prot · GP0972 · 2002-02-20 00:00:00 — På vilket sätt skulle vi kunna skapa bättrevillkor för en sådan ungdomsrörelse, en folkrörelse?Det borde intressera oss.Det finns inom den kulturella vardagen också and-ra grupper som vi inom den etablerade politikenmycket sällan har dialog med, mycket sällan möter.Det finns en otrolig passion för dans i ungdo-marnas värld. Men vi vet att dans är den kulturgrensom är fattigast i . Det blir tio gånger svårareför de här ungdomarna att pröva sig fram inom detområde som de har valt för sig själva därför att detfaktiskt gäller en av de mest misshandlade kultur-sektorerna i Sverige.Det finns andra sådana mycket intressanta ung-domsrörelser som vi nästan aldrig kommer i närhetenav, om vi inte har barn som engagerat sig i dem. Mansäger att ungdomen inte intresserar sig mycket förteater. Men ungdomen praktiserar en form av teatersom påminner om medeltidens mysteriespel. De studerar historia för att kunna spela rolleri det eller i andra sådanaintressanta perioder. De bevisar i praktiken när de görsina medeltida kläder att de inte alls delar vissa ideo-logers syn som säger: Ungdomen intresserar sig inte för historia.Det här är en folkteaterrörelse, men vi har aldrigtalat om den. Den är väldigt spännande därför att denär oerhört nära det som hände när denvanlige invånaren i en stad kunde offra inte baraväldigt mycket tid men också egna pengar för att varamed och spela i ett stort mysteriespel.Jag yrkar som sagt bifall till reservation 10punkt 11, men jag skulle gärna vilja att vi i våra dis-kussioner om kultur, ungdom och ungdomspolitikhöjde blickarna och framför allt öppnade öronen ochbörjade lyssna på de unga på ett helt annat sätt änhittills. 55 ():Herr talman! Det finns två frågor som intresserarungdomar väldigt mycket. Den ena är delaktighet,och den andra är boende. Själva grundförutsättningenför ungdomspolitiken som vi har slagit fast från riks-dagen är möjligheten att få leva ett självständigt ochrikt liv och ha inflytande. I det här betänkandet tar viinte upp två förutsättningar för det, nämligen sänktrösträttsålder och billigare byggande av ungdoms-bostäder. Men vi kan ha det i åtanke i alla fall.Ungdomarna är mycket engagerade i olikarörelser, folkrörelser, i synnerhet inom miljösektorn.Inom växer intresset,inom , ,och det är roligt, men också inom olika nätverk. Dethär växer utan bidrag, det växer på engagemang ochkreativitet. har också möjligheterna att gestöd till organisationer som inte har ständig kontinui-tet ökat. sade här alldeles att vii t.ex. inte diskuterar levande rollspelsmöjligheter. Det är fel. Det har vi diskuterat i riksda-gen. Det har motionerats om det från Miljöpartiet.Det har diskuterats i utskottet, och det har funnitsmed i betänkanden. Ungdomar söker bidrag tillbl.a. levande rollspel genom sin stora organisationSVEROK, men också genom de mindre organisatio-nerna. Här i är det via Lava.När det gäller dansen och ungdomars stora intres-se för dans har bidragssystemen här en åldershäm-mande funktion. Det har varit uppmärksammat frånmånga organisationer, bl.a. från Ungdomsringen. Härhoppas vi nu att det är en sådan organisation somkommer att få dispens. kanske kanredogöra för hur pass hård man kommer att vara medde olika dispenserna när det gäller att åldersintegreradverksamhet inte hämmas. Men jag tänkte främst talaom två motioner från Miljöpartiet.Först vill jag säga till om icke-jämställda åldersgränder - för att bespara en fråga till mig varför inte stöderderas reservation - att vi tycker att de ojämställdaåldersgränserna är så uppenbart felaktiga och redanpåtalade från att det inte behövs någonutredning. Det är faktiskt bara att se till att ändra pådet. Vi vill också höra från vad hontänker göra för att ändra på detta, vilka påtryck-ningsmedel som finns. Men någon utredning kan intebehövas av just den speciella orsaken, det är så up-penbart att det inte ska vara skillnad på ålder när detgäller t.ex. att gå på restaurang.Herr talman! Den ena av våra motioner handlarom