prot · GQ0928 · 2002-12-03 00:00:00 — Det behövs inte särskiltmycket för att man ska kunna blockera mer ellermindre dåliga beslut som bygger på dålig affärsmäs-sighet.Jag hoppas som sagt att man är mycket väl med-veten om hur det ser ut. kan ägarna bestämmafullt ut och göra vad de vill. De kan ta urusla beslut -dåliga beslut, som säger. Vi bör fun-dera på om det finns någon möjlighet att hitta vägarför att begränsa ägandets makt över löntagare ochhela orters existens i framtiden.Anf. 105 Näringsminister ():Fru talman! Jag tackar för det ge-nerösa erbjudandet att ta del av bok.Jag träffade faktiskt och pratadelite om , men det slog mig att han inte er-bjöd mig något exemplar - framför allt inte någotdedicerat exemplar - av boken.Jag har stor sympati för tanken att organisationer,människor och grupper sluter sig samman, läggerpengar i fonder och använder det till ändamål som degillar. Men när det gäller ett element i det hela måstejag anmäla avvikande mening. Jag tycker att manmåste varna människor för att lägga pengar ur sinasparmedel på investeringar i det företag där de arbe-tar. Det låter frestande och lockande, men erfarenhe-terna från är avskräckande.Man arbetar på ett företag, och man har en oer-hörd riskexponering gentemot detta företag i och medatt man har sitt arbete där - sin existens, sin utkomst,sin vardag och sin sociala trygghet. Att därutöver tarisken att äventyra också sitt sparkapital - så att omdet går åt skogen på en front går det åt skogen överhela registret - skulle jag uppfatta som äventyrligt.Jag vill avråda från det. De regelsystem vi har påbland annat pensionssidan gör detta väldigt svårt. Dethar löntagare haft mycket nytta av genomåren, till skillnad från de pensionärer som plötsligtstår utan pension genom att och de andra bola-gen i just har gått i putten.Till sist vill jag gärna säga att jag anser - och jaghoppas vi kan vara överens om det - att nya verk-samheter i måste vila på stabil marknadse-konomisk grund. Tillsammans måste vi se till att allaidéer och intresserade aktörer får en verklig chans attbidra till en nystart för . Det är det vi skainrikta oss på - inte på nya fonder på en redan välut-vecklad riskkapitalmarknad, som faktiskt är.Låt oss i stället behålla fokus på att hjälpa Degerfors.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 2002/03:44 om regi-onalpolitisk hänsyn hos statliga bolagAnf. 106 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig påvilket sätt jag avser verka för att kravet på att regionalhänsyn tas i all statlig verksamhet fullföljs.Jag är ansvarig för frågor som berör de statligt äg-da företagen. Statsrådet ansvarar för denregionala utvecklingspolitiken.I ett frågesvar har hon redo-gjort för de villkor som gäller för de statliga myndig-heternas regionala hänsynstagande. Jag repeterarhennes svar i korthet.Av Verksförordningen (1995:1322) framgår attstatliga myndigheter, inom sina verksamhetsområden,ska verka för att de regionala utvecklingspolitiskamålen uppnås. Förordningen (1998:1634) om regio-nalt utvecklingsarbete anger att myndigheter i sam-band med verksamhetsminskningar ska undersökamöjligheter till samverkan och alternativa lösningar.Om verksamhetsminskningar övervägs i stödområdenmåste särskilda skäl finnas.Om- och nylokalisering av statliga myndigheterska i första hand ske till länscentra eller andra orter ianslutning till nationella stödområden. ärdet viktigt att säkerställa att myndigheterna kan full-göra sina arbetsuppgifter effektivt. Detta innebär attinte alla orter kan komma i fråga.Nu över till de statliga företagen som är mitt an-svar.De statligt ägda företagen omfattas inte av mot-svarande reglering som statliga myndigheter. Där-emot bidrar statligt ägda företag naturligt till en högservicenivå och likvärdighet över hela landet. Skälentill spridningen är bland annat att vissa bolag har ettuppdrag från att vara representerade i helalandet. Om bolag har till uppgift att tillgodose ensådan