prot · GQ0929 · 2002-12-04 00:00:00 — Det är systemet som i större utsträckning tarsmällen i stället för människorna, och det kan ocksåhålla konjunkturen uppe i hårdare tider.Alla vet att det tar betydligt för statenatt skära ned sina utgifter än för privata företag, ochdet gör att paniken inte sprider sig lika snabbt. Där-emot kan man säga att statens finanser är särskiltkänsliga för lågkonjunkturer. Här har överskottsmåletpå under en konjunkturcykel en viktig uppgift attfylla. Staten kan gå medunderskott om det behövs för att ta ekonomin ur enlågkonjunktur.Fru talman! Det är lätt att konstatera att samtligaborgerliga partier utsett utgiftsområde 13, arbets-marknad, till favorit att göra nedskärningar i. Folk-partiet och föreslår nedskärningar i 12-miljardersklassen, med drygt 8och med drygt 4 miljarder.Om till exempel fick igenom sitt för-slag skulle arbetsförmedlingarna tvingas avskeda varfjärde anställd och lägga ned var fjärde kursplan, ochdet redan från . villockså minska anslagen till arbetslöshetsersättningenoch aktivitetsgarantin. Bortfallet skulle kompenserasgenom höjda egenavgifter. Det skulle i sin tur kom-penseras genom sänkt skatt. Förslagen om sänkt skattskulle betyda mer i plånboken. Men blir det fler jobb?Folkpartiet säger sig vilja skapa fler jobb genom attgöra det lättare att avskeda, som konkurren-sen om jobben ska öka genom arbetskraftsinvandringpå bred front. Konsekvensen av detta folkpartireceptblir att arbetsgivarnas ställning dramatiskt skulleförstärkas på löntagarnas bekostnad. Fler jobb kanskedet blir på kort sikt men till priset av låga löner ochinlåsningar i gamla strukturer i stället för satsningar iframtidsbranscher.Fru talman! I den gemensamma borgerliga reser-vationen pekar man på att privatisering av offentligsektor skulle leda till högre kvinnolöner. Men hur serdet ut i verkligheten? Skillnaden mellan kvinnor ochmän med samma utbildning är större inom privat äninom offentlig sektor, även inom samma yrken. I denkommunala förvaltningen tjänade de män som ärekonomer mer än de som är kvinnor. I den statli-ga sektorn är siffran , men i den privata sektorn ärdet . Socialsekreterare tjänar lika mycketoberoende av kön, men de män som arbetar somsocionomer i den privata sektorn tjänar mer ände av sina kollegor som är kvinnor.Från borgerligt håll är det viktigare att sänkaskatten än att, som vi vill, satsa 10 miljarder underden kommande mandatperioden till att höja lönerna ikvinnodominerade yrken i kommuner och landsting -ett krav som ökat i aktualitet efter att sagtupp sitt centrala löneavtal.Moderaterna till exempel vill sänka skatterna år2003 med 30 miljarder, med 48 miljarder.Centern är inte mycket sämre. De vill sänka skatternamed 35 miljarder och med 45 miljarder år2004.LO räknade i en rapport som gavs ut förevalrörelsen ut att av skattesänk-ningar går till män. Författarna konstaterade frankt:"Män i åldern är de stora vinnarna i Mode-raternas skattepolitik. De får ungefär en dubbelt såstor skattesänkning som kvinnor i alla åldersgrupper. "Och om uttalade målsättning om att tabort hela statsskatten skulle infrias skulle det för deflesta innebära en skattesänkning med perår, men för den som tjänar om åretkan det handla om en gigantisk skattesänkning meddrygt per år.Anf. 36 () re-plik:Fru talman! Jag tycker egentligen att det är ganskaintressant att när ett mätverktyg visar att Sverigehalkar efter och vi borgerliga partier påpekar dettasom grund för att ändra politikens inriktning, så tyck-er att vi i stället ska byta mått. Då mäterman på ett annat sätt så att det ser lite bättre ut. Det ärganska avslöjande för hur man närmar sig de problemsom har.Jag hängde upp mig på någonting som Sven-ErikÖsterberg sade, nämligen att det inte bara var frågaom en samverkan mellan tre partier utan något finare.Det var till och med så att dessa tre partier är jämbör-diga, om jag förstod rätt, och SivHolma höll med. Bara för att jag och väljarna skaförstå hur fördelningen mellan dessa jämbördigapartier har