prot · GP0986 · 2002-03-21 00:00:00 — Kommer EU att kräva tillbakaalla de pengarna av , och hur kommer man att setill att man verkligen får de här pengarna av ?Det handlar inte bara om att säga någonting.Under hela fredsprocessen sade EU att bosätt-ningspolitken var illegal, men man använde ingaverktyg för att få att sluta med bosättningspoli-tiken. Man använde inte heller några verktyg för att fåIsrael att upphöra med ockupationen. Det är verktygsom behövs. Det går om man vill.Anf. 120 ():Fru talman! Den nuvarande våldsspiralen måstebrytas.Grova brott mot mänskliga rättigheter kan aldrigaccepteras av världssamfundet. I den konflikt vi de-batterar om har de pågått . De för-handlingslösningar som man var sånära känns åter avlägsna. Ändå finns det en bredinternationell uppslutning bakom FN:s resolutioner,och man kan i dem skönja hur en lösning kan kommaatt se ut. Men för att nå dit krävs först ett snabbteldupphör och därefter en ny dialog mellan parterna.Siktet måste vara inställt på en varaktig, fredlig lös-ning mellan två länder som har säkra och respektera-de gränser.Världssamfundet kan bidra till att driva fram enlösning som ger regionen möjlighet att utvecklas motrespekt för mänskliga rättigheter, demokrati och eko-nomiskt välstånd. Omvärlden måste vara beredd attstödja dessa strävanden efter en fred-suppgörelse. EU kan här bidra med att sätta press påparterna, i all synnerhet om hela unionen talar med enröst.Efter den nuvarande våldsspiralen torde krigs-tröttheten i regionen underlätta att få i gång freds-samtal. initiativ medför för-hoppningsvis att och snart fårsällskap i skaran av som slutit fred medIsrael.Anf. 121 ():Fru talman! Jag tror att utrikesminister inte hörde vad jag sade i början: Terror måstealltid fördömas. Det spelar ingen roll vem som begårterrordåd och vilket syfte de har. Det är vi väl överensom?Jag fick heller inte svar på min fråga om vad utri-kesministern anser: Är det här en väpnad konflikteller ett regelrätt krig? Vilken rubricering vill utri-kesministern ge denna konflikt?Utrikesministern säger att det är bra att vi ska haen internationell konferens för fredsprocessen. Dåundrar jag: Vill jobba för det i EU? Sverigeskulle kunna vara aktivt i det sammanhanget ochavisera en internationell konferens för fred i Mella-nöstern.Det är viktigt att vi också på allvar diskuterar rik-tade sanktioner, t.ex. konsumentbojkott av sålänge dess regering fortsätter sin folkrättsvidrigaockupation och så länge förtrycket av de ockuperadepalestinierna fortsätter. Det skulle också vara bra omman genomförde det förslag som har kommit frånfrivilligorganisationer om frysning av handelsförbin-delserna när det gäller associationsavtalet mellan EUoch . Jag tycker att detta är ett konkret förslagsom man skulle kunna jobba med och sätta press påIsrael.Anf. 122 ():Fru talman! har man här i kammaren igendiskuterat roll i . Det är självklartatt man gör det. Jag uppskattar den analys som utri-kesministern har gett. Inget land gör allting rätt -självklart inte - men måste det ändå sä-gas att utan stöd hadestaten knappast existerat.Flera har talat om opinionen i regionen. Den ärnaturligtvis inte enhetlig, men som framhöll ser vi nu positiva tecken. Storademonstrationer äger rum, och en allt större del avbefolkningen vill se en fredsprocess. Vi har ocksåmärkt vissa försiktiga öppningar från ledarhåll, t.ex.den israeliska planen för reträtt från palestinska om-råden som har presenterats. Det finns ocksåtecken på att flera kan vara beredda atterkänna existensberättigande.Men, fru talman, det här är också ett propa-gandakrig. Det går knappt en enda debatt utan att mantalar om ambulanser. Jag har en fråga till utrikesmi-nistern. Det talas alltid om Röda halvmånens ambu-lanser som förstörs. Jag skulle vilja veta om UD harsamma uppgifter som jag har fått, nämligen att ocksåRöda Davidssköldens ambulanser har förstörts. Underde har 74 av Röda Davidssköl-dens ambulanser har förstörts: elva intensivvårdsam-bulanser, 61 standardambulanser, en