serviceskyldighet, framgår detta av deras bo-lagsordningar eller av särskild lagstiftning. Exempelpå bolag som har en sådan serviceskyldighet ärSvensk , , Systembolaget ochPosten.I andra fall är bolagens verksamhet av en sådanart att de finns på de platser där såväl produktionstill-gångar som kompetens finns och ofta i glesbygden,till exempel , och Rymdbolaget.I jämförelse med ett rikssnitt över fördelning avanställda per län har företag med statligt ägande rela-tivt sett fler anställda i följande län: , , , och Norrbotten.Regeringen ser positivt på att de statligt ägda fö-retagen finns representerade i hela landet. På så sättbidrar de statligt ägda företagen naturligt till att jämnaut balansen mellan olika regioner med olika förutsätt-ningar. Detta förhållande gynnar den regionala ut-vecklingen i av de statligt ägda företagen är dockkonkurrensutsatta och arbetar på marknadsmässigavillkor. Detta innebär att regeringen inte kan åläggadessa företag andra krav än de som gäller för deraskonkurrenter med privata ägare. skulle sådanaålägganden kunna urholka de statliga företagens kon-kurrensförmåga och i en förlängning riskera att ar-betstillfällen försvinner. Min och regeringens upp-fattning är därför att dessa bolag måste agera utifrånmarknadsmässiga bedömningar.Kristina uppger att regeringen, i propo-sitionen En politik för tillväxt och livskraft i helalandet (prop. 2001/02:4), har lovat att återkomma tillriksdagen med nya direktiv till de statliga bolagensbolagsordningar. I propositionen behandlas frågan omjust de statligt ägda företagen översiktligt. Inga för-slag om nya direktiv angående statliga företags bo-lagsordningar lämnades.I regeringens skrivelse om företag med statligtägande som lämnades till be-skrevs bland annat vikten av att företagen, inom ra-men för respektive företags marknadsförutsättningar,beaktar sin betydelse ur ett regionalt perspektiv.Anf. 107 ():Fru talman! Jag ska börja med att tacka för svaret.Jag är medveten om att ansvarar förstatliga verk och myndigheter, men det är också så attalla departement har ett övergripande ansvar att taregionalpolitiska hänsyn. Näringsministern sägerockså i svaret att om- och nylokalisering i första handska ske till länscentra eller andra orter i anslutning tillnationella stötområden. finns det faktiskt en nymyndighet som är på gång när det gäller tillsyn överarbetslöshetsförsäkringar. Jag hoppas att man i detsammanhanget verkligen beaktar detta som jag troratt det till och med finns ett riksdagsbeslut på.Jag skulle vilja ställa en fråga - jag kanske skaställa den till - om att det i svaret ståratt det är viktigt att myndigheterna kan fullgöra sinaarbetsuppgifter effektivt. Detta innebär att inte allaorter kan komma i fråga.Om man påstår att det inte är marknadsmässigteller att det inte är möjligt tycker jag att man bordemotivera det. Vi har till exempel iKiruna som är klart kostnadseffektiv. Jag skulle troatt det även gäller statliga företag, att det inte alltidhandlar om kostnadseffektivitet utan till stor del ombekvämlighet och fördomar. Jag tycker att närings-ministern ska verka för att motverka de fördomar somfinns om att flytta ut från storstäderna.Jag känner naturligtvis till att om man jämför perinvånare så har vi fler anställda i statliga företag i tillexempel . Men det är inte så märkligteftersom skogen, malmen och vattenkraften kommerfrån . Jag tycker därför att det är helt rik-tigt. Men om man sedan tittar på att vi inte är fler än260 000 personer i behöver det inte varaså många statligt anställda för att det ska bli ganskamånga per invånare. Man kan alltid leka med siffror.Jag skulle också vilja ta upp en annan sak. Detfinns många verksamheter, och det finns statligaföretag. Men till exempel gruva ligger iKiruna, och denna verksamhet kan alltså inte bedrivasnågon annanstans. Men varför kan inte huvudkontoretockså ligga där? Det finns alltså många möjligheteratt se till att det finns fler jobb i dessa regioner där