prot · GP09106 · 2002-05-15 00:00:00 — Även om brottet riktar sig mot en enskild ärsjälva grunden för detta brott just att man har fördo-mar mot en grupp och demoniserar deras s.k. annor-lundahet eller att de avviker från det som man anservara moraliskt riktigt.I sin iver att alltid framhäva individualism harModeraterna inte förstått grunden för sådana företeel-ser som rasism och homofobi. Det räcker sålunda intemed individuell lagstiftning, dvs. lag mot individuellabrott. Dessa individuella brott har sin grund just idessa kollektivistiska omdömen och utstämplingar avgrupper med speciella egenskaper. Därför är det nöd-vändigt att samhället markerar mot dessa kollektivautstämplingar av människor som är annorlunda. Där-för är lagen om hets mot folkgrupper viktig. Det fårgöras med den försiktigheten att det gäller just degrupper som är historiskt utsatta.Fru talman! Jag har redan varit inne på frågan omreligionsfriheten. Där vill jag lägga till några saker.Vi har likhet inför lagen. Vi har inte särskilda rumeller särskilda talarstolar där andra regler gäller. Vihar inga, gentemot de demokratiska fri- och rättighe-terna, särskilda frälsen som har sina speciella rättig-heter. Likheten inför lagen gäller lika för alla. Dettamåste vara utgångspunkten. Det är förbjudet att hetsamot folkgrupp, dvs. att kränka dem, att mana tillförföljelse och att hota. Ett yttrande kan vara hetsandeoch det kan inte vara hetsande. I en diskussion kanman anföra citat och hänvisa till religiösa urkunder.Man kan även predika urkunderna, men göra det påett sätt som inte är hetsande. Men man kan också göradet hetsande. Hetsen är situationsberoende.Ett citat ur t.ex. Mein Kampf framsagt på ett semi-narium kan vara en sak. Samma citat använt i ettagitatoriskt syfte för att nedvärdera en folkgrupp är enannan sak. Detta gäller också religiösa urkunder. Detkan inte finnas lagar som gäller olika för olika. Det ärvår utgångspunkt. Vi är glada över att utskottet mar-kerar detta.Fru talman! Även om jag bara uppehållit mig vidden här punkten vill jag härmed yrka bifall till försla-get i betänkande i dess helhet.Anf. 60 () re-plik:Fru talman! talar mest om fråganom hets mot folkgrupp och det resonemang som jagförde i inledningsanförandet kring detta. Vi säger attdet finns individer i varje grupp. Så är det. Det finnsen människa bakom. Jag ifrågasätter kraftigt att dåinföra ett tillägg där man bara plockar ut en grupp.Jag får väl ställa samma fråga till somjag ställde till Socialdemokraterna. Varför i så fallinte ge ett skydd för andra grupper? Varför inte ge ettskydd för handikappade som det också förekommerhets mot? Varför inte ge ett skydd för äldre och ad-opterade? Jag är själv adoptivförälder och vet att detförekommer sådant där också. Det blir inte mer befo-gat bara för att det är en stor grupp eller att de hörsmycket. Det är ju individen i gruppen som kränks.Vi vill göra en översyn av lagstiftningen för för-söka komma dit att varje individ blir mer skyddad.Anf. 61 () replik:Fru talman! Det gäller att förstå logiken i de härförtryckande ideologierna. De använder grupper ochkollektiviserar individer därför att man vill utstämpladem, och detta leder till individuella övergrepp. Där-för är det viktigt att samhället stämmer i bäcken ge-nom att tala om att det inte är acceptabelt att allmäntförse grupper med kollektiva egenskaper när det skerjust i meningen att vara hetsande, grovt kränkande,hotande osv.Sedan är det riktigt att det finns individer i varjegrupp, men individerna blir ju bättre skyddade genomatt de som individer inte förses med dessa kollektivaegenskaper. Det är ju just själva poängen i lagstift-ningen. vänder på det och tror att det ärlagstiftaren som kollektiviserar, men det är i ställetfördomarna som kollektiviserar människor på grundav etnisk tillhörighet eller sexuell läggning.Jag vet att senare kommer att föreläggasett förslag som har sin grund i Författningsutredning-en där det står att det allmänna ska motverka diskri-minering. Där finns bl.a. de handikappade