångspunkt i fråga om jämställdheten.Men, fru talman, den här friheten kan se väldigtolika ut för var och en av oss. Jag skulle i korthetvilja betona fem friheter som jag tror är viktiga.Den första friheten är den ekonomiska - att kunnakänna en trygghet i att jag kan försörja mig själv ochde mina. Utan ekonomisk frihet uppnås nämligen inteett jämställt samhälle - ett oberoende av stat, av enmake eller av andra yttre förhållanden som traditio-nellt beslutat över enskilda människors ekonomiskasituation. Regeringen väljer i stället att öka skatte-trycket på människorna och att göra fler beroende avbidragsförsörjning. Detta drabbar i synnerhet kvinnor.Den andra friheten är den personliga - att kännaatt man räcker till såväl för sig själv som på jobbetoch i familjen. Då är det också viktigt att man kanvälja mellan familj och karriär. Det ska inte varanågot tvång när det gäller hur man väljer där. Dessut-om är det viktigt hur man kan påverka sin tid, bådetiden på arbetet och tiden utanför. Regeringen väljer istället att driva frågan om att lagstifta om arbetstiden,lika för alla. Man förvägrar vanliga löntagare möjlig-heten att ha råd med hjälp i hemmet. Detta drabbar isynnerhet kvinnor.Den tredje friheten är den yrkesmässiga - att kun-na välja mellan olika arbetsgivare, att vägra bebis-kontrakt, att kunna vara anställd eller företagare utanatt drabbas olika av försäkringssystemen eller be-skattningen och att kunna verka som egen företagareinom områden som vården, omsorgen och skolan.Regeringen väljer i stället att införa stopplagar och attförhindra konkurrens och privata aktörer i bolags-form. Detta drabbar i synnerhet kvinnor.Den fjärde friheten är den för familjen - att detfaktiskt finns en flexibel barnomsorg med mångfaldoch valfrihet, att jag kan välja om jag vill vara hem-ma eller arbeta oavsett om jag är mamma eller pappa.I stället styr regeringen mot en barnomsorgsform ochgynnar den som väljer en kommunalt subventioneradbarnomsorgsform och som dessutom har bra inkomst.Resten får inget. Detta drabbar föräldrars samvete ochi synnerhet barnen.Den femte friheten är den egna friheten och friden- att inte få bli kränkt, mobbad, slagen eller mördad.Därför behövs det en vuxenvärld och en skola somsäger ifrån - en rättstrygghet att lita på. Det är därförsom det behövs en poliskår med resurser som kanarbeta såväl förebyggande som förhindrande ochuppklarande. Regeringen har i stället valt att underflera år dra ned på resurserna till polisen.Fru talman! Det är möjligt att jag här har redovisaten ganska lång väg till att kanske uppnå mer jäm-ställdhet men jag tror att här finns ett annat perspek-tiv, mer utifrån en individualistisk och humanistiskmänniskosyn.Avslutningsvis: Låt mig ändå få komma med på-ståendet att regeringens påtvingade förslag om träng-selavgifter i dessutom är ett hot mot jäm-ställdheten och att detta kommer att drabba i synner-het kvinnor.Anf. 2 Vice statsminister () replik:Fru talman! Jag har en fråga till efter detta anförande. Det är en grund-läggande fråga som blir vägledande för den fortsattadebatten här i kammaren och i samhället i övrigt. Minfråga är: Anser Moderata samlingspartiet att denbristande jämställdhet som vi upplever i och ivärlden är ett individuellt problem eller ettstrukturellt problem?Anf. 3 () replik:Fru talman! Det här skulle man kunna utformaganska långt, vilket skulle kräva änden sekund jag har. Men jag tror att det också är ettindividuellt problem. Om inte varje människa gör sittför att ta ett ansvar när det gäller att acceptera attmänniskor har ett lika värde, när det gäller att hainsikten att var och en måste ha möjlighet att uppnåsin frihet i ekonomiskt oberoende, när det gäller denyrkesmässiga friheten och så vidare, då är det ocksåett individuellt problem. Det kan vi se tydligt närolika människor kränker andra, berövar dem derasfrihet, slår eller våldtar eller till och med säger: Nej,du får inte komma hit och jobba för du är kvinna. Dåär det också ett individuellt ansvar.Avslutningsvis kan jag hålla med om att det ävenfinns lite sådant som är strukturellt. Men jag har härvalt att betona det individuella ansvaret.Anf. 4 Vice statsminister () replik:Fru talman! Om man ser det så betyder ju det attdet är den enskildes problem och därmed den enskil-des sak att åtgärda det hela. I det perspektivet måstedet vara ganska trist att vara politiker. Det betyder juatt det vi kan göra politiskt har väldigt liten betydelseeftersom det till slut ändå är den enskildes eget fel.Ta frågan om babykontrakt, som själv nämnde. Tror verkligen att detta med er metod att raseraarbetsrätten ska kunna ersättas av någonting som blirindividuella kontrakt mellan arbetsgivaren och dengravida eller potentiellt gravida kvinnan?Anf. 5 () replik:Fru talman! Jag skulle nog snarare vilja ytterligarebetona för vice statsministern att med rättigheterföljer också skyldigheter. Även om jag som individskulle ha en rättighet har jag alltid en skyldighet. Minutgångspunkt, till skillnad från vice statsministerns, äratt vi politiker ska göra det möjligt för människor attuppnå denna frihet. Men glöm inte de mänskligarättigheterna i botten, där varje rättighet också följsav en skyldighet.Anf. 6 ():Fru talman! Om jag är ny kan jag ju förlita mig påmitt ämne, för det är gammalt.Jämställdhet har varit på agendan så länge attmajoriteten nog vid det här laget tycker att vi bordeha uppnått den. Tyvärr är det nog så att en stor del avoss tror att vi har uppnått jämställdhet, att de skillna-der som finns mellan könen faktiskt beror på attvi har vissa medfödda egenskaper. Man ser alltså intede rådande strukturerna för bara individers öden.Vårt samhälle bygger tack och lov på idén att allamänniskor har samma möjligheter att förverkliga sinadrömmar. Men verkligheten är helt annorlunda. Idagens har vi osakliga löneskillnader. Vi harfå kvinnliga chefer. Vi har få chefer över huvud tagetsom inte är lätt medelålders män. Många har en syn-nerligen begränsad makt över det egna arbetslivet,och vi har vad man närmast kan kalla en skenandesjukskrivning med en klar överrepresentation förkvinnor i offentlig verksamhet.Jag tycker att man med världens mestjämställda regering och ett så klent resultat borde inseatt den metod som regeringen har valt för att kommatill rätta med dessa orättvisor inte fungerar.Oavsett uppgraderingen av jämställdhetsministerntill vice statsminister är det faktiskt samma struktureroch system som håller tillbaka en ekonomisk tillväxtoch som håller kvinnor och män på de platser där vialltid har varit. Det är samma nedlåtande attityder tillmänniskor som vill kunna skapa sig egna möjlighetertill ett liv som passar dem och inte systemet.Det är hög tid för en kursändring, såväl för atträdda den ekonomiska tillväxten i landet som för attge oss alla större inflytande över våra liv.Man kan säga att roten till jämställdhetsproble-men är tvådelad. Dels beror de på fördomar om vadsom är medfött, dels beror de på den rådande arbets-marknadspolitiken, med påföljden att kvinnor harlägre löner och därmed lägre status och mindre frihet.Det är svårt att se att inte allt detta egentligen byggerpå fördomar som har blivit norm mycket genom poli-tisk oförmåga. Det har helt enkelt varit väldigt myck-et ord och utredningar och väldigt lite verkstad.Folkpartiet går därför vidare på det ta-makten-tema vi hade i valarbetet, där den liberala jämställd-heten snarare står för individualism och morot änkollektivism och piska. Vi har presenterat ett tio-punktsprogram som syftar till att minska skillnadernamellan könen. Vi vill ge alla människor, inte barakvinnor - vi glömmer så lätt att jämställdhet faktiskthar att göra med rättigheter och skyldigheter hos bådakönen - mer makt över sina liv.Vi är övertygade om att det är genom att avskaffamonopolen inom de traditionella kvinnoyrkena somvi kan skapa nya arbetsplatser med nya chefsstruktu-rer, nya lönebilder och mer flexibilitet. Får anställdamöjlighet att välja mellan fler arbetsgivare bidrar dettill högre löner och förbättrade arbetsvillkor och där-med en generell statushöjning för de kvinnodo-minerade yrkena.Jag tror också att en mer jämställd lönebild kom-mer att påverka vem som tar ut föräldraledigheten.Om den förlorade inkomsten blir jämbördig kommerinte pappor att välja kolleger framför sina barn.Sverige är beroende av ett bra