prot · GP0964 · 2002-02-06 00:00:00 — Det finns också beskrivet ibetänkandet.Det är för det första att bisjukdomarna tillförs epi-zootilagen. Det är för det andra att man bör betraktaupp till 15 bisamhällen som hobbyodling och befriafrån skatteredovisningsskyldigheten. Det gäller fördet tredje forskningsfrågorna, att den forskning somsyftar till att finna en metod som helt befriar bin frånkvalster premieras. Enligt vad jag fått mig till delfinns det forskningsuppslag, men det ges ingen kost-nadstäckning för vetenskaplig utprövning. För detfjärde gäller det att återbesätta den SLU-anknutnagenetiktjänsten för just arbetet med bin.Jag finner jämväl att det är en hygglig skrivningmen vill ändå yrka bifall till vår reservation, nr 6, pådenna punkt.Anf. 87 PER ():Fru talman! Vi har i samarbetet med regeringenoch satsat oerhörda summor på miljö-forskningen i förhållande till hur det har varit tidiga-re. Men det räcker inte. Det behövs mycket mer. Jagskulle vilja ta upp den forskningen som liggermig särskilt varmt om hjärtat.Vi vet att våra kusthav, som nämnts tidigare, , och är förgiftade, över-gödda och utfiskade när det gäller flera viktiga arter.Framför allt har vi uppmärksammattorskens försvinnande. Jag vet att vi sedan flera årtillbaka från min sida av , , märkteatt den s.k. kusttorsken - det finns många arter av den- försvann. Man tog upp havstorsk i mindre storlekoch trodde att det var kusttorsk. Man såg inte den farasom var på väg, nämligen försvinnandet av kusttors-ken. är faktum där. Vi har egentligen inte någotbestånd av torsk att tala om längre. Den är utfiskad.Det här är ju en katastrof. Jag och degröna menar att det inte är hållbart. måste detgöras stora satsningar på restauration av havet för atthindra arternas och ekosystemets kollaps. Det innebäratt man starkt måste begränsa fisket. Det kan mangöra genom utfasning av foderfisket som också är enmärklig utveckling. Som ni vet själva var för bara ettdecennium sedan kanske av allt fiske konsum-tionsfisk. är det som används som foderfisk.Det är ofattbart. Det är inte hållbart.I och med detta har vi också andra effekter. Vislänger stora kvantiteter bifångst över bord. både kolja och vitling.Det som behövs är alltså en utfasning av foderfis-ket, men det behövs också en utökad marin forskning.Det jag vill peka på är någonting som jag tog upp förmånga år sedan och därefter har drivit , näm-ligen det s.k. . På drevman ett projekt som finansierade. Det handlade om de stora pro-cesserna i havet. Man gjorde en uppföljning och sedan var pengarna slut. En rapport somvar oerhört viktig kom 1996. Åren 1997 och 1998gjorde man en liten uppföljning av detta som visadeatt situationen var än värre.Det jag menar nu är att vi måste ha ett nytt nor-diskt eller hellre internationellt västerhavsprojekt.Varför inte utöka det till att också bli ett Öster-sjöprojekt.Varför? Jo, därför att forskningen är så viktig föratt vi ska förstå tillståndet, för att vi ska förstå varförarterna försvinner. Det är inte bara torsk, som jagnämnde, utan det handlar om viktiga arter som gråsej,kummel och rödspätta. Också de starkt hotade arter.Miljöpartiet har i olika sammanhang krävt att vihelt enkelt måste sammankalla en kriskommission.Det var ju en hearing här i går. Jag vet inte vad mankom fram till, för jag hade inte möjlighet att vara därsjälv. I en frågestund med förnågon vecka sedan tog jag upp detta. Jag menade attdet behövdes en nationell samling kring den här frå-gan, en kriskommission ungefär.Jag menar att det här problemet är så viktigt ochså allvarligt att vi faktiskt måste göra någonting nu.Det innebär bl.a. att vi kanske måste bestämma ossför ett stopp för torskfisket. Det får effekter som inteär bra för ekosystemet när man stoppar fisket av enart. Men vi har inte mycket att välja på just . Utan-för gjorde man ett stopp på tio år.Beståndet har inte kommit tillbaka. Det behövs alltsåså kraftfulla åtgärder.Vi kan inte bara sitta här och tycka att det är trå-kigt, synd och att vi ska försöka vara försiktiga. Vi måste göra något radikalt för att det skafå en effekt över huvud taget.