omnämn-da. Diskriminering av adoptivbarn beror ju egentligeninte på att de är adoptivbarn. Det är ju inte så mångasom vet om det, kanske inte ens de själva. Det berorju på att de ofta har en annorlunda etnicitet.Anf. 62 () re-plik:Fru talman! Enligt får de handi-kappade eller andra grupper som blir hetsade väntatills behagar att lägga till nästa grupp. Des-sa individer får ingen hjälp i dagens läge. Jag tyckeratt det resonemanget haltar, gällde det åsikt och handling. Handlingenär brottslig oavsett vad orsaken är till att någon blirmisshandlad eller kränkt. Så ska det vara. Men dethär är också en inskränkning i yttrandefriheten. Somjag sade i mitt anförande är det nu ett antal grupperoch alltfler organisationer som ifrågasätter detta ochär direkt negativa till det, t.ex. ,osv. Min fråga till : Ser han ingen fara i denna inskränkning av yttran-defriheten? Finns det inte risk att det kommer flerinskränkningar i nästa skede? Den öppna debattenoch möjligheten att debattera är grunden, som jag serdet. Vi ska inte förbjuda åsikter. Vi ska bemöta dem.Anf. 63 () replik:Fru talman! Återigen förstår inte skillnaden mellan åsikter och hets. Det är en sakatt ha en åsikt och diskutera den. Den kan diskuteras,och den ska bemötas. Men att däremot använda enfördom för att tubba människor till kränkande hand-lingar eller våldshandlingar mot en medmänniska ärnågonting som samhället måste förbjuda. Det är enskillnad mellan att ha en åsikt och att hetsa mot enfolkgrupp och mot en grupp individer. Hets mot allamänniskor är naturligtvis förbjudet i lagens mening.Alla människor har ett skydd till liv och frihet i vårtland. Men historien visar ju att det finns människorsom är särskilt utsatta. Det har framför allt varit män-niskor som tillhör s.k. etniska minoriteter eller har ensexuell läggning som betraktas som annorlunda ändet som anses vara normalitet. Det är ett viktigt stegsom utskottet nu tagit och som förhoppningsvis ocksåriksdagen kommer att följa upp genom att besluta omden nya paragrafen.Anf. 64 () replik:Fru talman! Jag vill för säkerhets skull upprepavad jag sade i mitt anförande, nämligen att vi inteförespråkar något fribrev för predikosituationen. Närman hör en del som deltar i debatten, även KennethKvist, skulle man kunna tro att vi har förespråkatdetta. Det gör vi alltså inte. Vi tycker inte heller ska tolerera hets i de här sammanhangen.Jag har lyssnat på samtliga företrädare för par-tier som står bakom majoritetstexterna. Till dem höräven . Ingen av er vill kännas vidde restriktioner som finns i motivtexten när det gällerpredikosituationen. Betyder ordet "endast" i motiv-texten om att endast uppmana åhörarna att följa ur-kundernas inriktning ingenting? Är det så, KennethKvist?Om det nu är så som alla de här talarna har sagt,nämligen att man ska se predikan som ett diskus-sionsinlägg, varför framgår det i så fall inte av ut-skottets motivtext?Anf. 65 () replik:Fru talman! Jag måste säga att jag inte riktigt be-gripit upprördheten från och för dendelen också en massa mejlsändare, brevskrivare ochtelefonringande pastorer. Är det verkligen så att mananvänder framför allt frikyrkopredikningar till atthetsa mot folkgrupp?Jag har på ett flygblad från någon sett att Bibelnplötsligt skulle vara förbjuden. Innehåller , denheliga skrift, bara förklenande uttalanden om homo-sexuella? Jag trodde att den innehöll mycket mer ochmycket bättre saker. Visst finns det kanske homofobii den, men den präglades ju av sin tid. Men framförallt är väl den positiva öppenhet, den kärleksförkla-ring och den tolerans även mot dem som levde an-norlunda som gav uttryck för Bibelnsverkliga kärleksbudskap.Jag har många kristna vänner, och ingen av demhar sett detta som något av ett problem. var själv för lagen. Han ville göra några smärreändringar i motiven men fick inte igenom dem, ochdå reserverar han sig mot lagen i dess helhet. Detta ärnågot knepigt och att ge efter för de lite skrämselpro-pagandaartade uppfattningar som finns. Det är inte såatt normal religiös utövning och