prot · GQ0933 · 2002-12-10 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:33Tisdagen den 10 decemberKl. 11.00 - 16.2318.00 - 19.59Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § till valprövningsnämndenFörste vice talmannen meddelade att till kamma-ren hade inkommit protokoll från valberedningenavseende val av ordförande och ersättare för ordför-anden i Valprövningsnämnden.Vidare hade överlämnats gemensamma listor förval av sex ledamöter och sex suppleanter i . En promemoria med föreslagna namnhade delats ut till kammarens ledamöter.Företogs val av ordförande och ersättare för ord-föranden i Valprövningsnämnden.Enligt ett enhälligt förslag av valberedningen val-des, för tiden till dess nytt val till nämnden skulle ägarum, tillordförande i för ordföranden i val av sex ledamöter och sex suppleanteri Valprövningsnämnden.Sedan den gemensamma listan godkänts av kamma-ren befanns följande personer, för tiden till dess nyttval till nämnden skulle äga rum, valda tillledamöter i ValprövningsnämndenPär Axel (), partikassörNils ()()()()suppleanter i ValprövningsnämndenBarbro (), organisationschefHenrik S Järrel (m)()(), före detta riksdagsledamot2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 4 december.3 § Anmälan om inkomna uppteckningar frånEU-nämndssammanträdeFörste vice talmannen anmälde att uppteckningarfrån sammanträde fredagen den22 november inkommit.4 § Fråga om hänvisning av motionFöredrogsMotionAvskaffande av domstolsliknande nämnder av BoLundgren m.fl. (m)Anf. 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Bo Lundgren och tio andra ledamöter från Mode-rata samlingspartiet har med åberopande av före-skriften i 3 kap. 15 § riksdagsordningen, om rätt attväcka motion med anledning av händelse av störrevikt, lämnat en motion om avskaffande av domstol-sliknande nämnder.Talmannen anför följande:I motionen föreslås att begär att rege-ringen gör en översyn av ordningen med domstolslik-nande nämnder, juridisk-politiska nämnder, somutövar rättslig funktion i enlighet med vad som anförsi motionen. Som skäl för rätten att nu få väcka motionåberopas att det efter höstens riksdagsval framförtsflera misstankar om att det förekommit valfusk, bådei riksdagsvalet och i kommunalvalet i Stockholm.Några av dessa händelser har legat till grund för attvalen överklagas. gällande ordning innebär, fram-hålls det i motionen, att partier som anklagas förvalfusk själva har deltagit i prövningen huruvidaanklagelserna har grund.Den motion som talmannen nu har redogjort förhar föranlett följande bedömning från talmannenssida:Rätten att väcka motion med anledning av händel-se av större vikt infördes i samband med grundlagsre-formen 1974. En sådan motion får väckas om händel-sen ej har kunnat förutses eller beaktas under allmän-na motionstiden eller kunnat föranleda motionsrätt påannat sätt. I grundlagspropositionen underströks attden föreslagna bestämmelsen var av undantagska-raktär. har också tillämpat föreskriftenrestriktivt.Valprövningsnämnden inrättades genom grund-lagsreformen 1974. Av förarbetena till reformenframgår att man då diskuterade de objektivitets-problem som skulle kunna komma att uppstå till följdav att ledamöter i nämnden representerade politiskapartier som var direkt berörda av de ärenden somnämnden hade att avgöra.När det gäller de ärenden som berörs i motionenär det värt att notera att såväl riksdagsvalet somkommunalvalet i överklagades den4 oktober , det vill säga före den allmän-na motionstidens utgång.Mot bakgrund av vad som anförts anser tal-mannen inte att de i motionen åberopade skälen är avsådan art att den bör få väckas med stöd av 3 kap.15 § riksdagsordningen. Talmannen finner därför atthinder föreligger enligt 2 kap. 9 § riksdagsordningenför att ställa proposition och hänvisning av motionentill utskott.Motionen lades till handlingarna.5 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner2002/03:So10-So12 till socialutskottet2002/03:So8 och So9 till socialutskottet6 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 2002/03:KU1Kulturutskottets betänkande 2002/03:KrU17 § Beslut om ärende som slutdebatterats den5 decemberBoU3 Naturresursfrågor och vattenrättPunkt 1 (Älvskydd m.m.)1. utskottet2. 