vihar en svag arbetsmarknad. Och vi har inte en svagarbetsmarknad för att vi inte har kompetens. De fö-retag, till exempel CSN och , somhar vågat sig på en etablering i har upptäcktfördelarna. Och jag tror att fler också skulle göra detom de provade. Därför tycker jag att näringsministernska använda de möjligheter som trots allt finns för attpåverka - jag törs väl inte säga styra - företagen attförlägga verksamheter i andra regioner än i storstä-derna. Det skulle betyda oerhört mycket för oss. Jagundrar hur näringsministern ser på det?Anf. 108 Näringsminister ():Fru talman! Jag kan hålla med om väldigt mycketav det som sade om att det ofta ärfördomar, otillräcklig analys och rädsla för att vågasom ligger bakom kanske lite för snabbt tillgripnaargument om var saker och ting kan ligga. Jag har ioch för sig åsikten att alla verksamheter inte kan liggavarsomhelst. Alla verksamheter kan inte ligga påvilken ort som helst. Men det betyder inte att alltingmåste ligga i . Jag erinrar migett exempel. Vi har en världsledande möbelkoncernsom leds i huvudsak från den inte i hela världen väl-kända handelsmetropolen tycker att den typen av argument att saker ochting måste ligga på någon särskild plats och inte kanflyttas måste synas i sömmarna. Jag inser att Kirunagruva inte kan flytta till särskilt många olika ställen.Men efter att vi under snart har satsatså väldigt hårt på att sprida högre utbildning till helalandet på väldigt många orter runtom i hela Sverigesavlånga land finns det nu tillgång till väldigt kvalifi-cerad personal inom ett väldigt stort spektrum avområden. Det minskar tyngden i argumenten att allakvalificerade verksamheter måste ligga i de allrastörsta städerna. Det är det synsätt som jag har somnäringsminister, och jag behöver inte vara regional-minister för att tycka det. Sedan kan man diskuterahur det ska ta sig uttryck i vart och ett av de olikaföretagen - vem som ska fatta beslut, hur styrelsenoch ägaren ska fördela arbetet mellan sig. Men dettaär min grundsyn, och den har jag velat redovisa.Anf. 109 ():Fru talman! Jag är tacksam för att näringsminis-tern har den grundsynen. Jag hoppas att det ocksåkommer att användas på olika sätt för att ändra attity-der och hjälpa oss att marknadsföra oss.Sedan får jag väl säga att vi själva ibland inte ärvärldsbäst på att som norrbottningar marknadsföravårt län. Det försöker vi jobba med.Det är bra att vi har statliga bolag som trots allthar vissa krav. I mitt första inlägg glömde jag attkommentera följande som står i svaret:"Exempel på bolag som har en sådan serviceskyl-dighet är , , Systembola-get och Posten. ", och systemet fungerarbra i . Posten sätter jag ett litet frågeteckenför. Jag bor själv i en liten by och får till exempelingen post , så lördagstidningarna är detlite besvärligt med eftersom de delas ut med posten.Det där med service i alla delar av landet kan allt-så ibland ifrågasättas. Men jag får tacka näringsmi-nistern. Jag återkommer med en interpellation tillstatsrådet , för jag tycker att det finnsmycket mer att göra när det gäller statliga verk ochmyndigheter och att det bör gå att ställa större krav påfler utlokaliseringar.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 2002/03:49 omAkallatunnelnAnf. 110 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att undvika att storaelavbrott liknande det som inträffade i i framtiden.Jag har fått veta att Fortum har tillsatt en oberoen-de utredning för att klargöra vad som hände. Innanden utredningen är klar är det givetvis inte lätt attsäga särskilt mycket om vad som orsakade det senasteavbrottet i . Fortum har dockinformerat mig om att de vidtagit åtgärder så att er-sättningskraft ska finnas tillgänglig ifall avbrott upp-står igen på grund av störning i Akallatunneln.Det är inte möjligt att säkerställa en helt stör-ningsfri elförsörjning. Avbrott som beror på dåligtunderhåll eller händelser som kunnat förutses är dockoacceptabla. Målsättningen måste självklart