gått till är det så att Socialdemokraternahar regeringsmakten och alla statsrådsposter. De harhela utnämningsmakten, de styr över EU-politiken, dehar i princip merparten av det mediala ljuset på sig,de dirigerar utrikes- och säkerhetspolitiken, de har ensådan dominans i svensk politik att en del av oss tilloch med talar om en enpartistat.Vad är det som ni i har fått igenomi de här förhandlingarna som har gjort att ni känner erjämbördiga med detta socialdemokratiska parti ochsom Socialdemokraterna inte hade gått med på attgenomföra om de hade haft egen majoritet?Anf. 37 () replik:Fru talman! När det gäller frågan om vi skulle in-gå i en regering eller inte hade det väl naturligtvisvarit mer önskvärt att göra det än att inte göra det.Men vi i kan inte rycka ut olika frågorpå det sätt som jag här tidigare hört talas om - dettalas om att vi har sålt oss för billigt och så vidare -utan det handlar om politikens innehåll, helheten ipolitiken, och för oss också vad som är alternativet.Alternativet hade varit, om vi inte skulle samarbeta iden här konstellationen, att vi skulle få en mycketsämre politik för de människor som vi har gått till valpå att värna. Det handlar framför allt om kommuner-na, det handlar om att ha en bättre arbetsmarknads-politik än vad den blå majoriteten skulle vilja ha ochså vidare. När det gäller innehållet och helheten har vihaft ett samarbetssamtal och -klimat som har förbätt-rats allteftersom åren har gått. Det resultat vi har fåttbådar gott för framtiden både för den rödgröna majo-riteten och för folk.Anf. 38 () re-plik:Fru talman! Jag förstår det som så att ni har allttrevligare när ni pratar med varandra och att Vänster-partiet är någon sorts vaktpost mot sådant som ärännu värre. Jag vet inte om ni blev så jämbördiga,men det är någon sorts förklaring till att det ändå ärlite skojigt att sitta där med socialdemokraternaibland när ni får vara med.För de allra flesta av oss andra är det rätt uppen-bart att Socialdemokraternas maktinnehav möjliggörsav det enkla faktum att ni egentligen inte har någraambitioner att påföra politiken något som är justvänsterpartistiskt, er idé och som man tydligt kansäga om: Detta är vad har bidragitmed.Jag träffade skolelever i en skolklass i måndags.Jag tycker att det är viktigt att lyssna till de yngsta.De berättade att hade varit där. Detunderbygger egentligen bilden. De sade att GudrunSchymans teknik är att hålla med ungdomar om detmesta. Om man frågar om är för elleremot friskolor säger hon naturligtvis: Det är vi för.Hon är för allting som är bra, hon är emot alltingsom är ont, och hon ägnar stor tid åt att dölja vadeventuellt står får. Så uppfattar jagockså i det läge ni nu befinner er. Detär ett parti som ger makt åt andra men som egentligeninte har något inflytande. Det kanske är bra då att nihar trevligt när ni träffas. Men jämbördiga är ni knap-past.Anf. 39 () replik:Fru talman! Först och främst måste man ha re-spekt för resultatet av det val som det svenska folket isenaste valet har gjort. Vi har förvaltat det stödet på ettsådant sätt att vi har kommit flera steg på vägen motdet vi skulle vilja om vi hade majoritet. Framför allthar inflytandet varit inom det sociala området ochinom arbetsmarknadsområdet. Sysselsättningsfrågor-na är viktiga, och det gäller också att stärka denkommunala välfärden.För oss handlar det inte om att det är trevligt ellerroligt. Vi är väldigt seriösa när vi arbetar med tillexempel budgetpolitiken och den ekonomiska politi-ken. Vi lägger med kraft fram våra synpunkter. Vikan naturligtvis inte få igenom vår politik till hundraprocent, eftersom vi har stöd. Det är väldigttydligt och klart.Det talades här om ordning och reda i ekonomin.Den nuvarande majoriteten har lyckats få ordning ochreda, till skillnad mot hur det skulle bli om FredrikReinfeldt och hans stödpartier skulle få makten. Dåskulle vi hamna i ett fullständigt moras.Anf. 40 () replik:Fru talman! höll här en mycket hög-stämd lovsång till högskattesamhället. Problemen