1 (fp)3. res. 2 (v)Förberedande votering:44 för res. 125 för res. 2241 avstod39 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:235 för utskottet42 för res. 134 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 38 m, 30 kd, 2 v, 20 c, 14 mpFör res. 1: 42 fpAvstod: 1 s, 10 m, 22 v, 1 mpFrånvarande: 12 s, 7 m, 6 fp, 3 kd, 6 v, 2 c, 2 mpAnna Lilliehöök (m) anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha avstått från att rösta.Punkt 3 (Krav avseende vindkraftsutbyggnad)1. utskottet2. 4 (m)Votering:197 för utskottet51 för res. 463 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 6 fp, 2 kd, 25 v, 19 c, 15 mpFör res. 4: 48 m, 1 fp, 1 kd, 1 cAvstod: 1 s, 35 fp, 27 kdFrånvarande: 13 s, 7 m, 6 fp, 3 kd, 5 v, 2 c, 2 mpAnnelie Enochson (kd) anmälde att hon avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat nej.Punkt 4 (Tillståndsprövning avseende vindkraftsut-byggnad)1. utskottet2. 7 (c)Votering:290 för utskottet20 för res. 72 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 48 m, 40 fp, 30 kd, 25 v, 15 mpFör res. 7: 20 cAvstod: 2 fpFrånvarande: 12 s, 7 m, 6 fp, 3 kd, 5 v, 2 c, 2 mpPunkt 6 (Omprövning av vattendomar)1. utskottet2. 9 (v)Votering:287 för utskottet25 för res. 937 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 48 m, 42 fp, 30 kd, 20 c, 15 mpFör res. 9: 25 vFrånvarande: 12 s, 7 m, 6 fp, 3 kd, 5 v, 2 c, 2 mpPunkt 7 (Åtgärder till förmån för fisket m.m.)1. utskottet2. 10 (kd, m, fp, c)Votering:172 för utskottet140 för res. 1037 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 25 v, 15 mpFör res. 10: 48 m, 42 fp, 30 kd, 20 cFrånvarande: 12 s, 7 m, 6 fp, 3 kd, 5 v, 2 c, 2 mpPunkt 9 (Kommunalt veto)1. utskottet2. 11 (c, mp)Votering:276 för utskottet35 för res. 111 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 48 m, 42 fp, 30 kd, 24 vFör res. 11: 20 c, 15 mpAvstod: 1 vFrånvarande: 12 s, 7 m, 6 fp, 3 kd, 5 v, 2 c, 2 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.8 § Beslut om ärenden som slutdebatterats den9 decemberFöU1 Försvar och beredskap mot sårbarhet -budget för år 2003Punkt 1 (Utgifterna m.m. inom utgiftsområde 6 )1. utskottet2. 1 (fp)Votering:193 för utskottet42 för res. 177 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 1 m, 25 v, 20 c, 15 mpFör res. 1: 42 fpAvstod: 47 m, 30 kdFrånvarande: 12 s, 7 m, 6 fp, 3 kd, 5 v, 2 c, 2 mpPunkt 2 (Förändrad anslagsstruktur)1. utskottet2. 3 (m)3. res. 5 (fp)Förberedande votering:49 för res. 330 för res. 5232 avstod38 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Huvudvotering:196 för utskottet48 för res. 367 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 4 fp, 25 v, 20 c, 15 mpFör res. 3: 48 mAvstod: 37 fp, 30 kdFrånvarande: 12 s, 7 m, 7 fp, 3 kd, 5 v, 2 c, 2 mpPunkt 10 (Helikopterverksamheten på )1. utskottet2. 9 (v)Votering:281 för utskottet29 för res. 939 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 48 m, 40 fp, 28 kd, 20 c, 13 mpFör res. 9: 2 kd, 25 v, 2 mpFrånvarande: 12 s, 7 m, 8 fp, 3 kd, 5 v, 2 c, 2 mpRosita Runegrund (kd) anmälde att hon avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat ja.Barbro Feltzing (mp) anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.Punkt 12 (Minröjning)1. utskottet2. 11 (v)3. res. 12 (mp)Förberedande votering:27 för res. 1116 för res. 12268 avstod38 frånvarandeKammaren biträdde res. 11.Huvudvotering:231 för utskottet25 för res. 1155 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 47 m, 3 fp, 29 kd, 20 cFör res. 11: 25 vAvstod: 1 m, 38 fp, 1 kd, 15 mpFrånvarande: 12 s, 7 m, 7 fp, 3 kd, 5 v, 2 c, 2 mpPunkt 13 (Inriktning för materiel, anläggningar samtforskning och utveckling)1. utskottet2. 