företagarklimat. startas mer än dubbelt så många företag av mänsom av kvinnor. tillhör de länder som harminst antal kvinnliga företagare. Det låga kvinnligaföretagandet utgör en viktig förklaringsfaktor till denbristande jämställdheten. Jag är övertygad om att flerkvinnor vill och kan starta eget, men då krävs attföretagsklimatet förändras radikalt.I dag anses det fult att ägna sig åt privat verksam-het som kan ge vinst om företaget sysslar med någontjänst inom välfärdssektorn. Jag har väldigt svårt attförstå varför. Vari ligger det hemska i att en företaga-re som till exempel vårdar barn eller gamla kan få enslant över för sitt slit? Om det finns valalternativkommer jag som konsument knappast att välja denutövare som jag inte är nöjd med, inte mer än en gångi alla fall.Det anses också fult att vilja köpa hjälp i hemmet.Återigen har jag väldigt svårt att förstå varför det ärhelt i sin ordning om jag köper någon som renoverarmitt badrum medan jag inte kan köpa den tjänst somdet skulle innebära att städa det. Otaliga är de debat-ter jag haft med socialdemokrater och vänsterpartisteri mitt hemlän där jag blivit beskylld för att som hög-inkomsttagarkvinna vilja profitera på mina lågin-komsttagarsystrar. Jag måste vara dum, men det gårinte ihop för mig.En människa som driver en städfirma är i minaögon precis lika mycket värd som en som driver enbyggfirma, som är läkare, lärare eller gubevars tilloch med politiker. Men så är jag också liberal ochinte socialdemokrat. Jag ser ingen som helst styrka iatt behålla klassindelningen i samhället. Jag vill attalla ska ha samma möjlighet att utvecklas efter egenförmåga, med stöd från samhället där så behövs.Vad vår regering inte verkar förstå är att vi hargenomgått en industriell revolution. Vi är inte längreett produktionssamhälle utan ett tjänstesamhälle, ochdå måste också synen på företagandet inom vår nyahuvudindustri förändras. Vad regeringen i praktikengör är att undanhålla en stor grupp i vårt samhälle, detvill säga offentliganställda kvinnor, rätten att startaföretag inom sitt område. Vad regeringen faktiskt görgenom att fortsätta med sin traditionella politik är attundanhålla landet av dess intellektuella kapital.Hur tror man att vi ska kunna ro skutan när vi barahar halva manskapet?Att pytsa ut , fru talman, till lö-neförhöjningar i typiska kvinnoyrken är inte en lös-ning på jämställdhetsproblemet. Att tvinga styrelseratt ta in kvinnor är inte heller en lösning. Om jagtvingas att arbeta fyra, sex, tolv eller arton timmarkan väl kvitta; jag måste väl besluta själv hur mångatimmar jag vill arbeta! Vill jag arbeta ärdet väl lika bra som om jag vill arbeta åtta! Kvote-ringar, regleringar och en utbyggd offentlig sektor förkvinnors skull fungerar i själva verket som ett säkertsätt att cementera gamla stelbenta strukturer.Det är hög tid för ett annat , fru talman!Det är hög tid för en liberal jämställdhetspolitik.Anf. 7 Vice statsminister () replik:Fru talman! Jag blev något förvånad. Jag hadetrott att jag skulle få höra ett annat budskap, ett annatanförande. Detta lät mer moderat än vad sociallibe-raler brukar prestera. Därför vill jag gärna fråga TinaAcketoft om hon delar syn att denbristande jämställdheten i och i världen är ettindividuellt problem.Min andra fråga har med den så kallade monopo-liseringen att göra: Vilken analys gör avde handelsanställda, som ju har väldigt många arbets-givare att välja på? Hur kan det komma sig att defortfarande tillhör ett låglöneförbund?Anf. 8 () replik:Fru talman! I likhet med det som vice statsminis-tern säger anser jag att det i allra högsta grad är ettstrukturellt problem, och jag tyckte också att vi fickögonkontakt när jag sade det. Dessa strukturer harSocialdemokraterna varit med om att bygga upp un-der de 61 av som ni har regerat.Just på grund av de rådande strukturerna i sam-hället har de handelsanställda en väldigt låg lönebild-ning. Men det beror också på att det helt enkelt är etttraditionellt kvinnoyrke.Anf. 9 Vice statsminister () replik:Fru talman! Man skulle ju komma till rätta med detraditionella kvinnoyrkena genom att det skulle finnasmånga arbetsgivare att välja mellan. Då skulle