ärsmå, de existerar knappast. Om vår tillväxt mäts i tumär det lika mycket som om vi mäter de andras i cen-timeter. Det var ungefär vad hon sade.Vi har bett titta på be-räkningarna av olika tillväxtjämförelser vad gällerbåde viktade och oviktade jämförelser. Jag läser ur enpromemoria daterad : Utredningstjäns-tens beräkningar visar att de av Kristdemokraternaredovisade siffrorna i stort sett är korrekta. I tre av defem jämförelserna kan de små avvikelserna från re-sultatet av utredningstjänstens beräkningar bero påavrundning. Även i de andra två jämförelserna ärskillnaderna att betrakta som små. Det kan vara någotför att fundera på.Fru talman! Jag har två konkreta frågor till SivHolma som handlar om skatter. kom medsin utredning . Han vill först sänka,eventuellt avveckla, förmögenhetsskatten. Jag läste iDagens Industri, där partikamrat ofta förekommer, ståndpunkter som jaginte vet om de är så populära i hemtrak-ter. Per sade i varje fall att det är orimligtför miljardärer som och att betala i förmögenhetsskatt som P-OEdin föreslår. Han var inne på att förmögen-hetsskatten bör avvecklas. Är det något som ni kom-mer att ha på era förstamajbanderoller iNorrbotten?Den andra frågan gäller fastighetsskatten. De bor-gerliga partierna har gemensamma förslag om attfrysa taxeringsvärdena. Några av oss vill gå längre.Vi kristdemokrater vill helt avveckla den statligafastighetsskatten från . är detganska många låginkomsttagare, som anser sig slå vakt om, som drabbas kraftfullt avfastighetsskatten. Den frågan har varit uppe här i dag.Är beredd att vidta några ytterligare åtgär-der i den trivsamma gemenskap som vi nu har hörttalas om för att se till att fastighetsskatten inte drab-bar människor så att de får flytta från gård och grund?Anf. 41 () replik:Fru talman! Vi vill gärna se över förmögenhets-skatten och inkomstskatten i syfte att göra den merprogressiv och på det sättet ha ett bättre skattesystem.Det arbetet kommer säkert att pågå.Jag läste vad Per sade i Dagens Indu-stri. Också jag brukar läsa den tidningen . Jaghar stor respekt för Per , och för den delenockså för , när det gäller dessa frågor.Man skulle vilja att det såg ut på ett speciellt sätt.Samtidigt vet vi att samhället och den globaliseradeekonomin påverkar oss att göra vissa saker som manmåste göra för att få det minst dåliga.Mats tar upp en diskussion om fastighets-skatten. Fastighetsskatten slår väldigt olika i vårtavlånga land. När det gäller mycket attraktiva områ-den är begränsningsregeln ett steg i rätt riktning föratt låginkomsttagarna ska kunna bo kvar. Det blir förstora konsekvenser för dem. Sedan är vi inte främ-mande att se över fastighetsskatten för att göra denytterligare bättre utifrån en annan utgångspunkt änden jag tror har. Vi vill slå vaktom dem med de lägsta inkomsterna.Anf. 42 () replik:Fru talman! Jag tror inte att kan ha sattsig in i förslag. Det går ut på attingen ska behöva betala mer än i en fastig-hetsavgift som går till kommunen för sitt egnahemeller per lägenhet. Det borde väl ha den profilsom efterlyser.Jag blev heller inte klok på hennes svar när detgäller förmögenhetsskatten. Hon säger att den skavara mer progressiv än vad den är . Det innebäratt det ska vara precis tvärtom. har det rödalaget befriat 17 av landets 18 aktiemiljardärer heltfrån förmögenhetsskatt på deras aktieinnehav för attde ska stanna kvar i landet och inte flytta ut. sägerSiv Holma att den ska vara progressiv och att det skabli mer förmögenhetsskatt ju större aktieinnehav ellerförmögenhet man har.