prot · GP0998 · 2002-04-18 00:00:00 — Den förändras självklart när tider-na förändras, men den fungerar väldigt bra. Därförvill vi från sida att regeringen undersö-ker hur ett framtida stöd till både organisationen ochverksamheten ska kunna se ut. Med det vill jag yrkabifall till reservation 15 under punkt 22.Jag vill också kort säga några ord om Svenska in-stitutet. gör en stor och behjärtans-värd insats för att internationellt sprida kunskap omoch känslan av vad svensk kultur innebär. Vi tyckeratt vi behöver stärka institutets ställning för att detska kunna fortsätta att utveckla detta arbete.När det gäller Svensk-isländska samarbetsfondentror jag att alla partier har motionerat om att fondensavkastning behöver ökas för att det svensk-isländskasamarbetet ska kunna fortgå. Med tanke på att detnordiska samarbetet betyder mycket, och att fondenhar goda kulturella kontakter med den västnordiskakulturen, är det rimligt att man också ger dem deförutsättningar som de behöver för att först ochfrämst kunna finnas kvar och fortsätta att utveckla sinverksamhet.Sedan har vi den märkliga situation som ocksåCharlotta Bjälkebring var inne på, nämligen genus-förhållandena inom kulturlivet. Kvinnor njuter kultur- män producerar kultur. Varför skulle kulturen varaundanhållen den patriarkala struktur som vi alla i detvästerländska samhället lever i? Vi menar att manmåste gå in och göra riktade insatser. Vi kan inte baravänta på att strukturen ska ändras av sig själv.Jag vill också säga några ord om ett samiskt kul-turcentrum i . Vi tycker att samernas egnaanalyser av den samiska kulturens förutsättningar ochutvecklingsmöjligheter måste vara en utgångspunkt idet svensk-samiska kultursamarbetet. , som är en av de största sameförening-arna, arbetar för att etablera ett samiskt kultur-centrum i huvudstaden. Jag anser att det borde tas ettinitiativ så att och läntillsammans med de berörda samiska organisationer-na skulle kunna inrätta ett kulturcentrum i Stockholm.Anf. 7 (v)replik:Herr talman! tog upp frågan omkultursponsring. Jag undrar om anser attkultursponsring är lösningen på kulturens ekonomis-ka problem. Finns det inga risker med ökad kultur-sponsring?Anf. 8 () replik:Herr talman! anser att vi behöverstärka det offentliga stödet till kultur. Jag erbjödFolkpartiet en möjlighet att anta förslaget om 100miljoner mer till . hadeockså kunnat anta den utmaningen fastän jag interiktade den till dem.Sponsring ger möjligheter att satsa på någontingextra. Först och främst tycker vi att det är väldigtviktigt, precis som revisorer har påpekat,att man från samhällets sida talar om för kulturinsti-tutionerna hur stor del av deras verksamhet som fårsponsras. Det har vi motionerat om, och det kommernu in i regleringsbrevet. Vi är glada för det.Vi anser inte att det är rimligt att kultursponsring-en blir bestraffad, som den hitintills har blivit. Vianser det självklart att den ska ha lika möjlighetersom idrottssponsringen. Vi är glada för ett förtydli-gande av reglerna. Dessutom tror vi att den är avgodo i vissa fall. Nya målgrupper kan komma att sökasig till kulturen i olika avseenden, bl.a. inom teaternoch museerna.Anf. 9 (v)replik:Fru talman! vill också stärka det of-fentliga stödet till kultur. Men vi ser stora risker i attsponsringen får ta en allt större del av kulturpolitiskasatsningar. Det offentligas vilja att satsa på kulturminskar kanske om sponsringsverksamheten ökar.Vi är också överens om att det är viktigt att detfinns regler för hur kultursponsring av kulturinstitu-tionerna ska gå till så att inte kulturens oberoende ochfria ställning gentemot andra krafter i samhället blirifrågasatt.Med kultursponsring blir det ett Moment 22. har rätt att göra avdrag för kultursponsringblir det mindre medel till statskassan. Därmed fårstatskassan minskade intäkter, och därmed ocksåminskade möjligheter att betala ut offentliga medeltill kultur. anser att det på många olikanivåer finns stora faror med just kultursponsring.Anf. 10 () replik:Fru talman! Vi i går inte rädda genomlivet. Vi går framåt och tror att saker och ting går attreglera. Hitintills har det inte fungerat bra. Vi villändra på det, eftersom kultursponsringen har miss-gynnats. Det är inget skäl till det, som vi ser det.Olika lokala skattemyndigheter bedömer kultur-sponsring olika. I har det fungerat alldelesutmärkt . Där har man en god traditionav samarbete med t.ex. . Men i stadhar det inte fungerat. hoppas vi att det kan blisådana tydliga regler att det kan fungera lika bra överhela landet.Vi tycker och tror att det är gott med samarbete.Vi tror inte att det är farligt om näringslivet och kul-turlivet samarbetar. Om vi sedan skulle ge kulturenmindre pengar därför att samarbetet ökar vore det ettpolitiskt misslyckande. Det kommer vi aldrig attställa upp på från sida. Tvärtom fortsät-ter vi att agitera för ökat samhälleligt stöd för kultu-ren. Det står också fritt att göra det.Anf. 11 ():Herr talman! När man har ett betänkande med 40punkter och 28 reservationer ska jag kanske erkänna,men något motvilligt, att jag känner viss sympati förförste vice talmannens förslag om att införa tvåparti-system i . Därifrån ska jag gå över till attdiskutera sakfrågorna.Vår utgångspunkt från socialdemokratisk sida äratt verka för att alla människor får tillgång till ett riktkulturliv. Alla ska få möjligheter till ett eget skapan-de. Det innebär att vi måste bryta de hinder som göratt många människor fortfarande står utanför storadelar av kulturlivet. Det handlar om att bryta bådeden geografiska och den sociala orättvisan.Därför är det viktigt att vi i ökad utsträckning ver-kar för att bredda kulturinstitutionernas täckning tillatt omfatta hela landet. Tyvärr har vi inte lyckatssärskilt väl ännu med den geografiska ambitionen.Jag tror också att det är viktigt att vi gör satsningarsom riktas till ovana kulturanvändare.När jag talar om att alla ska nås är det något sommåste börja redan med barnen. Jag har tillsammansmed några kolleger i utskottet haft nöjet att arbetamed den språkpolitiska utredningen, Språkutredning-en. Det slår en när man arbetar med språkfrågornaoch tillgängligheten till både det talade och det skriv-na ordet hur viktigt det är att alla får möjlighet attfrån förskoleåldern, dvs. långt ned i åldrarna, ta del avkulturen. Det är ytterst en demokratiaspekt. Denkommande har efter valet anledning att istor utsträckning ägna sig åt dessa frågor.För att skapa kulturell jämlikhet är det viktigt attnå unga människor. Därför måste vi rikta fler insatserinte bara när det gäller språket utan generellt när detgäller den kulturella stimulansen till både förskolaoch skola. Ungdomars egna mötesplatser och skapan-de bör sättas främst.Kulturell jämlikhet har också diskuterats här ur ettköns- och maktperspektiv. Det är självklart viktigt attge lika förutsättningar för kvinnor och män, olikaminoriteter, funktionshindrade, olika etniska grupperosv. Vi måste se till att också verka aktivt för detta.Det innebär t.ex. att för sin del har ettspeciellt uppdrag att se till att man i sitt arbete harsom mål att verka för en tydlig och urskillningsbaruppdelning på kvinnor och män i den statistik somman tar fram. Det gäller för övrigt också för Konst-närsnämnden.Jag ska kort kommentera några av de reservatio-ner som föreligger. begär i en reserva-tion att effekterna av den kulturpolitiska bidragsgiv-ningen ska utredas. Det anser att det är lämpligt att haen oberoende forskare för detta.Det är naturligtvis viktigt att det ständigt sker enutvärdering. Men jag vill erinra om det omfattandearbete och den kartläggning av kulturpolitiksom gjordes i anslutning till . Detfinns nog en hel del av det materialet som fortfarandeär oläst, om jag ska vara uppriktig, och som förtjänaratt analyseras och gås igenom.Samtidigt vill jag ge en speciell honnör till Riks-bankens jubileumsfond. Den har i ökad utsträckningarbetat med forskning inom detta område och stimu-lerar forskning om kulturpolitiskt intressanta