Land Rover-jeepoch en blodtransportbil. En blodtransportbil och enstandardambulans har stulits, det har varit beskjut-ningar osv. Stämmer detta, eller är det bara tillfällig-heter som gör att man i detta propagandakrig alltidtalar enbart om Röda halvmånens ambulanser?Anf. 123 ():Fru talman! Att det pågår ett stort propaganda krigkan vi vara överens om. Det finns hatpropaganda frånbåda sidor. Israelerna skyller väldigt mycket på medi-erna, och de skäller på svenska medier också. Jag kankonstatera att den israeliska propagandan är minstlika ensidig.Det finns ändå en del hoppfulla tecken. Vi har ta-lat om den växande fredsrörelsen. Det finns ocksåsoldater som vägrar att tjänstgöra på ockuperadeområden. De fredsaktivister som var här den 8 marslämnade uppgiften att det var ungefär 1 300 officera-re, reservofficerare, soldater och värnpliktiga somvägrar tjänstgöra där. Det är mycket strongt gjort medtanke på att man blir åtalad och bestraffad, och helaens karriär är förstörd om man gör det. Jag tycker attdet är starkt. Det är en positiv sak.FN:s resolution om en palestinsk stat är också framgång, det saudiarabiska initiativet likaså. Detinnebär att man skulle erkänna , egentligen istrid med de krav som finns i FN-resolutionerna. Dåskulle det hot som har levat med under alladessa år undanröjas. Det skulle kunna vara en väg lösning. Vi hoppas, för hoppet är det sista somöverger en. Vi hoppas att det ska bli så. Men vi skainte hoppas passivt. Vi ska agera. bör agera:stötta det civila samhället, stötta fredsrörelsen ochtrycka på EU.Till sist vill jag ställa en fråga till det skulle misslyckas, är då bereddatt pröva det förslag som har kommit från de kristnarörelserna om en frysning av medIsrael?Anf. 124 (fp):Fru talman! Vi är rörande eniga om att det är nyaförhandlingar som ska till. Men det är egentligenväldigt lite av konkreta och konstruktiva förslag tillhur man ska nå dit. Det beror väl på att man har för-sökt med olika lösningar och fått bakslag.Det är också oroande att det är extremister somsätter dagordningen. Det är de som på något sätt be-stämmer. har inte kontroll och auktoritet blandalla sina palestinier, lika lite som har det påsin sida. Som vi hörde här är det officerare och sol-dater som vägrar att lyda order på ockuperad mark.Yvonne Ruwaida ger målande bilder av hur isra-eler gör gräsliga saker - självupplevda sådana. Mendet finns ju israeler som med samma glöd, sammaindignation och samma frustration beskriver hur derassläktingar har blivit dödade vid självmordsattentat ikaféer, i bussköer och på andra håll. Så kan man hållapå. Och som jag sade i mitt tidigare inlägg leder detegentligen ingen vart, utan man måste göra ett nyttavstamp.Jag är orolig för att och har målatin sig i ett hörn. Jag vet inte vem som ska lyckas tadem ur denna situation. Möjligtvis reser sig folketoch säger att man måste ha ett annat ledarskap, måste ha andra personer som sätter sig ned vidförhandlingsbordet i stället för dem som är förbruka-de.Anf. 125 Utrikesminister ():Fru talman! Jag kan instämma i att det inte är tvåjämbördiga parter. är en starkare part, och Isra-el har, som jag sade, huvudansvar för den nuvarandekrisen.Murad , därför ser vi inte heller detta som ettkrig mellan två jämbördiga parter. Detta är i ställetfråga om en ockupation.Yvonne Ruwaida säger att det inte är ord och bi-stånd som behövs utan verktyg och instrument. Menhon säger inte vilka verktyg och vilka in-strument det är som ska ge oss freden. Jag skulle viljavädja till att hon inte så där lättsin-nigt ska slå bort Tenet- och , därföratt de är stegen på vägen, de är just instrumenten ochverktygen som man har en internationell överens-kommelse om i dag.Jag tycker också att det är viktigt att påminna omvilken stor vikt det svenska biståndet spelar, inte baraför att man går in akut just nu med humanitärt biståndt.ex. när det gäller att ersätta ambulanserna. Och jagvill säga till att vi inte har några uppgifterom att man skulle ha haft en direkt förstörelse