Är det verkligen vad hon säger är det något sen-sationellt. Då antar jag att flyttbilarna redan börjarbeställas på många håll, om har det infly-tande som hon anser sig ha över den nuvarande majo-riteten. Hur är det egentligen? Ska förmögenhets-skatten vara progressiv, eller ska den ligga på ,som Per anser vara ohållbart, eftersomdessa människor kommer att flytta ut?Vad ska det stå på era förmögenhetsskatteplakat iNorrbotten första maj? Är det: Slopa förmögenhets-skatten, eller: Sänk förmögenhetsskatten, eller: För-mögenhetsskatten ska höjas?Anf. 43 () replik:Fru talman! Det jag uttryckte var att man måste haen helhetssyn på skatterna. Vi vill ha ett skattesystemsom säkrar att finansiera det generella välfärdssystemvi har i landet som det ska vara skatt efterbärkraft. Jag sade också att vi får ha en utredning omdetta. Om jag inte missminner mig har vi ocksåkommit överens om att det ska bli en sådan. Det gäl-ler också fastighetssidan.Mats lämnar en uppgift om att ingen skabetala mer än 2 600 respektive . Det kom-mer naturligtvis att kosta. Det handlar ju om att manmåste sätta allting i ett sammanhang - i en helhet -där vi inte raserar det välfärdssystem som vi har. Viska inte heller skapa sådana underskott i statens fi-nanser att vi återigen hamnar i en sådan här sanering-speriod, som har varit så jobbig framför allt för demsom har det sämst ställt.Anf. 44 () replik:Fru talman! när man hör görasina övergångar så känner man att det blir lite välhalsbrytande när det gäller orsak och verkan ochsammanblandningar. Vi fick höra här förut att det åena sidan var en stabiliserande faktor att deoffentliga finanserna var så konjunkturkänsliga. Fastå andra sidan var de väldigt känsliga för lågkonjunk-tur. Då är frågan: Är de inte känsliga för högkon-junktur? Sanningen är just den att det är destabilise-rande att vi har så konjunkturkänsliga finanser. Dekraftiga inkomstfall som då sker kan vi inte bära ifallvi har för små marginaler.Det är huvudförklaringen till att den mycket kraf-tiga förändringen av BNP och så vidare under detsena 80-talet och tidiga 90-talet gjorde att man vartvungen att svänga. Man hade inte de marginalerna.De ofinansierade och finansierade skattesänkningarsom genomfördes bidrog på marginalen, bland annatgenom att den skattereform som och So-cialdemokraterna gjorde till dels inte var helt finansi-erad. Visst bidrog det på marginalen, men det var inteden stora förändringen. Därför tycker jag att det är såanmärkningsvärt och allvarligt att nusäger att det är bra att vi har så väldigt kon-junkturkänsliga finanser.Den andra saken som jag tycker är allvarlig är atthon säger att hon å ena sidan vill sätta jobben främstför att klara välfärden, å andra sidan inte verkar hanågon som helst förståelse för orsak, verkan ochsamband. Det är ju jobben i den privata sektorn somfinansierar jobben i den offentliga sektorn. Som jaghar sagt här 100 gånger förut så kan man inte finansi-era sjuksköterskelöner med skatt på sjuksköterskor.Därför är det allvarligt att exem-pelvis dels vill bygga ut olika ledighetssystem, delsvill förkorta arbetstiden. kom med sin långtidsutredning där man pekar på attdet är det totala antalet arbetade timmar som åtmins-tone under vår förväntade livstid kommer att vara detsom avgör det hela.Därför är min fråga: Är berett attlägga om sin politik så att vi i stället för ett ökat ut-flöde från arbetsmarknaden kan få ett inflöde och ettökat antal arbetstimmar just för att kunna klara väl-färden och lönerna i den offentliga sektorn?Anf. 45 () replik:Fru talman! I mitt inlägg tog jag upp de offentligautgifterna. I de borgerligas gemensamma reservationuttrycker man klart och tydligt att man måste minskade offentliga utgifterna. Jag gör en skillnad mellanoffentliga utgifter och statens finanser, och jag anseratt det är bra att ha en relativt stor omfattning på demför att kunna klara av att reglera dem i stället för attgå direkt på de enskilda individerna. Det är en ideo-logisk uppfattning som inte delar - såär det bara.När det gäller jobben och orsak och verkan såfinns det ingen koppling som gör att det blir fler jobbom man sänker skatterna. Det finns många exempelpå länder som har relativt högt skatteläge men ocksålåg arbetslöshet och hög sysselsättning. ärinte det enda landet. När vi talar om att sänka arbets-tiden och även när vi vill förlänga föräldraförsäkring-en och så vidare så är vi också från Vänsterpartietssida intresserade av att öka antalet arbetade timmar.Men vi