prot · GP09119 · 2002-06-04 00:00:00 — Men vemska bära kostnaderna vid en framtida expansion?I fortsättningen upprepas i stort sett det som sagtsi propositionen om att detta kommer att ske via enhelhetsbedömning och regleras via statsbidragen.Det här gör, fru talman, att man kan ställa frågortill och . Vem är detegentligen som ska bära kostnaderna för en expansionav systemet? Är det staten eller kommunsektorn? Vadgaranterar det som och fått majoriteten i det här fallet att ändra samtidigtsom man ändå skriver att det är regeringens förslag?Vad garanterar det, ? blev det endirekt fråga, men det kan ju hända. Om utskottetsutgångspunkt och huvudprincip inte är densammasom regeringens är den rimligtvis väsentligen annor-lunda - väsentligen! Då, vet jag att magister Bäck-ström förstår, är det inte samma förslag, utan då är detett annat förslag. Det här är en semantisk övning sombara motiveras av att man på något sätt vill räddaregeringen. är det ändå ett töcken. Man vetinte var man hamnar i alla fall.Man kan också fråga varför kostnaderna för kon-trollen ska ligga på kommunsektorn, vilket Center-partiet har uppmärksammat. Det tycker jag är enviktig punkt.Slutligen kan man naturligtvis fråga varför interegeringen gör något åt de konkurrenssnedvridandeeffekterna för företagen vid entreprenader. Det är judet stora problemet när man vill effektivisera ochförvalta de gemensamma medlen. Där gör inte rege-ringen någonting.Det måste vara svårt, för att inte säga pinsamt, attförsvara regeringens proposition när en mycket viktigbit lämnas helt utan åtgärd.Anf. 105 ():Fru talman! Huvudproblemet med kommunkonto-systemet är enligt vår uppfattning att det inte åstad-kommer den konkurrensneutralitet som det syftar tilloch som var meningen med systemet. Exempel pådetta är inlåsningseffekter för huvudentreprenörersom inte kan dra av mervärdesskatt som underentre-prenörer debiteras. Ett annat exempel är att de scha-blonersättningar som tillämpas i systemet inte alltidmotsvarar den verkliga mervärdesskatten.Det är förstås oacceptabelt att privata entreprenör-er som arbetar med välfärdstjänster inte får verka påsamma villkor som gäller offentliga tjänsteproducen-ter. Det strider också mot själva grundvalarna i ochanledningen till att det här systemet finns.Snedvridningarna i konkurrensneutraliteten harkonstaterats i statliga utredningar, bl.a.SOU 1999:133. Det är alltså väl känt för regeringenatt de här problemen finns. Ändå har man inte före-slagit någonting för att åstadkomma en lösning påorättvisorna. Och det är självklart inte bra.Vidare anser jag att regeringen måste inleda ettarbete med att förenkla kontrollen av administratio-nen av kommunkontosystemet.Dessutom kommer de föreslagna förändringarnaatt medföra högre kostnader för både kommuner ochlandsting samt för skatteförvaltningen. Den ökadekontrollen ligger i statens intresse. Därför borde detvara staten och inte kommuner och landsting som skastå för de ökade kostnaderna.Fru talman! Jag ställer mig givetvis bakom allavåra yrkanden men vill för tids vinnande ändå yrkabifall bara till reservation nr 4 om konkurrensneutra-litet.Anf. 106 ():Fru talman! Kommunkontosystemet tror jag ärnågonting som är ganska obekant för hemskt mångamänniskor. Men om man ser till de viktiga verksam-heterna ute i kommuner och landsting, vård, skola,förskola och annat, så har det oerhört stor betydelse.Faktiskt har ett sådant här system även väldigt storbetydelse för kvinnors möjlighet att bedriva verksam-heter, för jobb och företagande och för rättvisa villkorpå arbetsmarknaden.Själva meningen med kommunkontosystemet, ivarje fall ur liberalernas utgångspunkt, äratt det ska vara neutralt mellan stat och kommun närdet gäller mervärdesskatt. Det ska inte påverkas avhur man organiserar verksamheter.Det ska också vara neutralt mellan olika kommu-ner så att en kommun som bedriver mycket verksam-het på entreprenad just ur momshänseende inte varesig ska tjäna eller förlora jämfört med den kommunsom driver mycket i egen