prot · GP0987 · 2002-03-22 00:00:00 — Orsaken till att det över huvud taget blevnågot avtal är att De gröna ingår i regeringen där, ochkärnkraftsbolagen insåg att om de inte gick med pånågonting skulle det bli värre för dem än om de gickmed på lite grann.Vi har aldrig varit några starka anhängare av dettyska avtalet och har därför inte ansett att det bordevara en målsättning för att gå samma väg.Men det är ju klart bättre än det regeringen, Vänsternoch har åstadkommit i den här propositionen.För övrigt vill jag gärna säga att detta att kärn-kraften ersätts av kolimport från är rent nys.Anf. 28 () replik:Fru talman! Vi vet ju inte om tyskarna blir förstmed att stänga sin sista reaktor eller om vi blir det. Vihar anammat en idé och ett upplägg om ett avtal. Viska sätta oss ned nu och resonera med berörda parterför att klara av den delen.Om andelen förnyelsebart i ett system ökar, mins-kar eller är är ju inte ointressant. Jag villåterigen ställa min fråga till : Ärinte själva grundidén med de här certifikaten ett braverktyg ? Skulle ni inte, i stället för attgnälla och skälla, åtminstone kunna ge ett litet be-römmande ord om att vi inte är helt dumpade och inteoavbrutet begår svek mot det förnyelsebara? Vi ger juhär en verksam metod för att öka andelen förnyelse-bart. Visst är det väl värt en stjärna i boken och kan-ske förtur upp till pärleporten ? Kaninte säga någonting positivt utanbara komma med kritik?Anf. 29 () re-plik:Fru talman! Jag har berättat hur det liggertill: Det finns inte alls några garantier för att det blirnågot förnyelsebart av det här. Det gällerdå tillkommande energi för att ersätta kärnkraft. Denkan mycket väl ersättas i stort sett enbart av bränsle-byten i befintliga kraftvärmeverk. Det är väl ingenhög ambition som ni då har för utbyggnad av förny-elsebart, om det faktiskt inte blir någon utbyggnadalls.Anf. 30 ():Fru talman! Jag har begärt ordet av två skäl. Fördet första vill jag göra några påpekanden eftersom jaganser att i det här fallet inte bara ären dålig lyssnare utan också har läst på dåligt. Ingenav oss som varit uppe och försvarat den här proposi-tionen har sagt vad den svenska varianten av ett tysktavtal möjligen skulle kunna tänkas innehålla. Vi villinte skapa låsningar inför de diskussioner som vi skagå in i. lägger ord i munnen på oss,och det tolererar icke jag.För det andra hävdar att vi ioch med framläggandet av den här propositionenavhänder oss möjligheten att använda marknadsme-kanismen. Det enda som vi resonerar om i proposi-tionen är att vi ska använda marknaden. Jag kan i ochför sig förstå om skulle kritisera attvi använder oss av marknaden. Det är ju något merförvånansvärt att de andra s.k. borgerliga partiernahar kritiserat oss för att vi använder marknaden, mendet är en annan sak.För det tredje skulle jag apropå det tidigare replik-skiftet vilja fråga: Tycker och IngegerdSaarinen att det är bra eller att det inte är bra att vifrämjar förnybart i energisystemet genom att användamodellen med gröna certifikat?Anf. 31 ():Fru talman! Vi har varit med på idén om grönacertifikat. Denna idé är behäftad med åtskilliga pro-blem, men vi har varit med på själva idén och hoppasatt problemen skulle gå att bemästra i ett samarbetesom vi då tänkte vara med i. Det blev inte något så-dant samarbete, och problemen är som jag ser det intebemästrade.Vad gäller marknadsmekanismer har det i ett brevfrån visats att den effektivaste marknads-mekanism som vi nu har är kärnkraftsskatten. BjörnRosengren har förutskickat att den kan sänkas vid ettavtal med kärnkraftsindustrierna. Det är upprörandeeftersom det är den enda fungerande mark-nadsmekanismen för att avveckla kärnkraft.Vi har också fått höra att detta kan ta attavveckla kärnkraften. Vad kan man uppnå om mangår in i en förhandling med ett sådant bud? Om av-vecklingen tar kommer man att förbrukaaggregatens hela livslängd. Det är ingen avveckling.Aggregaten har aldrig varit tänkta att bli äldre än 60år. Det var från början tänkt att de skulle ha en