menar att det finns andra sätt att lösa detta påän det som framför. Vi ser att det finns enjättestor potential bland de arbetslösa och bland in-vandrare.Naturligtvis är kampen mot ohälsan viktig. Vimåste göra arbetsplatserna mer mänskliga så att män-niskor kan arbeta även om de har en reducerad ar-betskapacitet.Anf. 46 () replik:Fru talman! sade nu att det skulle varaen ideologisk skillnad. Det handlar inte alls om någonideologisk skillnad; det handlar om att ett fullkomligt obegripligt och osamman-hängande resonemang. Det är mer på den bogen somdet hela skiljer sig än att det skulle vara en ideologiskskillnad.Vi vet att ni är emot pensionsöverenskommelsen,men likafullt finns det en kraftig majoritet i dennakammare för att inte bryta upp den oavsett vad Soci-aldemokraterna är ute och vinglar om. Det innebär attdet inte är en ideologisk skillnad utan ett osamman-hängande samband som försöker skissapå.Ni ska alltså förkorta arbetstiden men ändå ökaantalet arbetade timmar. Då vill jag bara påminna SivHolma om att hennes parti har varit jämbördigt sam-arbetsparti då sjukfrånvaron har för-dubblats och då vi genom en uniktkraftig högkonjunktur ändå inte har kunna förbättrasituationen radikalt för alla invandrare som står utan-för arbetsmarknaden. när sysselsättningen stagne-rar, vilket den gör med som jämbördigsamarbetspartner, så sjunker sysselsätt-ningsgraden bland de utomeuropeiska invandrarna.Jag tycker att det här är mycket allvarligt, för pre-cis som är jag fullkomligt övertygad omatt det finns massvis med människor i det här landetsom skulle kunna bidra så mycket mer med olikatyper av arbetsinsatser om de bara fick en chans. Detär därför vi lägger fram våra förslag till omläggningarav systemen. Vi sätter nämligen människorna föresystemen, till skillnad från som hellrebiter sig fast i systemens bordskanter trots att flisornayr om tänderna. Resultatet av detta är att utanförska-pet ökar, att sjukfrånvaron ökar och att förmågan attbetala för välfärden - för dagis, för sjukförsäkringoch för alla de andra sakerna - minskar. Det, SivHolma, är den ideologiska skillnaden.Anf. 47 () replik:Fru talman! Det finns en klar ideologisk skillnadmellan och . Annars skullevi ju inte ha de här partierna!Det som nu har gjort sig till tals för ärnärmast en nyliberal ideologisk uppfattning om dehär frågorna. påstår att synen på eko-nomi är någon faktauppfattning eller något veten-skapligt vedertaget. Men det handlar om värderingar.Ohälsan har fördubblats . Menohälsa kommer ju inte från till ett annat, utandet finns säkert anledning att se på vad som händeunder den tid då och satt iregeringsmakten och vi hade så dåliga ekonomiskaförutsättningar att man var tvungen att skära ned påmycket, framför allt i kommuner och landsting.Jag tycker inte att det förslag som harredovisat när det gäller att göra någonting åt ohälsankommer att gagna någon eller göra att man får detbättre. Man är är inte speciellt trovärdig i Folkpartietnär man räknar på sitt alternativ. Vi har försökt be-skriva våra åtgärder och vilka resultat de ska ge. Omde inte ger resultat så ska vi återkomma. Men i Folk-partiet menar man att deras åtgärder skulle innebäraatt kostnaderna blir lägre utan egentligen har gett något ordentligt förslag. Mantalar om att man ska skjuta på takhöjningen och attdet skulle ge 280 miljoner. Man vill också satsa yt-terligare 550 miljoner på . Drygt enhalv miljard kronor ska alltså leda till att utgifternaminskar med ! Det är en utväx-ling som inte är trovärdig. De förslag som ni i Folk-partiet redovisar är icke trovärdiga i de här samman-hangen. Men det finns väl anledning för er att åter-komma, och göra det mer trovärdigt.Anf. 48 () replik:Fru talman! tog upp jämställdhetsfrå-gan och menade att skillnaden mellan den privatasektorn och den offentliga sektorn inte är så stor närdet gäller kvinnors löner. Jag delar inte den uppfatt-ningen. har den mest segregerade arbets-marknaden i . En kvinna i väljer enligtforskningen mellan 39 jobb, och mannen