de ungas utsatthet . Urbaniseringen ökar, detvet vi. Historiska band klipps av. Ungdomar är en-samma på ett helt annat sätt . Våra invand-rare har sina släkter och sin historia kanske i en heltannan del av världen.Det här ökar ungdomarnas utsatthet. Vi vill i ettförslag i vår motion, utifrån det tempo och den utsatt-het för olika kommersiella exploatörer från olikatyper av medier som ungdomar lever i från morgontill kväll, ha en utredning med representanter för allaberörda myndigheterna för att kunna få en samladbild av de ungas utsatthet . Vi har inte en sådansamlad bild, utan vi styckar upp i idrottsaktiviteter, ipsykisk ohälsa, i stress på jobbet, i drogmissbruk. Vivill ta ett samlat grepp. Med det yrkar jag bifall tillreservation 16 punkt 19.En annan av våra motioner tar upp barns och ung-as rätt att aktivt delta i kulturlivet. Här har vi om barnets rätt där vi kan läsa att kon-ventionsstaterna erkänner barnets rätt till vila ochfritid, till lek och rekreation anpassad till barnetsålder och rätt att fritt delta i det kulturella och konst-närliga livet.Här menar vi att vi inte lever upp till den konven-tionen , för alla barn har inte den möjligheten,den rätten, att fritt delta i det kulturella och konstnär-liga livet. Det kan skilja mellan noll kronor till övertusen t.ex. för att delta i musikutbildningberoende på var du bor i landet.En del länsmuseer har gratis inträde för alla ochen del för barn . Det är den gräns somkonventionen sätter för barn. Du har alltså olika möj-ligheter beroende på var du bor. En del institutionerhar ungdomsrabatter, andra inte.Sedan får vi inte glömma bort att skolan är vårstörsta kulturinstitution, och här är det väldigt olikahur de olika skolorna har utvecklat kulturen i skolan.En del skolor har den i sin pedagogik - kulturen är ennaturlig del av utbildningen, t.ex. inom Waldorfsko-lorna. Andra skolor anser att kultur är något onödigt,någonting som tar tid, och det finns inte med i läro-planen.Från sida önskar vi att alla barn ochungdomar under sin skoltid ska ha möjlighet att seåtminstone en teaterföreställning per läsår.Med detta yrkar jag bifall till reservation 9 underpunkt 9.Anf. 56 () replik:Herr talman! På sätt och viss kan man säga attVänsterpartiets motion delvis har blivit tillgodoseddgenom den parlamentariska kommitté som har till-satts och som ska vidga sitt område och titta på dis-kriminering utifrån ålder och inte bara i arbetslivet.Men vet och väl att det inte går till på det sättet att manbara tycker någonting, att vi nog tycker att de häråldersgränserna är orimliga och att de därför bordeupphävas. Vi vet ju att regeringen i överläggningarmed branschen har försökt att få fram en lösning, mendet har inte hänt någonting.Min fråga är: Om nu är så övertygatom att åldersgränserna på det här området är så jätte-felaktiga och borde upphävas, varför framgår det i såfall inte på något ställe i betänkandet? Som det ser utnu står faktiskt bakom majoritetstexten,som inte alls problematiserar frågan på något specielltsätt. skulle väl kunna ha ett särskilt ytt-rande som gör att man förklarar sin inställning. Ellerär det så att har den ståndpunkten barahär i kammaren och en annan ståndpunkt när mansitter i sammanträdeslokaler och att man sedan rättartill det hela i efterhand?Anf. 57 () replik:Herr talman! Som kanske haruppmärksammat är det bara som stårbakom ett förslag till att nu tillsätta en utredning. Detär ingen annan som står bakom det förslaget. Då kanman fundera på om det är som är detenda rättrådande här i kammaren eller om det finnsnågot skäl till att alla andra partier inte har ställt sigbakom förslaget.Min slutsats är att de andra, precis som vi i Miljö-partiet, anser att frågan om att tillsätta en utredningför att se över åldersgränserna i dess helhet till vis delär tillgodosedd. Här vill jag markera att jag inte trorpå några enhetliga åldersgränser, därför att lagstift-ningen om åldersgränser spänner över ett mycket,mycket vitt fält när det gäller alltifrån LSS till