prot · GP09109 · 2002-05-21 00:00:00 — Att det skulle föreligganågot slags avhopp här begriper jag uppriktigt sagtinte.Jag kan nämna att jag personligen har lett en heldel utvärderingar och revisioner av de gamla struk-turanpassningsprogrammen, både här hemma somstatssekreterare i och som leda-mot av den europeiska revisionsrätten, där vi gickigenom de här strukturanpassningsprogrammen.I dag driver en verksamhet som ärutomordentligt mycket bredare och mer omfattandeän den som en gång tog sitt uttryck i de här struktur-anpassningsprogrammen. De är i hög grad ett resultatav den påverkan som har skett och de erfarenhetersom har gjorts.Det hör till historien att en del av strukturanpass-ningsprogrammen var alldeles nödvändiga. I dagensläge, t.ex. i diskussionerna i , är det juingen människa som ställer sig upp och säger att maninte ska försöka eftersträva en sund makroekonomiskpolitik med goda statsfinanser och kontrollerad infla-tion. Det är ju ingen som talar om att man ska ha höginflation , eller att det skulle vara farligt medexport.Jag vill på den här punkten klargöra att det finnsett så att säga krypskytte mot den makroekonomiskabalansen och att det finns all anledning att vara tydligi att detta inte accepteras. När man diskuterar medfrivilligorganisationer eller företrädare för olika län-der i syd är det naturligtvis ingen som i dagsäger att lösningen ligger i mindre export och merinflation.Men det avgörande i det som har hänt är ju attVärldsbanken - här kommer just folkrörelsernain i bilden - inriktar hela sin verksamhet på fattig-domsbekämpning. De program för fattigdomsbe-kämpning som byggs upp och som ägs av mott-agarländerna själva bygger just på en folklig samver-kan. Där är vår inställning att detta måste fortsättaoch utvecklas. Vi befinner oss så att säga i ett tidigtskede av denna utveckling, och det finns all anled-ning att förstärka den och att förstärka fattigdoms-strategierna och den folkliga samverkan där. På denpunkten menar jag att på ett mycketlovvärt sätt har följt kritiken och strukturerat om sinverksamhet. Om man talar om samma gamlavärldsbank måste man jämföra med situationen för10-15 år sedan. Det är ju en helt annan verksamhetsom bedrivs. Just genom de nationellt ägda fattig-domsstrategierna bygger man så att säga in en folkligsamverkan i hur politiken ska föras i mottagarländer-na.Men som sagt: Det finns all anledning - det villjag gärna återkomma till - att förstärka de inslagen,liksom det också finns all anledning att generelltförstärka syds ställning.Anf. 143 ():Fru talman! Ja, det där sista om att vi generelltmåste förstärka syds ställning håller jag fullständigtmed om. Det är oerhört viktigt att man också lyssnarpå länderna i syd, deras erfarenhet och deras behov.Det är en av de viktiga delarna, som jag ser det i denhär rapporten, där man i stor utsträckning utgår frånsyd.Att det har skett förändringar i är vinog helt överens om, men jag är tveksam till att deförändringarna är så radikala att de innebär att manmed dessa förändringar ska nå de resultat som bordenås inom det internationella samarbetet, inte minstnär det gäller fattigdomsbekämpning. När en miljardmänniskor lever under nivån för vad man behöver haför att klara energibehovet för dagen, då inser man juatt det är mycket kvar att göra.Vi kan också konstatera tillsammans att det finnsen hel del i det här som inte fungerar rent praktiskt.En del är ju inte minst att man är oerhört marknadsli-beral i det här. Jag har inget emot handel - jag tyckerden är viktig - men den måste ske på ett sådant sättatt de fattiga människorna inte drabbas av de handels-regler som vi har. Det måste ske på ett rättfärdigt sättoch ett någorlunda likvärdigt sätt, så att de fattigaockså kan vara med. Vad vi i många fall ser, närrapporter tas fram, är att man slår ut de befintligaföretagen i de som man ska bedriva handelmed, vilket ger sämre möjligheter att bygga upp enegen struktur. Det här är en viktig del i det som bru-kar