prot · GQ0939 · 2002-12-18 00:00:00 — Då har vinästan identiskt lika skrivningar med den skillnaden att har tycktatt det var intressant att hoppa på en skrivning där hela det nuvarande regel-verket ska gås igenom under mandatperioden.Då har vi förstått att detta är en mycket svår sak. Det kommer att försvåraarbetet, och vi kan inte vara säkra på att vi egentligen blir särskiltoffensiva.Skulle det vara så att detta i stället hindrar en vettig genomgång och föränd-ring av regelverket vore det naturligtvis synd. Jag skulle beklaga det mycket.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under XX §. )10 § Regional utjämning och utvecklingFöredrogsnäringsutskottets betänkande 2002/03:NU2Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling (prop. 2002/03:1 del-vis)Anf. 95 ():Herr talman! Jag börjar med att yrka bifall till reservation 1, Allmän in-riktning av den regionala utvecklingspolitiken.Allt är vid det gamla när det gäller regional utvecklingspolitik - ellergammal hederlig regionalpolitik. Det rullar på i gamla uppkörda hjulspår.Politiken byter bara namn. Regionalt utvecklingsbidrag, sysselsättningsstöd,transportstöd, stöd till kommersiell service - stöd, stöd, stöd. Allt är vid detgamla.Någon eller några trodde väl på någon förändring i regionalpolitikens in-riktning när den regionalpolitiska utredningen kom, som talade om analys,strategi och åtgärder, alltså ett helt annat sätt att angripa just det problemsomhela lider av, nämligen låg tillväxt. Omvärlden måste ju tro att vi ärmindre vetande som går upp hit i talarstolen och försöker bräcka varandramed mer eller mindre pengar till regionalpolitiken när problemen runtom ilandet är av mer grundläggande karaktär. Det gäller exempelvis vägarna,skatterna, energin, utbildningen och så vidare.Utgiftsområde 19 är ett väldigt begränsat utgiftsområde, som delar ut någ-ra företagsstöd här och var. Omvärlden måste också tro att vi är mindre ve-tande som inte går upp i talarstolen i fråga om regionalpolitiken och säger vårmening vad gäller energipolitiken, beroende på dess inverkan på Sverigesolika regioner. Vad är spotmarknadspriset ? 60, per kilo-wattimme? Till det kommer energiskatterna, som ständigt höjs. Dessutomväntar ytterligare prishöjningar bakom hörnet när elcertifikaten ska sjösättas.Det är alltid mer, mer, mer! Mer av hinder - aldrig en tanke från majoritetenpå att just tillgången till elenergi, och därmed priset på elenergi, äravgörandeför svensk ekonomi, åtminstone i dagsläget.När pappersbruk i överväger att stänga på grund av elprisnivånmåste ju omvärlden tro att vi är galna då vi stänger väl fungerandekärnkraftverk. Vattenkraften, kärnkraften och bioenergin, hörnpelarna i densvenska energibalansen, har alltid garanterat tillgång till el till rimligapriser.Skogen har fått ett värde tack vare att vedfibrerna har kunnat förädlas tillpapper med hjälp av elenergi. Det har i sin tur genererat jobb, exportnetto ochpengar ut till bygderna.Men inte bara det. Ute i bygderna har skogsägaren kunnat sälja veden ochtimret. Det har i sin tur genererat pengar till bygderna. År , helatiden- alltid har skogen haft ett värde tack vare industrin och tillgången tillbilligenergi. är det ett skarpt läge. Vad ska bygden leva av den här gången omefterfrågan på flisen eller veden upphör? Vad ska åkaren leva av, eller vadska entreprenören leva av? Är det vindkraftverk,där elen måste säljas med subventionsinnehåll för att någon ska efterfrågaden eller som behöver tvångströja i form av elcertifikat?Herr talman! Den energipolitik som regeringen bedriver och administrerari dag är huvudlös. Den är som att sikta på och skjuta sig själv i foten.Vad är alla stöd värda när verkligheten har kommit i kapp oss? Glöm inteheller privatpersonerna som måste värma sin villa. Det blir minst fördubbladeelpriser. En villa i tarvar dubbelt så mycket energi som envilla i . Flyttar vi upp en bit dubblas energibehovet en gång till.Men energiskatterna ska i alla fall höjas och vi ska tvingas,med