löner-na bli högre. Så har inte skett. De handelsanställdahar haft väldigt många arbets-givare att välja mellan. Ändå är det ett låglöneför-bund.Att vi har dessa strukturer beror på att Socialde-mokraterna har styrt landet så länge, sade . Kan då nämna något land därhögern, kristdemokrater eller liberaler har styrt därman inte har dessa strukturer?Anf. 10 () replik:Fru talman! är ett ypperligt exempel därman har haft en klart borgerlig majoritet. Där finnsdet betydligt fler högutbildade kvinnor i höga posi-tioner i samhället när det gäller styrelserummen.Frankrike är ett bra exempel.Anf. 11 ():Fru talman! Grunden för ett framgångsrikt jäm-ställdhetsarbete är insikten om alla människors likavärde. Den fasta övertygelsen att alla människor harsamma värde och därmed samma rättigheter har letttill en världsvid kamp mot rasdiskriminering, köns-diskriminering, åldersdiskriminering och socialdiskriminering. Varje generation måste på nytt vinnasför det i grunden okränkbara människovärdet och föralla människors rätt att förverkliga sina rättigheteroch även skyldighet att respektera andras.Utgångspunkten för arbete förjämställdhet är de internationella fri- och rättighets-deklarationerna och den människosyn med det uni-versella människovärdet, som bland annat förvaltasav den kristna traditionen.Jämställdhet är en fråga om demokrati. Kvinnoroch män ska ha samma rättigheter och möjligheter attpåverka och delta i samhällsutvecklingen. Det ärviktigt att den politiska ledningen i ett land är ettföredöme i jämställdhetsfrågor. Handling måste över-ensstämma med ord, annars förlorar politiken ochpolitikerna trovärdighet. Men hur har regeringen självagerat för att öka jämställdheten i ?Vid en närmare granskning av hur regeringen för-håller sig till jämställdhet framkommer att det blandde 18 myndighetschefer som regeringen utsåg år2001 inte fanns en enda kvinna.Även vid tillsättning av ambassadörer har reger-ingen valt bort jämställdheten. Av de 90 ambassadö-rer som är stationerade runtom i världen är endast 18kvinnor.År 2001 ägde staten aktier i sex börsbolag. I tvåav dessa var staten indirekt ägare. Som storägare harstaten avsevärda möjligheter att påverka nominering-arna till bolagsstyrelserna. Ingen av de statliga styrel-serna hade en kvinnlig ordförande och endast ettbolag, , hade en kvinna i vd-stolen. I de sex bolagen fanns det 56 ordinarie styrel-seledamöter . Av dem var bara nio kvinnor.När kommer regeringen att redovisa för riksdagenhur den ska arbeta för att öka kvinnorepresentationenbland myndighetschefer, ambassadörer och statligabolagsstyrelser?Fru talman! Livskvalitet handlar i stor utsträck-ning om att få vara frisk. Hälsa befrämjas av bra kost,rörelse men också av harmoni i livet i form av familj,vänskap och trivsel på arbetet. Alla har naturligtvisett ansvar för sin egen hälsa, men ansvaret finns ock-så hos arbetsgivare och lagstiftare.Dessvärre tilltar rapporterna om ökad ohälsa.120 000 människor är långtidssjukskrivna iSverige. av dem är kvinnor. De vanligaste dia-gnoserna är depression, ångesttillstånd och stressre-aktioner. Särskilt utsatta är anställda inom primär-kommunal sektor. Vad beror detta på?Svenska kvinnors förvärvsfrekvens ligger blandde högsta i världen och kvinnor är de som arbetarmest i hemmen. Det verkar bli en allt svårare uppgiftatt hinna med både yrkesarbete och hushållsarbete.Man vill i stället prioritera tid med barnen. Ett sätt attstödja kvinnor är att utforma beskattningen så att detgår att köpa hushållstjänster till ett rimligt pris. Dettaskulle få en rad omedelbara effekter. Rimliga priserpå hushållstjänster skulle möjliggöra även för de mednormala inkomster att köpa dessa tjänster. Det skulleockså medföra att de personer, oftast kvinnor, som utför sådana hushållstjänster på en svart marknadskulle få riktiga jobb och därmed en betydande trygg-het i form av lön, pension och försäkringar och såvidare.En annan orsak till den höga ohälsan hos kvinnorär att den offentliga sektorn har blivit en kvinnofälla.Kvinnors möjligheter till karriär och löneutvecklinghar begränsats, eftersom det inte funnits flera arbets-givare att välja mellan. Positivt är dock att