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 8 somjust framhåller behovet av ett nytt västerhavsprojekt.Jag vill gärna, som jag sade tidigare, utöka det till attockså omfatta , eftersom våra kusthav häng-er ihop. Det ena påverkar det andra. Det är ekosystemsom vi har skyldighet att rädda.Anf. 88 ():Fru talman! I detta betänkande behandlas 26 mo-tionsyrkanden om forskning och utbildning m.m. frånden allmänna motionstiden och 2001.Den svenska forskningspolitiken behandlas nume-ra i intervaller . I proposition 2000/01:3Forskning och förnyelse, presenterade regeringen sinforskningspolitik för åren 2001-2003.Regeringen redogör däri bl.a. för vissa prioritera-de områden inom miljöforskningen. Ett sådant områ-de är forskning syftande till att utgöra underlag förmiljökvalitetsmålen och klimatpolitiken och underlagför internationella förhandlingar. Regeringen lyftevidare fram forskning om biologisk mångfald ochforskning om produkter, processer och resurseffekti-visering. Regeringen anser dessutom att forskning omkemikalier och strålskydd samt samhällsvetenskapligoch juridisk miljöforskning bör utgöra prioriteradeområden.Den beslutade ordningen för forskningspolitikeninnebär att regeringen för framlägger för-slag om övergripande mål för forskningen och all-männa riktlinjer för politiken. Enligt de av riksdagengodkända riktlinjerna bör övergripande forsknings-politiska beslut fattas av statsmakterna, medan organmed sakkunnighet inom berörda områden beslutar omverksamheten och den närmaste medelfördelningen.Den 1 januari 2001 inrättades fyra nya myndigheterför forskningsfinansiering, vilka ersatte de tidigarenio myndigheterna. Av de nya myndigheterna är dettvå som har bäring på miljö- och jordbruksutskottetsarbetsområde. Det är , som ska stödjagrundforskning av högsta vetenskapliga kvalitet, ochdet är områdesinriktade för miljö,areella näringar och samhällsbyggande, Formas.I reservation 1 om svensk miljöforskning fram-håller att miljöforskningen och mil-jöövervakningen måste prioriteras. Det är ett sentuppvaknande från ett parti som i praktiken inte visatnågot stort intresse för miljöfrågorna. Sanningen är juden att det aldrig har funnits så mycket medel förmiljöforskning, och detsamma gäller för miljööver-vakning där årets budgetanslag fick en kraftig ökning.Moderaterna föreslog mindre änregeringens anslag.Jag vill också tillägga att stiftelsen för-delar ca till miljöforsk-ning. uppgick stiftelsens kapitaltill ca 4,7 miljarder kronor.Vidare framhåller att tidigarevar en framstående forskningsnation på miljöområdet,men att man har förlorat kompetensoch tid.Moderaternas uppfattning är fel och den stridermot den utvärdering som genom-fört. Undersökningen visar att frekvensen av antaletsvenska forskare som citerades i vetenskapliga tid-skrifter i relation till folkmängden gav entätposition. Skälet till att ni står ensamma bakomdenna reservation är helt enkelt att ni inte är trovärdi-ga på detta område, liksom på flera andra områden.Flera talare har yrkat bifall till reservationen omgentekniska forskningsresultat.Beträffande forskarnas tillgång till forskningsre-sultat publiceras som regel akademiska forskningsre-sultat som uppnåtts med finansiering från forsknings-råd och andra offentliga finansiärer i vetenskapligatidskrifter. Därmed blir resultaten offentligt tillgäng-liga.Beträffande forskning som utförs av eller finansi-eras av företag kan publiceringen fördröjas eller re-sultaten bevaras som företagshemlighet. Detta för-hållande gäller emellertid all forskning och är ingetspecifikt för genteknisk forskning. För alla företagsom lägger ned stora resurser på att utveckla innova-tioner finns ett behov av att skydda sig mot piratkopi-ering från andra företags sida genom patent.Enligt europeisk patentlagstiftning får patent en-dast meddelas uppfinning som inte tidigare varitkänd. Därför måste forskning och resultat, där avsik-ten är att söka patent för en