frågor.Hela utskottet har för övrigt haft möjlighet att ta delav det arbete som pågår och har pågått.Det finns ett antal motioner som egentligen yttersthandlar om ekonomi. Det har vi märkt på anförande-na här. Det kan vara fråga om fler länskonstnärer,mer pengar till eller vad det nu är förnågonting. Jag rekommenderar er gärna att återkom-ma till den debatten i anslutning till att riksdagenbehandlar budgetpropositionen . Det är därden debatten hör hemma och ska föras.Miljöpartiet vill att gör ett uttalande omde nordiska ländernas kulturella relationer. På sättoch vis är jag glad för att den reservationen har gjorts.Det ger mig tillfälle att redogöra för det. Ungefärhälften av de pengar som disponerargår till kultur, utbildning och forskning. Det är alltsåett ansenligt belopp det handlar om.Pengar räcker en bra bit, men det är inte allt i des-sa sammanhang. Därför är det också viktigt att maninom ramen för och också i andranordiska sammanhang arbetar för en ömsesidig sti-mulans även gentemot våra närområden. Det pågårockså ett sådant arbete.Vi har inom ramen för verksam-het inrättat ett mycket uppskattat nordiskt litteratur-pris. Det finns också ett musikpris. Till min storaglädje kan jag nu meddela kammaren att presidiet i ställde sig bakom försla-get från den socialdemokratiska gruppen i att inrätta ett nordiskt filmpris för somska delas ut i samband med sessionen i Helsingfors.Folkpartiet har en reservation som bl.a. går ut påatt man ska tala om för regeringen att den ska börjaöka medvetenheten om kulturens betydelse för vidareexportsatsningar. Jag tror faktiskt att regeringen är välmedveten om detta. Det finns ju många institutionersom används i sådana här sammanhang. Jag kan t.ex.nämna Rikskonserter, och en radandra olika institutioner som har ett kontinuerligtsamarbete. När utskottet var nere iSydafrika fick vi ett annat exempel på kulturellt sam-arbete - mellan i och en teateri . Det handlade inte om export utan omkulturutbyte.Jag kan också bara nämna det arbete som utrikes-handelsminister utför för just musi-kexporten.Jag tycker alltså - om man ska vara ärlig - attdetta är lite grann att slå in öppna dörrar.Moderaterna begär i en reservation att funktions-hindrade ska få ökad tillgänglighet till kultur. Det ärlätt att instämma i detta - det är inget problem meddet. Ett första steg skulle kunna vara att Moderaternamedverkar till att kraftfullt höja samlingslokalstödeteftersom ungefär en tredjedel av samlingslokalernafortfarande befinner sig i situationen att de är svårtill-gängliga för personer med funktionsnedsättningar.Vi närmar oss slutet av mandatperioden. Med vissförnöjsamhet kan man se tillbaka som hargått. Kulturbudgeten har ökat år . Visst finnsdet många saker som måste åtgärdas. Det uppstår nyaproblem och skapas nya möjligheter, och jag trorockså att kulturpolitiken framöver kräver större eko-nomiska insatser.Men poängen är att kulturen har stått pall i deekonomiska nedgångarna. Kulturen anses ofta varadet område som först får stryk när konjunkturen vi-ker, men den socialdemokratiska regeringen har prio-riterat annorlunda.Jag ska bara göra en kort utflykt över . skriver att nu drabbas kultu-ren av kraftiga nedskärningar under den nya borgerli-ga danska regeringen. på många årgår konstnärer nu ut i demonstrationståg. Chefen förDanmarks största förlag säger: "Regeringen håller påatt isolera sig från allt som har att göra med andligtoch kulturellt liv i ." I artikeln säger vidare om nedskärningarna. "I ett slagminskades kulturen i den budget som denkonservativa regeringen nu förverkligar. Den medfören rad drastiska nedskärningar inom specifika områ-den. Bibliotekspengarna till författarna minskas medsamma procenttal medan blir avmed 40 anställda. , som står förstatens stipendier och belöningar till konstnärer, fårsina anslag nedskurna med 30 miljoner danska kronor- nära en tredjedel jämfört med . "Det danska exemplet länder väl inte till efterföljd,och det kanske finns anledning