13 (v, mp)Votering:271 för utskottet40 för res. 1338 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 48 m, 42 fp, 29 kd, 20 cFör res. 13: 25 v, 15 mpFrånvarande: 12 s, 7 m, 6 fp, 4 kd, 5 v, 2 c, 2 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.FiU8 Det europeiska valutasamarbetetKammaren biföll utskottets förslag.9 § Invandrare och flyktingarFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande 2002/03:SfU2Anslag inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyk-tingar (prop. 2002/03:1 delvis).Anf. 2 ():Herr talman! har präglats av enrad utspel, såsom flyttförbud för invandrare och bo-stadsplattformar för asylsökande. De har det gemen-samt att de alla grundas i en misslyckad migrations-och integrationspolitik.Ett sätt att slippa diskussioner om bostadsplatt-formar är att vidta åtgärder för att korta väntetidernavid asylprövning. Det innebär att färre människorsamtidigt kommer att finnas i systemet med behov avboende innan deras ansökan prövats.Ingen ska normalt behöva vänta mer än sex må-nader på besked i första instans. Det förutsätter attden som söker asyl samverkar under utredningengenom riktiga uppgifter och dokument. Men år 2001var det mer än hälften av ansökningarna som drog utpå tiden mer än detta halvår. Genomsnittstiden var226 dagar.En orsak till de ständiga problemen i mottagande är att regeringen har under-skattat antalet asylsökande och därmed underbudgete-rat anslaget. I stället har man i efterhandfått tillskjuta nya medel. Det är svårt att få en lång-siktig och välfungerande verksamhet under sådanaomständigheter.Till detta kan läggas att inte fåranvända sina anslag på ett flexibelt sätt. En flexiblareanslagsanvändning skulle göra att insatser för attkorta väntetider lönade sig genom att andra kostna-der, såsom boende och sjukvård, kunde minskas.Inför utskottet har också tjänstemän från själva framhållit vikten av en flexiblareanslagsanvändning. Jag yrkar därför bifall till denmoderata reservationen nr 5.Herr talman! Segregationen i det svenska sam-hället har inte uppstått på grund av ett mottagnings-system med för stort mått av fritt val och drivkrafterför eget ansvarstagande utan på grund av dess mot-sats; den har uppstått genom en politik inriktad påomhändertagande och social ingenjörskonst.Mottagningssystemet har till och med bidragit tillatt skapa den boendesegregation som alla nu reagerarmot, till exempel genom kommunplacering i årataldär det länge inte ansågs relevant om en människahade egna tankar om var vederbörande ville bo. Istället placerades människor, med eller mot sin vilja,ut över landet.I systemet för kommunplacering av flyktingar harkommunerna åtagit sig att ge både övergångsbostäderoch senare fasta bostäder. Då har människor så klartplacerats i områden där lägenheter stått tomma.Det är föga förvånande att många lägenheter fun-nits i kommunernas minst attraktiva miljonpro-gramsområden. Där har många nyanlända invandrareredan funnits. Och vad värre är: I dessa områden hardet funnits en överrepresentation av aldrig så inhems-ka sociala problem.Det som hyllas, att koppla utbildning ochpraktik till ersättning i stället för till socialbidrag, vari förbjudet. Kommuner som försökte prövadet stoppades!Mona har sagt i : "Det är inte såatt integrationspolitiken är ny." Hon hade fel. Attintegrationspolitiken alls diskuteras är ganska nytt.Däremot är det så att frivilligorganisationer har jobbatmed problemen och uppmärksammat tillexempel de effekter som kommunplaceringen i allafall tidigare gav.Herr talman! Den ofrivilliga segregationen är ensocialt och kunskapsmässigt betingad situation. Helatanken att en särskild integrationspolitik kan brytautanförståendet och maktlösheten eller öka tillgångentill övriga samhället är fel. Det visar bara att de vanli-ga politiska systemen inte fungerar tillräckligt