avisraeliska ambulanser. Jag kan inte utesluta att detkan ha hänt . Men vi har inte alls de upp-gifter som har.Men biståndet handlar inte bara om att gå in ochhjälpa till med ambulanser och med hjälp akut huma-nitärt. Framför allt handlar det svenska biståndet omatt politiskt långsiktigt arbeta för att vi ska få en de-mokratisk fredlig palestinsk stat, att ge känslan blanddet palestinska folket att fred lönar sig, att bygga allade institutioner som behövs i en stat, allt från att för-bättra rättsväsende och annat, där man definitivt be-höver förbättringar eftersom det inte alls är bra ,till att bygga upp elförsörjning, vattenrening och alltsom behövs i en framtida palestinsk stat.Jag tror att det viktigaste som vi kan göra -förutom att vi fortsätter med det politiska och diplo-matiska agerandet från och EU och verkar föratt få tillbaka parterna till förhandlingsbordet, att isteg ett få ett stopp på våldet, i steg två fåfredsförhandlingar och i steg tre att genomföra måletmed två stater sida vid sida - är just att stödja fredsrö-relsen på båda sidor.Det är ett av skälen till att jag inte tror på handels-bojkott och stora sanktioner mot . Jag tror att detfår helt motsatt effekt. Vi behöver en israeliskfolkopinion som ställer upp på freden och på freds-förhandlingar och vill avsluta våldspolitiken. Vi kanse att brottas med ett sviktande opini-onsstöd. Alltfler människor ser att de har fått en ökadosäkerhet och mer våld i stället för motsatsen somhan lovade. I det läget är det också viktigt att israe-lerna upplever att de har omvärldens stöd för freds-förhandlingar. Jag tror att en handelsbojkott ellerriktade sanktioner omfattande ekonomiska sanktioneri ett sådant läge skulle slå undan marken för fredsrö-relsen på den israeliska sidan, och därför vill jagbestämt avråda från den typen av krav.Däremot tycker jag att det är väldigt viktigt att Is-rael ska följa sin del av associationsavtalet och ome-delbart upphöra att exportera varor från ockuperadeområden. Därför ska vi fortsätta med aktionen motdet agerandet.Anf. 126 ():Fru talman! Jag vill ha fred. Jag vill ha säkerhetför alla palestinier och alla israeler. Detta kan barauppnås genom att ockupationen och annekteringen avöstra avslutas och genom att man löserfrågan om de palestinska flyktingarna.Jag har nämnt flera verktyg. Man kan användabåde ekonomiska och politiska sanktioner. Jag trorinte själv på totala bojkotter. Men jag tror på delvisabojkotter, t.ex. den som EU väldigt snabbt kunde göragentemot . Jag tror att kan ta initi-ativ för att anordna en där man ska setill att implementera alla FN-konventioner.Detta är någonting som man faktiskt kan försökafå att delta i. Att bara sitta och vänta på attIsrael ska ha lust att delta i en konferens för att dis-kutera en politisk lösning är att ge upp och att inteförsöka.Sverige skulle kunna stärka den svagare parten,palestinierna, genom att gå ut och säga att man er-känner den palestinska staten enligt och genom att t.ex. tillåta palestinier-na att ha en ambassadrepresentant i och intebara ett generalkonsulat. Det finns många politiskavägar.Utrikesministern anser att jag inte ska ge upp närdet gäller Tenet och . Jag stod här flera årinnan intifadan bröt ut och varnade för att en intifadaskulle bryta ut. Då lyssnade ingen. Jag anser att Tenetoch bara är ett tidsfördriv som ger israelernatid att bygga ut fler bosättningar och fler säkerhetsvä-gar och broar, och det gör man just nu och har gjortdet även i rasande takt.Det handlar om att ta palestinsk mark, och då skaparman ingen fred, eftersom freden bygger på att ocku-pationen ska avslutas.Anf. 127 Utrikesminister ():Fru talman! Vi kommer aktivt att arbeta för enFN-konferens som vi tror att en sådanverkligen kan ge resultat i fredsförhandlingarna. Vikommer att erkänna en palestinsk stat när palestinier-na själva säger att det är tid och dags för det interna-tionella samfundet att erkänna en palestinsk stat.På vägen dit tror jag att en av de stora och viktigainsatserna som vi kan få är