att tänka på det närman diskuterar kulturpolitik inför det val som vi skaha här i till hösten.Anf. 12 () replik:Herr talman! Jag ska bara ge en mycket kortkommentar. Vi befinner oss i , och vi harhaft en borgerlig regering . Kulturenfick inte vidkännas några nedskärningar trots att vihade ett budgetläge som beskrivs som lika uselt somunder 30-talet.Anf. 13 () replik:Herr talman! Det där stämmer inte riktigt, IngerDavidson. En stor nedskärning drabbade folkbild-ningen. Folkbildningen är ett av de sju kulturpolitiskamålen som är uppsatta, så detta tycker jag var ganskaallvarligt. Det har tagit att reparera de ned-skärningar som skedde då. Frågan är - om man skavara självkritisk ur socialdemokratisk synpunkt - omvi ens nu har klarat upp att fullt ut restaurera det somhände för folkbildningen, för studieförbunden och förfolkhögskolorna.Anf. 14 () replik:Herr talman! På det området får folkbildningenfortfarande vidkännas nedskärningar på vissa håll. Nutalar jag om de statliga bidragen. Kulturanslagensänktes inte, utan de ökade snarare något under de häråren. Det var under en borgerlig regering i Sverige.Anf. 15 () replik:Herr talman! Jag vet inte om nå-got leker med statistiken här. Jag säger att i folkbild-ningen ingår bildningssträvanden, och bildningen ärett av de nationella kulturpolitiska målen. De statligaanslagen till folkbildningen skars ned under den bor-gerliga regeringen. Vi har under den nuvarande rege-ringen successivt försökt att lyfta upp dem. Detta trorjag är ovedersägligt.Anf. 16 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja påminna om att det finns stora skillnader mellan densvenska borgerligheten och den borgerliga regeringsom nu agerar i . Det är principiella, ideolo-giska skillnader som har fått uttryck i tydliga uttalan-den.När det gäller kulturen känner jag mig mycket sä-ker vad gäller den svenska borgerligheten, men jagtror inte att det finns ett enda parti i som kansvära sig helt fritt från skuld när det gäller fattigdom ikulturlivet.Anf. 17 () replik:Herr talman! Nej, det tror inte jag heller. Däremothandlar det om vilka ambitioner man har. Jag notera-de med viss glädje att sade i sittanförande att det är viktigt att markera att kulturenutanför de stora centren inte glöms bort. Det tror jagockså. Men jag tror också att det är hög tid att gå frånord till handling, dvs. att också från statens synpunktsatsa mer pengar på kulturen runtom i landet. I detfallet tror jag att folkbildningen genom studiecirklaroch i sin verksamhet på folkhögskolor osv. är ettviktigt inslag i byggandet av det kulturella nätverketoch i stimulansen för att alla människor ska kunna tadel av de kulturella värdena.Det är bara att notera - och så sker ju nu till pro-tokollet - att tar avstånd från denborgerliga politiken såsom den förs av Danmarksregering.Anf. 18 () replik:Herr talman! Det är inte svårt att ta avstånd frånden politiken när vi vet vad som händer i Danmark.Det gäller inte i första hand kulturen, utan det gällerden mycket allvarliga frågan om relationen till olikaetniska grupperingar i . Vi vet att vi har enhelt annan inställning i Sverige.Vi har också ett mycket bättre politiskt klimat iSverige, och för det ska vi skatta oss lyckliga. Hittillshar vi varit skonade från det som hände under tidensom Ny Demokrati var cirkus nummer ett i ipolitiken.För att gå tillbaka till kulturen är jag precis somÅke en mycket stor vän av folkbildning-en. Vem var det som skriftligen försvarade i när vissa diskussioner fördes omatt detta hus skulle säljas? Det var folkpartisten . Vi har ingen annan inställning gentemotfolkbildningen. Det som skedde då får vi ta och ana-lysera i lugn och ro, men jag kan lova att vi kommeratt jobba för en utveckling av folkbildningen ocksånär vi befinner oss i regeringsställning.Anf. 19 () replik:Herr talman! Jag noterar med glädje på dennapunkt att jag inte har någon annan uppfattning i an-ledning av vad sade i sin replik.Anf. 20 ():Herr talman! Hemlandet är det land där