bra iSocialdemokraternas . Däremot behövs det enbättre generell politik för att bryta kunskapsbrist,fattigdom, arbetslöshet, maktlöshet och utanförskap.En grund i den socialdemokratiska integrations-politiken har varit att betrakta samhället ovanifrånsåsom bestående av ett antal kollektiv i vilka männi-skor haft gemensamma problem och behov. En annangrund har varit viljan att ta hand om människor, attstyra deras liv och att lägga till rätta deras situation,vilket resulterat i att människor har förlorat makt ochmöjlighet att påverka sin situation.Integrationsministern har medgett detta, ocksåoffentligt: "Så - och jag delargärna den kritiken - har debatten om integration ut-gått från ett ta-hand-om-perspekiv eller, som en delhar nämnt här, ett tycka-synd-om-perspektiv. Man harklumpat ihop insatser i stället för att se varje individsom kommer, vars och ens bakgrund och förutsätt-ningar. "Ministern talar i dåtid, herr talman, men proble-men gäller precis lika mycket . Regeringensförsök att lösa detta blir med särskilda myndigheteroch särlösningar - trots påståenden om motsatsen -vilket jag menar är helt fel väg. "Integrationspolitiken har inte misslyckats, men vihar inte nått målen. Det är en väldig skillnad". Såsade statsrådet i för ett par veckor sedan.Herr talman! Det är inte en stor skillnad. Migra-tionspolitiken är misslyckad. Den som tvivlar kanläsa etablera sig iSverige.Riksrevisionsverket menar att utvecklingen varitpositiv i kommuner "där egen försörjning och tilltrotill individernas egen förmåga står i fokus på ettsjälvklart sätt". Det handlar alltså om egen förmågaoch tilltro, inte om omhändertagande.Det vore en fördel, menar -jag delar deras uppfattning - om kommunerna skildepå socialbidrag och ersättning för deltagande i integ-rationsprogram och introduktionsprogram och flytta-de hanteringen från . Alla marginalef-fekter som hindrar arbete måste bort.Debatten har fokuserats påkommunernas problem med mottagningen. Staten harlastats för dessa problem. Det är dock viktigt att kon-statera att kommunerna bär ett mycket stort eget an-svar för introduktionsverksamheten.Det enda krav staten ställer på kommunerna i dagför utbetalning av ersättning för flyktingmottagningär att individuella planer för introduktion görs. Detställs dock inga som helst krav på vad planerna skainnehålla eller vad kommunerna ska uppnå. säger: "Det finns all anledning att miss-tänka att introduktionsplanerna i stor utsträckning harblivit ett slags alibi för kommunerna att få rätt tillschablonersättning." Ett alibi för ersättning! Det ärord och inga visor, och det är ett direkt underkäntbetyg för berörda kommuner.Vi ser också hur människor har mycket små möj-ligheter att påverka sin egen introduktion och attomhändertagandeperspektivet verkligen fortfarandedominerar. Jag citerar än en gång Riksrevisionsver-ket: "Introduktionen präglas i många fall av brist påvariation. Verksamheten förväntas med andra ordfortskrida på i stort sett identiska sätt för en stor delav individerna, oavsett deras olika förutsättningar ochbehov." Det här visar just det vi moderater i alla århar påstått, att det sker en kollektivisering, man sermänniskor ovanifrån som delar av grupper, inte somindivider med egna behov och möjligheter.Genom samverkan mellan små kommuner skullebland annat svenskundervisningen enligt bedömning kunna individualiseras ytter-ligare. Varför sker inte detta om problem är på väg attlösas, som regeringen påstår?Riksrevisionsverket menar att samhällsorienteringoch dialog kring grundläggande värderingar inte kan"garanteras genomföras med god kvalitet i samtligaflyktingsmottagande kommuner". Inte ens grundernai introduktionsverksamheten fungerar, herr talman,varken svenskundervisning, dialog om de grundläg-gande värdena i samhället. Hur kan då någon förklarasig nöjd med introduktionen?Det brister i alla den så kallade integrationsked-jans länkar: Informationen från tillkommunerna om människors bakgrund och vad delärt sig i den organiserade verksamheten brister. Detgäller inte minst vilka kunskaper i svenska männi-skorna har med sig. Det är långtifrån alltid kommunerär så värst intresserade. I stället börjar de om medsvenskundervisningen från början. Det borde natur-ligtvis vara samma kursplan för den organiseradeverksamheten inom och sfi så kunde bygga vidare på sina kunskaper och gåframåt i livet.Ett särskilt problem är att det är vanligt att ohälsahindrar nyanlända från att delta i introduktionen. Upptill en fjärdedel av alla nyanlända hindras från att varamed på grund av ohälsa. Vi moderater menar attverksamheter som den på Röda korsets sjukhus förtortyrskadade flyktingar är oerhört viktiga för att delskonkret hjälpa tortyrskadade människor, dels byggaupp och sprida kunskap till hela landets sjukvård omhur detta på bästa sätt kan göras. Den som är märkt avtortyr har svårt att ta till sig något introduktionspro-gram. Här kan, bör och måste regeringen göra mer!Vi vill från moderat sida fortsätta att ge resursertill organisationer som arbetar för att hjälpa personersom hoppat av från nazistiska organisationer, somarbetar mot rasism samt att hjälpa utsatta kvinnormed invandrarbakgrund. Vi menar dock att dessamedel bör distribueras genom anslag till utgiftsområ-de 9, men därtill vill vi öka dem.Vi ser det som ett problem att arbetsförmedlingenär alldeles för ointresserad av att ta sig an nyanlända,varför målet om egenförsörjning försvåras. "bedömning är dock att detfinns utrymme för väsentliga förbättringar avseendeintroduktionsverksamhetens förmåga att ge flyktingaroch deras anhöriga förutsättningar att snabbt ocheffektivt etablera sig i samhället när det gäller sam-verkan mellan olika inblandade aktörer i 'migrations-kedjan', individanpassning, incitament och motiva-tion samt uppföljning. "Herr talman! Det här skulle kunna vara en sam-manfattning av moderat integrationspolitik, men detär alltså som i sin granskning avhur kommunerna arbetar lyfter fram de här sakerna.Det visar inte bara att det är lång väg att gå för att fåen bra introduktionsverksamhet och en förbättradintegrationspolitik utan också att vägen knappt ens äranträdd ännu.Herr talman! Som varje hårt reglerat system brot-tas den svenska flyktingmottagningen med svåraproblem. består problemen i hård arbetsbelastningpå grund av många nyanlända. Antalet platser ikommunerna är för litet. Men den som har lite histo-riskt perspektiv vet att så här har det inte varit i allaår. var antalet flyktingarmindre än det antal platser som hadetecknat avtal med kommunerna om. Och ställdekommunerna krav på ekonomisk kompensation för attför få flyktingar placerades ut.Vi har ett systemfel i den svenska flyktingmottag-ningen som jag tror att det är värt att börja diskutera. Istället för att ta ansvar och bestämmanderätt frånmänniskor bör ansvarstagande och självtillit upp-muntras i systemen för flyktingmottagning. De of-fentliga insatserna borde kunna inriktas på att ge stödför detta. Eget ansvar och valfrihet ger drivkraft föratt snabbt lära känna en ny situation och ett nyttspråk. Passivitet och bidragsberoende motverkas.Avslutningsvis, herr talman! gav iriksdagens särskilda asyldebatt sitt stöd till vårt mo-derata förslag om en översyn av hela utlänningslagen.Vi från moderat sida förutsätter att arbetet med att tafram direktiv och tillsättande av en utredning skynd-samt genomförs.Anf. 3 ():Herr talman! Inledningsvis vill jag yrka bifall tillreservation 1 av och samttill reservation 10 av och . "Men jag kan ju inte engelska. ""Ja, det är väl inga problem, du är väl apotekare. "Denna konversation utspelades när en man somfått sin utbildning i till apotekare hade flyttattill och sökte arbete som chef för ett apotek.Han fick jobbet. Man sade: Du är väl apotekare, språ-ket kommer senare.Så där kan man önska sig att det