vara attgöra alla typer av avbrott så korta som möjligt.Branschen har ett stort ansvar när det gäller att lö-sa problemen med leveransavbrott. Det är först ochfrämst nätföretagen som har ansvar för att se till attnäten är i gott skick och att företagen har beredskapför snabba åtgärder då elavbrott sker.För två veckor sedan träffade jag branschen för attinformera mig om vilka åtgärder nätföretagen vidtagitför att förbättra leveranskvaliteten. En hel del harredan gjorts av företagen, framför allt under det se-naste året både i och i övriga Sverige.Nätföretagen förbättrar till exempel sina beredskap-sorganisationer för att snabbare kunna vidta åtgärdervid avbrott och fortare få ut information till kunderna.Många nätföretag har också på frivillig väg infört engoodwillersättning som innebär att de kunder somvarit utan ström kompenseras för av-brottet.Genom ändrad lagstiftning har redan leve-ranskvaliteten satts i fokus. I ellagen har till exempelinförts att nätföretagens sätt att bedriva verksamhetenska påverka det pris nätföretagen tar ut, och krav harinförts på att överföring av el ska vara av god kvali-tet. Det är som övervakar nätfö-retagen och deras skyldigheter.Om det visar sig att branschen inte klarar sina åta-ganden på ett tillfredsställande sätt är jag inte främ-mande för förändringar i regelverket. Till exempelförbereder vi inom departementet en lag om tvångs-förvaltning som ska ge stöd för myndigheten att gripain då nätföretag starkt åsidosätter sina skyldigheter.Anf. 111 ():Fru talman! Jag tackar näringsministern så mycketför svaret. Det är ingen trevlig historia som ligger tillgrund för den interpellation som jag ställt till minis-tern. "Stängt på grund av elavbrott" var budskapet påen nyuppsatt skylt vid vid E 18, Kym-lingelänken, . Klockan11.51 slocknade lamporna, och mörkret lägrade sigöver stadsdelen. 19 000 hushåll blev utan ström.Vid förra stora avbrottet drabbades närmare100 000 människor direkt eller indirekt av avbrottet.Det är hushåll, enskilda och företag som på ett kon-kret och handfast sätt drabbas när strömmen bryts.Transporterna, exempelvis när det gäller tunnel-banan, tvärstannar. Gatubelysningen slocknar, liksomtrafiksignalerna. Hissar står stilla och stänger in ex-empelvis funktionshindrade i sina bostäder utan möj-ligheter att röra sig. Varor förstörs inom handeln.Larm inom äldreomsorgen fungerar inte. Listan överhur människor drabbas kan göras mycket längre änså.Den enda ersättning som abonnenterna kan erhållaär ett slags avbrottsersättning och eventuellt ersätt-ning för exempelvis mat som blir förstörd. För buti-ker som inte får varor förstörda kan det innebäraoerhört stora inkomstbortfall. Det markerades avföretaget vid det senaste avbrottet att omströmmen försvinner ärdet bara om elleverantören själv agerat vårdslöst somersättning kan utgå för sakskador.Jag och andra boende i i harinom loppet av upplevt fyra rejäla avbrott.Vi har tröttnat. Jag har själv i ett brev till företagetFortum krävt att man ska vidta kraftfulla åtgärder ochgöra allt för att liknande avbrott inte ska inträffa igen.Jag kan garantera att alla de som tvingats klättra utfrån en stoppad tunnelbanevagn i en mörk tunnelkräver samma sak, alltså säkra elleveranser.Jag tror att just det som ministern anför i slutet avsitt svar speglar många människors spontana reaktionefter det senaste strömavbrottet i nordvästra , nämligen att tvångsförvaltning vore det endarätta när elbolagen inte verkar förmå upprätthållaleveranserna av den el som är så viktig för vårt var-dagsliv.Det vore naturligtvis önskvärt att elföretagen själ-va satsade tillräckliga resurser för att minimera ris-kerna för avbrott. Näringsministern säger sig ha erfa-rit att Fortum avser att låta en så kallad oberoendeutredning se över händelser som den i Akalla- ochKistaområdet. Visserligen kan man tveka något införhur opartisk en sådan utredning kan vara men det ärglädjande att näringsministern reagerade så snabbtefter det senaste avbrottet och sökte dialog med For-tum om detta. Vi är nog många som hoppas att rege-ringen fortsätter att sätta detta politiska tryck på elle-verantörerna att åtgärder ska vidtas.Jag ser inte bara praktiska problem med de krafti-ga störningar som elavbrotten orsakar. Landets kom-muner har utifrån sina verksamhetsområden ocksåskäl att kräva förbättringar i elföretagens nät. I situa-tioner som de i nordvästras drabbas speci-ellt de grupper som kommunerna har ett särskilt an-svar för, exempelvis äldre och handikappade.