kallas för koherensen i politiken: Det måstestämma också när det gäller världsbankspolitiken.Jag förutsätter att regeringen kommer att lyftafram de här frågorna. Jag tyckte inte att ministern varhelt tydlig, men jag hoppas verkligen att det här ärfrågor som ministern kommer att lyfta fram i dekommande mötena för att stärka den solidaritet sombehövs med tredje världen.Dessa frågor om en rättvisare värld måste ocksåkomma in i samarbetet när det gäller handelsreglerna,därför att det är inte likvärdiga villkor för de fattigaländerna i handeln. Det är inte så att handelsli-beraliseringen alltid gynnar de fattiga länderna. Det ärockså så att deras möjligheter slås ut med de handels-villkor som finns, och vi riskerar att få se ännu mer avfattigdom och elände.Man kan titta på miljöområdet, som ju också är ettviktigt område vad gäller hållbar utveckling. Där kanman också se att liberaliseringsreglerna inte tar hän-syn till hållbar miljö, och därmed slår de fel.Det här tycker jag är viktiga delfrågor som jaghoppas att ministern tar med sig och diskuterar i dethär sammanhanget. Man bör också stärka det samar-bete som behövs med internationella NGO:er. Manmåste också lära sig att lyssna på dem som har erfa-renheter från gräsrötterna i de fattiga länderna.Anf. 144 Statsrådet ():Fru talman! Vad beträffar marknadsliberalismenskulle jag vilja träda till försvar. Förnågon vecka sedan beslöt den amerikanske presiden-ten att skriva på ett beslut som voterats igenom påCapitolium, som ökar jordbrukssubventio-nerna i . Det är ett dråpslag mot politiken för attöppna marknaden för de fattiga ländernas export, somamerikanerna var med och drev vid utvecklingskonfe-rensen i , och som vi som vill förnya och för-ändra EG:s jordbrukspolitik hade hoppats att få stödför.Den mest kraftfulla attacken mot det här beslutetsom jag tagit del av - jag har ändå tagit i gans-ka ordentligt för egen blygsam del - är ett uttalandesom har gjorts av WTO:s chef, chefoch världsbankschefen. Dessa tre tillsammans harriktat utomordentligt kraftig kritik emot fördetta beslut och just anfört att om man fattar den härtypen av beslut, som alltså innebär att marknadslibe-ralerna överger all sin liberalism när det börjar stundatill mellanval i hemlandet, då omöjliggör man allfattigdomsbekämpning i världen. Det säger i dag.Jag tycker att det vore klädsamt att inte beskyllaVärldsbanken för något slags marknadsliberalism.Man försvarar en frihandel i de fattiga ländernasintresse mot den attack mot frihandel som just nuriktas mot dem av Förenta staterna.Detta om liberalism. Jag föredrarden framför protektionism. Det villjag gärna ha till protokollet.Jag delar helt uppfattningom folkrörelseinflytande, men jag tror att det framförallt är oerhört viktigt att - som hargjort - noga lyssna på de lokalt förankrade erfaren-heter och kunskaper som de folkliga organisationernai de fattiga länderna själva representerar.Jag vill lite grann varna för att se folkrörelsesam-arbetet som en övergripande global historia. Jag troratt det är oerhört viktigt att i arbetet för en folkligförankring av fattigdomsprogrammen arbeta på detlokala planet och med lokal kunskap.Där kommer vi att sätta in stöten i fortsättningen.I samband med ett möte med Världsbankenhar jag redan diskuterat dessa frågor. På samma sättsom vi gjorde i det sammanslagna han-dels- och biståndsministermötet i och DACkommer vi att i med eftertryck drivafrågan om handel och utveckling. Det handlar om enhandelspolitik i de fattiga ländernas intresse, och attmed handelspolitiskt bistånd stärka syds ställning.I det sammanhanget är vi övertygade om att viockså har folkrörelserna med oss. Det är en politikdär mycket medvetet driver linjen att vi ikampen mot fattigdomen ska föra samma politik påalla områden - handel, miljö, bistånd, mänskligarättigheter, demokrati osv.Anf. 145 ():Fru talman! Jag är naturligtvis också emot när det gäller frihandel. Men vi hardetta på mycket närmare håll, nämligen i EU. Detgäller