prot · GP0988 · 2002-04-02 00:00:00 — Får jag först ändå bara konstatera attjag är en stark förespråkare för offentlig tjänstepro-duktion när det gäller offentlig sektor, en mycketstark förespråkare. Jag tycker att det är dags att åter-upprätta den offentliga sektorn. Vår tids hjältar är alladessa kvinnor som jobbar i offentlig sektor. Jag me-nar att vi måste upprätta alla dessa kvinnor och allade tunga jobb de utför med relativt låga löner.Lösningen är inte att frigöra dessa kvinnor frånoffentlig tjänsteproduktion, dvs. målet kan inte varaatt vi nu ska konkurrensutsätta eller bryta sönder denoffentliga tjänsteproduktionen för att fler kvinnor skaöppna företag. Jag hoppas inte det är meningen. Tan-ken måste ändå vara att vi har en bra offentlig sektordär det jobbar väldigt många kvinnor.Det är ändå så att könsfördelningen inom vård ochomsorg i offentlig sektor är kvinnor och 11 %män. Motsvarande uppgifter bland privata företag är83 % kvinnor och män. Det är inte så att vi skatro att om vi börjar privatisera stora delar av denoffentliga sektorn blir det färre kvinnor som arbetarmed dessa saker. Så är det inte.Sedan tror jag att vi har olika uppfattningar omdetta, dvs. att företräder uppfattningen attvi kan privatisera mer och öka konkurrensen i denoffentliga sektorn när det gäller vård, utbildning etc.Jag delar inte den uppfattningen, men det innebär inteatt vi inte kan ha andra driftsformer. Det innebärsjälvklart inte heller att vi inte kan vara öppna förprivatiseringar både inom sjukvården och annorstä-des. Men som jag sade i mitt svar på interpellationenmåste det ske på lika villkor. Det måste vara politisktstyrt, verksamheten måste finansieras etc.Jag skulle också vilja säga en annan sak. Då kan-ske vi är inne på en annan debatt, men jag tycker attden ändå är viktig att tangera. Det viktiga för mig omjag blir sjuk, svårt sjuk, oberoende av vad jag kom-mer från samhällsklass, är att jag får den bästa vårdsom kan erbjudas. Jag tror, det är min uppfattning, attden offentliga tjänsteproduktionen måste vara huvud-parten där. Sedan kan man privatisera, öka konkur-rensen etc. Men det får aldrig ske på det sätt som bl.a.har redovisats här i . Det är vi emot. Jagdelar inte den uppfattningen. Jag tycker att vi skasatsa hårt på kvinnligt företagande, men det ska intevara så att vi tror att bara vi konkurrensutsätter of-fentlig sektor innebär det att vi får fler kvinnliga ochlyckliga företagare. Det kommer att vara lika mångakvinnor där som kommer att få jobba hårt och tufft.Anf. 81 ():Herr talman! Jag tror alldeles säkert att närings-ministern tycker att privat vård kan vara bra. Det ärväl ändå så att en hel del i regeringen får sinvård genom det privata Sophiahemmet, är det inte så?Så det tror jag säkert att ni tycker är bra - för reger-ingen. Däremot kanske det inte är bra för svenskafolket. Det är väl skillnaden. Vi vill gärna bryta uppdetta så att det ska finnas "Sophiahem" även förSvensson ute i stugorna.I är av arbetskraften an-ställd i den offentliga sektorn, och de flesta av dessaär kvinnor, som vi konstaterar här. Inom vården är89 % av all personal kvinnor. Dessa kvinnor ser tillatt välfärden fungerar, men de får långtifrån den lönde förtjänar. Ingen människa har här ifrågasatt detarbete som de här kvinnorna i de flesta fall utför. Deär hjältar i det tysta, men de får inte lön för mödan.Det är problemet.Alla de här är ju anställda av politiker, av sammamakthavare som pläderar för ökad jämställdhet. Närdet handlar om att sätta lön inom den egna verksam-heten finns det uppenbarligen ingenting kvar av reto-riken. Det är en monopolsituation inom den offentligasektorn som håller lönerna nere.De orättvisa lönerna inom vård, utbildning ochomsorg får livslånga konsekvenser för kvinnorna iform av t.ex. minskat utrymme för sparande och pen-sionssparande, sämre möjligheter att äga sin bostadoch svårare att få krediter. Slutligen påverkar detockså pensionssystemet negativt. Mätt i livslön upp-går löneskillnaderna till mycket stora belopp. stopplagen underlätta i den här situationen?