certifikaten, att betala elströmmen en gång till.Vad tänker majoriteten föreslå? Är det elprisunderhåll till de som inte kanbo kvar i sina hus? Eller är det så fiffigt uträknat att om elpriset stigertill-räckligt mycket så kommer det att löna sig att elda upp veden och sågtimret istället för att skicka det till industrin.Alla förstår vad det kommer att betyda om sågverket lägger ned och jobb-en flyttar från i , från Jämtlamell i eller från i till någon annanstans i omvärlden där förutsättningarna ärrimliga för den sortens verksamhet.Ni socialdemokrater har fått som ni vill. Energin i har blivit svin-dyr. Jobben försvinner och behoven av stöd i olika former kommer att öka.Efter en sådan manöver kommer säkert vi moderater att anklagas för att lem-lästa regionalpolitiken och vara okänsliga för svaga regioner. Inget kan varamer felaktigt. Åkaren får för en gångs skull sänkt dieselskatt med vår politikoch transportkostnaden minskar.Vi behåller den kärnkraft som vi kan producera i det här landet och elpri-set sjunker. Pappersbruket kan fortsätta producera och efterfråga ved för sinaändamål och villaägaren behöver inte frysa. Behoven av stöd minskar och detkanske rentav blir investeringar för att pappersfabriken känner tillförsiktinförframtiden. Den regionala utvecklingen blomstrar och stödsystemen går igraven. Med en bra politik behövs ingen stödpolitik, vare sig från Brysseleller Stockholm.Varför, , börjar ni socialdemokrater aldrig från grun-den? Se till att energipolitiken fungerar, att skatterna är konkurrenskraftiga,att ni underlättar för företagaren, att vägarna finns där och att tillgången påarbetskraft finns där när företaget behöver expandera. Det kallas för grund-läggande förutsättningar för företagande.Nej, ni kör på som vanligt: Hojta på ett bidrag som kanske mer stjälper änhjälper och fortsätt gnäll över oss moderater som inte förstår betydelsen avmer stöd.Förresten, läste ni ? Det var ett call center-företag som tack vare ett bidrag kan flytta sin verksamhet från tillSollefteå. Staten uppmuntrar alltså en flytt från en extrem glesbygdskommunsom till . För varje arbetsplats som flyttar från tillSollefteå får bolaget av skattebetalarna i bonus, för att man görden flytten. Allt detta stöds av den socialdemokratiska regeringen. Regional-politiken har firat en triumf.Sollefteå blev en prioriterad ort när regeringen lade ned förbanden i sta-den. Den prioriteringen innebär förstås att jobbtillfällen kan knyckas frånandra glesbygdskommuner, exempelvis , och flyttas till exempelvisSollefteå. Och regeringen tycker att det är okej.Regionalpolitiken har firat nya triumfer.Är det så vi vill ha det, att jobb skyfflas runt mellan krisorterna med hjälpav snillrika stödsystem? Vore det inte bättre att vi i det här landet bestämdeoss för att underlätta för att företagen ska kunna växa? Hellre hjälpa än stjäl-pa. Det kallar jag för en strategi för tillväxt, en strategi som skulle hjälpaallaregioner att på ett bättre sätt än klara sina problem. Det var ocksåvadden regionalpolitiska utredningen kom fram till, nämligen att stöd och bidragaldrig kan ersätta entreprenörskap och god företagargärning. Men ändå rullarregeringen fram sin regionala utvecklingspolitik på samma vis som den alltidhar gjort: Högre skatter, mer och krångligare regler, dyrare energi och såvidare.Bestäm er, socialdemokrater, en gång för alla! Tänker ni lyfta itillväxtligan så måste ni byta taktik. När man ligger långt efter måste manhitta på någonting, och hitta på något som inte är samma soppa som skapadeproblemen.Herr talman! några ord om EU:s regionalpolitik. Vi borgare har jufått på skallen runtom i bidragslandet för att vi skulle spela bort Sverigesstrukturfondsmiljarder. Ingenting kan vara mera fel. Så länge vi finns inne istödsystemen, vad de än heter, ska vi som nation se till att plocka hem varen-da krona som finns att hämta hem. Men mot bakgrund av att EU snart är 25så kanske det finns skäl i att titta på hur framtiden med strukturfondspro-grammen