prot · GP0986 · 2002-03-21 00:00:00 — Vi socialliberaler anser att utredningsansvaretska gälla alla kemiska ämnen och produkter och attinformationen om alla kemiska ämnens egenskaperska vara tillgänglig. Jag har tagit upp detta i reserva-tion 4, till vilken jag yrkar bifall.Miljöfrågorna är drivkraft för ekonomisk tillväxt,sade statsministern . Jag tror att hanhar rätt. Jag kommer att tänka på det när jag ska pekapå den andra delen i en nödvändig politik för att stop-pa förgiftningen i naturen, nämligen hur vi tar handom vårt avfall.En hantering som är hållbar är återvinning, åter-användning och också minskning av den totala av-fallsmängden. Deponering av avfall är en miljöovän-lig hantering, och det är också den sopförbränningsom bedrivs . Dioxiner sprids till både luft ochmark, men också vissa andra gifter. Politiken är i dethär avseendet för otydlig. Vi har infört skatt på depo-nering av avfall, men inte på miljöstörande förbrän-ning.Jag menar också att många politiker ute i landetsprider tveksamhet om vilken väg vi måste vandragenom att då och då ifrågasätta den, som vi menar,nödvändiga inriktningen på att sortera vårt avfall,återvinna, återanvända och totalt minska avfallet.Det är mot den här bakgrunden som vi menar attdet är viktigt att nu ifrågasätta och också vidta åtgär-der för att hejda den mycket kraftiga utbyggnad avsopförbränningen som pågår på olika håll i landet,åtminstone tills vi vet ännu mer om konsekvensernaav den.Herr talman! Jag yrkar alltså bifall till reserva-tion 4.Anf. 33 ():Herr talman! Vi i är mycket glada attregeringen nu föreslår att ska god-känna tillträde till om lång-livade organiska föroreningar, s.k. POP. Det är syn-nerligen väsentligt att vi i tar vår del av an-svaret för att få bort de här farliga kemiska ämnena urkretsloppet. Problemet med just POP är att de ärlånglivade och att de byggs upp i kroppsvävnaderna.Ju högre upp i näringskedjan man kommer desto mergifter har det ansamlats i organismerna. Människanfinns högt upp i näringskedjan. Det innebär också atthalterna i kroppen är betydligt högre än i omgivning-en och att även mycket små mängder av de här ämne-na kan vara väldigt skadliga.Syftet med är att dessaämnen ska fasas ut helt och hållet. Där tar man upptolv av de här ämnena. Det kan tyckas som en droppei havet när man betänker att det, om man bara räknarSverige, finns ca 30 000 kemikalier som vi inte harnågon kunskap om - eller mycket liten kunskap. Alladessa är förstås inte POP, men det finns betydligt flerän tolv även av dem.Nåja, det här är ett steg i rätt riktning, och man fårväl se det som en miniminivå som förhoppningsviskan stödjas i ett brett internationellt perspektiv. Vitycker att det borde vara självklart för ett land somSverige, som säger sig vilja vara en föregångare påmiljöområdet, att gå betydligt längre än den här mi-niminivån. Tyvärr finns det tecken på att det ur fleraaspekter inte förhåller sig på det sättet . Därförhar en motion med förslag på åtgärderför att skärpa åtföljande av den här konven-tionen.En verksamhet som vi tar upp särskilt där, ochsom går i helt motsatt riktning jämfört med syftetmed , är den gigantiskapågående utbyggnaden av sopförbränningsanlägg-ningar, som flera har tagit upp här. År 1997bestämde man att man skulle införa ett deponerings-förbud. Detta trädde i kraft vid det senaste årsskiftet.Man beslutade då också att införa en skatt på depone-ring av avfall. Redan då påpekade riskenmed att det skulle bli en storskalig utbyggnad avsopförbränningsanläggningar på grund av att det dåvar det billigaste alternativet.Nu ser vi effekten, nämligen att det är precis detsom håller på att hända och som till viss del redan harhänt. 