prot · GP09123 · 2002-06-12 00:00:00 — Jag inte bara tror på ,jag litar på att han har läst detta och att det är så. Vifår återkomma till den frågan senare.Jag är inte så säker på att inköpare och andraruntom i anser att affärsmässighet är det-samma som fikonlöv. Jag tror att de tar detta seriöstoch ser till att få det lägsta pris som går att få för devaror de köper.Anf. 28 ():Fru talman! upphandlar den offentligasektorn för . Till dettakommer i kommuneroch landsting. Det är självklart oerhört stora belopp.Jag anser att de pengarna, våra skattemedel, självklartska följa de regler som gäller på andra områden, dvs.de mänskliga rättigheterna.Det är alldeles självklart att statliga, kommunalaoch landstingskommunala pengar används på ett sättsom inte går emot mänskliga rättigheter. Det härhandlar självklart om att inte diskriminera. Det kanvara kön, etnicitet, sexuell läggning, ålder osv.Man har här kommit fram till att ge vissa öpp-ningar för att använda diskrimineringsklausuler. Detska också utarbetas olika regler och praxis för detta.Jag hade önskat att man hade kommit längre, och jaghade önskat att det hade kommit med i skrivningenatt man ska använda sig av antidiskrimineringsklau-suler.Jag kommer att driva på i frågan och avvakta detarbete som pågår. Det är oerhört viktigt.Med detta nöjer jag mig tills vidare med att yrkabifall till förslaget i betänkandet.Anf. 29 () replik:Fru talman! Jag instämmer i det som MarieGranlund sade. Varför tar jag då replik? Då kanskeMarie kan svara på den fråga som KjellNordström inte ville svara på, nämligen om hon ärberedd - hon har rimligen bättre kontakter med re-geringen än vad jag har - att verka för att det full-ständigt tandlösa förslaget från i någon papperskorg och i stället tafram ett skarpt förslag till hur klausulerna ska tilläm-pas.Anf. 30 () replik:Fru talman! Jag är beredd att verka för detta, Jo-han . Jag tycker att det här är viktigt. Jag troratt det skulle vara ett viktigt arbete i antidiskrimine-ringsarbetet. Själv kommer jag från en kommun,, där man tillämpar detta vid upphand-ling. är en mångfasetterad kommun vad gälleretnicitet, och man tycker att det är viktigt att kommu-nens pengar inte går till någon diskriminerande verk-samhet. Även om det finns diskrimineringslagar ärdetta ett viktigt komplement. Jag kommer att verkaför att - i den mån jag kan - få antidiskriminerings-klausuler.Anf. 31 ():Fru talman! I denna slutna krets vill jag passa påatt påtala att det som aldrig förut har hänt mig harhänt , nämligen att jag missade den listasom gick runt på utskottet där vi skriver upp oss påtalarlistan. Därför får jag, trots att jag är reservant,tala lite sent och kort. Desto effektivare får jag vara istället.Offentlig upphandling handlar främst om de vik-tiga kraven som kan ställas på den offentliga sektorn,nämligen att göra saker rätt. Kommuner, landstingoch staten ska göra rätt saker; de ska göra saker pårätt sätt.Det som slår mig är den totala avsaknaden avgenderperspektiv i diskussionen, framför allt frånregeringen och stödpartierna. Det är helt okej att köpapennor och snöröjning på upphandling, men när detgår över till verksamheter som ligger människor näraoch där kvinnor är verksamma vill man på olika sättförsvåra och krångla till saker och helst inte ha verk-samheterna drivna i annan regi än direkt under kom-munen.Den första saken jag vill påtala är den reservationjag har skrivit om att klargöra att kundval - ett tristoch osexigt begrepp - inte handlar om att följa upp-handlingslagstiftningen. Där är det medborgarnasjälva som ska göra valet, inte upphandlingsenheter.Det behöver klargöras i lagstiftningen.Det andra som jag skulle vilja nämna handlar omde väldigt ofta mycket viktiga politiska målen, bl.a.det som tidigare tog upp. Det är attdiskrimineringslagstiftningen självfallet ska följas, attmiljömålen ska sättas högt och att jämställdhetsarbe-tet ska drivas vidare.För det första är det oerhört viktigt att vi förutsät-ter att antidiskrimineringslagar följs i alla företag. Attdå föra in ett sådant begrepp gör att man luddar till deandra lagarna: Det är okej att bryta mot jämställd-hetslagen om man säljer till andra än kommunen, ochdet är okej att diskriminera människor på grund avetnisk bakgrund om man inte vill ha kommunen somkund. Det blir en