regi. Det ska vara neutraltmellan att driva verksamheten i egen regi och påentreprenad, i varje fall vad beträffar momsen.Det måste dessutom vara neutralt mellan kommu-nalt driven verksamhet och privat driven när det gäl-ler sådant som vi brukar kalla för kundval, dvs. attbrukarna faktiskt får välja själva.Det är en viktig skillnad här. Jag som boende i enkommun kan tycka att det är oerhört angeläget attmin gata blir plogad om snön faller, särskilt när detfaller så mycket snö som det gjorde den här vintern.Men jag kan inte välja att just min lilla gatstumputanför mitt hus ska bli plogad av den eller den me-dan grannens lilla gatstump ska bli plogad av någonannan. Vi får vackert hålla oss till en plogbil och såfår kommunen bestämma vem som utför arbetet. Dåska det vara neutralt ur momshänseende om det ärprivat eller egen regi.Men det finns en massa andra tjänster, tjänster därhuvudsakligen kvinnor är verksamma, där det faktisktär av stor vikt för brukarna att vara den som självavgör om det är det vårdhemmet eller den förskolanman vill välja, om det är den husläkaren eller dendistriktssköterskan man vill ha.Systemet är på intet sätt neutralt mellan åena sidan entreprenadupphandling, där det fortfarandeär kommunalpolitikerna som har hela makten gente-mot medborgaren, och å andra sidan det som viibland litet klumpigt kallar för kundvalssystem, mo-deller där det faktiskt är brukaren som får bestämmasjälv vilket av ett antal kommunalt finansierade verk-samheter som man väljer. Det tycker jag är en mycketallvarlig brist.Det här kan låta teoretiskt. Men systemet i sig dri-ver bort från att människor får bestämma själva, ochpolitikerna behåller makten. Det här kanske låter somom det inte spelar någon roll. Men ute i den verkliga,jordnära, konkreta vardagen är det så att en föräldersom jag själv, som har valt att ha mitt barn på ettföräldrakooperativt dagis, får mindre pengar till minbarnomsorg av kommunen eftersom min kommun ärsom så många andra kommuner och ger mindre peng-ar per barn till dem som väljer ett sådant dagis fram-för ett kommunalt. Samma pengar ska också räcka tillmer än om det hade varit ett kommunalt drivet dagis.För varje lunchportion som vi köper in på denkommunalt ägda men entreprenaddrivna restaurangeni porten bredvid går en fjärdedel av fakturan till sta-ten. En fjärdedel av de pengar vi har fått från kom-munen ska vi skicka till staten. Det säger sig självt attallt annat lika blir matportionerna mycket mindre påett sådant dagis än på ett kommunalt, och statskassanstörre. Är det rimligt?För varje hundralapp som vi köper ritpapper ochpennor åt våra ungar - det får vi göra själva eftersomdet är ett föräldrakooperativ som får mindre pengarav kommunen - går till staten. Är det rimligt?Folkpartiet liberalernas svar på den frågan är gi-vetvis nej. Det här handlar mycket om makt. Dethandlar om makt för den enskilda människan, mendet handlar också om makt för alla de kvinnor somvill bedriva verksamheter efter eget huvud och somvill göra det på ett sätt som lockar medborgarna, intealltid så att det passar in i den här typen av inte ensfyrkantiga utan väldigt avlånga system.Genderperspektivet borde göra att man ändrar pådet här systemet. Därför yrkar jag bifall till reserva-tion nr 4.Den andra delen gäller den förändring som fak-tiskt finns i propositionen. För vår del konstaterar jagatt den kan man både ha och mista. Vad spelar det förroll om pengarna in i systemet kommer från en avgiftper näsa eller genom en minskning av statsbidragetockså per näsa. Det är något för Per sombrukar hålla på med exegetik. Det är klart att detformellt är skillnad, men i sak är det exakt detsamma.Det vi kunde konstatera vid behandlingen var attdet fanns en majoritet i utskottet som ville att detskulle bli ett entydigt beslut från denna kammare attden kvittning som görs nu skulle vara steget. Och omdet i fortsättningen är så att ett antal kommuner ökarsin entreprenadupphandling ska det inte innebära attde andra kommunerna får nedskurna