från alla de organisationersom engagerar sig i . Vi har hört att detfinns ett väldigt stort engagemang i kammaren. Vi vetatt det finns många svenska organisationer som harett mycket stort engagemang, inte bara ekonomisktutan också genom människa-till-människa-utbyte,genom att delta och finnas med på de palestinskaområdena, delta i utbyte med israeliska ungdomar,lära känna människor och hjälpa dem i den akuta ochsvåra vardagen som de nu har. De kan göra en väldigtstor insats, inte bara humanitärt. De kan också fort-sätta att predika fredens budskap och därigenomfortsätta att få både israeler och palestinier att faktisktvilja ha en fredlig lösning och därmed underlätta förtvå stater som kan leva i fred sida vid sida.Överläggningen var härmed avslutad.12 § (forts. från 9 §) Ändrade regler om annonser iTV-sändningar (forts. KU 16)Anf. 128 ():Fru talman! Det här betänkandet handlar om enproposition där regeringen säger att dess förslag syf-tar till att minska de störningar som reklamavbrott ikommersiell TV innebär för publiken. Jag tycker attsjälva upplägget av syftet är rent hyckleri.Utskottet har i sig valt att hålla med om att nuva-rande regler inte tillgodoser ett skydd för publiken.Men utskottet trycker i betänkandet mer på att det ärandra länders lagstiftning som verkar konkurrens-hämmande för och att det är därför som ut-skottet går med på propositionen. Jag tycker att det ären klar glidning mellan propositionen och utskottetsställningstagande.Från sida anser vi att omsorgen ompublikens möjligheter att följa TV-program så ostörtsom möjligt fortfarande ska utgöra ledstjärnan i lag-stiftningen, precis som den gjorde i proposition1990/91:149. finns inte fastställda kriterier förvad som är ett program och att det utnyttjas för attsända information i form av ett annat program, somman gör i t.ex. när man kör , tyckervi inte är ett tillräckligt skäl för att ändra reglerna såatt vi i stället kan få två reklamavbrott under det pro-grammet. I stället tycker vi att regeringen borde defi-niera vad som är ett program, om man har en öppeninställning för att komma åt detta, som man säger har, och man vill skydda konsumenten.Ja, fru talman, det finns mycket som är tillåtet iandra länder som inte vi vill ska bli tillåtet i som sänder från får en konkur-rensnackdel - som tas upp i betänkandet - om de intefår göra reklamavbrott tycker vi är ett ihåligt argu-ment. Konkurrensnackdelen kvarstår ju i och med attdet fortfarande enligt svensk lagstiftning ska varaförbjudet att sända reklam riktad till barn under 12 år.Sådan reklam får man sända från . Ska man vara konsekvent skulleregeringen också föreslå att man tog bort den regeln.Vi tycker att det här är ett ihåligt argument.När det gäller regeringens förslag att ändra i ra-dio- och TV-lagen så att det under vissa förutsätt-ningar blir tillåtet att avbryta TV-program med an-nonser uppskattar vi att regeringen anger någon am-bition att försöka begränsa avbrotten, de som rege-ringen nu öppnar för ska bli tillåtna. Men Miljöpartiettror att det blir svårt att avgöra vad "vissa förutsätt-ningar" är. Här sägs att det ska ske med hänsyn tillnaturliga pauser, programmets sändningstid och ka-raktär och att varken programmets integritet ochvärde eller rättighetshavarens rättigheter ska kränkas.Miljöpartiet menar, precis som Länsrätten iStockholms län, att det hade varit önskvärt med endefinition av i vilka avseenden annonsavbrottenskulle kunna vara kränkande. Hur ska annars TV-bolaget kunna inhämta rättighetsinnehavarens till-stånd före en kränkning?Regeringen anser att det är viktigt att i möjligastemån undvika störande ingrepp i film. Alltså precis detsom man öppnar för. Konstnärliga och , , menar till-sammans med , Före-ningen Filmproducenter och Regis-sörer att det här förslaget till lagändring kommer attinnebära omfattande ingrepp i filmer. De föreslår atten etisk nämnd kopplas till Granskningsnämnden.Men som utläser förslaget till lagänd-ring kommer en långfilm som är lång attkunna drabbas av