inte minst jordbrukspolitiken. Jag trodde attministern där skulle kunna påverka betydligt mer ännär det gäller politik eftersom vi ingår i EUoch därmed ska kunna påverka EU:s politik. Det sadeministern inte ett enda ord om. Jag tror att frågan omEU:s jordbrukspolitik är väldigt avgörande.När det sedan gäller att lyssna tror jag inte attfolkrörelserna i den här processen har upplevt attVärldsbanken har lyssnat på den rapport som de hartagit fram. Man upplevde nog att man i sluttampen avdet arbetet blev sidsteppad. Jag tror att det är en oer-hört farligt utveckling eftersom det leder till att miss-tron mot ökar.Om man vill ha samarbete är det viktigt att bådaparter känner att det är ett samarbete på någorlundalika villkor där man lyssnar in varandra, bryr sig omdet som sägs och tar lärdom av varandras kunskaper.Då tror jag att man skulle kunna nå resultat på deområden där nu agerar eftersom mandå också skulle ha nytta av de erfarenheter som finnshos folkrörelserna. Det skulle leda till ett betydligtbättre arbetsklimat för båda parter, och förhoppnings-vis också - vilket är det allra viktigaste - till en fat-tigdomsbekämpning värd namnet.Anf. 146 Statsrådet ():Fru talman! Vad beträffar EG:s jordbrukspolitikkommer , när hon granskarprotokollet från denna diskussion, att kunna konstate-ra att jag i mitt förra inlägg nämnde just vårt arbeteför att reformera EG:s jordbrukspolitik.För att inget missförstånd ska uppstå vill jag upp-repa det jag sade, nämligen att vi som hade stått ibegrepp att börja förnyelsen av EG:s jordbrukspolitikför att minska protektionismen hade hoppats att fåstöd från i detta arbete. uteblir detta stödeftersom inför samma politik. Detta nämnde jagi mitt förra inlägg. Jag har alltså tagit upp det. Det ärvår fasta avsikt att bedriva ett sådant arbete.Avslutningsvis vill jag ge ett exempel på ett om-råde där folkrörelsernas arbete varit av mycket storbetydelse, nämligen i fråga om skuldlättnader och dets.k. Det är i hög grad ett resultat avfolkrörelsernas insatser att detta initiativ har utvidgatsoch fått den tyngd som det har. Det visar att BrettonWoods-institutionerna och har lyssnatpå folkrörelserna när de utformat sin politik.Med detta vill jag gärna tacka för en inspirerande och livgivande diskussion idenna sena timme.Överläggningen var härmed avslutad.23 § Svar på interpellation 2001/02:494 omdäckproduktionen i GislavedAnf. 147 Statsrådet ():Fru talman! har frågatmiljöministern om han avser ta reda på huruvida tagit hänsyn till det faktum att Conti-nental nu lägger ned den miljövänliga produktionenoch vad kommissionen i så fall meddelat miljöminis-tern gällande fallet Continental.Marianne har också frågat miljömi-nistern om han avser att verka för att EU-stöden vidföretagsflytter även beaktar miljöhänsyn och ommiljöministern avser att verka för en förändring avgällande EU-stödregler så att större miljöhänsyn tas.Marianne har också frågat om miljö-ministern avser att verka för att de farliga HA-oljornaförsvinner i däcktillverkningen, och i sådana fall påvilket sätt. Arbetet inom regeringen är så fördelat attdet är jag som ska svara på frågorna.När det gäller HA-oljor som frågar om är det riktigt att dessa innehåller engrupp giftiga ämnen, polyaromatiska kolväten, PAH.Många av dessa är klassificerade som cancerfram-kallande och giftiga för bl.a. vattenlevande organis-mer. Flertalet bryts dessutom ned långsamt och kandärför ansamlas och lagras i levande organismer.Sådana HA-oljor hör till den grupp farliga ämnensom inte hör hemma i ett hållbart samhälle enligt densvenska kemikaliestrategin.HA-oljorna används som mjukgörare i bildäck föratt minska viskositeten och förbättra väggreppet. Ettpersonbilsdäck kan innehålla HA-olja.När däcken slits mot vägbanan sprids den giftiga HA-oljan längs våra vägar där både människor och djurexponeras. beräknades ca 14ton av dessa giftiga ämnen (PAH) spridas imiljön från däckslitage i Sverige.För närvarande finns inget förbud mot eller