19 kommuner har planer på att bygga storaanläggningar för att elda upp soporna. Anledningen äratt de ekonomiska villkoren är sådana att detta är detbilligaste alternativet. Det finns stora problem meddet här, och ett av problemen är bildandet just avPOP, t.ex. dioxin. När man förbränner sopor bildasdioxiner. Dessa kommer antingen ut i luften, viagaser, eller i askan eller via filterresterna. Den askasom bildas, där de högsta mängderna dioxin finns,måste behandlas som farligt avfall och läggas påsoptipparna. Det finns många exempel på attdetta inte sköts på ett bra sätt på soptipparna. Detfinns, som vi ser det, stora risker att det här dioxinetockså kommer ut i kretsloppet. Det enda man gör urdioxinsynvinkel är i princip att man gör vanligt avfalltill farligt avfall som innehåller höga halter av dioxin.Ett annat problem med sopförbränning är att detbryter kretsloppet. En stor del av det material someldas upp skulle kunna återvinnas eller återanvändas,och en stor del av materialet skulle säkerligen intebehöva produceras över huvud taget.Vi ser också att sopförbränning till stor del är ettsystemfel, eftersom det minskar drivkrafterna för attvidta andra åtgärder för att minska uppkomsten avavfall och för att öka sopsorteringen. Det ger tvärtomsnarare en drivkraft för att införskaffa avfall. Manbinder upp sig med långsiktiga avtal om att ta handom avfall åt andra kommuner, vilket gör att manbehöver en viss avfallsmängd. Vi ser det här som enväldigt farlig utveckling.Det finns också ett stort problem i att man integör, och inte har gjort, någon övergripande miljökon-sekvensbedömning gällande den totala utbyggnadenav sopförbränningsanläggningar. Det är bl.a. det somvi tar upp i vår motion.En annan fråga som vi tar upp i motionen handlarom mätning och kontroll, något som vi anser varatotalt undermåligt . Man mäter och kontrollerardioxinutsläpp från sopförbränningsanläggningar engång under optimala driftsförhållanden, och närman eldar just avfall är driftsförhållandena oerhörtvarierande beroende på att innehållet i avfallet kanvariera. Det är svårt att hålla en optimal drift helatiden. I har man infört stora skärpningar närdet gäller just kontroll och mätning av dioxin. Dettycker vi är en förebild, och vi tycker att skata sig en titt på detta.Vi i menar att det behövs ett tillfälligtstopp för planerna på utbyggnad av sopförbrännings-anläggningar tills en sådan här övergripande miljö-konsekvensbedömning är gjord för att inte riskera attSverige långsiktigt undergräver syftet med Stock-holmskonventionen och i stället börjar nyproducerastora mängder av skadliga gifter som sedan sprids inaturen. Vi tycker också att det är viktigt att manunder försöker klargöra de framtidaekonomiska förutsättningarna för avfallsförbränning.Det har vi inte tagit upp i vår motion, men det är enviktig del. Jag instämmer därför i Vänsterpartietsyrkande av bifall till reservation 1.Jag tänkte också säga några ord om en annan avMiljöpartiets reservationer, som handlar om bromera-de flamskyddsmedel. finns det ett 70-tal brome-rade flamskyddsmedel som används som brandskyddi framför allt elektronisk utrustning, bl.a. datorer.Dessa ämnen är långlivade och har också den typenav egenskaper att de byggs upp i kroppsvävnaderna, ikroppens fetter. Bl.a. har man uppmätt höga halter ibröstmjölk. De här ämnena kan också påverka demänskliga hormonerna. De stör därmed processer ikroppen och kan orsaka svåra skador.Vi anser att man kan klara sig utan bromeradeflamskyddsmedel, och det anser även t.ex. . Vi menar att måste gå i tätenmed ett nationellt förbud mot hela gruppen bromera-de flamskyddsmedel och att man också ska verka föratt fasa ut de här ämnena i hela EU. jobbarmed de här frågorna på EU-nivå, men vi menar också måste gå före nationellt med ett förbudmot hela den här gruppen. Jag vill yrka bifall tillreservation 9, som handlar om bromerade flam-skyddsmedel.I övrigt har en mängd reservationer idet här betänkandet. Det är många av våra förslagsom behandlas. Det handlar bl.a. om försiktighet ochframförhållning vid tillverkning av nya kemiska äm-nen. Det handlar om utfasning av enskilda kemikalieroch kemikaliegrupper. Det handlar om kvicksilver iamalgam, som vi anser ska bort. Det handlar omavvecklingsplan för bekämpningsmedel och om ut-fasning