statsbidrag ochalltså mindre pengar till sin verksamhet. De ska intebehöva gå över till entreprenadupphandling för att såatt säga kunna sno åt sig av detta. De ska göra det avandra skäl om de tycker att det är bra.Vi ville ha ett tydligt beslut på detta. Det såg detut att finnas en majoritet för. Men vet vi alla attdet inte fungerar så i det mäktiga finansutskottet. Därgår man in i ett slutet rum och gör upp om någontinghelt annat. Sedan pratar man inte mer om saken överbordet utan en del sitter och skruvar på sig lite. Där-för finns det nu en minoritetsreservation som om denbifalls innebär att denna kammare fattar det beslutsom det finns en majoritet för, nämligen att riksdagenbestämmer att ska regeringen inte nalla påstatsbidragen om kommunerna bedriver en störreandel av verksamheten i entreprenadupphandling. Jaginviterar alla som tycker att det är ett bra beslut attockså förena sig med oss och rösta för reservation nr1.Anf. 107 ():Fru talman! När skattebasen breddades i sambandmed skattereformen 1991 fick kommunerna ochlandstingen en generell avdragsrätt för ingående mer-värdesskatt i det ordinarie mervärdesskattesystemet.Bakgrunden till det var en önskan att utjämna mer-värdesskattens konkurrenssnedvridande effekter vidvalet mellan att utföra tjänster i egen regi och attupphandla dem externt.Förändringar har gjorts . Det nuvarandekommunkontosystemet, som infördes , byggerpå självfinansiering. Avsikten var att sys-temet skulle vara stabilt och inte medföra ökade kost-nader för staten.Nu har det inte blivit så. Utbetalningarna frånkommunkontosystemet ska finansieras med avgifter.Avgiften är nu per innevånare för kommu-nerna och per innevånare uppgick uttagen sammantaget till ca 28miljarder kronor och prognostiseras till 29 miljarderkronor för . Detta förklarasmed att utgifterna inom vård, skola och omsorg harökat.Avgifterna fastställs utifrån en prognos över detkommande året, vilket medför att det är svårt att und-vika över- eller underskott. Vid utgången av år 2000hade ett totalt underskott på 3,8 miljarder kronorackumulerats i kommunkontosystemet. Staten skrevned denna fordran per den 31 december 2000.Underskotten har varit en del av problemet i nuva-rande kommunkontosystem. Det är, som alla vet,svårt med prognoser. Men det har också varit svårt attplanera eftersom besluten om avgifterna kommit i ettsent läge i kommunernas budgetprocesser.Omfördelningseffekterna mellan enskilda kom-muner och landsting har varit ett annat problem. Detär en följd av att det inte finns någon direkt kopplingmellan den enskilda kommunens eller landstingetsinbetalningar respektive uttag ur systemet. bygger ett stort sjukhus i märks detta naturligtvis också i kommunkonto-systemet.Avsikten med kommunkontosystemet var ocksåatt det skulle skapa konkurrensneutralitet. Så har detinte varit fullt ut, och regeringen avser att kommatillbaka i den frågan.Nu har jag uppehållit mig kring det nuvarandesystemet och dess brister. Men här ska vi be-sluta om en ny finansieringsmodell för kommunernasoch landstingens mervärdesskatt för icke skattepliktigverksamhet. ska i stället ersättningen för ingåendemoms på icke skattepliktig verksamhet redovisas påstatsbudgetens inkomstsida, precis som inom detordinarie momssystemet.Finansutskottet anser att förslagen leder till vä-sentliga förbättringar: Avgifterna försvinner, proble-men med sena besked i budgetarbetet försvinner,problemen med över- eller underskott likaså, precissom omfördelningseffekterna.I det nya systemet kommer en eventuell volymök-ning att leda till inkomstminskning för staten i ställetför en avgiftsökning för kommunerna och landsting-en. Regeringen anser att utgångspunkten för denföreslagna finansieringsmodellen är att kostnadernaför den mervärdesskatt vi talar om även i framtidenska bäras av kommuner och landsting. Regeringenhar därför föreslagit att statsbidragen preliminärt skaräknas ned med för . ställer sig bakom den nedräkningen förår 2003.När det gäller inkomstbortfall för staten som berorpå