be-gränsning av användningen av HA-oljor i Sverigeeller inom EU. Visst utbyte mot mindre farliga ämnenhar skett i på frivillig väg, bl.a. genom på-tryckningar från transportföretag, landsting och för-säkringsbolag, men oviljan från de stora däcktillver-karna är kompakt.Efter påtryckningar från några stora transportfö-retag har användningen av HA-oljor till stor del upp-hört i lastbilsdäck. Användningen i vinterdäck ärockså mycket begränsad. I regummerade svenskadäck är HA-oljorna i princip borta. Däremot före-kommer HA-oljorna ännu i stor utsträckning i som-mardäck.Dagens kunskap om hälso- och miljöriskerna meddäck som innehåller HA-oljor är god. Eftersom detdessutom finns alternativ till HA-oljor kan det tyckasatt industrin kunnat ta ett större ansvar för att byta utoljorna på egen hand. Så sker nu inte och det finnsstarka skäl för att få ett snabbt stopp för användning-en av HA-oljor med andra medel.Jag vill därför uppdra åt Kemikalieinspektionenatt utreda förutsättningarna för att minska spridningenav PAH från däckslitage till en ofarlig nivå. Motbakgrund av tillverkningen i är det minbedömning att det bör vara möjligt att helt få bortanvändningen av skadliga HA-oljor.Däckfabriken i är en av defå producenter som har tillverkat däck utan HA-oljor.Det är också mot denna bakgrund olyckligt att däck-fabriken i nu ska läggas ned.När det gäller fråga omhuruvida kommissionen tagit hänsyn till det faktumatt nu lägger ned den miljövänliga pro-duktionen vill jag lämna följande kommentar.Vid stödärenden av det slag som det här är frågaom är det kommissionens uppgift att bevaka att för statligt stöd följs. Utgångspunkten fördessa bestämmelser är att nationellt företagsstöd,inklusive eventuell medfinansiering från , ska vara så utformat att det inte riskerarsnedvrida konkurrensen på ett otillbörligt sätt. Det ärockså med utgångspunkt från dessa aspekter somregeringen med kommissionären tagitupp frågan om det aktuella stödet till Continentalsanläggning i . Kommissionär harmeddelat att han genom sina tjänstemän ska granskahuruvida några oegentligheter har förekommit medutgångspunkt från konkurrensreglerna. Kommissio-nen har ännu inte presenterat några resultat från sinundersökning, men klart är att det saknas formellagrunder som föranleder kommissionen att ta hänsyntill omständigheten att däcktillverkningen i Gislavedskett utan de skadliga HA-oljorna.När det gäller fråga ommiljöhänsyn vid EU-stöd vid företagsflytt vill jagförst notera att ett företag inte får stöd för att flytta -företaget får stöd för nyinvesteringar i en del av EUsom kännetecknas av regional eftersläpning. Regio-nalpolitiska stöd anses berättigade därför att solidari-teten med svaga regioner är en viktig del av EU:sstruktur- och sammanhållningspolitik. När det sågäller miljöhänsyn vid stödgivning kan jag nämna attEG-reglerna premierar investeringar som bidrar till enförbättrad miljö. För det fall ett företag i sambandmed en investering gör strikt miljörelaterade inve-steringar utöver tvingande miljönormer kan statligtstöd beviljas också för dessa. EG-reglerna rymmerdäremot inte möjlighet att utöver detta ställa miljöre-laterade villkor i samband med stöd.Sist frågar om jag i EUämnar verka för en förändring av gällande EU-stödregler så att större miljöhänsyn tas. Det här är enprincipiellt mycket viktig fråga som jag gärna åter-kommer till senare i den här debatten. Min bedöm-ning är dock att det är en svårframkomlig väg och attdet kan vara effektivare att gå vidare med att försökaharmonisera reglerna inom EU när det gäller miljö-krav - även i detta fall med HA-oljor.Anf. 148 ():Fru talman! Tack, ministern, för svaret.Det här är en oerhört viktig miljöfråga. var just frågan om slitage av däck ochdärmed miljökonsekvenserna en stor medial fråga. Dågick miljöministern ut och lovade att han skulle ta itumed denna fråga och de cancerframkallande ämnensom sprids i naturen. Sedan blev det ganska tyst, ochsedan kom flytten av fabriken i är