av PVC. Sedan har vi ett särskilt yttrande omflera särskilt besvärliga kemikalier som skulle kunnafasas ut, varav senare kommer att taupp en del.Anf. 34 ():Herr talman! Jag får börja med att yrka bifall tillförslaget i betänkandet tillträde till Stock-holmskonventionen om långlivade organiska förore-ningar och avslag på samtliga motionsyrkanden, bådede från följdmotionerna och de 38 motionsyrkandenafrån den allmänna motionstiden rörande kemi-kaliekontroll.Stockholmskonventionen antogs vid en diploma-tisk konferens i ,därav namnet. Syftet är att förhindra skadlig påverkanav långlivade organiska föroreningar på människorshälsa och miljö genom att förbjuda, avveckla ellerbegränsa användning och produktion av sådana för-oreningar samt att minimera eller, där så är möjligt,eliminera utsläpp av oavsiktligt bildade biproduktersom t.ex. dioxiner, som flera här har tagit upp.Initialt omfattar konventionen tolv ämnen, ellerämnesgrupper, vilka samtliga redan är förbjudna ellersträngt reglerade i . Utskottet föreslår att riks-dagen godkänner att tillträder Stockholm-skonventionen om långlivade organiska föroreningar,s.k. POP-ämnen.Förenta nationernas miljöprograms styrelse be-slutade att börja jobba med frågan, och Sverigeundertecknade konventionen som denantogs, alltså . har tvåländer ratificerat och totalt elva länder, och Europeis-ka gemenskapen, undertecknat den. För ikraftträdan-de krävs att minst 50 parter ratificerar, godtar ellergodkänner konventionen.Långlivade organiska föroreningar, s.k. POP-ämnen, kännetecknas av att de bryts ned mycketlångsamt i naturen, särskilt i kalla miljöer med spar-sam biologisk aktivitet. De sprids över nationellagränser, och nedfall kan ske långt från ursprungskäl-lan. POP-ämnen är fettlösliga och ansamlas i männi-skors och djurs kroppsfett, dvs. de är bioackumuler-bara. Det är därför vi kan hitta oroväckande högahalter i t.ex. modersmjölk och hos sälar. Sälar harmycket fett och vistas i kalla miljöer där ämnenabryts ned väldigt långsamt. Toppkonsumenter, såsomde stora rovdjuren och rovfåglarna, är särskilt utsattaeftersom ämnena som regel ökar i koncentration juhögre upp i näringskedjan man kommer.Mätningar i har visat att halterna av vis-sa långlivade miljögifter inte har minskat trots lång-variga förbud mot användning såväl i som iandra . är ett av världensstörsta bräckvattenhav med en hög tillförsel av mil-jögifter och en låg vattenomsättning. Den låga salt-halten ger ett ganska artfattigt växt- och djurliv somär särskilt känsligt för ytterligare påverkan av mil-jögifter. har exempelvis utfärdatkostrekommendationer för konsumtion av fet fiskfrån för kvinnor i barnafödande ålder pågrund av de höga halterna.Temperaturskillnaden mellan olika regioner harbetydelse för spridningsmönstret. Forskningen omspridningsmönstret visar att ämnen avgår från markoch vatten till luft i varmare regioner och transporte-ras till varmare regioner och blir kvar där, i t.ex. tem-pererade och arktiska områden. De arktiska ekosys-temen och ursprungsbefolkningen som livnär sig påfisk och däggdjur från är speciellt i riskzonen.Detta visar att det är angeläget att vidta åtgärderpå regional och global nivå för att stoppa spridningenav dessa ämnen. kan bidratill att minska nedfallet - bl.a. över - av dessaämnen, som i huvudsak används i andra delar avvärlden. Vi får hoppas att denna typ av internationellakonventioner åstadkommer en större rättvisa mellannu levande och kommande generationer. Vi som levernu måste ta tag i våra egna miljöproblem för kom-mande generationer.För att nå målet giftfri miljö krävs inte enbart na-tionella åtgärder utan också åtgärder inom EU ochglobala beslut. Vi har här i med anledningav propositionen Kemikaliestrategi för en giftfri miljöredan beslutat att användningen av särskilt farligaämnen ska fasas ut. ämnenomfattas av detta utfasningskrav.Herr talman! Konventionen reglerar även importoch export samt omhändertagande av lager och avfallav långlivade organiska