attköpa sprit på Systembolaget.När det däremot gäller diskriminering av unga, attha olika åldersgränser för när du t.ex. får gå in på enrestaurang, uppskattar jag regeringens hitintills tagnakontakter med branschen. Men jag vet ju att MatsHulth, som är en av Socialdemokraternas motparter iden här frågan, kanske behöver uppvaktas flera gång-er.Det finns säkert en strategi för hur man ska kom-ma till rätta med det som är så uppenbart felaktigt.Jag anser inte att det behövs en utredning. Vi i riks-dagen har redan sagt i ungdomsbetänkandet att vitycker att det är olyckligt.Anf. 58 () replik:Herr talman! Problemet är att kulturutskottetsmajoritet argumenterar emot vår reservation på felak-tig grund. Vi hävdar inte att det ska vara en enhetligåldersgräns vid , att när man är ska man fågöra allting, utan vad vi säger är att om avvikelser skaske från den gränsen ska det finnas starka och moti-verade skäl till det. Vi påvisar också i motionen attdet finns sådana skäl. T.ex. nämnde jag i mitt talåldersgränsen för att inhandla alkoholhaltiga dryckerpå Systembolaget. Det kan finnas motiv för att ha enhögre åldersgräns på Systembolaget än för inköp avalkoholhaltiga drycker på krogen, där det är förhål-landevis dyrt att köpa alkohol t.ex. På det sättet kandet ha en återhållande effekt.Jag hoppas att den parlamentariska kommittén le-der fram till ett förslag, men det har vi inga garantierför. Vi kände ju inte till den när vi skrev vår motion.Det som vi vill lyfta fram är att vi åtminstone bor-de kunna lösa det här problemet. Den parlamentariskakommittén ska lösa alla problem inom arbetslivet ochpå alla andra områden. Risken är att det tar väldigtlång tid om man ska problematisera hela området.Vi är ju så rörande överens om att det här är up-penbart felaktigt. har regeringen inte lyckatsatt övertala branschen och dess företrädare. Är det dånågot fel om vi i markerar att vi tycker attdet här är orimligt ur diskrimineringssynpunkt och attvi därför inte ska tillåta den typen diskriminerandeoch omotiverade åldersgränser, t.ex. när det gällerinträde till nöjeslokaler? Det har vi faktiskt inte gjort.Vi säger det bara, men vi har inte fattat något beslut iden riktningen som någon måste följa. Det är det somär problemet. Ungdomarna väntar fortfarande på attnågot ska ske.Anf. 59 () replik:Herr talman! Det har ju inte funnits något sådantförslag att ta ställning till för utskottets del. Vad vihar tagit ställning till är ju den motion som ni har lagtfram om att tillsätta en utredning. Om Vänsterpartietanser att utskottet har beskrivit motionen felaktigt, ärdet väl inte en fråga att ta upp i kammaren. Denskulle väl i så fall ha tagits upp i utskottet. Det måstevara eget ansvar.När det gäller den uppenbara orättvisan med ål-dersdiskriminering på restauranger har ju kammarenredan tidigare tagit upp frågan och fattat ett beslut,därför att man anser att det är orättfärdigt och attregeringen ska arbeta för att få bort denna uppenbaraorättvisa.Anf. 60 ():Herr talman! I detta betänkande behandlas frågorsom rör ungdomspolitik. Jag har kunnat följa utveck-lingen av detta politikområde sedan jag kom in iriksdagen 1994, och det är faktiskt med stor glädjesom jag kan konstatera att det har hänt väldigt mycketunder de här åren.Det är som , idecember 1999, fattade beslut om en ny inriktning påungdomspolitiken. Den tar sitt avstamp i ungdomarsvillkor och övergången från att vara ung till att blivuxen. Utgångspunkten i ungdomspolitiken är att viska ha jämlika förutsättningar , att viska försöka skapa jämlika villkor oavsett vilken soci-al, ekonomisk, kulturell eller etnisk bakgrund du har.Med denna utgångspunkt antog vi tre övergripan-de mål som ska genomsyra alla politikområden. Ung-domspolitik handlar för mig om att anlägga ett ung-domsperspektiv i olika frågor som berör unga männi-skor. De tre målen handlar om ungas möjlighet tillsjälvständighet, till inflytande och om att ses som enviktig resurs. Dessa mål ska vara styrande för allstatlig verksamhet och vara