oerhört viktigt att sätta in frågan i sittsammanhang. Man lovar att man ska agera för enviktig miljöfråga. Därefter ska en verksamhet flyttas,och det verkar som att det har givits ett stöd om 500miljoner för att flytta verksamheten. I de regelsystemsom finns har miljöaspekterna inte tagits med, och dåhar miljöfrågorna verkligen åsidosatts inom EU. Detär viktigt att fundera över hur det går att komma åtdetta.Det är bra att ministern tar initiativ för att Kemi-kalieinspektionen ska få i uppdrag att gå vidare medfrågorna. Vilken roll har Kemikalieinspektionen inomEU-systemet? Företaget flyttar nu utanför Sverigesgränser, och det innebär att det är frågaom svensk tillverkning av däck. Kan Kemikaliein-spektionen och miljöministern agera för att däckenska innehålla mindre av de giftiga HA-oljorna inomEU? Vilken väg kan tas? För mig känns det som omKemikalieinspektionen kanske inte är den rätta vä-gen, men jag vet inte. Det är bra att agera med hjälpav de vägar som finns. Det går inte att inom EU ha ettsystem där företaget kan flytta och därmed byta nedsig när det gäller miljöfrågorna.Kan miljörelaterade investeringar omfattas av attanvända sig av en annan typ av olja? Det är välegentligen inte någon större investering, utan det ärfråga om att man köper in och möjligen får en högrekostnad för produktionen, vilket de har framhållit.Det är inte någon direkt investering i själva företaget,i den bemärkelse som jag har uppfattat att miljöreg-lerna inom EU omfattar.Det här visar att det behöver göras oerhört mycketmer inom EU när det gäller miljöfrågorna. Det saknastydliga regelsystem. Trots de debatter som har förtsoch de krav som har ställts på att vi genom ett samar-bete inom EU ska kunna stärka miljösamarbetet, höjamiljöribban och därmed få hårdare miljökrav, verkardet som om man fortfarande kan bytaned sig och få en sämre miljö.Jag vill ha en tydlig förklaring av statsrådet omdet är så att man kan utnyttja både pengarna och re-gelsystemet inom EU för att byta ned sina miljökrav.Anf. 149 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig först säga att miljöministerKjell har gått ut och agerat för att vi ska tatag i frågan om HA-oljorna. Det gör vi , och vifullföljer därmed det initiativet.HA-oljefrågan drivs från och har över hu-vud taget inte aktualiserats inom EU. Det är därför ettmycket viktigt arbete vi gör härifrån med att aktuali-sera den frågan.Vad vi nu gör är att undersöka vad vi kan göra iSverige, om vi kan införa ett ensidigt förbud i bakgrund av att det är en mycket lång väg kvarinnan vi kan nå fram till ett gemensamt regelverkinom EU på just detta område. Men det är ett natur-ligt nästa steg för oss att gå vidare inom EU och drivaHA-oljefrågan där. Det kommer vi att göra på sikt.När det handlar om flytten vill jag än en gång be-tona att det inte handlar om att stödreglerna är utfor-made på ett sådant sätt att man får stöd för flytt. Den-na fråga har undersökts noga av kommissionen iandra fall. Man kan helt enkelt inte ens bevisa att denhär nedläggningen i är direkt kopplad tilluppförandet av en ny fabrik i . Det är ettganska typiskt problem när det gäller den här stöd-funktionen.När det gäller hur man ska arbeta med stödregler-na har vi noga gått igenom vad som kan göras där.Det finns många formella problem. Ett grundproblemär att hela regelverket handlar om konkurrens. Dethandlar om incitament för att t.ex. vidta miljövänligaåtgärder.Huruvida HA-oljor över huvud taget är på tal iPortugalfabriken har vi icke kunnat få fram. Däremothävdar man att det finns miljöinvesteringar i dettasom motiverar stöd, men vi har ännu inte kunnat fåbesked om vad detta består i. Det behöver alltså inteha att göra med HA-oljor, men det är också möjligtatt man kommer att producera däck utan HA-oljor.Det är viktigt att se att det är en oerhört komplice-rad process att gå in i stödsystemet. Man arbetar nupå att förenkla stödreglerna inom EU, bl.a. genom atttillåta vissa stödordningar där det inte ens