betyd-ligt kortare livslängd. Hur kan ni kalla det för enavveckling?Anf. 32 ():Fru talman! Jag tycker att det är bra att IngegerdSaarinen ställer sig bakom modellen med gröna certi-fikat. Den återkommer till inom en näraframtid, och jag hoppas att anslutningen till det lag-förslag som då läggs fram kan bli stor. Det är viktigtatt det finns en bred uppslutning bakom och accep-tans av den idén.Vidare måste jag upprepa, , attvi inte har gått ut med några låsningar eller förutsätt-ningar inför de diskussioner som vi hoppas ska kom-ma till stånd. Lägg inte ord i munnen på oss! Ta på glasögonen, !Anf. 33 ():Fru talman! Jag säger inte att ni har gått ut mednågra låsningar. Jag säger att ni har gått ut med vidaöppningar mot kärnkraftsindustrin. Vad har ni förtrumfess i ärmen när ni ska förhandla med den? Jagser inget sådant.Överläggningen var härmed avslutad.Propositionen hänvisades till näringsutskottet.Föredrogs och hänvisadesPropositioner2001/02:93 till miljö- och jordbruksutskottet2001/02:94 till skatteutskottet2001/02:112 till finansutskottet2001/02:118, 124 och 126 till justitieutskottet2001/02:128 till bostadsutskottet2001/02:131 till näringsutskottet2001/02:146 till lagutskottet2001/02:147 och 149 till justitieutskottet2001/02:151 till arbetsmarknadsutskottet2001/02:155 till justitieutskottet2001/02:167 till näringsutskottet2001/02:168 till finansutskottet2001/02:169 till försvarsutskottet2001/02:170 till konstitutionsutskottetSkrivelser2001/02:75 till konstitutionsutskottet2001/02:114 till utrikesutskottet2001/02:141 till trafikutskottet2001/02:148 till lagutskottet2001/02:152 till miljö- och jordbruksutskottet2001/02:166 till socialutskottet2001/02:171 till kulturutskottet2001/02:172 till miljö- och jordbruksutskottet5 § betänkande 2001/02:KrU10Film.Anf. 34 ():Fru talman! Vi ska nu debattera om kulturutskot-tets betänkande nr 10, som handlar om filmen. Filmger ju både dramatik och spänning. Alltifrån de förstaskakiga svartvita bilderna till dagens filmer medalltmer raffinerade tekniska inslag har den givit ossbåde förströelse och information. Filmen uppskattasockså mer och mer som en egen kulturform, ochSverige har åter blivit ett intressant filmland.Vi moderater ställde oss bakom filmavtalet när detantogs i , ett avtal sombl.a. innebar satsningar på produktionsstöd, på lanse-ringsstöd och på visningsorganisationer.Filmavtalet innehöll relativt utförliga bestämmel-ser för det publikrelaterade stödet. Flera av remissin-stanserna var extra nöjda med den delen i avtaleteftersom de hoppades att de brister som då fannsskulle avlägsnas med det nya avtalet. Därför är detbeklagligt att det trots allt har blivit stora problemmed just det publikrelaterade stödet.Filmavtalet ska gälla , varfördet kan tyckas att vi bör invänta med en utredning tilldess. Men vi moderater anser att det med tanke på dediskussioner som förekommit kring just det pub-likrelaterade stödet och de problem som finns runt-omkring det inte kan vänta. Det är betydelsefullt attså snart som möjligt göra en utvärdering. Med deerfarenheter som vi har kan vi få till stånd för-ändringar som undanröjer de värsta bekymren, så attvi får ett bra och ett bättre anpassat avtal.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion 1 under punkt 1 i detta betänkande.Anf. 35 ():Fru talman! I betänkandet KrU10 tas filmen ochframför allt filmavtalet upp. Vänsterpar-tiet anser att filmen är en jätteviktig kulturyttring,som näst efter musiken når flest människor. Filmennår också de unga, vilket är mycket viktigt. Den kanbland dem fungera som identitetsbildare och bidramed positiva normer och värderingar.Sverige har haft den unika filmavtalsmodellen se-dan , en modell där branschensolika aktörer är delaktiga. filmavtal innebaren rad förbättringar, t.ex. att det inte längre finnsnågon högsta tillåtna gräns för andelen förhandsstöd ien films budget och att det inrättats en särskild nämndmed jämn könsfördelning - vilket är mycket bra förkvinnorna i den här mansdominerade branschen -som