Är det verkligen rimligt att kvinnolönerna hållsnere? Därigenom tvingas många kvinnor att bli fat-tigpensionärer. Efter ett långt liv i strävan i den of-fentliga sektorn, som vi båda tycker har stora fördelar- är det verkligen rimligt då att lönen är att bli fattig-pensionär? Det kan väl ändå inte näringsministerntycka är bra.Anf. 82 ():Herr talman! Det här är en viktig debatt, också uren allmän företagarsynpunkt. Som vi var inne på iden tidigare debatten spelar attityder och förebilderväldigt stor roll för företagandet. Om den naturligaförebilden för en kvinna är att omgivningen består avkommunanställda kvinnor kommer det naturliga förmånga att vara att fortsätta som kommunanställda.Men har man i sin omgivning många förebilder iform av kvinnliga företagare som driver vård, omsorgoch skola som egna företag kommer det att varamycket mer naturligt att starta eget företag för deandra. Attityder och förebilder spelar roll.Låt mig återigen läsa vad från Indu-strifonden skriver. Han skriver: Vi kan också konsta-tera att viktiga områden är i praktiken utsatta för storabegränsningar avseende entreprenörskap, vård, skolaoch omsorg, vilket negativt påverkar framför alltkvinnors möjlighet att etablera sig som företagare.Det pekar på ett stort problem. För att få upp detkvinnliga företagandet behöver vi öppna upp dekommunala monopolen. Även om statsrådet har rätt iatt regeringen inte disponerar alla verktyg för attöppna de monopol som finns i många kommuner ochlandsting kan ju regeringen tala om vad man vill. Ärdet positivt med mångfald också i socialdemokratisktstyrda landsting och socialdemokratiskt styrda kom-muner? Tänker regeringen göra något på det här om-rådet? Eller är det så att det viktiga är de signaler somsocialministern sänder ut när han skriver i Debattom att stopplagen inte räcker? Han skrev då: "Detkrävs också ett regelverk som förhindrar att offentligtfinansierad vård blir en plattform för de privata för-säkringsbolagen. Den regel, som finns i ochsom helt enkelt förbjuder att man blandar pengarna,bör tas som utgångspunkt för ett nytt regelverk ocksåi . "Sänder man ut de signalerna säger man ju i klar-text att inga privata företag är välkomna in i den of-fentliga verksamheten. De ska inte räkna med att fåblanda offentlig finansiering med annan finansiering.Vad tycker regeringen? Vad tycker näringsministern?Är det här en rimlig utgångspunkt?Sedan säger statsrådet att det viktiga är att få denbästa vården oavsett om den kommer från kommuneller landsting eller är privat. Så är det, och det är väldärför som statsministern åker till ochfår sin behandling på det privata alternativet.Men nog är det lite märkligt när statsrådet sedansäger att man måste vara kommunanställd för att varahjälte. Vårdbiträdet på Läkargruppen i , görinte hon samma viktiga insats? Och de fotvårdare ochandra som driver verksamhet i egen regi - räknas intede? Måste man vara kommunanställd för att varahjälte i ?Anf. 83 Näringsminister ():Herr talman! Det skulle vara väldigt intressant atthöra berätta varifrån hon har fått upp-giften att regeringen skulle få privat vård på Sophia-hemmet. Jag skulle gärna vilja ha ett svar på det. Nuhar ni sagt att det är så. vill jag att ni talar om varni har fått den uppgiften ifrån.Lyssna på mig , ! När man står iden här talarstolen i kammaren kan man inte kasta ursig ett påstående om att det är så, för det är inte sant.Vi har företagshälsovård som alla andra, och denkan vara kopplad till olika institutioner. Företagshäl-sovård är oftast privat. Det gäller väl för alla, såvälför oss här i som för alla andra. Det är inte så att statsministerneller statsråden har någon speciell vård på Sophia-hemmet. Tala om för mig var ni har fått det ifrån! Detär inte sant att det skulle vara så. Jag vill faktiskt halite respekt i den här diskussionen!När det gäller frågan om lönesättning vill jag