vägledande för denkommunala nivån.För att konkretisera målen antog regeringen 41delmål som riktade sig mot de flesta samhällsområ-den. har gjort en första utvärderingav delmålen, och genom sin centrala roll som myn-dighet har samarbetat med 15olika, statliga myndigheter för att analysera vad somskett under deras respektive områden. Detta ger ossen samlad kunskap om ungas levnadsförhållanden idag.I betänkandet finns reservationer om en annan in-riktning på ungdomspolitiken, och jag vill säga att jagtycker att det är viktigt att vi inte nu ändrar inrikt-ningen utan följer upp den politik som vi för drygt tvåår sedan lade fast. I detta arbete är Ungdomsstyrel-sens första rapport ett viktigt instrument.Herr talman! Jag vill bemöta en reservation somär skriven av och som handlar om Ung-domsstyrelsen och LSU, för Sverigesungdomsorganisationer. I reservationen sägs att Ung-domsstyrelsens verksamhet ska begränsas och att dessstruktur bör ses över med syfte att avskaffa myndig-heten i nuvarande form. Eftersom intevill ha någon form av ungdomspolitik kan jag förståden uppfattningen när det gäller myndigheten. Vadjag däremot finner mycket anmärkningsvärt är skriv-ningarna om LSU. är en paraplyorganisa-tion för ungdomsorganisationerna. Medlemmar i politiska ungdomsförbund, religiösa organisatio-ner, invandrar-, handikapp- och miljöorganisationer.LSU har till syfte att stödja ungdomsorganisationer-nas verksamhet både nationellt och internationellt.Men det viktigaste är att LSU är en fri och självstän-dig organisationen, där det är medlemmarna som styrverksamheten.Av texter får man den uppfattningenatt staten lägger sig i verksamheten, vilket faktisktinte är fallet. Jag blir orolig när jag läser moderater-nas motion och reservation. Vill verkli-gen att vi från ska gå in och styra en en-skild organisations verksamhet? Ska vi skriva ung-domarna och deras organisationer på näsan vad de fårtycka och vad de inte får tycka?LSU:s trovärdighet ligger i att det är en paraply-organisation. Den dag LSU driver uppfattningar sominte delas av medlemmarna i organisationen kommerLSU att få problem, men jag tycker inte att det ärnågot som vi ska lägga oss i. Det måste vara med-lemmarna i LSU själva som ska ta en sådan diskus-sion.Min uppfattning är klar när det gäller statens styr-ning av självständiga ungdomsorganisationer. Vi skage dem stöd och hjälp med att bedriva den verksam-het som de själva beslutar om och som de själva styr.De ska få utvecklas på sina egna villkor.Herr talman! Några reservationer tar upp barnsoch ungas deltagande i kulturen. tycker att det ärväldigt viktigt att alla barn och unga får möjlighetbåde att uppleva kultur och att själva vara med om attskapa kultur. Vi vet alla här inne hur viktigt det är attfå utveckla flera av sina sinnen, och jag är övertygadom att kulturen gör oss som individer både rikare ochstarkare.Det är viktigt att de unga själva får styra över sinkulturverksamhet. I de ungdomspolitiska målen lyftsmöjligheterna till inflytande upp och att de unga skases som den resurs som de faktiskt är i samhället.Även de kulturpolitiska målen lyfter fram vikten avdelaktighet och eget skapande. Jag utgår från att destöd som ges till ungas egna kulturaktiviteter genomKulturrådet, och Allmänna arvs-fonden på nivå och på regional- ochlandstingsnivå har som krav att de unga ska få varamed om att styra över verksamheten och att den intestyrs enbart av vuxna.