anlitar när långfilmsstöd ska delasut. Dessutom utdelas ett särskilt stöd till biografer påplatser med mindre än 50 000 invånare, vilket gynnarglesbygden.Problemen med filmavtal, som bl.a. in-nebär att de publikrelaterade stödpengarna för dennaavtalsperiod är slut, togs upp av problem kunde faktiskt ha undvikits om Väns-terpartiets ursprungliga mycket utmärkta förslag omenbart förhandsstöd till film hade genomförts. Detskulle också ha inneburit att icke-kommersiella ochicke publikfriande filmer hade haft en större chans tillstatligt stöd än i dag.Denna utveckling värnar vi i , om viinte ska ha ett i , där säkra kassa-succéer och välkända skådespelare gör tämligen oint-ressanta och samhällsokritiska filmer.Det pågår mellan och kontakter som vi kan läsa om i betänkandetför att lösa problemet med att de publikrelateradestödpengarna är slut.Låt oss se vad dessa samtal leder till innan vi förhas-tar oss. Låt oss också se vad kontrollstationsförhand-lingarna resulterar i och slutligen vad hela utvärde-ringen av filmavtalet kommer fram till - detta medtanke på reservation om att de villpåskynda den här processen. Det är ju en väldigtviktig process att gå igenom utvärderingen.Fru talman! Jag yrkar bifall till vår reservation nr4 under punkt 5, som handlar om en satsning på denationella minoriteterna inom filmen.Eftersom de nationella minoriteternas behov intetillfredsställdes i samband med filmavtalet, bör detdefinitivt göras . Film är som sagt utmärkt somidentitetsskapare och identitetsbildning hos framförallt de unga som filmen når. Därför vill vi ha medelutöver det som filmavtalet reglerar till de nationellaminoriteterna.Eftersom jag själv kommer från vetjag hur stort hatet och okunskapen är mellan olikafolkgrupper, och detta bör vi verkligen stävja. Därförbehövs också en satsning på bl.a. det samiska ochtornedalska resurscentrumet, som Vänsterpartietyrkar i en motion. Detta tas också upp i vårt särskildayttrande. Vi måste försöka lösa de här problemen,framför allt i Norrland.Jag vill också påpeka att re-servation om att ska gå in och definiera vadkvalitet är för något inte är bra. delarhelt utskottets uppfattning att inte ska av-göra vad som är god respektive dålig kvalitet. Denkonstnärliga friheten ska gå före.Slutligen bör kortfilmen nämnas. Vänsterpartietser väldigt positivt på kortfilmens utveckling. Ett braexempel är Paradisos verksamhet i ,som vi såg. Den gynnar nya och unga filmskaparesom så väl behövs inom den svenska filmen.Anf. 36 ():Herr talman! Som kulturbärare är filmen unik isitt gränsöverskridande. Den fyller också andra funk-tioner, som att påverka och förklara omvärlden, attroa, informera och även bidra till igenkännande ochidentifikation.Film är också konst. För oss kristdemokrater ärdet därför en självklar utgångspunkt att filmen skages statligt stöd. Stödet har en viktig uppgift när detgäller att främja värdefull svensk filmproduktion menockså att främja visning av värdefull film. Filmen hartidigare legat i skuggan av andra kulturyttringar. Ochjag upprepar det som vi kristdemokrater många gång-er har sagt här i kammaren, att vi är väldigt gladaöver att filmen erkänns som en konstart.För ett par år sedan ingick staten ett filmavtal - ettpar ledamöter har redan varit inne på det - medSvenska reglera det statliga stö-det till svensk film. Vi var positiva till att ett nyttavtal ingicks, eftersom det ger en god grund att stå påför svensk film.Redan då markerade vi dock vikten av att riksda-gen skulle få möjlighet att påverka avtalsinnehålletinnan avtalet skrevs under. Jag tycker att det harframgått med all tydlighet bara av de inlägg som hargjorts här att det är fler som tittar ibackspegeln och tycker att det kanske skulle ha varitså här i stället. Det är bra att vi nu står inför en kon-trollstation och kan börja fundera över vad som skullekunna göras bättre under de år som återstår av avta-lets giltighetstid. På det sätt som stod införfullbordat faktum var det omöjligt att påverka delarav avtalet eftersom i så fall