föroreningar. Initialt omfattastolv ämnen eller ämnesgrupper som har räk-nats upp här.När det gäller dioxiner och furaner ställer kon-ventionen krav på att åtgärder ska vidtas för att mins-ka eller eliminera utsläpp till följd av oavsiktlig bild-ning av dessa ämnen. Detta ska ske genom upprättan-de av handlingsprogram och genom att främja an-vändning av bästa tillgängliga teknik och bästa mil-jöpraxis. Med stöd av kan regeringenföreskriva gränsvärden som måste iakttas när tillståndtill miljöfarlig verksamhet beviljas och omprövas: Försvensk del finns det behov av att kartlägga utsläpp-skällor och ytterligare definiera behov av åtgärder fördessa oavsiktligt bildade ämnen. Därför ger regering-en ett sådant uppdrag.Stockholmskonventionens bestämmelser medföralltså endast behov av mindre kompletteringar i detsvenska regelverket. Författningsändringar kan ge-nomföras med stöd av befintliga bemyndiganden imiljöbalken.Utskottet anser på samma sätt som regeringen attytterligare POP-ämnen bör läggas till konventionenså snart som möjligt och tycker därför att det är braatt regeringen har gett Kemikalieinspektionen i upp-drag att tillsammans med ta fram enprioriteringslista över sådana ämnen. Försiktighets-principen är vägledande för konventionens syfte ochanvändning, särskilt när det gäller att lägga till nyaämnen.Herr talman! Det är viktigt att vi fortsätter att varaframsynta och driva på miljöfrågorna i allmänhet ochkemikaliefrågorna i synnerhet - nationellt, inom EUoch internationellt. Detta är viktigt för att vi ska få enhållbar utveckling och för att kommande generationerska kunna leva i en giftfri miljö.Anf. 35 () re-plik:Herr talman! talade ganska myck-et om dioxinproblemet, miljöproblemen i Östersjönoch knöt även an till sopförbränningen. Jag trodde attCarina skulle sluta med ett konstaterandeoch kanske rent av en uppslutning bakom reserva-tion 1. Man kunde tro det, åtminstone när man lyss-nade till beskrivningen av problemen och deras stor-lek.Därför vill jag fråga: Vilka åtgärder menar är nödvändiga för att komma åt det storaproblem som hon berörde i anförandet? Är ett förslagom skatt på sopförbränning på väg hit till ,eller ska det vidtas andra åtgärder för att vi ska kom-ma åt det här problemet, som mycketriktigt beskrev?Anf. 36 () replik:Herr talman! Jag kan instämma i en del av detsom tog upp. Vi är naturligtvis intenöjda när de här utsläppen fortfarande finns. Dioxi-nutsläppen ska minska ännu mer. Det är just vadStockholmskonventionen säger: De ska minskas ellerelimineras. Det gäller inte bara utsläppen från avfall-sanläggningar, utan det gäller all hantering och allatyper av processer där dioxin framstår som en förore-ning.Därför har fått i uppdrag att fö-reslå åtgärder för att minska dioxinutsläppen ytterli-gare. Det kommer också ett samlat grepp frånregeringen när det gäller avfallshantering. Flera ut-redningar har presenterats i syfte att ge un-derlag för nya åtgärder. Därför avvaktar jag till dess,även om jag är säker på att inte ärnöjd med det.Anf. 37 () re-plik:Herr talman! Jag är inte nöjd, och jag ställer enkonkret fråga: Är positiv till att införaen skatt på sopförbränning motsvarande deponiskat-ten?Anf. 38 () replik:Herr talman! Jag väntar till dess jag får ta del avalla utredningar och förslag för att få en samlad be-dömning och för att se hur de olika förslagen ställersig till varandra.Det är svårt att se en helhet, för det bildas dioxinervid andra processer också, t.ex. vid oavsiktliga brän-der på soptippar eller deponier och även vid förbrän-ning av biobränslen. Jag tycker att man bör ha ensamlad bild innan man föreslår konkreta åtgärder. Detär möjligt att det behövs sådana åtgärder som HaraldNordlund beskriver.Anf. 39 () re-plik:Herr talman! nämnde i sitt anfö-rande dioxinproblematiken när det gäller fisken iÖstersjön och de kostrekommendationer som finnsfrån . Jag kan inte låta bli att kom-mentera det.Det är ju ganska viktigt att i sammanhanget påpe-ka att man faktiskt i de andra EU-länderna