framtida ökningar av uttag ur systemet, anser ut-skottet att det inte kan vara en utgångspunkt för fast-ställande av statsbidragen att detta inkomstbortfallska finansieras genom en reducering av statsbidragen.Utskottet vill i stället framhålla att huvudprincipen äratt det ska införas en statlig finansiering, vilket inne-bär att uttagen från systemet sker över statsbudgetensinkomstsida.Men det är klart: Regeringen har ett berättigat in-tresse av att göra samlade bedömningar av det sam-hällsekonomiska utrymmet för den kommunala kon-sumtionen. Om uttagen ökar på grund av volymför-ändringar bör behovet av förändrade statsbidrag ses iett större sammanhang och ingå som en del i en hel-hetsbedömning av kommunsektorns behov av statsbi-drag.Med denna precisering av principerna för framtidaökningar av uttagen ur kommunkontosystemet ochgenom att understryka att huvudprincipen är en statligfinansiering av detsamma, tillstyrker utskottet rege-ringens förslag till nya riktlinjer för finansieringen avkommunkontosystemet.Utskottet tillstyrker också förslagen om förbättra-de möjligheter till kontroll inom kommunkontosys-temet. Det är alltid viktigt för trovärdigheten att alltgår rätt till. Det gäller också kommunkontosystemet.Kontrollen skulle också kunna visa på eventuellabrister och skapa förutsättningar för en enhetligaretillämpning. För mig är det faktiskt förvånande attkontrollen har varit så pass begränsad när det trots allthandlar om över 30 miljarder.En utökad kontroll kostar förstås pengar. Hurkostnaden ska fördelas får övervägas i samband medbudgetbehandlingen . Utskottetavstyrker därmed motion Fi25, yrkande 2.I yrkande 3 i samma motion från vill manha en utredning om möjligheterna att dra av ingåendemoms i ett och samma statligt finansierade system.För att kunna göra en sådan förändring som motionä-rerna vill måste först EG:s sjätte mervärdesskattedi-rektiv ändras. Det torde inte vara möjligt inom enöverskådlig framtid bedömde utskottet ,men utskottet litar på att regeringen följer frågan.Utskottet säger samma sak . Utskottet avstyrkeräven yrkande 3.Så kommer vi till konkurrensneutraliteten. Rege-ringen skriver att kommunkontosystemet löser mer-parten av de konkurrensneutralitetsproblem inomkommunsektorn som momsbestämmelserna skapar -merparten. Det är klart att det kan finnas problemt.ex. inom tandvården, där privat och offentlig verk-samhet konkurrerar inom ett verksamhetsområde sominte medför skattskyldighet. Regeringen har sagt ska återkomma i frågan, och utskottet har fulltförtroende för detta. I det sammanhanget får man välöverväga kd:s förslag i motionen Fi23 om uttagsbe-skattning. Jag har för min del svårt att jämföra fastig-hetsskötsel och äldreomsorg.När det gäller frågan om EG:s sjätte mervärdes-skattedirektiv vidhåller utskottet sitt tidigare ställ-ningstagande. Regeringen får fortsätta att bevakamöjligheterna till förändring.Regeringen har för avsikt att återkomma med enanalys av effekterna. Utskottet avstyrker därför mo-tionerna i det avsnittet.Fru talman! Jag yrkar bifall till finansutskottetsförslag i betänkandet och avslag på reservationerna.Anf. 108 () replik:Fru talman! nämnde själv detorimliga i att det ska vara dyrare att gå till en privat-tandläkare än till folktandvård. Jag kaninte tolka på något annat sätt än atthon faktiskt instämmer i att det orättvisa konkurrens-förhållande som finns mellan privattandläkare ochlandstingets folktandvård inte är rimligt och att detfaktiskt drabbar patienterna.När kommer regeringen att återkomma med för-slag som rättar till dessa orättvisor? Det är två årsedan regeringen sade att man tänkte återkomma medförslag på den punkten. Det är en utred-ning pekade på de problem som finns. Jag tycker inteatt vi kan nöja oss med att höra att regeringen skaåterkomma med förslag. När tänker regeringen åter-komma med förslag?Anf. 109 () replik:Fru talman! Det här med konkurrens på lika vill-kor är svårt. Här har vi ett exempel på hur vi har ettsystem och också får ett system som i huvudsak