väldigt trist uttunning av vikten avde lagarna i största allmänhet.För det andra innebär detta att man flyttar in ensorts rättslig prövning av de lagarna i den kommunalaverksamheten, så att de ska sitta på olika kommunalakontor och avgöra om företag följer diskriminerings-lagstiftningen eller inte. Det måste finnas andra me-toder för det.Jag tycker att det ska ställas höga krav på pro-dukter, varor och tjänster som man upphandlar, ochman ska inte blanda in de andra målen i upphand-lingslagen.När det gäller direktupphandling tycker jag att detär viktigt att lagstiftningen präglas av tydlighet ochenkelhet i stället för luddighet. Då har jag tyckt attregeringen för en gångs skull har kommit med ett braförslag, nämligen att man ska entydigt klargöra be-loppsgränsen. Man ska skilja på otillåten, felhanteradupphandling och direktupphandling.Det behövs sanktionsmöjligheter, talerätt förbranschorganisationer och en mycket skarpare funge-rande tillsyn. Det behövs också krav på tydlig ochanvändbar dokumentation, så att det här kan kontroll-eras. På alla de områdena har vi förslag i våra reser-vationer. Utifrån det har jag också tyckt att det vorebra att klargöra beloppsgränsen, precis som föreslogsi propositionen. Om Socialdemokraterna och Väns-terpartiet tycker att de vill stå fast vid detta går detutmärkt att rösta på min reservation nr 13.Fru talman! Jag yrkar av denna anledning bifalltill reservation nr 13, men jag står givetvis bakom allade övriga reservationer som jag har lämnat.Anf. 32 () replik:Fru talman! Jag tror att är överensmed mig om att den antidiskrimineringslagstiftning vihar när det gäller kön inte är tillräckligt effektiv. Viskulle säkert båda vilja göra den effektivare. Det ärdet som det handlar om här. Här har vi en möjlighetatt via plånboken, med ekonomiska incitament - somjag tror att brukar vara anhängare av iolika sammanhang - få en effektivare lag, som verk-ligen tvingar många företag att sluta diskriminera.Därför upplever jag resonemangom att vi inte ska göra det här, varför vi ska görasärlagar osv. är en undanflykt. vill inteutmana svenskt näringsliv och andra lobbyister, somöver huvud taget inte vill ha några antidiskrimine-ringsklausuler. Det är därför som inte kanställa sig bakom en skarp antidiskrimineringsklausul ilagen om offentlig upphandling.Anf. 33 () replik:Fru talman! Nej, jag kan försäkra - och jag förut-sätter att litar på mitt ord i det fallet -att det inte har någonting att göra med några lobbyor-ganisationer. Vårt fortsatta stöd för regeringens för-slag när det gäller direktupphandlingen torde möjli-gen också bevisa att vi inte faller undan för lobbyis-ter, till skillnad från somliga andra i majoriteten.Vad det här handlar om är just att man borde tittapå olika möjligheter att skärpa själva lagstiftningen,men jag tycker inte att man ska flytta in en subjektivlagtillämpning eller en subjektiv bedömning av vadsom är diskriminering in på skolkontoret eller stads-byggnadskontoret. Om en sak inte är diskrimineringenligt lagstiftningen men man ändå ska kunna ta dentypen av hänsyn utöver lagstiftningen i sin upphand-ling blir det väldigt otydligt.Personligen blev jag satt på detta spår av denkvinnliga ensamföretagare som hade fått klart för sigatt så fort det här blev tillåtet skulle hon icke mer fånågra uppdrag på ett visst ställe därför att hon intehade en jämn könsfördelning i sitt företag. Hon var juensam kvinna. Jag tror att det är mycket stor risk föratt det blir just olika typer av politiska värderingar.Jag tycker att man ska kunna ställa krav som harmed själva varan och tjänsten i sig att göra. Jag tyckerinte att man ska upphandla dagis, men vi kan ponerarent hypotetiskt att man gjorde det. Då kan man ställakrav på exempelvis en så jämn könsfördelning somdet går att få bland personalen, därför att det påverkartjänsten som sådan och påverkar den miljö som bar-nen vistas i på dagiset. Men jag tycker inte att man ilagstiftningen ska öppna för mycket otydliga tillämp-ningar av värderingar som kan skilja sig fram ochtillbaka beroende på vem det är som handlar upp,varken på det här området eller på miljöområdet, utandet ska vara knutet till produkten som sådan.Anf. 34 () replik:Fru talman! Jag vidhåller att detta handlar om enundanflykt. Det ska vara en tydlig lag - det är just