Även om elkraftsföretagen av hänsyn till kunder-na inte är beredda till ytterligare insatser för att säkraelförsörjningen bör man i alla fall ta detta uppdrag påallvar i det nya elmarknadslandskap som avreglering-arna innebär. Att konkurrera med priser och effekti-vitet är säkert en styrka. Men vårt lands elbolag lärinte ha en chans i den nya konkurrensen om elen intetillräckligt ofta strömmar genom våra trådar.Jag tackar åter statsrådet för svaret och vill sägaatt jag är övertygad om att landets elkunder nu för-väntar sig skyndsamma åtgärder från elföretagenssida och att regeringen håller en fast och övervakandeblick på elmarknadens aktörer, för det behövs.Anf. 112 Näringsminister ():Fru talman! Jag har precis kommit hem efter envecka i . Jag har varit där och för det svenskaelkunnandets räkning skrutit över den höga kompe-tensen i vad gäller energiproduktion och,framför allt, energidistribution. Jag har besökt kolle-ger i den kinesiska regeringen och myndigheter somplanerar framtida elnät - väldiga investeringar i elnäti - och har försökt göra reklam för det kunnandesom vi i har. Jag har försökt få kineserna attförstå att är ett bra land att köpa den här ty-pen av kunnande från.Vi anser oss ju ha världens mest utvecklade el-marknad - ett föredöme för resten av världen. Förmig är det som hänt i norra genant.Tre gånger har strömmen brutitsi en och samma tunnel och detta i ett område somruntom i världen beskrivs som högteknologiskt -strömavbrott som gör att människor blir instängda ihissar och tunnelbanetåg i de allra hemskaste situa-tioner. Jag tycker att det är helt oacceptabelt i ettmodernt och högteknologiskt samhälle som vårt attdetta ska kunna ske.Jag menar att man måste utgå från att efter tre så-dana här varningssignaler kommer detta inte att kun-na ske igen. måste säkerhetsmarginalerna bli såstora och så stabila i fråga om de insatser och investe-ringar som görs att det här inte kan inträffa igen.Vad gäller ersättningsfrågan förstår jag att mångamänniskor har råkat illa ut, varor har förstörts. Ävenom varor inte har förstörts kan näringsidkare råka utför försäljningsbortfall och svåra ekonomiska av-bräck.Konsumenternas rätt till ersättning vid elavbrott ärstark. I ellagen ägnas ett helt kapitel åt just frågan omkonsumenternas ställning och möjligheterna att fåersättning vid elavbrott. I ellagen finns inga särskildakrav på att avbrottet ska vara av en viss längd för attersättning ska avgå. Den 24-timmarsregel som oftaanges är den tid som nätföretagen själva satt somgräns för att en frivillig så kallad goodwillersättningska utgå.Näringsidkare har ansetts vara i en bättre ställningän den enskilde konsumenten när det gäller att för-handla avtal med nätägare. Därför har man kommitfram till att näringsidkare inte behöver åtnjuta sammaspeciellt utpekande skydd enligt just ellagen, utan deallmänna regler om skadestånd som finns ska varatillräckliga. Men det obehag och den ångest som detmåste ha lett till i väldigt många fall att fastna pågrund av de orimliga avbrotten kan inga skadestånds-regler i världen gottgöra.Anf. 113 ():Fru talman! Nej, det är sant, det finns inga skade-ståndsregler i världen som kan ersätta de människorsom har satts fast i sådana här situationer.Jag skulle också vilja säga att det som kanske ärmest upprörande är att det inte i första hand är destora elkunderna som drabbas av elbrotten. Det är desmå kunderna, de små företagen, men