en normal prediko-situation på något sätt berörs av detta. Och om detskulle vara ett problem, so what? Det är förbjudet atthetsa mot folkgrupp från talarstol, på gatoroch torg och även i kyrksalar.Anf. 66 () replik:Fru talman! Ja, jag förstår att inteförstår. Jag frågade honom om det låg någon inne-börd i ordet "endast" i motivtexten, och han svararabsolut inte på det utan pratar bara om homofobi,mejl osv. Kunde han koncentrera sig något på attsvara på det som vi egentligen debatterar här? Bety-der ordet "endast" ingenting? Innebär en predikositu-ation ett diskussionsinlägg eller inte ett diskus-sionsinlägg? Det skulle jag gärna vilja ha klarlagt.Anf. 67 () replik:Fru talman! En predikosituation är en predikan.Det borde också veta. Det är intenödvändigt att diskutera exakt det, utan vad vi skadiskutera är vad som är hets och vad som inte är hets.Normalt är det här inget problem. Med ordet "endast"menas väl att en uppmaning till åhörarna att följa denreligiösa urkunden inte är hets men att det är någotannat om man börjar göra sådant som vår definitionav hets innehåller, nämligen ge uttryck för kränkning,hot och annat sådant som i sin förlängning kan inne-bära uppmaning till människor att utföra kränkandegärningar, våldshandlingar eller utstötningar av män-niskor som man tycker är annorlunda.Detta är en diskussion av det som saken gäller,. Jag kryper inte undan, men kd tyckshär hänga upp sig på några formella detaljer för attdölja en skrämselpropaganda som har uppammatåsikter som när de kommer till uttryck ibland verkarvara förfärande. Därmed inte sagt att sådana åsikter, för jag har lärt känna honomsom en fördomsfri och redlig människa.Anf. 68 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Jag vill börja med att instämma i detyrkande om bifall till reservation 3 vid betänkandetsom redan har framfört.Jag vill sedan ta er med till min uppväxt någon-stans i - jag har flyttat från plats till plats. Detgäller två goda kamrater. Den ena var en grabb somjag var väldigt god vän med. Han hade aldrig sällskapmed några flickor, och jag såg honom inte heller tittai några porrtidningar som vi andra grabbar gjorde.Han och jag pratade inte heller om vem vi skulledansa med eller något sådant. Men för hans skull harjag fått näsblod, för någon kallade honom "den därbögen". Det var min kompis, och för en kompis stäl-ler man upp även om det kostar näsblod.Den andre kamraten gick till en fyrkantig låda ibyn där jag bodde. Den var vit på utsidan. Jag varaldrig in i den, så jag vet inte hur det såg ut i den. Detstod "" på utsidan. Han fick inte svära, ochjag tror inte att han fick titta i porrtidningar; det vetjag inte säkert. Han blev föraktad för att han troddepå en svart bok som ingen av oss andra läste. Denfanns väl någonstans i hemmet, men den var obekantför oss.En gång när jag gick i nian skälldes han för att va-ra religiös och konstig. Han fick t.o.m. en gliring frånen lärare. Då ställde jag upp för honom. Det kostademig inte näsblod den gången, men det hade gärna fåttgöra det.Även om jag då inte själv delade någon av deövertygelser som människor kan ha - nu delar jag enav dem - tyckte jag att det skulle vara fruktansvärtom någon skulle bli terroriserad, mobbad eller påannat sätt illa behandlad av ett sådant skäl. Jag var dåberedd att kämpa mot detta och är det fortfarande.Fru talman! För att komma till saken vill jag sägaatt all hets mot en människa, också mot den homo-sexuelle, självfallet är att fördöma. Jag beklagar djuptatt det inte fanns möjligheter till en samsyn och atthitta någon liten motivering som skulle göra det möj-ligt att få med . Vi såg religionsfri-heten hotad, och vi ser den fortfarande hotad. Jag harinte blivit lugnare av att höra på debatten.Det som regeringen har gjort i propositionen, detsom har gjort i betänkandet ochdet som vi nu säger i kammaren och vi alla har lyss-nat till från företrädarna för partierna, allt detta till-sammans, kommer att utgöra ett förarbete den gången präst, en pastor, en imam eller en rabbin står