ska se ut.Att för svenskt vidkommande skicka till och se-dan få tillbaka verkar inte så välbetänkt. Hjälp borde i rimlighetensnamn utgå till dem som har de värsta problemen. Jag kan lova er, socialde-mokrater, att ni inte blir rika på den här typen av affärer. Jag skulle kalladetEbberöds bank.Ingen kan väl heller på allvar tro att skulle vara någon form avvinnare på regionalpolitiken när länder som och blir medlem-mar. Då kan det vara bättre med ett system med en avräkning på medlemsav-giften och att regionalpolitiken blir nationell till sin karaktär. Då skulle viockså slippa en massa regler som krånglar till tillvaron för näringsidkarenoch hindrar utveckling.Ett annat argument som är mycket viktigt att komma ihåg i sammanhang-et är den så kallade Gislavedseffekten, nämligen att bidrag snedvrider kon-kurrensen mellan länder och kommer att missgynna vårt land. Exempel pådet är jättesatsningarna i gamla där det har byggts och byggsjätteanläggningar inom sågverk, massa och papper. Allt det missgynnar Sve-rige och svensk industri. Jag uppmanar verkligen regeringen att ta det härmycket påtagliga hotet på allvar och se till att regionalpolitiken inom EU intefördärvar för svensk industri.Stendal massabruk, , wellpapp, Lei-pa, LWC och så vidare - en rad industrianläggningar har byggts med hjälp avstödpengar, vilket förstås är konkurrenssnedvridande så att det stänker omdet. Om ni framhärdar i er syn på en framtida regionalpolitik inom EU inne-bär det med andra ord ett hinder eller ett hot mot svensk skogsindustri. Detinnebär att ni aktivt stöder en fortsatt utbyggnad av industrier som endastkommer till stånd med hjälp av subsidier. Det i sin tur är ett hot mot densvenska landsbygdenAnf. 96 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2. Självfalletstår jag också bakom reservation 1 som redan har yrkat bifall till.Jag vill också understryka att vi inte deltar i beslutet under punkt 5 eftersomvårt budgetförslag har fallit.Enligt min och mening är den regionalpolitik som majorite-ten förespråkar i många stycken helt felaktig. Vi vänder oss framför allt motde selektiva stöden som snedvrider konkurrensen och som kräver mycketonödig byråkrati. Jag har inte tagit fram någon uppgift om hur många perso-ner på våra olika länsstyrelser som arbetar med att fördela företagsstöd, menjag vet att det är många.Det viktigaste för en bra regional utveckling över hela landet är satsningarpå god infrastruktur, utbildning och en rimlig samhällsservice. Det är ocksåenligt vår mening oerhört viktigt att ha färre och enklare regler för företagen,precis som har framhållit i den tidigare debatten.Även om vi vill ta bort de flesta bidragsformer anser vi att det är angelä-get att behålla godstransportstödet, som utjämnar de konkurrensnackdelarsom långa avstånd innebär. Av samma skäl har vi länge förespråkat ett per-sontransportstöd, som ger rimliga konkurrensvillkor för företag som har sittkapital i de anställdas huvuden och alltså måste lägga mycket pengar på re-sor.De selektiva stöden innebär däremot bara en snedvridning av konkurren-sen. Som nämnde har man till exempel i fått kännas viddetta. Jag vet att han redan nämnt det, men jag vill i alla fall ta upp exempleten gång till. Dels tycker jag att det är ett flagrant exempel på hur illastödpo-litiken fungerar, dels har jag ställt en interpellation till omdetta, vilket gör att mina partikolleger hemma är mycket intresserade av attjag nämner det.Det handlar alltså om att , ett företag som delägs av ,kommer att flytta 25 jobb från till med stöd från staten.Stödet är en del av de 60 miljoner som utlovade när rege-mentet i lades ned. Det här är inte rimligt, och jag hoppas att UlricaMessing kommer att ge ett rimligt svar. Man kan läsa mer omdetta i förra fredagens nummer av . Det är ett exempel på hurfelaktigt och snedvridande företagsstöd med selektiv inriktning är.Folkpartiet har tillsammans med övriga borgerliga partier och Miljöpartietreserverat sig när det gäller EG:s framtida