fyra reklamavbrott. För oss innebärdet ett avsevärt större brott, en olägenhet och ett in-grepp i det konstnärliga skapandet, än t.ex. de längrenyhetsinslag i mitten av filmer som brukar ha . Därför anser vi att det är lättare att leva meddagens otydlighet än att släppa loss för reklamavbrottoch kommande otaliga tvister om vad som är "vissaförutsättningar" och kränkande.Dessutom, fru talman, är vi mycket oroade av attden föreslagna EU-anpassningen öppnar vägen förnästa steg, att tillåta reklam riktad till barn under 12år, eftersom det svenska förbudet, som jag sade tidi-gare, också medför konkurrenssnedvridning för före-tag som sänder från andra länder, och det antalet ökarju som bekant.Med det yrkar jag bifall till reservation 1 underpunkt 1.Anf. 129 ():Fru talman! Betänkandet som vi nu behandlar haratt göra med de regler som vi i har satt uppför reklamfinansierad markbunden television. Det ärriktigt som sade i sitt inlägg att det idagarna är exakt som vi för första gångentillät reklamfinansierad television i . Det hadeföregåtts av flera stora och mogna överväganden,både av socialdemokratiska regeringoch den borgerliga regeringen under . Sve-rige kände sig helt enkelt moget att "släppa till" re-klamfinansierad television.Det var en födslovånda som var ganska svår, där-för att det fanns många inom det politiska partiväsen-det, inom kulturetablissemanget och på många andrahåll, t.ex. i dagspressen, som inte tyckte att televisio-nen skulle bäras upp av reklamintäkter. kunna försvåra för det tryckta ordet, hette det.Nu har vi ett decenniums erfarenheter av reklam itelevision. Vi kan dra vissa slutsatser, och vi har fåttmånga erfarenheter. En slutsats som man omedelbartkan dra är att ingen längre ens i denna kammare ar-gumenterar för att vi ska sätta stopp för reklamfinan-sierad markbunden television. Tvärtom önskar vi attden reklamfinansierade televisionen går samman medpublic service och bygger ut den digitala televisionen,så att alla svenska hem kan få digital television medinteraktivitet och många fler tjänster hemma i var-dagsrummet. Då behövs också sådana stationer somfinansieras av reklam.Det har funnits då reklamen har ansetts somkommersiell och av olika skäl mindre önskvärd. Jaghar aldrig tillhört dem. Jag tycker att man i stället skaha regler för reklam eftersom reklam och annonseringär en viktig del av att kommunicera budskap för varoroch tjänster. Men det ska finnas regler. Alla demo-kratiska, öppna samhällen har sådana regler. De kanskilja sig från land till land, men vi i försökernärma oss de europeiska värderingarna, där Storbri-tannien, med public service-TV och -radio, BBC, harvarit föregångsland i alla avseenden, inte bara för ossi utan faktiskt för de flesta andra länder iEuropa.När vi nu går till kammaren med ett betänkandesom ger stöd för en proposition, är det för att möjlig-göra för den nuvarande innehavaren av koncessionen,dvs. , att någorlunda anpassa sina reklamreglertill ett europeiskt snitt. Dessutom vill utskottet på enpunkt gå lite längre än vad regeringen önskar. Vimenar att det finns tillfällen - t.ex. när slutspelsmat-cher, idrottsevenemang eller andra stora evenemangsänds, där utsatta tider överskrids - då det ska varamöjligt att på ett naturligt sätt i pauser bryta in medreklam i stället för att göra det konstlat och skapa"informationsspärrarna" som talade om.Det vi nu diskuterar är egentligen en liten, mendock viktig, anpassning för den svenska markbundnareklamfinansierade televisionen, så att man får ettbättre konkurrensläge gentemot de alltfler satellit-bundna televisionskanalerna som också finns i mer-parten av de svenska hemmen.Därutöver har regeringen annonserat ett par vikti-ga utredningssteg. Det är utredningar som dels ärigångsatta med utredningsmän, dels komma ska föratt se över regelsystemet. Därför ska man vara liteförsiktig just nu eftersom de utredningarna berörmycket viktiga saker om radio- och TV-lagen ochyttrandefrihetsgrundlagen. Debatten om de utred-ningarna ska inte