sägaatt jag delar uppfattningen att de anställda i offentligtjänsteproduktion är dåligt betalda. Men det är ingenskillnad gentemot privat tjänsteproduktion. Låt migge lite statistik. Genomsnittlig månadslön för kvinnoroch män inom offentlig sektor är 17 900 respektive21 900. Genomsnittlig månadslön för kvinnor ochmän inom privat sektor är 18 900 respektive 22 600. Inågra stora yrkesgrupper inom vård och omsorg ärlöneläget något högre i privat sektor än i offentligsektor, utom för läkare, tandläkare m.fl. Löneskillna-den mellan kvinnor och män är större i privat sektorän i offentlig sektor för följande grupper: vård ochomsorgspersonal - där är löneskillnaderna större -läkare, tandläkare och barnmorskor.Därmed vill jag säga att man inte heller bara kankasta ur sig att man får mycket bättre betalt om manblir privat anställd. Så är det inte. Det är möjligt attden som blir företagare kommer att tjäna mer - det ärrentav troligt. Men jag är emot att vi har vård, omsorgoch utbildning som man ska tjäna pengar på. Däremotkan jag vara öppen för att det i vissa fall, kanskemånga fall, kan vara bättre att den är privat.Än en gång: Generellt menar jag att vi ska slåvakt om den offentliga tjänsteproduktionen. Det ärdags att återupprätta den offentliga tjänstesektorn ochdet är dags att återupprätta alla dessa människor medrelativt låga löner som gör ett fantastiskt jobb. Jagmenar inte att de som jobbar privat i denna sektorskulle göra ett mindre jobb. De är också hjältar. Menflertalet av alla dessa vår tids hjältar är medelålderskvinnor som gör ett fantastiskt jobb.Lönesättningen görs av parterna, såväl i den pri-vata tjänsteproduktionen som i den offentliga tjänste-produktionen. Jag kan inte heller där se någon skill-nad.För att sammanfatta: Jag tycker alltså att vi måsteöka det kvinnliga företagandet. Vi måste tillse att dekvinnliga företagarna får större möjligheter. Menutgångspunkten i detta kan inte vara att vi ska brytaned en bra offentlig tjänsteproduktionoch göra den privat. Det tror jag inte heller att nimenar. Vi ska ändå öka det kvinnliga företagandetinom alla områden, även inom sådana områden sominte direkt kan hänföras till denna sektor. Men vi skaäven göra det inom denna sektor.Huvudparten är den offentliga tjänsteproduktio-nen där alla har samma möjligheter. Jag vill avslut-ningsvis säga att jag delar uppfattningi det han har uttryckt.Anf. 84 ():Herr talman! Som så får vi iden här kammaren genom pressen ta del av mycketav vad regeringen gör. Så är det även i det här fallet.Om det är fel kan vi gå tillbaka och titta på artiklarnaoch jämföra med hur det var vid den tiden.Herr talman! utropade för ett bra tagsedan företagaren till hjälte. Sedan hände ingenting.Nu utropar de kommunalanställda tillhjältar. Det bådar ju inte gott för deras del införframtiden.Låt oss t.ex. se på vad man tjänar. Ministern togupp just detta. Ser man exempelvis till vad en sjuk-sköterska inom äldreomsorgen tjänar är skillnadenmellan t.ex. det borgerligt styrda och detsocialistiskt styrda eller 38 000 krper år före skatt. Det är väl bättre att återupprättadessa vardagens hjältar genom att ge dem en rejäl lönför sin möda, i stället för att med tomma ord utropadem till något de ändå aldrig kommer att bli.Vi ska naturligtvis tillåta privata alternativ i allaformer. Jag ser inget hinder för att göra det. Vad ärdet för fel? Det verkar som om man misstänkliggörde privata alternativen - lite grann som näringsmi-nistern gjorde med de privata skogsägarna, även omhan delvis tog tillbaka det vid ett senare tillfälle.Herr talman! Kvinnors företagsamhet ökar mar-kant när de gamla monopolen bryts upp. Vi kan iganska färsk statistik se att kvinnors företagsamhetökar i de sektorer där man lägger ut verksamhet påentreprenad, bl.a. i , där det kvinnligaföretagandet ökar mest i landet. Lönerna höjs om manhar privata alternativ, och den siffra jag nämnde kanministern få i ett underlag från SCB som jag gärnalämnar ifrån