detvi ska ha. Vi ska ha en mycket tydlig antidiskrimine-ringsklausul. Och lagtillämparen kan ju inte vara såkorkad att han går på exemplet med den ensammakvinnan.Som på alla andra områden får övervaka tillämpningen av dennalag, och om den inte fungerar får man skärpa denytterligare.Det är den grundläggande motsättningen mellan åena sidan engagemang i jämställdhets-frågorna och å andra sidan att man inte vågar utmanasvenskt näringsliv. Därför vill man förmodligen haden helt meningslösa och tandlösa klausul , efter påtryck-ningar från svenskt näringsliv, har gått på.Anf. 35 () replik:Fru talman! Jag behöver inte orda mer om JohanLönnroths uppenbarligen rätt konspiratoriska lägg-ning.Jag tycker att det är oerhört viktigt att vi inte öpp-nar några dörrar för att man ska kunna anse att mankan bryta mot jämställdhetslagen om man inte villsälja till kommunen. Jämställdhetslagen ska följas.Vi talade förut om seriösa experter. Jag är full-komligt övertygad om att JämO är betydligt bättreskickad att se till att jämställdhetslagen följs i allaföretag, oavsett om de säljer till kommunen eller omde säljer enbart på den privata marknaden. Om jäm-ställdhetslagar behöver skärpas ska vi göra det, ochom tillsynen behöver skärpas ska vi göra det. Men jagtror icke att är deträtta stället att bevaka att jämställdhetslagen, eller förden delen de andra diskrimineringslagarna, följs. Detska göras på därför avsedd plats, och där ska vi skär-pa lagen. Vi hoppas att vi ska komma fram till att vifår ett skärpt sådant ämbete. Men det ligger vid sidanav den här frågan.Jag tycker icke att vi ska devalvera jämställdhets-frågor, eller för den delen miljöfrågorna, till att detska vara upp till rätt subjektiva bedömningar på olikakommunalkontor hur man vill ha det med den saken.Det ska vara tydliga och skarpa lagstiftningar, och deska tydligt och skarpt kunna övervakas av därföravsedda myndigheter.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §. )8 § Utvecklingen inom den kommunala sek-tornFöredrogsfinansutskottets betänkande 2001/02:FiU19Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr.2001/02:102).Anf. 36 ():Herr talman! I detta ärende yrkar jag bifall till re-servation 1, även om jag självfallet står bakom samt-liga moderata reservationer.Herr talman! Det behövs ett väl fungerande ut-jämningssystem för kommuner och landsting. Kom-muner och landsting med för sina uppgifter otillräck-lig skattekraft behöver självfallet ett tillskott, men detska ske genom statliga skattemedel och inte varanågot som andra kommuner och landsting i strid medgrundlagens lydelse tvingas finansiera med sin lokaltuppburna skatt.Dagens system gröper ur legitimiteten för denkommunala beskattningsrätten. I praktiken kan mansäga att kommunalskatten nästan ersatts med enstatskommunal skatt.Det inomkommunala utjämningssystemets saga äremellertid snart all. Alltfler inser att det är fullstän-digt orimligt till sin konstruktion. Det är en tillväx-tens fiende. Det straffar tillväxt var den än förekom-mer.I år har det illustrerats med två talande exempel.Det ena är den skenande utjämningsavgiften förStockholms läns landsting - ett landsting som harökande kostnader på grund av att man ska betala denvårdskuld som Socialdemokraterna lämnade efter sigmen också finansiera den tillväxt man har i regionen.Kostnaderna för tillväxten finns där, och dem får mantäcka. Intäkterna av tillväxten får man inte behålla.Herr talman! är ett annat exempel. Det ären fattig kommun i som har haft en relativskattekraftstillväxt när etableringen av testbanor förbilföretag visade sig bli en framgång. Men den ökan-de skattekraftstillväxten får denna fattiga kommuninte behålla.Insikten om hur detta orimliga system fungerarsprider sig. Kommunstyrelsens ordförande i ,vänsterpartisten , har t.ex. tydligt markeratatt han finner dagens system felaktigt eftersom hanhar märkt vilka effekter det har. Vi har alla erfarit hursystemet och dess konstruktion ställer regioner ochkommuner mot varandra på ett felaktigt sätt.Tyvärr sprider sig också insikten om hur systemetfungerar på annat sätt. Systemet är så uppbyggt att deti någon mening belönar passiva stagnationskommu-ner, eftersom man där alltid är garanterad minst dengenomsnittliga tillväxten för landet, trots att man i detläget kanske har en