det är framförallt de människor som sitter i sina lägenheter. De harvalt att bo i dessa områden eller har ingen annanstansatt bo än i de här områdena därför att det där är väl-försörjt med hissar, man klarar sina dagliga behovoch sin dagliga försörjning genom att man kan an-vända hissen, man kan handla. har man ingenhjälp av samhället. Helt plötsligt står hissarna still,och man måste ha hjälp av samhället med praktiskttaget allting. Det är de människorna som sitter mestilla till. Den offentliga förvaltningen ute på Järvafältethar faktiskt blivit väldigt duktiga på att ha en bered-skap för det här, och det ska de ha all heder för. Detfinns andra som ska ha all heder, till exempel Stock-holm Vatten.Det som jag också tycker är allvarligt att manfaktiskt visar en viss nonchalans från nätföretagen. Vihar inget annat alternativ än de nätföretag som vi äranvisade till. Den förra borgerliga majoriteten iStockholm sålde ut nätföretagen. Det finns alltsåinget annat sätt än att via lagstiftning ändra på detta.Detta kanske inte är det första steg man ska ta.Man bör överväga om det inte är det riktiga att införaen lagstiftning som ser till att binda nätföretagen tillatt garantera el.Det finns många frågor som berör el och elmark-naden , och det finns mycket positivt i det. Mendet som är mindre positivt är att konsumenter oftasthamnar mellan stora, rika och internationella kraftfö-retag. Den enskilda människan ska kämpa motkrångliga regler som kanske inte ens går att direktutläsa av de avtal man har.När det gäller 24-timmarsgränsen tycker jag attdet är värt att poängtera för kraftföretagen att det ärnågonting som de själva har hittat på och som inte ärfastlagt i ellagen. Därför vore det bra om man medgemensamma krafter kunde försöka få stopp på derassätt att hantera de här frågorna på.Framför allt vill jag poängtera i den här interpel-lationsdebatten att jag tog upp därföratt det är så otroligt många som drabbades, ungefär100 000 människor, om man räknar alla som arbetarinom området. Men jag tycker att det är minst likaallvarligt och minst lika viktigt om det är åtta männi-skor och 20 kor som blir drabbade. Det är sammaslarv, samma dåliga attityd som nätföretagen har motsina kunder. Därför kanske det finns anledning attfundera på om man i fortsättningen inte måste ställabetydligt högre krav på nätföretagen, exempelvisgenom en lagstiftning.Därför skulle jag vilja fråga näringsministern: uteslutet för näringsministern att stifta lagar somgör att man inte kommer i den här situationen igenoch att lägga större ansvar för elleveransen på nätfö-retagen?Anf. 114 Näringsminister ():Fru talman! Vi har infört en bestämmelse i ellagenom att överföringen av el ska vara av god kvalitet. Vihar gett i uppdrag att följa ut-vecklingen och slå larm om det behövs. Vi har gettSvenska kraftnät i uppdrag att belysa vilka baskravsom kan ställas på elförsörjningen och hur sådanakrav bör utformas och regleras. Vi har bedömt att defrivilliga åtgärder som branschen genomför ochEnergimyndighetens nya tillsynssystem med störrekrav på kvalitet måste prövas innan vi föreslår ytterli-gare lagstiftning.Anf. 115 ():Fru talman! Jag får väl känna mig trygg med detså . Vi får se vad som händer nästa gång.Jag skulle vilja kommentera en sak till. När jaghar diskuterat det här med Fortum har man talat omsin beredskap. Det intressanta är att beredskapen intehjälper om man inte har nätsystem som fungerar ochsom kan hanteras på ett bra sätt. Man kan inte åtgärdafelen på grund av att man har en gammalmodiginfrastruktur. I det avseendet skulle jag vilja säga attvi måste fundera på och diskutera på vilket sätt manska kunna trycka mer på nätföretagen att se till att haen infrastruktur som gör att den här typen av fel inteuppstår.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på interpellation 2002/03:37 om Eu-ropaparlamentets och rådets förslag till förord-ning om säljfrämjande åtgärderAnf. 116 Jordbruksminister ():Fru talman!