införrätta för att ha sagt att det är synd att leva som homo-sexuell. Den risken är uppenbar.Vår kollega , som ska få or-det efter mig, säger på första sidan av tidningen att det ska bli straffbart att kalla homosex försynd. Har han rätt? Är det verkligen så?Man blir inte mycket klokare efter att ha hört , och att det är fråga om en inskränkning av yttrande-och religionsfriheten.Nisser och är negativa till inskränkning-en medan är mycket positiv. PerLager yttrade sig inte om huruvida det är frågan omen inskränkning. sade mycket tyd-ligt att det inte är en inskränkning av yttrandefrihetenoch förkunnelsefriheten och att hon inte kan begripahur någon annan kan tolka det på det viset. BarbroHietala medgav mycket tydligt att det är eninskränkning av yttrandefriheten, men att den är rim-lig. När det gäller religionsfriheten får vi det tröstan-de och lugnande beskedet att det vanligtvis inte ärnågra problem. Det blir inte lätt för en domare attsäga om situationen är vanlig eller inte vanlig ellervar gränsen går. Jag kunde inte se om att det var en inskränkning eller inte.Det är alltså olika tolkningar. är lika god som någon annans. Han sitter ilagutskottet. Jag är rädd att den tolkningen riktig. Densom säger att säger att den handlingen, detsättet att leva, är syndigt skulle säga någonting som ärmissaktning. Vi talar inte bara om hets, inte bara omhot och inte bara om det grova. Vi talar om att säganågonting som sårar en annan människa. Det är vadsom är missaktning.Jag kan mycket väl tänka mig att en homosexuellkänner sig sårad och känner att det är det är missakt-ning om någon ifrågasätter hans livsstil. Men jagmenar att jag i ett demokratiskt samhälle måste kunnafå medge att andra sårar mig eller säger någotmissaktande om mig och min religiösa tro eller val avlivsstil. Också den homosexuelle måste acceptera attden här kritiska hållningen finns. Men det får natur-ligtvis aldrig gå över i det som jag vill definiera somhets med hot, våld och otidigheter.I majoritetstexten står det, som vi har hört fleragånger citerat: "När det gäller predikosituationentorde det, enligt utskottets mening, normalt kommaatt ligga utanför det straffbara området att citera reli-giösa urkunder och endast uppmana åhörarna till attfölja urkundernas inriktning." Tänk vad vi hade spa-rat tid och mejl om det inte stått "torde", "normalt"och "endast".Dessa tre ord har av mer än en åhörare eller talaresagts vara petitesser. Om de inte stått där hade Krist-demokraterna med glädje accepterat detta. Men frå-gan är vad som är "normalt", vad som är "vanligtvis"- som sade - och vad det innebäratt endast uppmana. Vi får inga bra svar. När IngvarSvensson i replikerna gång på gång har begärt svarhar de uteblivit.Det skulle ha varit bra om det funnits en öppninghos majoritet att säga: Dessa tre små ord kan vi dis-kutera i en återremiss. Hänger det bara på det ska viväl kunna tala oss samman. Det finns ingen sådanöppning, såsom jag har registrerat det. Jag hade väl-digt gärna sett att den fanns. Jag hade mycket gärnavarit glad och tacksam om jag noterat att HelenaBargholtz definition av utskottsbetänkandet verkligenstämde. Om hennes uppfattning och tolkning varriktig har vi inget problem. Men den tolkningen ärhon uppenbarligen ensam om.Den andra stora frågan är en demokratifråga. Detär mycket vanskligt att inte kanskiljas från den här frågan på ett klarare och tydligaresätt än att ledamöterna själva inte kan göra klart försig här i kammaren vad som gäller. I de mejl vi harfått - som jag till skillnad från intehar sett någon hets i, men jag kanske inte heller harfått alla mejl - har det varit osäkerhet. Svaren har interett ut frågetecknen. Det är upprörande, och det ärillavarslande för framtiden.När man ändrar en grundlag, visserligen i ett väl-lovligt syfte, måste det vara klart så att man innanman ställer sig i en talarstol, skriver en insändare ellertalar på en arbetsplats vet var gränserna går. Det vetvi inte . Ingen har klart kunnat säga: Här går grän-sen, gå inte över den. Det är ingen av