sammanhållningspolitik, och jagyrkar bifall till reservation nr 2.På den här punkten är utskottsmajoritetens ställningstagande och reser-vanternas skrivning egentligen ganska likartade. I båda skrivningarna fram-hålls att strukturfondsmedlen , som alltsåbörjar 2007, till huvudsaklig del måste gå till de nytillkommande medlems-länderna.Trots att skillnaderna i skrivning är ganska små ledde det tillstort rabalder i framför allt Norrlandsmedierna. Uppenbarligen var Socialde-mokraterna och Vänstern upprörda över att skrivit sig sammanmed de borgerliga partierna, och den stora propagandaapparaten sattes i gång.Vi som arbetar med dessa frågor blev bombade med mejl och telefonsamtaloch har fått utstå kraftig kritik för att vi vill ta bort EU-stöden. Detframställssom om EU-medlen skulle försvinna . Sanningen är attöversynen ska gälla perioden som börjar om fyra år.Jag känner mig nödsakad att ta kammarens tid i anspråk och läsa upp de-lar av utskottsmajoritetens ställningstagande och reservationstexten för att detav riksdagsprotokollet ska framgå att skillnaderna är mycket små.Utskottsmajoriteten, det är alltså s och v som vi hoppas ska förlora i ef-termiddagens omröstning, skriver: "lägger kommissionenfram dels en uppföljningsrapport om den framtida sammanhållningspolitiken,dels den tredje sammanhållningsrapporten med konkreta förslag inför EG:sframtida sammanhållningspolitik. Den breda diskussion som äger rum ärägnad att utgöra en förberedelse för de steg i beslutsprocessen som väntarunder kommande år.Inför en kommande utvidgad union blir det än mer befogat att fråga sigom det är rimligt att EU skall spendera stora summor för att åtgärda skillna-der i levnadsstandard och sysselsättning inom ett land. Frågan huruvida län-derna själva kan ta detta ansvar kan inte undvikas. Vidare bör det inom uni-onsländerna övervägas om det är rimligt att de länder som har försökt attförsäkra sig om en balanserad utveckling skall betala för de länder som harmisslyckas med detta. Utskottet vill i likhet med regeringen betona vikten aven allmän budgetrestriktivitet. I detta sammanhang vill utskottet framhålla attdet är väsentligt för strukturfondssystemets framgång att kontrollen förbättrasoch att fusk med strukturfondsmedel bekämpas." Man skriver också att det ärrimligt att inte får del av dessa pengar. Jag hinner inte läsaallt eftersom det tar för lång tid.I vår reservation skriver vi: "Enligt vår uppfattning är EG:s regionalpoli-tik (sammanhållningspolitik) föga framåtsyftande. Det behövs en kraftfullreformering, vilket inte minst aktualiseras i samband med den kommandeutvidgningen. Vi menar att det är viktigt att en reform förbereds redan nuinför nästa programperiod trots att det finns olika uppfattningar om innebör-den såväl inom landet som inom övriga EU-länder. Reformen måste innebäraatt regionalpolitikens inriktning ändras och att dess omfattning minskas.Stödet till de nuvarande medlemsländerna måste tydligt reduceras till förmånför kandidatländerna. "Vi säger också i reservationen att man bör överväga om det i förhandling-ar går att åstadkomma att medlemsländernas avgifter minskas i stället för attpengarna ska skickas fram och tillbaka.Det märkliga i sammanhanget är att gjorde påutskottets förslag ett uttalande om att se över detta. Det har emellertid inteskett någonting, och inte ett ord nämns i budgetpropositionen. Jag är därförlite förvånad över det enorma rabalder som uppstod. Den som verkligen villsätta sig in i frågan kan göra det genom att noga läsa både vad utskottet ochreservanterna skriver.Jag kan av egen erfarenhet berätta om den här typen av bidragspengar.Under föregående period, det vill säga mål 6-perioden, satt jag med i tvåbeslutsgrupper för fördelning av pengar. Det var dels den för fördelning iVästerbotten, dels den för hela mål 6-området. Jag kunde konstatera att byrå-kratin var orimlig. Vid ett beslutsmöte som vi hade i , alltså ca 20mil från , fanns ungefär tio tjänstemän från i medför att redogöra för ett