mig. Siffran är alltså 38 000 . Såstor är skillnaden mellan en sjuksköterskelön i Göte-borg och en i . Det råder i praktiken när-ingsförbud för många av kvinnor.Anf. 85 ():Herr talman! Det är dubbla budskap från närings-ministern. Å ena sidan ska man öka företagandetbland kvinnor, men å andra sidan ska inte den riktigtstora kvinnoarbetsmarknaden - vård, skola och om-sorg - öppnas för alternativ. Man ska, som statsrådetsäger, inte kunna tjäna pengar på vård, omsorg ellersjukvård. Det ska vara ett kall som man utövar somkommunanställd eller landstingsanställd.Sedan säger ministern att han håller med LarsEngqvist, som kräver ett nytt regelverk som förbjuderatt man blandar offentlig finansiering med privataförsäkringsersättningar. Vad ger man då för möjlig-heter för nytt företagande? Man får inte vara med ochkonkurrera om offentlig finansiering om man samti-digt vill vara med och erbjuda tjänster till norrmäneller danskar som är sjuka eller till andra som utnytt-jar en privat försäkring. Vilka villkor och möjligheterger man då till dem som vill driva nya företag eller taöver verksamhet som bedrivs i offentlig sektor?Magnus sade vid näringsutskottetshearing att gamla företag är bra på att utveckla sinagamla idéer, men nya idéer tas bäst till vara i nyaföretagsbildningar. Jag tror att det är rätt, och jag troratt det också gäller inom den offentliga verksamhe-ten. De gamla verksamheterna utvecklar inte de nya,spännande idéerna. För det krävs det nya entreprenö-rer - dem som statsrådet inte vill släppa fram.Anf. 86 Näringsminister ():Herr talman! Vi är nu inne på offentlig sektor ochprivat sektor. Som jag sade tidigare finns det själv-klart saker och ting som man måste öppna för inomden offentliga tjänsteproduktionen.Men jag säger också jag anser att själva huvudfå-ran - den som gäller sådan tjänsteproduktion somhandlar om vård och utbildning - ska vara offentligtjänsteproduktion i den betydelsen att den ska varaoffentligt styrd och offentligt finansierad. Oberoendeom jag är fattig eller rik i det här samhället ska jag harätt till samma vård och samma utbildning. Där skil-jer vi oss åt ideologiskt. Det är bara att konstatera attdet är så.Stockholms läns landsting har ett underskott i dagpå . Det är vad de borgerliga harskapat, och jag undrar hur man ska rätta till det.När det gäller skillnaderna i löner mellan och vill jag påpeka att Göteborgunder har varit borgerligt styrt. Social-demokraterna med några borgerliga partier fick taöver för att få ordning och reda. höll påatt fullständigt köra sönder . Det tror jag attEva Flyborg är medveten om.Avslutningsvis vill jag säga att vården liksom ut-bildning är oerhört viktig för alla oss människor. Denär viktig för oss konsumenter. Och det är viktigt attde som producerar detta har bra villkor. Det är i denbetydelsen och i det perspektivet som jag talar om attdetta är vår tids hjältar, att de måste återupprättas ochatt de måste få rimliga villkor, bättre villkor än de hari dag.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på interpellation 2001/02:322 och 323om det svenska företagsklimatetAnf. 87 Näringsminister ():Fru talman! och frågat mig vad jag avser göra på en rad områdenför att förbättra företagsklimatet. I de delar mitt svarrör skatter har jag samrått med finansministern.Frågan om inkomstbeskattningen av fåmansföre-tagsägare regleras bl.a. av de s.k. 3:12-reglerna sominnebär att utdelning på kapitalvinst på visst sätt delasupp i kapitalinkomst och tjänsteinkomst. Reglernautreds och ett betänkande ska lämnasden . Jag anser att det är utomordentligtangeläget att reglerna för fåmansföretag är tillväxt-främjande och att åtgärderna innebär regelförenkling-ar. Jag kommer att verka för att 3:12-utredningensbetänkande bereds inom som enprioriterad fråga.Utredningen omfattar även vissa generationsskif-tesfrågor inom arvs- och gåvoskatteområdet. Reger-ingen har dessutom aviserat att förmögenhetsbeskatt-ningen samt arvs- och gåvobeskattningen