har be-stämt att fisk som innehåller så höga halter av dioxinska vara förbjuden att försälja för mänsklig konsum-tion. har begärt och fått ett undantag fråndetta, så att vi i ska ha möjlighet att i affärer-na köpa fisk med för höga halter av miljögiftet diox-in, som behandlas bl.a. i Stockholmskonventionen.Jag måste fråga: Anser att detta ärtillräckligt - att kostrekommendationer till ungakvinnor löser problemet med att vi får i ossalldeles för höga halter av dioxin?Anf. 40 () replik:Herr talman! Jag tror inte att det bara är kostre-kommendationer till unga kvinnor som behövs utansnarare kostrekommendationer över huvud taget.Naturligtvis kan unga kvinnor vara mest drabbadeför att de är i fertil ålder och för att den här typen avmiljögifter kan ansamlas i bröstmjölk och även förasöver till det nyfödda barnet vid amning. Det är natur-ligtvis inte önskvärt. Jag tycker att det är fruktansvärt.Här görs det också sammanvägningar. Å ena si-dan är det nyttigt att äta fisk, å andra sidan får man isig gift då. Experter säger att man har kommit framtill en avvägning som ska vara så balanserad sommöjligt. Det får jag väl lita på i detta fall.Anf. 41 () re-plik:Herr talman! Experterna i EU har kommit framtill en helt annan bedömning, nämligen att den härfisken är farlig för mänsklig konsumtion. Detta ikombination med de höga dioxinhalter vi får i ossgenom våra andra livsmedel gör att vi anser att manbör åtgärda detta.Jag blir personligen väldigt frustrerad när jag hörexperter tala om hur nyttigt det är att äta fet fisk. Desäger att man ska äta fet fisk minst en gång i veckan.Eventuellt säger de i en bisats: Det här gäller tyvärrinte dig, därför att du är en ung kvinna i fertil ålder.Du får äta fisk högst en gång , och även dåkan det innebära vissa risker.Jag skulle naturligtvis föredra att jag visste att denfeta fisk som finns i livsmedelsbutikerna kom frånhav där man inte har så höga dioxinhalter som manhar i - det är inte så att det inte skulle fin-nas fet fisk på marknaden om vi förbjöd just den härvärsta dioxinhaltiga feta fisken från vissa delar avÖstersjön - eller att fisken kom från sådana bestånd iÖstersjön där man vet att dioxinhalterna ligger underde gränsvärden som experterna inom EU har kommitfram till är farliga för människor.Jag tycker att det är mycket underligt att man frånSocialdemokraternas sida anser att det räcker medkostrekommendationer och att man inte vill garanteraoss unga kvinnor rätten att faktiskt kunna köpa fetfisk i affärerna och våga äta den.Anf. 42 () replik:Herr talman! Det vore önskvärt att man kunde ga-rantera att alla typer av livsmedel var bra ur hälso-synpunkt och inte innehöll några gifter. Det är natur-ligtvis vår gemensamma önskan att vi tillsammanskan lösa detta genom sträng miljölagstiftning, så attvåra kommande generationer inte ens ska behövagöra dessa ställningstaganden. Det är den första ut-gångspunkten.Vi har i jobbat mycket med dioxinfrågan,även om inte tycker att det ärtillräckligt. Dioxinutsläppen från sopförbränning hardock minskat från perår. Det är alltså en minskning på . Det har alltsågjorts saker.Jag ska återgå till frågan om att äta fisk eller inte.När man talar med unga kvinnor är det i alla fall ettsom är säkert, nämligen att informationen har gåttfram. Man informerar på mödravårdscent-raler osv.Men det är mycket svårt att ge garantier för attalla typer av livsmedel inte innehåller gifter, eftersomdet finns andra fetthaltiga livsmedelsprodukter sominte har helt uppmätta halter av alla typer av gifter.Det är därför som det är så viktigt att vi kommeröverens om internationella konventioner. De flestaämnena kommer ju från andra länder än Sverige.Anf. 43 () replik:Herr talman! talar på ett förtjänst-fullt sätt om konventionen och framför allt om diox-infrågan i sitt anförande. Men hon undviker att ta uppden fråga som jag reste, nämligen frågan om kvick-silvret, ett av de mest farliga giftiga ämnen som vikänner till i vår miljö. Har inte ochdet parti som