eller två ärenden vardera. Totalt blev det alltsåväldigtmånga arbetstimmar inklusive den långa resan. Man kan fråga sig vad detkostar.Vidare tar det, även , orimligt att formulera ansökningar, ochdet dröjer väldigt länge innan de beviljade pengarna betalas ut. Det i sin turkan innebära stora likviditetsproblem för projektägarna. Det hände till exem-pel i att länsturistnämnden på revisorernas enträgna förslagfick lägga ned eftersom de låg ute med så mycket pengar att de för tillfällethade visst underskott. väntade de på EU-pengar som de var bevil-jade. Det var en följd av det tokiga system som vi hade då, och som vi fortfa-rande har.Jag tycker alltså att det är onödigt, och ofta slöseri med tid och pengar, attvi går omvägen om för att bedriva en politik för god regional utveck-ling.Anf. 97 ():Herr talman! Jag börjar med att yrka bifall till reservationerna 1 och 2.Jag kan också ställa mig bakom det mesta som moderater och folkpartisterredan har sagt. Jag ska dock inte upprepa det utan i stället ta upp exempel påbeslut som ur regionalpolitiskt perspektiv fått negativa följder, men även genågra efterföljansvärda exempel.Regional utjämning och regional utveckling är de två viktiga frågor sombehandlas i detta betänkande. Vi lever i ett som harproblem med ett fåtal överhettade regioner där den stora befolkningsökning-en skapar brist på bostäder och fruktansvärda bostadspriser, brist på arbets-kraft, höga levnadsomkostnader, stora och stökiga skolor, mycket skadligstress, trafikkaos och hög brottslighet. Folk i dessa områden mår inte bra, ochdet kostar oss mycket pengar via olika konton.Samtidigt har vi områden med minskande befolkning. Det är dem vi hu-vudsakligen pratar om i detta ärende. De har överskott på bostäder, skolor fårstänga i brist på barn, arbetslösheten är hög, landsting och kommuner fårmindre och mindre skatteintäkter och folk får resa tillarbetet på ofta dåliga vägar. Inte heller när situationen är sådan mår folk bra.Också detta kostar mycket pengar.Genom en klok regionalpolitik borde man kunna lösa dessa båda problem.Regeringen försöker och lyckas också till viss del. Men i alltför hög gradmisslyckas regeringen, myndigheter och statliga företag att nå uppsatta regi-onalpolitiska mål. Att regeringen inom vissa politikområden sitter fast igammalt ideologiskt tänkande gör det än svårare att nå målen.Herr talman! Vi kristdemokrater anser att det framför allt är genom klokabeslut inom andra politikområden än regionalpolitiken som vi kan nå våraregionalpolitiska mål. Det handlar om utformningen av näringslivspolitiken,familjepolitiken, asyl- och integrationspolitiken, skattepolitiken med fleraområden.Tänk er att familjepolitik skulle genomföras. Dåskulle många i glesbygden, som omöjligt kan nyttja kommunens för-skolor , få ersättning för den barnomsorg som de själva måstesköta. Ersättningen skulle motsvara den kostnad som kommunen har för debarn som är i förskolan. Detta arbete, kanske kombinerat med något annatmindre arbete, skulle betydligt öka möjligheten för föräldrar att försörja sig iglesbygden. Barnfamiljerna skulle i större utsträckning kunna bo kvar, ochnågra fler glesbygdsskolor skulle kunna behållas.Regeringen säger i budgetpropositionen att man tar fram lösningar somkännetecknas av ett regionalpolitiskt helhetsperspektiv.Det låter ju bra. Är det detta regeringens helhetsperspektiv vi ser hosLuftfartsverkets styrelse när man till exempel fattar beslut att slå ihop flyg-ledningarna på och Sundsvall-Härnösands flygplats och då fastnarför att flytta flygledningen från till ? Drygt 50 flygledareska flyttas till där det som bekant redan är överhettat. Det regio-nalpolitiska helhetstänknadet offras i syfte att göra mindre olönsamt.Beslutet innebär, om vi räknar in alla familjerna, att ett 150-tal personerska flytta från . Det är en region där man redanhar många tomma lägenheter och där befolkningen minskar . Medsådana beslut verkar talet om helhetsperspektiv endast vara vackra ord somtydligen inte behöver