ska sesöver.Frågan om beskattningen av personaloptioner harpå olika sätt aktualiserats genom skrivelser till Re-geringskansliet, men det är för tidigt att säga någotom vad beredningen av skrivelserna kan resultera i.Beträffande regleringen på arbetsmarknaden ochdess inverkan på små företags möjligheter att anställakan jag nämna att regeringen har gett Arbetslivsin-stitutet i uppdrag att se över den arbetsrättsliga lag-stiftningen så att den uppfyller kraven på trygghet ochinflytande för de anställda inom ramen för en flexibeloch effektiv arbetsmarknad. Särskilt små och medel-stora företags situation ska beaktas. Jag vill ocksåpåminna om att vissa ändringar i arbetsrätten hargenomförts som tar hänsyn till småföretagarnas situ-ation. Exempelvis kan numera en arbetsgivare medhögst tio anställda vid uppsägningar på grund avarbetsbrist undanta två anställda som enligt arbetsgi-varens bedömning är av särskild betydelse.Det är riktigt att det sociala trygghetssystemet ärutformat på olika sätt för anställda och företagare. Engemensam utgångspunkt för de olika grupperna ärdock att beräkningsunderlaget för sjukpenning, pen-sion och a-kassa m.m. är baserat på den skattskyldi-ges inkomst.Regeringen har uppmärksammat att skillnaden iregelverken för dessa grupper i vissa fall kan ge upp-hov till problem. Gränsen mellan vem som är attbetrakta som arbetstagare respektive företagare hållerdessutom på att luckras upp till följd av den utveck-ling som sker i samhället, vilket ger ytterligare pro-blem. tillsatte därför en internarbetsgrupp med uppgift att belysa skillna-der i de sociala trygghetssystemen för företagare ochanställda, samt de eventuella problem som dessaskillnader medför. Arbetsgruppen har färdigställtsitt arbete och kommer att redovisa sina slutsatserinom kort.Vad det gäller påståendet att offentlig sektorskulle vara stängd för entreprenörskap så vill jag villunderstryka att jag välkomnar en ökad mångfaldinom offentlig sektor. Området för offentliga tjänsterhar genomgått en stark förnyelse under det senastedecenniet. Kommuner och landsting har prövat ochetablerat nya styrformer och alternativa driftsformersom har inneburit stora förändringar för huvudmän,berörd personal och kunder. Regeringen anser att detär angeläget att denna utveckling drivs vidare.Anf. 88 ():Fru talman! Tack näringsministern för svaret.Bakgrunden till denna interpellation är naturligtvis enoro inför framtid som framgångsrik företa-garnation men också på våra möjligheteratt upprätthålla den höga nivå som vi har på den of-fentliga välfärden och det välstånd som vi har.Det finns skäl att vara ganska bekymrad över endel av den utveckling som pågår i . Jag tyckeratt en del av det som näringsministern har sagt itidigare debatter pekar på att han också har, om äninte lika uttalat, en viss oro inför en del saker somhänder.I mitt hemlän, och säkert på många andra håll ilandet, ser vi nu hur många gamla fina svenska fa-miljeföretag hamnar i utländska händer. Detta behö-ver principiellt inte vara fel. Jag är vän av att man skakunna köpa företag över nationsgränser och att detidémässigt kan befrukta företaget och tillföra nyttkapital som kan vara viktigt. Men det som är bekym-mersamt här är att de svenska företagare som tävlarmed de utländska om att köpa företagen bildligt talatstartar ett hundrameterslopp medanden svenska företagaren eller investeraren startar från120 meter till följd av den svenska lagstiftningen.Detta skapar naturligtvis konkurrensvillkor som gördet väldigt svårt för svenska företag. Och jag kanbetrakta att en hel del gamla fina svenska företagslumpas bort i en tävling där det inte är lika villkor.Detta är bekymmersamt.Som har nämnts tidigare hade närings-utskott en utfrågning då människor frånolika myndigheter som ligger under näringsminis-terns hatt medverkade men också företrädare förföretagarna, enskilda företagare, företagsledare, LO,, och en professorfrån . Det rådde bland de medver-kande en bred