betydligt svagare kostnadsut-veckling.Sedan vi senast behandlade det inomkommunalautjämningssystemet här i har två intressantaESO-rapporter kommenterat systemet. Professor dömer ut det som ohållbart . I dennyligen utkomna rapporten hålla balansen anförPer och intres-santa kritiska synpunkter på hur det fungerar.Herr talman! Vi moderater framlägger våra rikt-linjer för hur ett framtida system ska vara konstruerat.Det har skett i en utförlig kommittémotion som sam-manfattas i vår reservation 6. I reservation 1 för vifram de omedelbara nödvändiga förändringar som börgenomföras . De förslagen innebäratt en relativ tillväxt ska få behållas i de kommunerdär den uppstår. Vi har också lagt fram ett förslag omen spärr för utjämningsavgiften på landstingssidan,eftersom den skenande avgiften där har fått särskiltiögonenfallande verkningar.Utjämningsavgiften försöker, som jag har sagt,strypa tillväxtens förutsättningar i hela landet. Av denanledningen är dess konstruktion av sådan betydelseför tillväxten i hela landet att man måstese över den.Herr talman! I detta betänkande behandlas en radandra kommunala frågor som är av mycket stor bety-delse. Men de flesta av dem har den egenskapen attde redan har behandlats här i ett flertalgånger. Därför har finansutskottet i sin redovisning avde förslagen hänvisat till de tidigare behandlade mo-tionsyrkandena i . Det är den redovisningensom från moderat synpunkt görs i reservation 6.Låt mig däremot något kommentera reservation 5från , som avser förslag om ennationell skolpeng. Från moderat håll hälsar vi medtillfredsställelse att det nu finns ytterligare ett partihär i som föreslår att det ska införas ennationell skolpeng. Därmed, herr talman, kan manäven på denna punkt vara tämligen säker på att ennationell skolpeng som ger föräldrar möjligheter attvälja skola för sina barn genom en nationell finansie-ring utifrån de lokala förutsättningarna kommer att bliverklighet . Det finns dock formule-ringar i reservation som gör att vi intestår bakom den, men principen om nationell skolpengstår vi ju helt bakom. Vi har framfört det förslagetunder ett antal år.Anf. 37 PER ():Herr talman! Jag inleder mitt anförande med attyrka bifall till reservation 7. Det är en klumpreserva-tion, och det kan vara spännande att yrka bifall tillden.Regeringens skrivelse om kommunerna kommerav ett borgerligt initiativ under tidsom civilminister. Man ville göra en årlig tempera-turmätning på kommunsektorn. Det brukar vara in-tressant att jämföra med hur landstingen och kommu-nerna själva beskriver sin egen situation. Det kanskeinte alltid harmonierar.När man läser vad och skriver om t.ex. den ekonomiska situ-ationen och ser till detaljer märker man att det är ensvår situation för landstingen och kommunerna. Detkommer att bli värre.Det är egentligen inte så konstigt. Den socialde-mokratiska regeringen använder ju kommunsektornsom en budgetregulator och som ett dragspel. Det vari kommunsektorn och i landstingen som man gjordestora besparingar efter den statliga saneringspoliti-kens behov.Samtidigt som statsbidrag och skatteintäkter harökat har de också urholkats ochförsvagats genom regeringens politik. De tillskott tillkommunsektorn som Socialdemokraterna berömmersig av och som också ochMiljöpartiet berömmer sig av visar sig vid en närmareanalys inte ha inneburit någon förstärkning, om mantar hänsyn till andra beslut som också påverkat denkommunala ekonomin, dvs. när man letar efter netto-siffrorna.Dem hör vi väldigt lite om. I budgetpropositionefter budgetproposition ges ett intryck av att kom-munsektorn vadar i pengar just på grund av att degenerella och även de specificerade statsbidragen harökat. Men man säger väldigt lite om de indragningarsom man gör. Man ger med höger hand och tar medvänster hand.Statliga reformer har krävt ett ökat kommunalt an-svarstagande som inte finansieras enligt finansie-ringsprincipen. Behoven inom de obligatoriska verk-samheterna har också ökat, och underskott, löneök-ningar och prisökningar har lett till en ansträngd eko-nomi för kommunsektorn, bl.a. på grund av att degenerella statsbidragen inte räknas upp utan är statis-ka.I förra veckan var det debatt om kommunkontosy-stemet. Då var det som talade förVänsterpartiet. Han ville inte undanhålla någon del avsanningen och hävdade