uppfinning, sekretessbe-läggas till dess en patentansökan har lämnats in.Det finns exempel på att företag utvecklat grödormed tolerans mot ett bekämpningsmedel som företa-get självt tillverkar. Det kan öka användningen av justdenna kemikalie i jordbruket. minskaremellertid användningen av andra bekämpningsmedelför samma ändamål.Tillgänglig statistik och erfarenhet visar att dentotala förbrukningen av ogräsbekämpningsmedelminskat i samband med odling av grödor som medhjälp av genteknik gjorts toleranta mot glyfosat, somär det bekämpningsmedel som det oftast är fråga om idessa sammanhang.När det gäller växter som med hjälp av genteknikgjorts resistenta mot skadeinsekter leder detta enligtall tillgänglig information till en ofta dramatiskminskning av användningen av kemiska preparat förbekämpning av insekter. För kemibranschen somhelhet torde således gentekniken snarare minska änöka försäljningen av kemiska preparat för ogräs- ellerinsektsbekämpning.Beträffande böndernas möjlighet att själva få väljasitt utsäde är monopolsituationer lika oönskade inomutsädesområdet som inom andra områden, oberoendeav om de dominerande sorterna utvecklas med gen-teknik eller med traditionella metoder.Vi som besökte vet ju att det företaget liggerlångt framme. Man satsar 7-8 miljarder på olikaforskningsinnovationer. Det är självklart att Astramåste få skydda sig innan någon annan får ta del avforskningsresultaten. Det är först efter att man har fåttpatent som resultatet blir fritt.Jag yrkar avslag på denna reservation.Som svar till vill jag säga attnär det gäller att utfärda förskrifter om godkännandeav hovslagare har arbetet pågått . Jagtrodde att frågan var bortglömd, men har återupptagit arbetet med förordningensinnebörd. Jag utgår ifrån att frågan får en snar lös-ning.Kristdemokraterna har väckt en motion om forsk-ning och utvecklingsfond för potatis. Den fråganbereder man på vegetabilieenhet.Det ligger redan nu en ansökan från potatisodlarnasorganisation. Jag utgår ifrån att frågan kan lösas medde gödselavgifter som ska återbetalas till näringen.I regeringens förslag som behandlas i EU så harregeringen framhållit att vissa medel ska gå tillbakatill bl.a. forskning. Det innebär att även denna näringkan få forskningsstöd.När det gäller biodling så har denna fråga diskute-rats ett flertal gånger.Under 2001 utkom med sin rap-port Biodlarnäringens förutsättningar (rapport2001:2) i syfte att göra en genomgång av förutsätt-ningarna för biodlarnäringen i . Under hösten2001 gjordes en remissammanställning kring dennaremissrunda bland berörda myndigheter och biodlar-näringens organisationer som sändes ut i sambandmed rapporten. Ärendet är nu under beredning påJordbruksdepartementet.I reservationerna om marinforskning och forsk-ning om fiskefångstmetoder är det mycket riktigt i går hade en utfrågning i miljö- och jordbruks-utskottets regi där man hade landets experter ochmyndigheter samlade.Det är klart att dessa människor presenterar olikabilder. Det finns också många intressenter i den härfrågan, konsumenter, forskare, myndigheter och poli-tiker. Jag tror att det är viktigt att man får till ståndnågon form av samordning, inte minst när det gällerÖstersjön och de baltiska länderna. På det sättet skavi försöka att lösa problemen.Regeringen har tidigare uppmärksammat t.ex. be-kymret med torskbeståndet i våra angränsande hav.Man anslog också till Fiskeriver-ket för att på olika sättskulle försöka att åtgärda den kader av dagordnings-punkter som finns.Problemen är stort, och jag tror att det fordras ensamordning för att komma till rätta med dem. Mankan skylla på både den ena och andra, men regeringenhar insett att problemen snabbt måste lösas, och där-för satsar den mycket pengar på detta.Fru talman! Jag vill också kommentera en motionfrån och där det före-slås att man ska inrätta en permanent svampforskningi landet.Utskottet har erfarit att inom lantbruksu-niversitet bedrivs flera olika forskningsprojekt medanknytning till svampar och svampodling. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att denna typ avforskning och utbildning om matsvamp är viktig ochtillhör framtiden. Svampodling i kommersiellt syfteär relativt ovanligt i , och huvuddelen av be-hovet av svamp importeras.Ett "svamparnas hus" där man kunde samla kvali-ficerad forskning och utbildning är en idé man bordegå vidare med. Jag tror det är rätt att en sådan sats-ning bör ske i av det skälet att SLU ochUppsala universitet har den sammantaget störstapotentialen och kompetensen inom fältet. Dessutomfinns där flera eldsjälar, bl.a. forskaren tycker att det är viktigt att SLU och uni-versitet samlar sig i denna framtidsfråga, som kan blien viktig näring.Fru talman! Jag yrkar bifall till förslagen i betän-kandet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 89 ():Fru talman! I det här betänkandet behandlas denmotion som jag och har skrivit omsvampforskning. Vi vill visa på behovet av en perma-nent svampforskning i . Anledningen till attNorrbotten och har gemensamma intressen isvampforskning är att det naturligt växer goliatmusse-ron i och bourgognetryffel på Gotland.När vi skrev motionen hade jag genom en kvinn-lig forskare fått information om det arbete som honpåbörjat och som visar att det finns bourgognetryffel istora mängder på . Den finns naturligt, och vihar inte tidigare förstått vilka värden som vi kan till-godogöra oss genom svampen. Forskningen sker isamarbete med Högskolan på , men är knutentill , . Handledareför forskningen finns hos SLU.Det som vi har lärt oss av vunna erfaren-heter är att bourgognetryffeln finns naturligt på Got-land. Mer än 2000 ek- och hasselplantor har utplante-rats för att kunna följa tryffelutvecklingen på trädröt-terna, och resultatet ser mycket lovande ut. Markäga-re har kunnat sälja bourgognetryffel för upp till 4 000kr kilot.Även i sker forskning om svamp. Därär det goliatmusseronen som är av intresse och somhar blivit en exportartikel. Export sker framför allt tillJapan.Vi vill visa på behovet av en permanent svamp-forskning i . Vi vill att vi ska använda oss avde erfarenheter vi har fått, ta till vara dem och göranågot bra av dem.Sverige ligger efter när det gäller svampforskning.I andra länder som , , Nederländernaoch satsar man mycket på svampforskningoch utbildning. Världsproduktionen av odlad svampär , och andel är0,. Vi borde kunna göra mycket mer. Vi börsatsa på svampar och svampprodukter som andraländer saknar kunskaper om, såsom kantarell, tryffeloch goliatmusseron.Fru talman! Det vi skulle behöva i är ettforskningslaboratorium, ett svampcentrum eller ettsvampens hus. Det är främst tre skäl till att vi behöverutveckla vår kunskap om svamp. Vi behöver grund-forskning. Vi behöver ta till vara den industriellapotentialen. Vi behöver tillgodose konsumenternasintresse av information och utbildning.Just nu har spetskompetenser på områdetsom rör kantarell, tryffel och goliatmusseron. Syftetmed ett svampcentrum är att skapa permanenta forsk-ningsledartjänster och ämnesöverbryggande forsk-ning om mat- och medicinalsvampar för att dels för-stå fundamentala biologiska processer, dels ta framkunskaper som kan få betydelse för nya produkter,nya odlingsformer och ett uthålligt utnyttjande avsvenska naturresurser.När vi skrev motionen visste vi att en möjlig fors-kargrupp redan fanns och att förhandlingar fördesmed . Kontakterna mellan Uppsalauniversitet, SLU och har fortsatt,och det finns ett stort intresse för ett svampcentrum.Fru talman! Miljö- och jordbruksutskottet har i sinbehandling av motionen sagt att det som motionen tarupp inte bör behandlas i sak av utan av deorgan som har särskild sakkunskap på området.Vi motionärer har konstaterat, och uppskattar ut-skottets skrivning, att utskottet delar vår uppfattningatt denna typ av forskning är så viktig att SLU ochUppsala universitet borde samla kvalificerad forsk-ning och utbildning om matsvamp. Utskottet konsta-terar också att svampodling i kommersiellt syfte ärrelativt ovanligt i och att huvuddelen av be-hovet av svamp