ärkonkurrensneutralt. Regeringen har visat på vissaproblem och har sagt att man ska återkomma. Vi fårge oss till tåls ytterligare . Det är inte min sakatt svara på när regeringen ämnar återkomma.När man pratar om detta verkar det vara lätt attglömma att hela syftet med kommunkontosystemet äratt utjämna konkurrenssnedvridande effekter vid valetmellan att utföra tjänster i egen regi eller att upp-handla motsvarande tjänster från externa entreprenör-er. Det är fråga om för attkomma åt konkurrenssnedvridningen. Det måste väländå vara något att vara nöjd med.Frågan är hur överhängande detta problem är. Hurmycket bättre skulle det bli i där den nuva-rande tandvården i folktandvårdens regi har kunnatupprätthållas tack vare en s.k. kombinationssyssel-sättning? Kombinationssysselsättning är inte såovanligt i våra glesbygder, men just den här kombi-nationen är det. Det är en deltidsarbetande tandläkaresom är präst på andra . flyttar vederbö-rande tillbaka till , och dikanäsborna står heltutan tandläkare.När man pratar med någon på får mansvaret att villkoren för etablering är desamma vare sigman är inom folktandvården eller är privattandläkare.Problemet är bristen på tandläkare. Detta är en del avkonkurrensen vi sällan talar om, nämligen att vi harstora områden i vårt avlånga land som ingen villkonkurrera om. För mig är det ett större problem.Anf. 110 () replik:Fru talman! Bristen på tandläkare hänger nog ihopmed någonting annat i sammanhanget. vardet nästan lika många tandläkare som flyttade ut frånlandet som utexaminerades från tandläkarhögskolor-na.Frågan om vad som driver tandläkare och andrahögutbildade ut från landet löser vi nog inte i den härdebatten. Men en sak kan vi inte komma bort ifrån,och det är att det system som gäller gör detdyrare för människor att gå till privattandläkare än tilllandstingets folktandvård.Jag hade hoppats att , som repre-senterar regeringspartiet, kunde ha gett besked om närman vill att denna orättvisa ska upphöra. Men efter-som uppenbarligen inte känner sigsom en representant för regeringen undrar jag om honåtminstone kan ta på sig uppgiften att till regeringenframföra det viktiga i att man återkommer med för-slag på den här punkten.Anf. 111 () replik:Fru talman! Villkoren för etablering av tandläkareär desamma vare sig man jobbar inom folktandvårdeneller man är privattandläkare.Vilka avgifter den enskilde ska betala för sintandvård beslutas numera av landstingsfullmäktige.Inte heller där finns det någon skillnad. Problemet ärbristen på tandläkare, särskilt i glesbygd.Vi ser över hela västvärlden att människor väljeratt flytta till storstäder och kuster, och det är ett stortproblem för oss. Det är ett mycket större problem änen del konkurrenssnedvridande effekter i kommun-kontosystemet.Anf. 112 PER () replik:Fru talman! har själv refererat tillEG:s mervärdesskattedirektiv. Fördelen med s.k.uttagsbeskattning är just att den är EG-konform. Attförsöka insinuera paralleller mellan äldreomsorg ochfastighetsbeskattning är helt enkelt oseriöst.Låt mig ställa en rak fråga till avvägningen över det generella statsbidragssys-temet är gjord, vem är det till syvende och sist sombär kostnaderna för en expansion av det här nya sys-temet? Svara på den frågan! Vem blir det? Blir detregeringen eller blir det kommunsektorn?Anf. 113 () replik:Fru talman! Om vi ska diskutera vem som ska be-strida kostnaderna är mitt svar väldigt enkelt: Det ärskattebetalarna. Sedan är det en fråga om fördelningoch helhetssyn vem som ska stå för vilka kostnader.Det är precis det som vi skriver om i detta betänkan-de, att man måste se till helheten när man gör bedöm-ningar, om det skulle visa sig att ökade uttag urkommunkontosystemet gör att man måste fundera påstatsbidragen också.Dessutom vill jag säga att jag beklagar att PerLandgren anser mig vara oseriös när jag jämför fas-tighetsskötsel och äldreomsorg. Jag tycker att det ären stor skillnad. Fastigheter står på fast grund och kaninte flyttas, medan äldreomsorg kan utföras på