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall förslagen ibetänkandet i deras helhet.Anf. 61 () replik:Herr talman! Jag beklagar att regeringens repre-sentant fortfarande tror attdet är möjligt att styra våra ungdomar. Som väl är gårdetta inte. Våra ungdomar är självständigaoch fattar egna beslut. Styrandet av statlig verksamhetgenomsyrade anförandet. Inte ska man ha statligverksamhet för att styra våra ungdomar. Det går inte,i varje fall inte från centralt håll.Det finns en tro på stora centrala system somUngdomsstyrelsen och LSU. Sådana gäller inte läng-re, utan ungdomarna i lever sitt liv ochungdomar på sitt liv. Jag är också övertygadom att detsamma gäller i andra regioner.LSU nämndes här som en paraplyorganisation.Det må vara hänt, men den passar inte alla. Jag kän-ner till ungdomsförbund som har lämnat den organi-sationen och därmed tackat nej till de bidrag som dekan få, därför att man försökt få in alla i samma fålla.Så kan man inte göra med våra ungdomar år 2002.Att stödja är bra men inte att styra. Det går inte attnågon ska försöka omfatta allas åsikter. Då blir re-missyttranden o.d. urvattnade och helt värdelösa. Låtungdomarna styra sig själva. Det är det som är fram-tiden.Anf. 62 () replik:Herr talman! Först och främst handlar vår ung-domspolitik inte om att styra ungdomarna. Jag skullealdrig någonsin ställa mig bakom en politik där manexakt talar om vad ungdomar får göra och inte göra.Jag tycker att det är viktigt att det stödsystem som vihar bl.a. för ungdomsorganisationer ska underlättaderas verksamhet och ge dem möjlighet att utvecklas.Vi kan se att det runtom i landet växer upp nyaorganisationer och nätverk. Ett sådant som har växtupp lyftes upp av , nämligen det som gäller rollspel. Det har växtoerhört , och det har fått stödfrån för sin verksamhet. På sammasätt är det med ungdomsråd och andra former avnätverk som växer upp på olika ställen i landet. Mendet är inte så att vi går in och styr vad ungdomarnaska tycka eller inte tycka.Jag vill om LSU bara helt kort säga att det mycketriktigt är några som har lämnat LSU medan några harkommit till. Det viktiga är att LSU:s trovärdighetligger i att verksamheten styrs av medlemmarna. Dendag LSU kan säga sig företräda de flestaungdomsorganisationerna tappar LSU sin trovärdig-het. Det väsentligaste är att vi inte ska gå in och sättaupp pekpinnar. är en organisation som ska styrasav sina medlemmar. Jag finner reserva-tion vara oroväckande.Anf. 63 () replik:Herr talman! Det var bra att sadeatt man inte försöker styra ungdomar, för det går inte.Våra ungdomar låter sig inte styras. Likväl slår manvakt om sådana stora centrala system som här harnämnts. De är väl just till för att försöka styra överhela landet, men det går alltså inte.Det hänvisas till nya organisationer och nätverksom kommer till. De finns ett tag, och med tidenupphör de och försvinner. Det är precis så det skafungera. De som har ett gemensamt intresse och en-gagemang går med och stannar kvar så länge det ärintressant, och sedan går man ur. Då utvecklas ung-domarna.Vi ska inte låta allt vi gör planeras på kanslier.Det finns andra, spontana sätt att bedriva verksamhet,och då blir resultaten bättre.LSU nämndes här igen. En del organisationer harlämnat LSU. De passar inte in i de stora systemenutan ställs utanför. Kan man verkligen ha en ordningdär de som inte passar in faller ut och inte får varamed?Anf. 64 () replik:Herr talman! Det är inte vår sak att avgöra huru-vida LSU ska göra eller tycka det ena eller det andra.Det är medlemmarna i LSU som ska bestämma det,inte vi här i kammaren. LSU är en fri och självständigorganisation, som styr över sin egen verksamhet ochdär medlemmarna avgör. Det tycker jag är viktigt.Det är viktigt att vi kan stimulera nya ungdomsor-ganisationer, nya nätverk och nya sätt att organiserasig, men det är inte enbart en statlig angelägenhet. Jagtycker att det är lika viktigt att man låter verksamhe-ter blomstra på lokal och nivå. Det handlarom att anlägga ett ungdomsperspektiv.För några år sedan kom den lokala rollspelsföre-ningen i och frågade om man fick hyraFolkets hus. Visst, sade folketshusföreståndaren, närdå? Då komfrågan: ? Vad ska ni göra då?Men de fick hyra Folkets hus, för behovet komfrån deras verksamhet. Man får inte fastna i att sakeroch ting inte har gjorts så tidigare. Ansvaret för detperspektivet finns faktiskt på alla nivåer i samhället.Vi vill i vår ungdomspolitik på alla nivåer och inomalla politikområden att alla vuxna - även de somsitter här - ska ta hänsyn till de unga och se dem somen kraft och en resurs och att man lyssnar