enighet om behovet av att förbättravillkoren för svenskt företagande och svenska företa-gare. Det handlade bl.a. om förmögenhetsskatten, omfåmansbolagsreglerna och om arvs- och gåvobeskatt-ningen. , regeringens eget expertorgan, peka-de på de risker och den sårbarhet som finns för mångasvenska företag i vissa regioner. säger borde slopa de särskilda reglerna för fåmansbo-lag, de s.k. 3:12-reglerna. Man borde minska arvs-och gåvobeskattningen. Man borde fasa ut förmögen-hetsskatten. Och man har förslag till en lång rad andraåtgärder. I detta instämde i stort sätt alla experter sommedverkade vid denna hearing.Vad säger statsrådet i sitt svar? Här finns detmånga goda ord, tycker jag. Men det ges inga löfteneller klara besked, inte ens om när regeringen kom-mer att presentera sin uppfattning, och ännu mindrenaturligtvis om vad regeringens uppfattning är. Härhittar man ledord som utredning, beredning, ses överoch intern arbetsgrupp. Så sadeockså hans företrädare . Så sade också hansföreträdare . Eller när det gäller finansmi-nistrarna, så säger , så sade också Åsbrinkoch Persson.Skulle näringsministern kunna glädja kam-maren med ett besked om 3:12-reglerna och säga attde är gamla, dåliga och inte fungerar i dagens Sverigeoch att man ska avskaffa dem och komma med nya,modernare och bättre som är enklare och mer rättvisaför fåmansföretagen och att man ska avskaffa förmö-genhetsskatten för att det är en otidsenlig skatt sommotverkar svensk företagsamhet och att detsammagäller arvs- och gåvobeskattningen? Ge besked,snälla näringsministern.Anf. 89 ():Fru talman! Även jag ska tacka för svaret. Ävenmin interpellation är föranledd av den hearing somnäringsutskottet anordnade. Det är bekymmersammasiffror som vi har. av medborgarna tyckeratt företagsklimatet är bra enligt en färsk Temounder-sökning. Det är den lägsta siffran sedan mätningarnastartade . Även bland egenföretagarnaminskar andelen som tycker att företagsklimatet ärgynnsamt, från till nu imars 2002. När man jämför länder kan man konstate-ra att av 50 största företag har startatsefter . Men i är det inget av de 50 störstaföretagen som har startats efter samma år.I har vi inte samma dynamik, inte sammatillväxt och inte samma entreprenörskap som i USA.Detta är ett problem.Både i min interpellation och i har ett antal problem tagits upp somberördes på den hearing som varit. Beskeden frånnäringsministern är dock väldigt tunna. Det står ominkomstbeskattningen av fåmansföretags ägare ochom 3:12-regler att frågan bereds som en prioriteradfråga. Men vad tycker regeringen? Vilka ambi-tioner har regeringen med det här?Och vad är färdriktningen när det gäller arvs- ochgåvoskatteområdet? Ja, det ska ses över. Menvad tycker regeringen på den här punkten? Är dagensarvs- och gåvoskatteregler bra enligt regeringensuppfattning? Det tycker inte jag.Frågan om personaloptioner har aktualiserats.Jaha. Men vad tycker regeringen? Är dagens systembra?Beträffande regleringen på arbetsmarknaden skadet ses över. Men vad tycker näringsministernoch vad tycker regeringen?När det gäller gränsen mellan vem som är att be-traktas som arbetstagare respektive företagare harman tillsatt en intern arbetsgrupp. Men vadtycker regeringen? Har regeringen någon uppfattningom dagens system? Är det bra eller dåligt?Så här är det genomgående i svaret - inga beskedom vad regeringen tycker. Jag kunde ha förståelse fördet om vi hade interpellerat eller närBjörn var färsk som näringsminister. Nuhar han varit näringsminister . De härfrågorna är inte nya, utan de fanns med och var gamlaredan år 1998. Det är alltså av utredning, be-redning, väntan, aktualisering, översyn och internaarbetsgrupper. Mottot verkar ha varit: Utredning, vargod dröj!Kan vi få ett besked från statsrådet om färdrikt-ningen, om ambitionen, hos regeringen? Tycker manatt dagens system är bra, eller vad vill man göra föratt förbättra, för att se till att vi får ett företagsklimat ivärldsklass?Anf. 90 ():Fru talman!