importeras. Det här är saker somockså underströk i sitt anförande, ochdet är jag mycket glad för.Jag vill tacka miljö- och jordbruksutskottet förden positiva skrivningen och den positiva behand-lingen av motionen. Jag tycker att det här är ettmycket spännande område. Förhoppningen är nu attarbetet kan drivas vidare, att alla positiva tankar omett svampcentrum kan utvecklas vidare och att ettsvampcentrum kan bildas där vi får forskning, utbild-ning och en satsning på en ny uthållig näring som tartill vara våra svenska naturresurser.Självklart är det vår mening och förhoppning attforskningen fortsätter på och i Norrbotten.Anf. 90 ():Fru talman! Vi socialliberaler tror på idén om denfria akademin. Det är en politik där studenter ochforskare sätts i centrum. Den fria akademin bygger påtre grundsatser.För det första: För kunskap som egenvärde ochmot en nyttofixerad kunskapssyn.För det andra: Frihet. Vi vill ta strid för den aka-demiska friheten och mot politisk centralstyrning.För det tredje: Kvalitet. Vi socialliberaler är be-redda att ta strid för den vetenskapliga kvaliteten ochmot ensidigt kvantitetstänkande.Forskarens frihet är hotad på flera sätt. Såvälpolitiska pekpinnar som marknadstänkande naggarallvarligt forskarens makt i kanten. En gemensamnämnare i hoten är att kräva att forskningen sombedrivs ska vara nyttig och relevant.Vi socialliberaler har en annan syn på forskning.Forskningens uppgift att söka ny kunskap ska utma-na, den ska spränga gränser, den ska få utvecklas frittoch inte styras av vad som för tillfället anses politisktopportunt eller av vad centrala beslutsfattare definie-rar som näringslivets kortsiktiga behov. Inte heller ärdet möjligt att på förhand avgöra om forskningeninom ett visst område kommer att medföra stor sam-hällsnytta eller inte. Det som framstår som irre-levant kan äga största relevans. Historienom vetenskapens viktigaste landvinningar är ett bevisför detta.Huvuddelen av anslagen ska alltså inte styras avoss politiker och fördelas i detalj till forskningspro-jekt. Kvaliteten på den tillämpade forskningen blirhögre med en politik för en fri forskning. Störstadelen av anslagen ska alltså användas på detta friasätt.Men ett exempel där riktade anslag är motiveradeär forskningen om det ekologiska jordbruket. Det ärdärför som vi i det sammanhanget har agerat för an-slag till i Järna.Den hearing som vi hade i går om fiskefrågorna ärett bra exempel på frågor där vi har lätt att hänvisa tillforskning, trots att vi vet att konkreta åtgärder kanvidtas - åtgärder som kan ge effekt. Men när intres-sen kolliderar är det enklare att hänvisa till att vibehöver ny forskning.Visst behövs forskning om de frågorna,om fiskefrågorna. Men vi vet också att det finns åt-gärder som vi skulle behöva vidta men inte är bered-da att vidta. Jag tänker t.ex. på sådana åtgärder somfiskekvoter, att vara beredd att gå in och diskuterabegränsningar när det gäller fångstmetoder m.m.Anf. 91 () replik:Fru talman! talar om frihet ochkvalitet. När han kommer in på kvalitet menar han attFolkpartiet stöder att i ska få ett basanslag.Situationen är sådan att fram-håller att man kan stödja vissa projekt men att det skavara en frihet för forskarna själva. Den svenska rege-ringen har ju riktat anslag till SLU för ekologiskforskning, forskning om ekologisk odling. Det är dethär som ni menar att vi ska ge stiftelsen. Jag villframhålla att det inte finns den kvaliteten på forskarei stiftelsen. Man har lämnat infyra olika ansökningar om forskningsanslag till For-mas och man har fått avslag på alla dessa eftersomdet inte finns den vetenskapliga kvaliteten, kompe-tensen, inom den här stiftelsen. Då är det i stället såatt SLU, som har huvudansvaret för det här, kan ta tillsig och har tagit till sig en eller några forskare frånden här stiftelsen.Ni vill inte vara med på den linje som vi har lagtupp här i , att det inte är regeringen ochriksdagen som ska ge pengar till de olika stiftelserna,vilket ni tycker. Vi tycker att det är bättre att de ska fåfortsätta