på dem ochsläpper in dem. Det är detta som ungdomspolitikengår ut på.Anf. 65 () replik:Herr talman! Jag är medveten om att tiden går ochom att vi ska försöka fatta oss kort, men jag vill ändåge möjlighet att i ett replikskifte taupp ungdomsorganisationer och bidrag. Den fråganhar vi diskuterat , och vi kristdemo-krater och även andra har anfört att de nya regler somnu har fastslagits för tiden är ganskafyrkantiga och statiska. Jag sade i mitt inlägg att sta-tens roll ska vara stödjande och inte styrande. Jagtycker också att varit inne på det ireplikskiftet med . Vi ska vara öppna förnya organisationer, nya nätverk och nya möjligheter.Samtidigt visar det sig att alltfler organisationernu får hänvisas till den dispensregel som finns lite vidsidan av och som har begränsad räckvidd.Då är min fråga: Varför ska det vara så? Kan inteockså staten vara lite flexibel och öppen när det gällerolika sätt att arbeta och också bejaka de olika typer avorganisationer som finns? Än så länge finns väl möj-ligheten att gå in och titta på det här?Anf. 66 () replik:Herr talman! Det nya bidragssystemet trädde ikraft och kommer inte att gällaförrän det bidragsår som gäller 2004. Jag tycker fak-tiskt att reservanterna drar slutsatser av någontingsom vi inte kan dra slutsatser av än.Syftet med det nya bidragssystemet var att detskulle vara lättare för nya organisationer att kommain i systemet. Det är anledningen till att vi nu har tresteg i bidragssystemet.Vad vi har haft diskussioner om, och DanKihlström och jag har haft replikskiften om i tidigaredebatter, är generationsövergripande verksamhet. Därtycker jag, vilket jag också har sagt i tidigare debatter- det står också i budgetpropositionen och i utskottetsbetänkande - att det är viktigt att de organisationersom har haft generationsövergripande verksamhetoch som har funnits i det gamla systemet inte stängsute i det nya systemet. Det tycker jag att vi har fåttklara besked om av regeringen.Men om vi öppnar upp hela ungdomsbidragssys-temet för alla organisationer som bedriver genera-tionsövergripande verksamhet ser jag risken att vikommer att urholka hela systemet. I så fall får manhitta andra sätt att stödja generationsövergripandeverksamhet. Det viktiga har varit att inte stänga utedem som har varit inne i det gamla systemet i över-gången till det nya.Anf. 67 () replik:Herr talman! Jag tycker nog att är skyldig mig svaret. Det finns ju vissa regleruppsatta nu i det nya bidragssystemet om att det skavara en självständig som söker.Jag tycker att det här är ganska statiskt och ganskafyrkantigt. Om ungdomar i en organisation - storeller liten - bestämmer sig själva för att de vill sam-arbeta med moderorganisationen utan att bilda enegen , så säger staten att de intefår något bidrag eller stöd av staten, utan att de fårklara sig själva. Och så hänvisar man till en dispens-regel som ska finnas någonstans ute på kanten, somjag upplever det.Jag menar nog att ändå ska för-klara för oss här varför vissa organisationer inte kaninrymmas i det nya bidragssystemet, utan också ifortsättningen ska leva på dispens.Anf. 68 () replik:Herr talman! I skrivningarna står det att det mål-styrda statsbidragsstödet i grunden ska handla omsjälvständiga ungdomsorganisationer. Det beror på attvi tycker att det är viktigt att ungdomarna själva styröver verksamheten och att det inte ska vara så att detär vuxna som går in och detaljstyr den verksamhetsom ungdomarna bedriver.Det här är en process som har pågått ganskalänge. Om jag inte minns helt fel antogs det målrela-terade ungdomsbidragssystemet av den riksdag somfanns 1991-94 utifrån den ungdomsproposition somlades fram - jag tror att den lades fram . Från1994 och fram till nu har vi jobbat utifrånmålsättningen att det ska gälla självständiga ung-domsorganisationer.Vad jag tycker är viktigt är att man inte med detnya systemet stänger ute dem som har varit inne i detgamla systemet. Jag har ingenting emot att vi på and-ra sätt kan stödja generationsövergripande verksam-het.