tas just nu.Får jag kort säga följande till . Hontycker att det är bättre att göra konstlade informa-tionspauser än att låta reklam komma in i TV. Jag ärinte så säker på det. Det är precis den sortens demon-strationspolitik som , Kanal och många andrakanaler tar till sig och gör bruk av för att demonstreramot den svenska lagstiftningen. Lite grann känner jagatt också gör det. Det är onödigt och menings-löst. är en mycket viktig spelpartner för publicservice för att utveckla digital-TV.Anf. 130 () replik:Fru talman! föreslås anpassa sig uti-från demonstrationspolitik. Den kan då be-traktas som lyckad.Det var ingen fråga. Det var ett påstående.Miljöpartiet var inte med i se-dan när lagstiftningen ändrades. Jag läste upp vadsom stod i propositionen, nämligen att man anseromsorgen om publikens möjligheter att följa TV-program så ostört som möjligt fortfarande ska utgöraledstjärnan i lagstiftningen.Delar åsikten omledstjärnan? Hur tror att begreppet"vissa förutsättningar" ska kunna definieras? Vad ärdet för material som ges till atthantera? Hur ska "vissa förutsättningar" hanteras?Kan jag få en kommentar?Jag är allvarligt oroad över ingreppen i film, pre-cis som regeringen är i propositionen och alla organi-sationer och fackliga företrädare som biträder demsom gör film är för att det konstnärliga ska störaseller kränkas. Hur ser på den saken?Är lika oroad som ärför att det här är ett steg in i att tillåta reklam för barnunder ? Det medför ju också konkurrenssned-vridning.Anf. 131 () replik:Fru talman! Den första frågan ställdetill mig gällde huruvida den gamla ledstjärnan, somockså nu är ledstjärna i propositionen, ska gälla,nämligen att det ska finnas skydd för konsumenten,tittaren, mot alltför mycken reklam och alltför storaavbrott. Ja, visst är det så. Det är därför vi har regler.Annars skulle det vara fritt, precis som i Amerika.Där sätts reklamen in precis när som helst. De somhar tittat på amerikansk TV vet att man tröttnar efterett par minuter och sedan lämnar TV-tittandet. Det ärför att skydda konsumenten, TV-tittaren, det konst-närliga innehållet och den seriösa journalistiken somdet finns regler.Jag anser dock inte att de reglerna är sämre än deregler som antogs . Det är mer frågaom en anpassning till dagens situation där det finnsbetydligt fler sändande stationer.Ewa andra fråga gällde begreppet "vissaförutsättningar". Jag har sett att ni har det som ettportalbegrepp i er reservation. Jag går tillbaka tillkällan och funderar över var detta står i lagtexten. Detär naturligtvis ingenstans. Ni har läst en mening mittpropositionen, där man använder sig av begreppet"vissa förutsättningar", men i lagtexten, den som skastyra Radio- och regeltolkning, finns intenågot sådant begrepp. Där är mycket koncist och klartredogjort för vilka program det handlar om. Jag harfaktiskt lite funderingar över ert sätt att reservera er.Jag kan också vara orolig över att barn under tolvår ska bli måltavla för reklam. Men det är de redanvia satellit-TV. Jag tycker inte om det, menjag menar också att föräldrar måste ta ett ansvar.Anf. 132 ():Fru talman! Det sistnämnda om att föräldrar ska taansvar tolkar jag som en öppning från Socialdemo-kraternas sida att gå vidare och minska konkurrenss-nedvridningen genom att öppna upp för reklam riktadtill barn . Jag kanske kan få en kom-mentar.Sedan var det begreppet "vissa förutsättningar".Det förslag till beslut som ska ta ställningtill lyder enligt följande: Reglerna i radio- och TV-lagen ändras så att det under vissa förutsättningar blirtillåtet att avbryta TV-program med annonser. Det ärdet vi ska besluta om. Jag förstår inte hur kan vara fundersam kring det.Anf. 133 ():Fru talman! Jag ber läsa igenompropositionen och betänkandet. Det hon tar upp är ensammanfattande text i en ruta, där man i stället för attta med alla dessa förutsättningar skriver "vissa förut-sättningar". Man måste läsa lagtexten. Där framgårdet klart vad som avses. Man behöver inte sväva inågot som helst tvivelsmål på den punkten.