ta hänsyn till.Exempel på många sådana felsteg och felbeslut gör att man som repre-sentant för en utflyttningsregion och som kristdemokratisk politiker ser mörktpå regeringens förmåga att genomdriva sina fina målsättningar. Vad finnshelhetsperspektivet när de flesta av de nya statliga myndigheterna den senastetiden placerats i när det finns regioner som i mycket högre gradskulle behöva få dessa arbetstillfällen?Det finns ett annat exempel från mina hemtrakter. Var finns det regionalahelhetsperspektivet när exempelvis Pappersbruk SCA i Sundsvallvill bygga ut sitt pappersbruk för miljardbelopp och därmed ge regionen flerarbetstillfällen och framför allt en mer konkurrenskraftig industri? Man harfått vänta för att en detaljplan enligt ska bli klaroch godkänd. Man har fått besked om att man får vänta till föratt få miljötillstånd. Det är då inte konstigt att SCA tappar intresset och nusäger att satsningen får ske i något annat land.SCA och andra företag har drabbats av flera liknande fall med orimligtlånga handläggningstider. I andra EU-länder tar liknande ärenden ett-två årfrån start till mål. Regeringens så kallade helhetsperspektiv är ibland obefint-ligt hos de myndigheter som ska besluta i sådana ärenden och är till föganytta för oss i som önskar att våra gamla basindustrier ska satsa pånyinvesteringar, bli kvar i bygderna och inte jagas ur landet eller kvävas ochdö byråkratins sotdöd.Det största hotet mot svaga regioner i är regeringens oförmåga attskapa bra, generella förutsättningar för näringslivet. Det gäller speciellt fördesmå och medelstora företagen och deras anställda. Men det gäller också, somjag påvisade, för vissa storföretag. När det gäller att förbättra närings-livsklimatet är det inte alla åtgärder som behöver kosta pengar. Att skapa ettpositivt företagsklimat och ha en uppmuntrande attityd från läns- och rikspo-litiker betyder mer än man kanske tror.Jag ska ge ett positivt exempel från verkligheten. Jag har varit småföreta-gare i det "röda" i ett trettiotal år. Socialdemokraterna har regerat därsedan och . Då fick de kliva åt sidan, och de övrigasex partierna, "regnbågen" , tog över styret. Företagsklimatet i fram tillår 1998 var bland det sämsta i . I den motvinden har jag stått i 30 år.Vi låg på 242:a plats bland landets kommuner år 1998.Socialdemokraterna hade under alla år visat ringa intresse för företags-klimatet för små och medelstora företag. Den uppmärksamhet för näringslivetman orkade prestera riktades nästan enbart mot de stora pappersmassefabri-kerna. Regnbågsalliansen i insåg vikten av att ändra på det efter 1998års val. har vi nu klättrat 140 platser upp i ligan förföretagsvän-ligaste kommunerna och ligger nu på 102:a plats. Framgången beror i huvud-sak på att vi lyckats ändra kommunens inställning till företagsamhet ochentreprenörskap och i handling på olika sätt visa att vi uppskattar våra entre-prenörer och företagare.I har vi från och till haft anledning att vara stolta över vårt ishock-eylag över alla partigränser. Men numera visar kommunen också stolthetöver duktiga företagare genom att bland annat utse årets företagare och gebättre service och uppmärksamhet åt företagarna. Detta kostar inte Timråkommun mycket pengar. Men växer antalet företag, och företagarnatrivs och har lust att expandera och anställa mer personal. Det är mycketviktiga komponenter för en positiv regional utveckling. Det är exempel pågenerella åtgärder som är så mycket viktigare än olika bidragsformer som lättsnedvrider konkurrensen.Ska denna förändring komma till stånd i hela landet måste gammalt soci-aldemokratiskt tänkande om företagare och entreprenörer förändras. Social-demokraterna måste få en bättre förståelse för företagandets villkor. Kommu-nernas och landstingens monopol på vissa verksamheter måste brytas. Fler avdessa verksamheter måste kunna läggas ut på entreprenad. Detta skulle fram-för allt vara positivt för många kvinnor som skulle kunna starta eget inomvård, omsorg och städning med mera.