var i , såg människor som kommit hit som möjligheteroch inte som problem. För den migrations- och integ-rationspolitik som den här regeringen, den socialde-mokratiska, bedriver är väldigt inriktad på problemen.I flyktingpolitiken har vi en minister som ägnar storadelen av sin tid åt att berätta att det kommer så oer-hört många asylsökande till , när det historisktsett är ganska få som kommer jämfört med till exem-pel 90-talet.Integrationspolitiken domineras av ett uppifrån-perspektiv där politiken ska lägga livet till rätta. Mantilltror inte människor möjligheter.Det finns ett antal saker som man ta upp i budget-debatten på integrations- och migrationsområdet. Tillatt börja med skulle jag vilja ägna någon stund åthandläggningstiderna. Vi har handläggningstider iasylärenden i som gör att folk får vänta imånader eller år. Det finns undersökningar som tilloch med visar att den här väntan skapar större psy-kiska problem än vad man varit med om innan mankom till . Vi kan läsa om det i tidningar och serapporter om barn som försöker begå självmord i sindesperation. Vi ser hur människor i denna väntanfaktiskt ofta förvandlas till mänskliga vrak. Det är ettslöseri med mänskliga resurser att ha den längd påhandläggningstiderna som vi har i . Det ärinhumant, och det är också ett slöseri med ekonomis-ka resurser. Detta kostar pengar. Det kostar pengardels i den ersättning som utgår medan man väntar påatt få sin asylansökan behandlad, dels i form av att demänniskor som slits i systemen har betydligt svårareatt komma in i samhället efteråt.Folkpartiet föreslår därför - nu har ramarna fallit- att vi ska ha mer resurser till att behandla asylan-sökningarna för att kraftigt kunna korta handlägg-ningstiderna.Den andra fråga om är mycket aktuell är fråganom framtid. Om en person ärmisstänkt för snatteri i är det för oss allafullständigt självklart att den som är misstänkt ska hamöjligheten att inför en domstol få föra sin talan.Men det är inte självklart för den som söker asyl iSverige.Det är inte självklart att de som ska fatta beslutska träffa den personen och lyssna till vad hon ellerhan har att säga. Det är inte självklart att den perso-nen ska få möjlighet att få insyn i processen.Det är det som är kärnan i varför det är så oerhörtviktigt att gå från den utlänningsnämnd som vi har till en domstolsprocess.Med detta sagt förnekar inte de pro-blem som kan finnas när man ska gå över från enutlänningsnämnd till ett domstolsförfarande. Det varnågra år sedan Instans- och processordningsutred-ningen kom med sitt förslag som sedan försinkadesav regeringen för att man egentligen inte gillade attföra över dessa ärenden till ett domstolsförfarande.Till slut presenterade regeringen en lagrådsremisssom vi som följt debatten vet att den har fått ganskamycket kritik. Det är egentligen ingen förvånandekritik. Det som Lagrådet säger i första hand att vi haren utlänningslagstiftning som ofta leder till sköns-mässighet i de enskilda fallen. Vi har en utlänning-slagstiftning som lite grann riskerar att bli ett lotteriför den enskilde. har under många årkritiserat att vi har en så pass dålig utlänningslagstift-ning.Sedan finns det ett antal andra juridiskt tekniskainvändningar mot det förslag till ny domstolsreformsom finns.Folkpartiet vill att vi snabbt får till stånd de la-gändringar som krävs när det gäller humanitära skäloch andra punkter i lagstiftningen för att kunna gåöver till ett domstolsförfarande. Vi måste samtidigtgöra något åt balanserna, det vill säga de som väntarpå beslut i dagens system. Om vi har problem ärdet klart att om vi sjösätter en reform med ett dom-stolsförfarande och har väldigt långa väntetiderkommer dessa problem att bli ännu värre i morgon.Man måste också i övrigt beakta Lagrådets kritik. Närdet är gjort vill vi så snabbt som möjligt se en propo-sition från regeringen om att föra över ärendena tillett domstolsförfarande.