mångaolika ställen i landet och i kommunerna.Anf. 114 PER () replik:Fru talman! Det har inte med själva uttagsbeskatt-ningen som sådan att göra. Det finns ju momsbelagdverksamhet som kanske har långt större skillnader ändem som nämnde . Det här är enren formsak, som i och för sig kan vara viktig. Jaguppfattar jämförelsen som oseriös och på gränsen tillinfam - som om vi skulle jämföra äldreomsorg medfastighetsskötsel. Det är inte seriöst.Vem bär kostnaderna? Är det staten eller kom-munsektorn? Ja, det gör skattekollektivet, sade CarinLundberg. Det är ett sätt att försöka smita undan. Jagtror inte att och partikamrater nöjer sig med ett sådant svar. Mennu får vi det till protokollet, och då vet Kommunför-bundet och m.fl. att det är skat-tekollektivet. Det är så Socialdemokraterna resonerar.Anf. 115 () replik:Fru talman! Jag tycker att det här förslaget, medförtydligandet från utskottet, är väl avvägt. Vi talarom att det inte är någon automatik åt något håll.Man skulle kunna jämföra kraven på finansieringmed indexering, dvs. Vihar haft många sådana. Vi har också sett vad sominträffar vid ekonomiska kriser. Om vi skulle se påt.ex. pensionärernas krav på kompensation för debasbeloppshöjningar som de anser sig ha rätt till,skulle det innebära en ökning av pensionerna med ca10 %, och kostnaden skulle vara ca 25 miljarder. Varskulle det tas? Vem skulle betala det?Jag vill ha politiska beslut framför automatiskauppräkningar. Jag vill inte heller ha några automatis-ka nedräkningar. Jag vill inte ha någon automatik åtnågot håll. I stället anser jag att regeringen i sinaförslag när det gäller statsbidragen till kommunernaska se på helheten och som vanligt använda suntekonomiskt förnuft.Detta är en väldigt viktig fråga, eftersom kommu-nerna och landstingen utgör en betydande del avsamhällsekonomin. Kommunsektorns utgifter mot-svarar av BNP 2001. Ser mantillbaka kan man konstatera att utvecklingen ifasta priser visar på en minskning ,främst på grund av sämre skatteunderlagstillväxt,minskade statsbidrag och ökade socialbidragskostna-der. ökade konsumtionsavgifterna i fastapriser och . Det ärinte någon liten fråga vi talar om, utan en sektor somhar stor betydelse för samhällsekonomin.Det innebär inte att jag inte tycker att kraven påfinansiering på grund av uttag ur kommunkontosys-temet ska prövas välvilligt. Kommunernas och lands-tingens verksamheter är viktiga för vår välfärd.Anf. 116 () replik:Fru talman! infördes ett system för gene-rell avdragsrätt för ingående mervärdesskatt förkommuner och landsting i det ordinarie mervärdes-skattesystemet. Det avskaffades vid EU-inträdet, och1996 kom det kommunkontosystem som alla nukämpar med.Att det system som vi har är konkurrenssnedvri-dande har konstaterats, både av utskottsmajoriteterunder dessa år och av regeringen under dessa år. Attkostnaden för en privat utförd tjänst är högre än förden som kommunen står för är klart. Det är det somger den konkurrenssnedvridande effekten. Att den ärtydlig har konstaterats om och om igen.Regeringen sade att man skulle analyseradetta och återkomma med förslag i en proposition. Iår har vi jobbat med ytterligare en proposition, ochman säger att man kommer att analysera det här.Hade det inte varit bra, om utskottsmajoriteten nutycker att det här är konkurrenssnedvridande, attbegära att regeringen ska återkomma med detta för-slag? har vi väntat efter två propositioner, och dethar fortfarande inte kommit.Det finns ett område till där vi har väntat och detfortfarande inte har kommit någon handling. Ett EG-direktiv är inte någon gudomlig ordning som inte gåratt förändra. Vi har inte sett i något offentligt doku-ment att regeringen har tagit initiativ föratt förändra EG:s sjätte mervärdesskattedirektiv.Ändå säger utskottsmajoriteten fortfarande trosvisstatt man utgår från att regeringen bevakar detta ärende- efter alla dessa år, 1996, 1997, 1998, 1999, 2000och 2001, och fortfarande 2002. Är det inte dags attbegära handling av regeringen?Anf. 117 () replik:Fru talman!