måste brytas.Regeringens sätt, herr talman, att ställa riksdageninför ett redan förhandlat avtal är inte acceptabelt. Jagundrar: Är Socialdemokraterna verkligen nöjda medett sådant förfarande?Vår kritik har blivit extra angelägen eftersomflera brister i avtalet uppmärksammats. Det går inteatt nöja sig, som gjorde , och sägaatt nu ska vi titta på det här. Man måste ju driva på ifrågan. Jag utgår från att driver på iden här frågan. Men så uppfattade jag det inte när jaglyssnade på det tidigare inlägget, utan att vi skulletitta och se. Här måste vi driva på!Kontrollstationsförhandlingarna inleddes i januari2002 mellan och övriga parter,och det innebär att parterna har möjlighet att omför-handla avtalet.Vi har också nåtts av att filmbranschen kräver attfilmstödet ska omfördelas. Man har till Kulturdepar-tementet lagt fram förslag till förändringar av avtalet.Problemet är att det har beslutats att 50 miljoner kro-nor ska gå till ett s.k. publikrelaterat stöd. Pågrund av de senaste årens produktion av svensk filmär pengarna redan intecknade under resten resten avavtalsperioden. Paradoxalt nog skulle man kunnasäga att framgångarna därmed har blivit ett problemför filmbranschen. Det kan leda till en kris för pro-duktion av ny film, och det var väl inte riktigt det vihade tänkt oss.Peter , som är vice vd för , har beskrivit situationen angående det pub-likrelaterade stödet och som också mycket väl går attläsa i betänkandet.Det är nu av stor vikt att den uppkomna situatio-nen får en lösning i den kontrollstation som pågår.Likaså måste frågan få sin lösning angående denbegränsade möjligheten att etablera regionala resur-scentrum i de tre länen , ochÖstergötland som föreligger och som är ytterligareen negativ konsekvens av filmavtalets konstruktion.Den här frågan har och jag diskuteratflera gånger här i kammaren.Herr talman! Jag står naturligtvis bakom samtligaKristdemokraternas reservationer, men vill här yrkabifall till reservation 8, punkt 10.Statens Biografbyrå sätter åldersgränser på filmersom ska visas offentligt i . En film kan varabarntillåten eller tillåten från 7, 11 eller . Beslu-tet om åldersgräns grundar sig på om framställningenkan vålla psykisk skada för den aktuella åldersgrup-pen. Dessa beslut kan överklagas av filmens produ-cent till Kammarrätten. Vid ett flertal tillfällen underdet har Kammarrätten ändrat Biografby-råns beslut och sänkt åldersgränsen på ett antal fil-mer.Enligt lagen ska Kammarrätten vid beslut om ål-dersgränser för film samråda med såväl beteende-som filmvetare innan beslut fattas. Det har dock före-kommit att beslut fattas utan samråd med någon medbeteendevetenskaplig kompetens. Det här tycker vikristdemokrater inte är acceptabelt.Herr talman! Eftersom denna kompetens är avgö-rande för att bedöma vad som kan vålla psykisk skadaför ett barn, vill vi se en översyn. Dessutom är detden juridiska expertisen som, om den är enig, kanfälla avgörandet oavsett rekommendationer från demsom är sakkunniga på området. Vi tycker att sakkun-skapen tillmäts en alltför liten reell betydelse viddenna typ av beslutsfattande.Till detta ska läggas att i enrapport, dnr 3/2002, har tagit upp frågan att det kanfinnas skäl att diskutera balansen mellan juridiskexpertis, barnexpertis och filmexpertis vid Kammar-rätten. Jag tror att det hade varit värdefullt om ut-skottet hade kunnat tillkännage för regeringen beho-vet av att se över lagen om granskning och kontrollav videogram i detta hänseende.Det är vi vuxna, herr talman, som i alla hänseen-den bär det fulla ansvaret för vad våra barn utsättsför. Vi har också skyldighet att göra allt för att gevåra barn en trygg och meningsfull tillvaro.Anf. 37 ():Herr talman! Den allra viktigaste konsten för oss- det var en fras som jag växte upp med. Det är klart att visom studerade film , efter detatt hade försvunnit, tog detta på mycket djuptallvar.I den bergochdalbana som den östeuropeiska ochden ryska filmen fick gå igenom medolika stränga moment av censur och andra moment avliberalisering