oss som villhetsa. Jag utgår från att ingen av mina meningsfrän-der i kyrkosamfunden vill hetsa. Så har man i varjefall försäkrat i mejlen.Så är det detta med statsministerns besked den 4april under frågestunden med , somIngvar så väl relaterade. Statsministernsäger: "Min uppfattning är den att man ska ha bredamajoriteter när man ändrar spelreglerna. Jag skulleuppleva det som utomordentligt konstigt om exem-pelvis en stor minoritet; låt mig avstå från att precise-ra hur stor, blev överkörd av en majoritet och att visedan skulle uppleva ett riksdagsval däremellan somkastar om majoriteterna. Det skulle snabbt förödaförtroendet för det som är grundläggande i demokra-tin, nämligen konstitutionen. Jag är anhängare avsamsyn och samförstånd. "Jag hade önskat att skullekunnat handla i denna anda. Då hade det, såvitt jagkan begripa, inte varit något problem. Det är inte försent . Ni har hört både på ettutomordentligt sätt räcka ut handen för ett samför-stånd. Men den handen har inte tagits. För vad minhand är värd räcker jag också ut den.Om förslaget i betänkandet går igenom i lagenkränks religionsfriheten som är lagfäst i regerings-formens 2 kap. 1 § 6, och den är inte inskränkbarenligt 12 § samt enligt artikel 9 i Europakonventio-nen, som är svensk lag . Därsägs uttryckligen att religionsfriheten innefattar rättenatt utöva sin religion och tro genom gudstjänst, un-dervisning och sedvänjor. Till undervisning hör na-turligtvis både predikan och konfirmationsundervis-ning.Anf. 69 () re-plik:Fru talman! Det är alldeles uppenbart att vi i denhär frågan har olika uppfattning om huruvida religi-onsfriheten kränks eller inte. Jag och många med mighävdar bestämt att det inte är en kränkning av religi-onsfriheten.Det vore intressant att höra av Skånberg litemer i detalj vad han är orolig för att kyrkliga företrä-dare som säger något i en predikosituation kan dömasför av domstol. Var går gränsen? Jag har i mitt anfö-rande talat om hur hög tröskeln är för att man skafällas för ett brott på detta område. Det gäller ocksåde andra hetsbrotten. Vi sänker inte tröskelnivån.Därför vore det intressant att höra vad det är förnågonting som Skånberg är orolig för att haninte kommer att kunna säga i fortsättning i en predi-kosituation. Jag är förvånad över att den här debattenhar blivit så hätsk. Jag har själv gått ikyrkan och har aldrig upplevt att detta är ett problem.Enligt min bedömning får Skånberg ochandra som vill predika, och naturligtvis också jagsjälv, återge , även om man kan tycka att Mo-ses går väldigt långt när han kräver dödsstraff förhomosexuella. Det är sådant som man får återge. Mendet är uppsåtet och hur man vill driva fram och hetsakring detta som är avgörande.Det är intressant, precis som Skånberg tarupp, att detta bara är första gången. Vi kommer attmöta frågan igen efter valet. Vi får väl räknamed att diskussionen fortsätter att leva vidare kringdessa frågor.Anf. 70 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Vad är jag orolig för, frågar ? Vad är det som man ska kunna säga, ochsom jag är orolig för? Det jag är orolig för är heltenkelt vad sade i en debatt med migi P3 och även i sammadag. För att pröva var gränsen går för en ny lag ska dehomosexuellas intresseorganisation spåra upp,kartlägga och polisanmäla präster osv. som förkunnarnågonting som de homosexuella upplever sommissaktning.Det var klart att det var fråga om att bara säga atthomosexualitet inte är förenligt med den religion detär fråga om. Om man säger att vi rekommenderaravhållsamhet och menar att det inte går ihop att barautöva någon sexuell riktning och en viss religionskulle det vara tillräckligt för missaktning. Det är jagrädd för.Jag är rädd för hur det blir varje gång en konfir-mand under konfirmandundervisningen frågar prästensi och så om det sjätte budet: Nå hur är det egentli-gen. Ska vi experimentera på det här området? Detjag är rädd för är inte vad präster och pastorer, ima-mer osv. Det jag är rädd för är den totala tyst-naden som följer av det beslut som vi går