man fårsin mänskliga värdighet. Ungefär så uttryckte sigförfattaren och konstnären . När han komtill efter sina svåra uppväxt- och krigsår iSovjetunionen så fann han att man här respekteradehonom som en människa. Han fick sin värdighet. Hanfick sitt hemland. Han var en stor författare och tän-kare som, efter att det sista decenniet av sitt liv mestägnat sig åt skulptur, dessvärre hastigt gick bort förlite sedan.Den förste han mötte på svensk mark var en avvåra soldater. Han gav vänlighet, han gav ho-nom värme. Han lade ned sitt gevär på marken ochsvepte in den stackars flyktingpojken i sin soldatpäls.Hur det såg ut kan man se på den modell till minnes-märke över den svenske soldaten i fredens ochmänsklighetens tjänst som gjorde ochtänkte sig i fullskala uppsatt på den strand dit denarmada av båtar i vilken han och många andra krigs-flyktingar var med nådde vårt land. före sin dödhade han besök i sin ateljé av statsministern, somuttalade sitt gillande över idén och modellen.I , , , , Bosnien, Ko-sovo, på och på många andra ställen har un-der svenska soldater hjälpt till, skyddat ochräddat svårt drabbade. En del har fått sätta livet till ifredens och humanitetens tjänst.Runt våra kuster, både till lands och till sjöss och iluften, skyddade under två världskrig under det förraseklet svenska soldater vårt land, och många av demgjorde storartade insatser när flyktingar kom till Sve-rige. Deras namn står inte på minnesplattor. Överdem finns inga äreminnen resta, men det är det viborde göra. Ett minnesmärke av det slag som EinoHanski föreslog, hans eller ett i samma anda, är dennamnlöse svenske soldaten värd.Detta är inte en konstfråga, vilket den har be-handlats som förut, men det är i djupaste mening enkulturfråga. Ett land som vårt måste ha råd att hedradem som skyddat vår frihet, vårt oberoende, vår kul-tur och våra värderingar om mänsklighet och interna-tionell solidaritet.Herr talman! Jag står som ensam re-servant bakom reservation 11 när det gäller det nupresenterade förslaget. Med tanke på hur många detär från olika partier som säger att detta är en mycketväsentlig fråga förvånar det mig. Om jag hade utsik-ten att få en majoritet med mig, skulle jag självfalletyrkat bifall. Jag gör inte det , men inget hindrar juatt andra talare från andra partier gör det. En av desocialdemokratiska kollegorna, som skulle ha deltagiti debatten och har talat för förslaget, har dess-värre måst åka på annat uppdrag.Herr talman! Det ser inte ut att ha gått heller,men jag är övertygad om att vi inom en inte alltföravlägsen framtid ändå får se detta minnesmärke -med eller utan medverkan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )6 § Teater, dans och musikFöredrogskulturutskottets betänkande 2001/02:KrU16Teater, dans och musik.Anf. 21 ():Herr talman! Det betänkande vi nu ska behandla,2001/02:KrU16, handlar om teater, dans och musik.Det är konstformer som alla människor har en rela-tion till och som de allra flesta kommer i kontaktmed.Musiken har en särskild betydelse för människor.Den finns tillgänglig dygnet runt genom radio, TVoch skivor. Försäljningen av cd-skivor har ökat med 4miljoner . Få andrakulturområden visar med sådan tydlighet hur kulturkan bidra till mänskligt välbefinnande.Ett rikt kulturutbud får aldrig vara förbehålletstorstäderna. Därför har vi kristdemokrater undermånga år arbetat särskilt för att förbättra villkoren förde regionala kulturverksamheterna, bl.a. genom attföreslå ökade resurser. Särskild uppmärksamhet harvi ägnat åt länsmusiken som har haft en väldigt be-svärlig situation . I över-syn Orkester.nu konstateras att utbudet av orkester-musik är mycket ojämnt fördelat över landet. Detpåpekas också att finansieringen är ett stort problemför många orkestrar och att det krävs bredare och merlångsiktiga lösningar.Nu har utskottet över partigränserna enats om attåtgärder måste sättas in för att förbättra situationenför orkestrarna. Det innebär att kommer attuppdra åt regeringen att låta