var det en sak som var mycket tydlig,att ekonomin var stadig. Det var inte pengarna sombestämde vad som hände med filmen.Sedan hamnade jag i västvärlden, i , somflykting. Jag upptäckte mycket snabbt den fantastiskakonstruktion som hade kommit på,nämligen filmavtalet.Jag vill , efteråt, än en gång be-römma honom för den otroliga insats han gjorde då.Han skapade en oas med ekonomiska resurser förfilmen som inte kom vare sig direkt från de påtryck-ande kommersiella intressena eller direkt från staten.Detta var ett skyddat område, och där fanns det alltidpengar för den fantastiska svenska filmen.Kom ihåg att vi befinner oss i en av världens ri-kaste filmkulturer. Vi som politiker har vissa skyldig-heter gentemot det.Varför berättar jag den här historien? För att un-derstryka att det är mycket trist att ett nytt filmavtalsom verkade skapa mycket goda förutsättningar förfilmen så snabbt stöter på svårigheter, inte därför attden svenska filmen inte går bra utan därför att densvenska filmen går mycket bra. Publiken går på biooch konsumerar svensk film.Därför har vi i anslutit oss till reserva-tion 1 under punkt 1 och krävt en utvärdering avfilmavtalet. Visst, det finns en kontrollstation, ochdiskussioner pågår, men detta är så allvarligt!Man hade skapat ett nytt avtal. Man trodde hade löst problemet. Just efter det att avtalet komi gång kom också en hel rad mycket goda filmer.Sedan hamnade man i en ekonomisk kris igen justdärför att det hade varit så bra.Jag vill också mycket snabbt tala om någontingsom inte finns i betänkandet. Jag fick enskrift som heter vara eller icke vara filmare - detär frågan. Den är skriven av , enturkisk regissör som är bosatt i bär underrubriken generationen.Det gäller de mycket stora svårigheter som filmarefrån andra kulturer som bosätter sig i stöterpå.Detta är en lång och mycket trist historia. Jagmåste bekänna att jag som filmvetare när jag kom tillSverige stötte på det största motståndet mot mitt in-träde i yrkeslivet bland filmvetare.Jag tycker att vi en gång till borde diskutera intebara de nationella minoriteterna utan alla minoriteter- de nya minoriteterna och alla kulturer som i dagskulle kunna samverka och ge en otrolig skapande-kraft till den svenska filmen. Kom ihåg att MilosForman kom till , men han stannadeinte.Jag rekommenderar också varmt mina vänner ikulturutskottet att noggrant läsa Bertolt dia-loger från exilen. Det är en beskrivning av Sverigessätt att ta emot kunskap från andra länder. Den ärblodigt bitter.Anf. 38 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tilltvå reservationer: reservation 5 och reservation 6.Miljöpartiet kommer sedan att rösta med flera andrareservanter som vi tycker har kloka synpunkter.Vi i tycker att detta visar att det finnsanledning att under avtalsperiodens gång göra speci-ella extrasatsningar inom filmområdet.Den förda politiken har haft stor succé. Det kan viverkligen säga. Men det gäller inte på jämställdhets-området. Det finns fortfarande ett alarmerande under-skott på svenska kvinnliga filmskapare. har jaghört att de inte vill bli kallade för "kvinnliga filmska-pare" utan rätt och slätt "filmskapare", de också. Menfaktum är att såsom stöden ser ut fungerar de intekönsneutralt. Jag tror att det skulle behövas en över-syn av förutsättningarna för kvinnliga filmskapare attfå ökade möjligheter att jobba fram manus och idéer.Filminstitutet har i sin budget för ansöktom ökade medel för fortsatt utbyggnad av regionalaresurscentrum. Det visar på den fantastiska succén.Det visar att det verkligen finns önskemål i landet omatt bygga ut och satsa. Det finns många duktiga ungamänniskor som vill satsa och som vill jobba medfilm.Från sida har vi sagt att genom att geunga människor de här möjligheterna ger vi demockså redskap till att skapa motbilder till det kom-mersiella flöde som formligen vräks över oss varjedag.Jag har stor sympati för att fortsätta att diskuterakvalitetsbegreppet, men jag tror inte att skaavgöra vad kvalitet är. Jag tycker att