tillmötes.Det blir en tystnad i sex- och samlevnadsfrågor,där det allra minst ska vara tyst. Det behövs i ställettalas om att människor behöver varandra. Vi behöverlivslånga relationer och ett äktenskap. Tystnaden ärfaran, inte att vi talar.Anf. 71 () re-plik:Fru talman! Om man byter ut ordet homosexuell,som Skånberg nu använde som ett exempel,mot jude, hur bedömer då Skåneberg att endomstol skulle agera i det fallet?Anf. 72 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Det är naturligtvis ett problem. Jaghar mött homosexuella som säger att de är före dettahomosexuella. Jag har aldrig mött en jude som harsagt att han är före detta jude eller en svart som ärföre detta svart.Jag är beredd att stå upp för rätten att säga: Jag ärhomosexuell - det är en genuin läggning som jag har.Men man måste också inse att det är en livsstil.Att vara jude är ingen livsstil, men att vara homosex-uell i den mening som RSFL propagerar och står förär till stor del en livsstil. Den måste kunna kritiserasockså från en talarstol som denna eller från en predik-stol.Anf. 73 () replik:Fru talman! Med anledning av den sista replikenav Skånberg är jag intresserad av att fråga: Vadär då en jude?Enligt min uppfattning är det en människa med enviss religiös övertygelse. Jag har träffat konverteradejudar. Det är någonting som är fullt möjligt att vara.Karl var en sådan.Jag vill också lugna Skånberg på ett sätt.Detta är ingen inskränkning i religionsfriheten. Mendet är en inskränkning i yttrandefriheten och därmed iden handlingsfrihet som följer av religionsfrihet,nämligen att man inte heller får använda religiösasammankomster för att hetsa mot folkgrupp. Denlikheten inför lagen är det noga att man poängterar.Tuve Skånberg säger nu att det var så väldigt litesom skilde från utskottsmajorite-ten. Men om det nu var så lite som skilde - varför dådenna upprörda debatt om kränkning av religionsfri-heten? Är det verkligen en sådan liten marginellskillnad? Det är nästan så att man tror att den uppis-kade stämning som har rått i medierna är ett led i attmobilisera de egna anhängarna inför valet.Anf. 74 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Jag tar det sista först. Att ifrågasättaen motparts motivation hör till de allra fulaste knepeni en debatt. Jag räknar med att det inte var det somKenneth ville göra. Att ifrågasätta vad tidningarhar skrivit och att tro att alla dessa mejl, som är heltolika och inte verkar vara samordnade, skulle vara enkampanj tycker jag är att nedvärdera den meningsytt-ringen.Sedan gäller det frågan om vem som är jude ochinte jude. Jag är inte jude - så mycket är säkert. IIsrael definierar man en jude som den som är född avjudisk mor. Det är deras egen definition. Det får jagacceptera; jag lägger mig inte i hur judarna definierarsin tillhörighet med det begreppet. Men så gör de ialla fall - det är deras egen definition.När det handlar om friheten att tala och vad manvill ha sagt ska jag bara nämna en testpredikan somStanley har skrivit i gårdagens tidning. Fårman predika så här om homosexualitet? frågar han.Det här handlar inte om en uppiskad stämning, utandet handlar om en genuin oro. Man säger: Så härförkunnar jag - med själavård och omsorg. Får jaggöra det i fortsättningen?Fortfarande är samlade ex-pertis och ledamöter och svenskkristenhet svaret skyldig.Anf. 75 () replik:Fru talman! Om det sista kanske var lite starkt el-ler spetsigt sagt så ber jag om ursäkt. Jag ifrågasätterinte att det kan finnas en ärlig oro, men jag vill lugnaTuve Skånberg på den punkten. Jag tror också attmånga människor ute känner en utomordentligt ärligoro när företrädare politiskt sett svartmålar utskottetsställningstagande som om det handlade om att in-skränka religionsfriheten. Det handlar inte om det.Jag förstår att människor vill slå vakt om rättenoch friheten till religion. Den har ett utomordentligtstarkt skydd, och den ska också ha ett utomordentligtstarkt skydd i vår grundlag. Människor har rätt tilltrosfrihet.Men likheten inför lagen måste också hävdas.