beman-ningsföretagens inträde på arbetsmarknaden och enökad mångfald bland dem som tillhandahåller offent-ligt finansierad service har möjliggjort för bland an-nat sjuksköterskor att kunna välja mellan flera arbets-givare. av bemanningsföretagens anställdaär kvinnor.En ökad konkurrensutsättning av verksamheterinom den offentliga sektorn, till exempel äldreomsorgoch sjukvård, skulle också utveckla den traditionelltkvinnliga arbetsmarknaden.Jag vill nu i denna debatt flytta fokus och rikta detpå den yttersta bristen på jämställdhet som tar siguttryck i det ökande våldet mot kvinnor. Det är heltoacceptabelt att kvinnor ska behöva leva med riskenatt utsättas för våld och övergrepp. anmäler20 000 svenska kvinnor en man för misshandel. En-dast var femte anmälan leder till åtal.Samarbetet mellan myndigheterna behöver för-djupas och handläggningen bli effektivare. Hela rätts-apparaten måste arbeta snabbare. Polisens minskaderesurser innebär en urholkning av rättssäkerheten, ochdärför anslår betydligt mer resur-ser till rättsväsendet i sitt budgetförslag än regering-en.Lagen om besöksförbud är ett viktigt skydd förkvinnor som hotas, förföljs eller trakasseras. Det ärviktigt att besöksförbudet ska kunna ge strängarestraff, att inskränkningar i mannens rörelsefrihet skakunna göras med hjälp av elektronisk övervakningoch att mannen ska kunna förbjudas att vistas såvälinom ett visst geografiskt område som i det gemen-samma hemmet.Det finns ca 150 kvinnojourer i Sverige.Kvinnojourerna är en fantastisk resurs för alla dekvinnor som tar sin tillflykt dit när hot och våld blirövermäktigt och då hemmet är en tryggplats. Många av landets kvinnojourer har svårt attfinansiera sin verksamhet. Det vill vi åtgärda genomatt satsa mer pengar på den verksamheten.Anf. 12 Vice statsminister () replik:Fru talman! Jag har precis samma fråga till som jag ställde till de två föregåendetalarna: Är den bristande jämställdheten ett individ-problem eller ett strukturellt problem?Min andra fråga rör det som alltid kommer uppoch som har tagits upp i tre anföranden, nämligenskattesubventionerade hemtjänster. Vilket pris trorAnnelie Enochson att en vanlig familj är beredd attbetala? Och i förlängningen: Hur stor ska subventio-neringen vara? Vilken timkostnad har en vanlig fa-milj råd att betala för att denna - enligt er - väldigtfina sak ska kunna komma också de som inte tjänar såmycket pengar till del?Anf. 13 ()replik:Fru talman! Till att börja med anser jag, liksomden föregående folkpartistiska talaren, att det är ettstrukturproblem. Jag tror också att det har sin rot i attvi har haft ett socialdemokratiskt styre,och det är ni som har byggt denna struktur.Den andra frågan handlade om vilken nivå manskulle ligga på. Som det är är det svårt att angeen viss summa, det kan jag inte göra. Däremot är detviktigt att börja med att se på medellönen. Vad ärkvinnorna beredda att betala? Detta med nivån trorjag kan lösas om viljan finns och om man gör enskattereduktion med 50 %.Anf. 14 Vice statsminister ():Fru talman! Det är inte en mindre fråga. Den ärganska intressant, därför att antingen hävdar man attdetta är till fromma för en stor del av befolkningen,för de många familjerna som har det slitsamt, ellerockså blir det till fromma för dem som redan i daghar råd, för det finns ju de facto städfirmor och fram-för allt kvinnor som städar i hemmen. Men om det ären liten subvention kommer den ju att gå till de hög-avlönade. Därför är det intressant att veta hur storsubventionen ska vara, det vill säga vilket pris männi-skor är beredda att betala.Det har gjorts undersökningar om det här, i Kung-älv till exempel, och de visar att först när man kom-mer ned till blir det bredd på dethela. Då ska man komma ihåg att det ursprungligapriset, bruttopriset, är i timmen.Anf. 15 ()replik:Fru talman! För att kunna få det här till ståndmåste man börja med en viljeinriktning. Eftersom detnu är tredje gången som vice statsministern tar uppfrågan om jämställdheten är ett strukturproblem ochtvå av oss har svarat att det är ett strukturproblem,tycker jag att , eftersom det liggerpå hennes bord, bör titta på vad vi kan göra för attändra strukturerna.