mellan 340jobb. Detta beror naturligtvis på att kvinnor till störstadelen är anställda i den offentliga sektorn. En syrra iett landsting har möjlighet att starta eget inom handel,varudistribution eller vad som helst men inte inomden sektor där hon är utbildad. Är detta rimligt?I mitt eget landsting har vi privatiserat avprimärvården. De kvinnor som är anställda inom densektorn har avsevärt högre löner än de som är anställ-da inom den offentliga sektorn. Ett steg för att skapaett mer jämställt samhälle är att öka mångfalden avdriftsformer inom den offentliga sektorn. Är SivHolma beredd att ta steget och ge kvinnorna denjämställdheten?Anf. 49 () replik:Fru talman! Utifrån de beskrivningar som jag togfram i mitt anförande tycker jag att det är felaktigt attpåstå att jämställdheten skulle öka genom att manprivatiserar. Löneskillnaderna mellan män och kvin-nor är till och med större i den privata sektorn. privatiserar är ingen garant för att man får högrelöner inom de kvinnodominerade yrkena. Det handlarom att vi har en könsmaktbalans överallt. Det finnsbevis på att den är större i det privata näringslivet än iden offentliga sektorn.Därmed inte sagt att man inte kan göra mer ikommuner och landsting. Där har vi som politiskapartier och ägare av den sektorn ett stort ansvar. Där-för har vi kommit med det här förslaget i stället för attsänka skatten, som också vill. Varförvill ni inte vara med och satsa ytterligare 10 miljardertill kommuner och landsting så att man kan minskalöneskillnaderna och höja lönerna i de kvinnodomine-rade yrkena i vården och omsorgen? Varför vill inteCenterpartiet göra det?Anf. 50 () replik:Fru talman! Jag noterade också att att vill göra besparingar i ar-betsmarknadssektorn. Det är egentligen ett svar påden fråga som nu ställer. Det är en förenklad synatt bara gå in och titta på en sektor. Man måste sehelhetsbilden. vill bredda skattebasenför kommunerna så att de har möjlighet att klara avsina åtaganden på ett bättre sätt.När det gäller kvinnor och arbete i alternativadriftsformer är min erfarenhet att man får en högrelön och en högre tillfredsställelse. Vi har dessutommindre ohälsotal inom de sektorer som man har pri-vatiserat. Man ger dessutom kvinnorna möjlighet tillegenföretagande, en sektor som de diskvalifice-ras ifrån. En ökad mångfald inom den offentliga sek-torn vore utan tvekan ett steg i jämställdhetsarbetet.Den nationella handlingsplanen för landstingen talarom ökad mångfald. Tyvärr ser vi lite av det ute i såvälkommuner som landsting.Anf. 51 () replik:Fru talman! De alternativ som talarom när det gäller mångfald framställs som några smågulliga kooperativ här och var. Jag ska inte förnekaatt det finns goda lösningar inom de här alternativen.Men det här med att privatisera handlar kanske fram-för allt inte om personalkooperativ eller föräldrako-operativ. Den utveckling vi ser är att det är storavårdbolag som tar över väldigt mycket av vården,framför allt här i . Ett ar-gument som används är att detta skulle öka jämställd-heten. Jag vill påstå att dessa privatiseringar tvärtomhar raserat ekonomi i just . Vitycker att det borde vara mer förnuftigt att satsapengarna på dem som arbetar i kommuner och lands-ting för att minska löneskillnaderna i stället för attanvända skattebetalarnas pengar på det här sättet.Sedan tror jag att personalpolitiken kan se väldigtolika ut i landets kommuner och landsting. Jag kom-mer själv från kommun, och där har manfaktiskt landets högsta kvinnolöner. Det är ett bevispå att man både politiskt och fackligt har haft enmedveten strategi. Det vore väl någonting som ocksåCenterpartiet skulle kunna göra i de kommuner ochlandsting där de har en maktställning i stället för attenbart stirra sig blind på alternativ och mångfald.Anf. 52 Finansminister ():Fru talman! Fler lärare i skolan, fler händer i vår-den och högre kvalitet i omsorgen om både våra äldreoch våra barn är viktigare än stora skattesänkningar.Det var ett väldigt tydligt besked som väljarna gav ihöstens val.