på förhandär klart vilka företag som kommer att söka. Det måstegöras en individuell kontroll av varje ansökan frånEU-kommissionen. Det skulle föra tillbaka hela den-na process till en situation där kommissionen i detaljmåste granska varje fall. Vi ser också vissa problemmed rättssäkerheten, att man ska veta i förväg vadsom gäller. Annars måste man försöka hitta engemensam regel, som kan tillämpas på många fall.Det är möjligt att man kan gå vidare här. Men viser det som en mer framkomlig väg att jobba medharmonisering. När vi får gemensamma regler för vadsom gäller, t.ex. för HA-oljor, kan man inte med EU-stöd uppföra en fabrik i för en sådan pro-duktion. Som vi ser det är det en mer framkom-lig väg. Vi ser det naturligtvis som möjligt, och harockså med kommissionen diskuterat möjligheterna attaktualisera frågan i den mån vi ser ytterligare fla-granta fall där vi anser att EU:s stöd tycks ges tillprojekt som är väldigt tveksamma från miljösyn-punkt.Det är alltså en svår väg att gå på grund av kom-plexiteten i stödsystemet, som det fungerar ochär uppbyggt.Anf. 150 ():Fru talman! Det framgår med tydlighet att det ärett komplicerat stödsystem. Det borde egentligen havarit väldigt tydligt på miljösidan. Att också stimulerabättre miljösatsningar borde vara det första man tarhänsyn till när man ger stöd.Det är bra om ministern och regeringen driver påmot en harmonisering av regelsystemet. Det skulleockså vara bra om vi ställde högre krav här hemma.Det sker i allra högsta grad utsläpp från bilar som körpå svenska vägar, och de skadar vår miljö. De ärnaturligtvis rörliga inom hela EU.Vad händer egentligen med de miljökrav som inteminst en hel del kommuner har ställt upp när detgäller inköp av bilar? Man har ställt höga miljökravockså på däcken. Anta att tillverkningen minskar ochatt det inte går att få fram däck utan HA-oljor. att det kommer att innebära att kommuner-na väntar med inköp av bilar till dess att den finskaproducenten, som jag tror är den enda som finns kvarinom EU som producerar däck utan HA-oljor, klararatt producera dessa däck? Kommer det att innebäraatt kommunerna sänker sina krav och handlar bilarmed däck som innehåller HA-oljor?Det kommer i så fall att resultera i att vi får ökadeutsläpp i förhållande till vad vi hade kunnat få. Detkommer att finnas färre däck som tillverkats medhårda miljökrav på marknaden.Detta är en viktig del. Kan man från Kemikaliein-spektionen angripa problemet den vägen? Kan manställa krav på att det produceras miljövänliga däck, såatt kommuner kan upphandla bilar med sådana däck?Det borde vara en självklarhet när vi vet att det går atttillverka hållbara däck som inte släpper ut lika myck-et cancerframkallande ämnen.Vi bör verkligen anstränga oss för att minska ut-släppen från bilarna i allmänhet. Det är tragiskt attkonstatera att vi i och med denna flytt förmodligenkommer att få större utsläpp därför att det inte kom-mer att finnas däck på marknaden som är tillverkademed högre miljökrav. Jag tror att väldigt mångaegentligen har föresatt sig att köpa sådana däck.Det vore intressant att få veta vad som kommer atthända med harmoniseringen. Hur tror minis-tern att en sådan harmonisering av regelsystemetkommer att ta? Har Kemikalieinspektionen någonsom helst möjlighet att skynda på detta? Kommerövriga EU-länder att acceptera att vi ställer dessakrav? Det gäller inte bara den aktuella fabriken. Fleratillverkare inom EU skulle vara berörda av de högrekrav som man skulle kunna få fram.Anf. 151 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig än en gång försöka klargöraproblematiken i samband med dessa EU-stöd. Mankan mycket väl stimulera miljösatsningar, men mankan däremot inte ställa villkor. Man kan inte säga atten producent inte får EU-stöd om han inte gör på ettvisst sätt. Det har att göra med hur hela regelverket äruppbyggt. Juristerna säger att det skulle vara ett art-främmande element. Man skulle få ändra hela det sättsom systemet är uppbyggt på.