söka pengar från de fyra forskningsorgansom finns. Så jag motsätter mig mycket av det somHarald har tagit upp här.Det är ändå så att hardrivit den här frågan, men de har tagit bort den. Detär ni och , som hade ett särskilt yttran-de, kvar här. Jag tycker att det är väldigt märkligt attkomma nu och vidhålla den åsikt som ni har. Den ärhelt fel.Anf. 92 () re-plik:Fru talman! Det är ju inte just som vi fram-för åsikten om ett specialdestinerat anslag. Den har viframfört för längesedan. Det är inte principen omfördelningen av forskningsanslagen som vi ifrågasät-ter. Jag tror också, som säger, att denhär samverkan mellan forsk-ningsinstitutet är viktig, ja kanske nödvändig, för attfå den erforderliga kvalitativa nivån på forskningen.Jag tror ändå att alternativet när det gäller att förade här frågorna framåt på forskningssidan är bra föralla. Det är inte så att anslagen till detta institut skaersätta annan forskning utan det ska vara ett viktigtkomplement, och den samverkan man har med SLUär viktig.Det här med anslaget till , som , betyder inte att vi på något sätt skulle rubbaden övriga forskningspolitiken.Anf. 93 () replik:Fru talman! var ju med när vijusterade detta betänkande om vissa forskningsfrågor.Inte på något ställe i detta betänkande finns det enreservation från . Det finns inget särskiltyttrande. Jag tycker att det är märkligt att komma nu iden här debatten och säga att ni står ensamma kvarbland de politiska partierna och stöder de här 2 miljo-nerna.Jag tycker att alla andra partier, som har ändratåsikt, har en mycket rakare och bättre hållning när detgäller forskningsfrågorna. Man måste ha en viss ord-ning - och också ordning på statens ekonomi. Vi kaninte börja att ge anslag till olika stiftelser i landet pådet sätt som förespråkar . Manmåste koncentrera forskningen till de områden som ärviktiga. Då är det i det här fallet SLU som under treår har fått för att försöka forska ien mer uthållig situation när det gäller vårt jordbruk.Då ska man inte börja smeta ut det här till forska-re vilkas forskningsråd bedömer att de inte besitterden vetenskapliga kompetensen för att hålla på medsådant här. Jag menar att det inte få vara någon formav lekstuga. Det är faktiskt ganska viktigt att mansatsar pengarna på rätt häst, och det gör inte Folkpar-tiet.Anf. 94 () re-plik:Fru talman! När det gäller anslagen framförde videtta i budgetsammanhanget. Vad jag har gjort , frutalman, är att hänvisa till den uppfattning som viredan då uttalade. Det är inte heller fråga om, som jagsade tidigare, att smeta ut eller ersätta annan forsk-ning. Det här är ett viktigt komplement för att föra dehär frågorna framåt.Anf. 95 ():Fru talman! konstaterade för enstund sedan här i kammaren att man kan tolka skriv-ningarna positivt när det gäller frågan om binäringen ibetänkandet. Han markerade trots det för en reserva-tion.Fru talman! Jag har medstor oro och irritation följt utvecklingen av densvenska binäringen. Bisjukdomen varroa kom tillSverige och har pågrund av underlåtenhet att snabbt sätta in åtgärderspridit sig från upp över landet. I stort sett haren halvering av bihållningen skett ,vilket är allvarligt eftersom det blir sämre pollinering.Miljön drabbas osv.Vi har vid åtskilliga tillfällen i motioner och in-terpellationer tagit upp frågan om binäringens ut-veckling. Det har gällt att bitillsynslagen inte harföljts, att bitillsynen varit undermålig och att forsk-ningen måste förbättras. Vi har också tagit upp beho-vet av stimulansåtgärder där små bigårdar åter, somtidigare, skulle få skattebefrielse.Nu har emellertid en rapport avgivits av , och remissförfarandet har genomförts.Regeringskansliet bereder ärendet, i alla fall enligtuppgift. Att då reservera oss har vi moderatersett som att slå in redan öppna dörrar. Vi kommerdock framöver att bevaka hur ärendet behandlas ochkritiskt granska de förslag som läggs fram i syfte attstärka binäringen i . Men vi reserverar ossalltså inte av det skälet att det redan är på gång.Vi har tagit hänsyn till det.