hon företräder någon åsikt i den frågan,eller varför undviks frågan? Jag tycker, som jagnämnde i mitt anförande, att det nu är dags att infogaall användning av kvicksilver i den normala ordning-en, nämligen att allt kvicksilver ska omfattas av gäl-lande miljöregler. Vi ska inte ha kvar några fredadezoner. Vad tycker ?Anf. 44 () replik:Herr talman! Jag tog inte upp frågan om kvicksil-ver i mitt huvudanförande eftersom den inte ingår iStockholmskonventionen. Men jag var helt övertygadom att skulle återkomma till den.Jag kände mig därför lugn i den förhoppningen, ochjag har naturligtvis förberett ett svar.Den här frågan är en följetong som jag personli-gen skulle vilja se ett slut på i denna debatt. De somhar varit ledamöter av längre har naturligt-vis följt denna fråga under här i kam-maren.Vi hade denna fråga uppe när vi antog kemikali-estrategin för en giftfri miljö, alltså den nationella,och när vi antog delmål 3 innebar det att nyproduce-rade varor så långt det är möjligt ska vara fria frånkvicksilver och att kvicksilver inte hellerska användas i produktionsprocesser. Ett förbud motexport av kvicksilver finns redan, men det finns ävendispenser t.ex. för dentalt amalgam. Men det finnsalltså redan ett exportförbud. Tandvårdsersättningenför amalgam slopades . Och regeringenbetonar i flera propositioner att det är angeläget attanvändningen av amalgam inom tandvården snarastupphör. Och i budgetpropositionen 2001 anförderegeringen att man borde undersöka möjligheterna attförbjuda amalgam av miljöskäl inom EU eftersomman inte lyckats förbjuda det genom EU-direktivetom medicintekniska produkter. Jag vet också att detfortgår ett arbete från svensk sida med att försökaförbjuda och fasa ut allt kvicksilver och därigenomockså amalgam.Anf. 45 ():Herr talman! Vi kristdemokrater tycker att det ärsjälvklart att ska underteck-nas. Därför har vi inte väckt någon motion om detta.Som vi har hört finns det även motioner från all-männa motionstiden. Där har vi en motion som berörflamskyddsmedel. Det är något som har debatteratsmycket. Det talas framför allt om bromerade flam-skyddsmedel. Det finns ca 800 flamskyddsmedel attvälja på, vilket är en otrolig mängd. Det är också enotrolig mängd kemiska substanser bara i detta syfte.Men det är de bromerade flamskyddsmedlen som harkommit att användas mest och därför förekommermest. De är långlivade. Därför vill vi ha bort dem.Dessutom har sagt att vi kan undva-ra just de bromerade flamskyddsmedlen, det finnsandra medel.Det är också ett problem att många av de ersätt-ningsmedel som vi tar till också visar sig vara skadli-ga på olika sätt, och det finns motioner om detta. Detär alltså inte helt enkelt.Det behövs mycket materialarbete. Man har prö-vat hur fort flygplan brinner. Man kan se att det skil-jer väldigt mycket mellan olika material. Mycket kanalltså göras bara genom att man får fram de bästamaterialen för detta ändamål.Vår motion handlar om att vi vill verka för ettförbud av pentaBDE, oktaBDE och decaBDE. Vi villatt ska verka för att produktion och import avdessa ämnen ska förbjudas i EU.Utskottet redovisar på ett bra sätt att arbete pågåroch att har varit pådrivande. Det är vi gladaför. Vi har tidigare fått höra att harutarbetat en strategi för hur vi ska komma ifrån dessabromerade flamskyddsmedlen. Jag vet inte om CarinaOhlsson vet vad den strategin går ut på, men det hadevarit intressant att höra.Det talas om att man inom EU på frivillig väg harupphört att tillverka PBB. Man har insett vart det harvarit på väg. För de andra ämnena som vi har motio-nerat om är det också på väg. Men det är riskbedöm-ningar på gång, och man vet inte hur det tarinnan detta går igenom. Parlamentet är pådrivandeoch driver på kommissionen som verkar mer tvek-sam, ofta av marknadsskäl.Vi har inte funnit anledning att reservera oss iämnet eftersom arbete pågår och verkar fördetta. Vi tycker dock att vi kunde ha fått höra mer omvad verkligen gör för att driva på detta ochvad strategi går ut på.