det är en frågasom ska hållas levande . Självklart skariksdagsledamöter vara med och föra den diskussio-nen, men det kanske inte ankommer på attfatta beslutet. Det är ju inte ett enskilt beslut som skafattas, utan det är en levande fråga. Vi skulle kanskeriskera att det inträder någon form av stagnation.De nationella minoriteternas behov aktualiseradesaldrig när filmavtalet skrevs. Det innebär att de heltenkelt inte har kommit med. Det är faktiskt fullt möj-ligt för att inom ramen för gällande avtal geextra medel för filmkulturella satsningar, t.ex. genomatt ge medel till för en sådan satsning.Den nya borde kunna lägga fram ett sådantförslag , tycker jag.En riktigt kreativ regering borde kunna lägga framett förslag om detta redan i vårbudgeten. ge till projektet i Same-land och så att det ska kunna förverkligas.Filminstitutet har redan gått in och begärt detta förden budget som vi tog ställning till , men detfinns möjligheter för oss att gå in . Man kan sätta i gång. Miljöpartietkommer i alla fall att lägga in dessa två miljoner i sittförslag till vårbudgeten. Så får vi se vad vi kan få förstöd för det.Jag vill säga några ord om förslaget om enutvecklingsfond för fria filmare, som vi har diskuterathär i . avslås den motio-nen genom att man säger att den utredning som mo-tionen anknyter till är aktuell. Jag tyckeratt det är ärligt sagt. I tidigare avslag har det hetat:Regeringen funderar på utredarens förslag. Det har juregeringen egentligen aldrig gjort, utan regeringenhar ansett att det finns andra sätt att utveckla filmfrå-gorna.Miljöpartiet anser fortfarande att en utvecklings-fond för fria filmare ska inrättas. Den har ett behovatt fylla i samhället. Vi menar att det kanske kan blien filmfond - vi vet ju inte hur riksdagenkommer att se ut då. Förslaget behöver inteutredas, för utredningen har varit klar i åtskilliga år.Anf. 39 () re-plik:Herr talman! Jag har en fråga till gånger när vi har diskuterat filmpoli-tik har vi också berört frågan om kvalitetsbegrepp ochhuruvida ska lägga sig i, som några villuttrycka det. driver frågan attriksdagen bör vara intresserad av detta. Det är precisdet ställningstagandet vi skriver om i vår motion, attvara intresserad av detta. Bidragsgivningen bygger jujust på kvalitetsbegreppet, det står uttryckligen ifilmavtalet. Det måste man ha klart för sig innan mangår in i den här diskussionen.Vi säger väldigt klart i vår motion att det här medkvalitetsbegreppet inte handlar om att gå in och petaoch säga att det här är kvalitet. Men det var ju så attnär det här avtalet antogs, när utredningen hade gjortsitt med i spetsen, fanns det väldigtmånga i branschen som var förvånade över att kvali-tetsbegreppet inte fanns med. Det hade funnits medtidigare, men gjorde man ett avsteg. Man ville såatt säga själv ta upp frågan, att den var väldigt viktig.Då blir min fråga till : Om man tänkersig att ha den utgångspunkten, alltså att ärintresserad av, är inte då t.ex. jämställdhet en viktigkvalitetsfråga?Jag är förvånad över att det finns partier som dri-ver den frågan på annat håll men inte t.ex. när detgäller kvalitet i film. Det skulle vara omöjligt attdiskutera i . Det är ju det vi pratar om. Kva-litet är många delar. Det är inte att peka med helahanden och säga vad man ska tycka i det enskildaläget, utan det är att uppmuntra den fria konsten. Dettycker vi är väldigt viktigt, och det står i vår motion.Den ska man läsa.Anf. 40 () replik:Herr talman! Vi diskuterar kvalitetsbegreppet härnu, eller hur? Precis som vill harde via sin reservation fört upp frågan till en diskus-sion här i kammaren. Däremot har ni inte riktigt sagtvad ni menar med kvalitet. Jag tror inte att vi menarsamma sak.Nu fick jag höra att anser attjämställdhet är en kvalitetsfråga. Det tycker inteMiljöpartiet. tycker att jämställdhet är enrättighet som är självklar i det här samhället och attdet är skamligt att vi inte har kommit längre i jäm-ställdhetsarbetet. Det har ingenting med kvalitet attgöra. Det är en självklarhet i ett samhälle.