analysera och föreslååtgärder som rör möjligheten att bibehålla nuvarandeorkesterverksamhet, att tillgodose behoven av orkes-termusik över hela landet, att orkestrarnas ekonomises över och att svårigheterna att rekrytera orkester-musiker och musikernas anställningsförhållandenanalyseras. Jag är väldigt glad att den här angelägnafrågan nu tar ett så viktigt steg framåt.På musikområdet vill jag också särskilt nämnaEric i , som binder sammanutbildning i dans och musik med kultur på ett mycketbra sätt. Tyvärr är samordningen mellan utbildnings-och kulturmyndigheter och mellan de olika fackde-partementen inte lika bra, och det leder till svårighe-ter för verksamheten. Regeringen borde ta ansvar föratt samordningen blir bättre så att verksamheten inteblir lidande av den anledningen, som i dag.Kristdemokraterna har också lyft fram spelmans-stämmornas och festivalernas roll i kulturlivet. I and-ra länder slår man på ett helt annat sätt vakt om demän vad vi gör här i . Vi har en reservation därvi begär en utredning som belyser situationen härhemma och som också jämför med förhållandena iandra länder.Herr talman! Teater ger stora möjligheter till inle-velse och identifikation, som betyder väldigt mycketför många människor. Det visar inte minst antaletteaterbesök som åter ökade efter enmindre svacka 1999. låg den sammanlagdapubliksiffran på nästan 3,5 miljoner besök vid de22 483 föreställningar som framfördes. Närmarehälften var barn- och ungdomsföreställningar.Arbetsmarknaden och arbetsförhållandena är trotsdetta kärva för väldigt många skådespelare. Därför ärdet positivt att stödet till en tredje anställningsforminom teatern har permanentats. Än så länge är det inteså många skådespelare som har kunnat utnyttja den,så stödet behöver byggas ut. Vi har begärt en ordent-ligt utvärdering av den här verksamheten för att ocksåandra konstområden ska kunna dra lärdom av erfa-renheterna, och vi har en reservation även på denpunkten.Dans som konstnärligt uttryck har länge betraktatssom en exklusiv konstform men befinner sig sedannågra år i ett expansivt skede. Intresset för att se danspå scen har ökat, liksom intresset att själv delta idansaktiviteter. Inte minst gäller det barn och ungdo-mar. När de kulturpolitiska målen fastslogs 1996bekräftades dansen som en egen konstform. Det bor-de ha varit ett startskott för en statlig politik på dans-konstområdet, men det bidde bara en tumme. harregeringen i alla fall aviserat en bred hearing omdanskonstområdet . Vi ser fram emot denmed spänning och hoppas att den ska leda fram tillåtminstone några konkreta åtgärder.Kristdemokraterna vill att en nationell handlings-plan upprättas för hur dansen ska kunna utvecklas.Jag yrkar bifall till reservation 9, punkt 12 som Krist-demokraterna står bakom tillsammans med Folkparti-et och . Vi vill också att ett nationelltuppdrag för dansen ska inrättas. Det har också föreslagit. Det skulle sätta ökad fokus pådansens betydelse och ytterligare hjälpa dansen att nåut till nya publikgrupper.Den verksamhet som bedrivs inom musik-, teater-och dansområdena visar att gränserna mellan detprofessionella kulturlivet och amatörverksamhethandlar mer om gradskillnad än artskillnad. Denbreda amatörverksamheten är en förutsättning för denprofessionella nivån och vice versa.Framtiden för all kultur ligger förestås hos vårabarn och ungdomar - det har flera konstaterat redanhär - och därför är satsningar på den gruppenextra viktiga. De kommunala kultur- och musiksko-lorna har under grundlagt ochutvecklat många människors kulturintresse. Den ned-åtgående trenden har vänt även för kommunernaskultur- och musikskolor. Det är otroligt glädjande. är det 5 av 289 kommuner som saknar kommu-nala musik- och kulturskolor. Det är bra, men det ärfortfarande fem för mycket.Om varje barn ska få möjlighet att spela ett in-strument under sin skoltid och utöva annan kulturkrävs fortsatta satsningar på musik- och kulturskolor-na. Vi har påpekat det i ett särskilt yttrande.