att regeringen, med stödparti-ernas goda minne och medverkan, har tagit tillbaka 6miljarder av de 18 miljarder som har tillförts sedan1997 bara på grund av Ludvikamomsen eller kom-munkontosystemet. Därefter var det bara 12 miljarderkvar.När Landstingsförbundet och Kommunförbundetsedan har gjort uträkningar för egen del av nettotill-skottets storlek märker man att regeringen och riks-dagsmajoriteten ger en bild, medan socialdemokrater,vänsterpartister och andra i ger en helt annan bild. Man sägernu från landstingens sida att det statliga nettotillskot-tet ligger på 2 miljarder, medanKommunförbundet i sin senaste rapport om det eko-nomiska läget räknar med en nettoförlust för kommu-nerna om 3,7 miljarder år 2005.Denna skillnad mellan vad regeringen och riks-dagsmajoriteten för ut och vad säger är pikant och litepinsam och känns alldeles för valrörelsebetonad. Dethär kan rimligtvis inte gå ihop. Bl.a. mitt parti driverden linjen att det i någon form måste institutionalise-ras och lagstiftas hur finansieringsprincipen ska pre-ciseras. och regeringen måstekomma överens med och om hur man faktiskt ska räkna. Det ärdet minsta man kan kräva.Vi kristdemokrater har i vår motion med anled-ning av skrivelsen angivit ett tydligt politiskt alterna-tiv. Vi fokuserar på den ideologiska grunden, på sta-tens relation till kommunsektorn, på den kommunalasjälvstyrelsen och på den kommunala ekomin ur olikaaspekter. Vi noterar att socialdemokratin inte harnågon som helst ideologisk grund för kommunalsjälvstyrelse. Det förs inte ens en diskussion om dettaoch görs inte ett försök att precisera vad man menar,utan kommunsektorn ses mer som ett förvaltningsor-gan som många andra - som statens förlängda arm,som man kan göra lite vad man vill med. Man kanköra över den när det passar, och när man ska försva-ra självstyrelse hänvisar man till någralagtexter som i praktiken inte betyder så mycket.Herr talman! Såvitt jag förstår stämmer Vänster-partiet in i detta. Men, , när man träffarvänsterpartister och socialdemokrater som företräderkommuner och landsting är det en helt annan ton iskällan.Vår politik i för kommunsektorn ärframtagen gemensamt med ledande kristdemokratiskakommun- och landstingspolitiker. Från riksdagshålldriver vi frågorna tillsammans med dem och försökernu inom partiet arbeta så som vi vill ha det på detstatliga planet när vi senare tar över makten tillsam-mans med andra borgerliga partier. Det ska vara enenighet om basics och fakta. Sedan kan man natur-ligtvis ha lite olika åsikter eftersom ansvarsaspekternaär olika.Vi tillämpar subsidiaritetsprincipen så gott vi kan.Socialdemokraterna gör det på EU-nivå, men de för-står inte riktigt att tillämpa den på lokal nivå i Sveri-ge.Vi har för kommunsektorn det som jag saknar hosregeringspartierna, nämligen en ideologisk grund förkommunalt självstyre. Vi talar om att kommunalekonomi och kommunalt självstyre faktiskt hör ihop.Göran sade att den som är satti skuld icke är fri. Den som är ekonomiskt beroendeär inte heller fri. Vi anser att kommuner och landstingska kunna stå på egna ben och ska ges möjligheter attgöra det.Detta betyder att vi inte vill ha riktade statsbidragutan att kommunerna ska ha generella statsbidrag.Kommunerna och landstingen vet var pengarna bästbehövs i den egna verksamheten. I stället för att påsikt minska de generella bidragen vill vi bredda skat-tebasen. Vi ser det som en rimlig konsekvens av detkommunala självstyret.Kommuner och landsting är inte instrument ellerförvaltningar utan naturliga gemenskaper, som ärrationella och ändamålsenliga. Det har inte att göramed någon romantisk natursyn, som vi harfått höra här i kammaren, utan det handlar om ända-målsenliga gemenskaper.Vi har på kort sikt föreslagit en förstärkning avdet generella statsbidraget eftersom riksdagsmajori-tetens näringspolitik inte klarar en lågkonjunktur ochatt varaktigt stärka skattebasen och skatteintäkternaför kommuner och landsting. Det är ändå det som ärdet viktiga. Vi föreslår en generell statsbidragshöj-ning om 6,5 miljarder för och om 5 miljarderför . Vi menar att detta är ett rimligare sätt än ad hoc försöka sätta in t.ex. tillfälligt sysselsätt-ningsbidrag, som inte ens enligt vad de skriver tror kom-mer att ha någon större verkan. De är inte specielltnöjda med detta.Jag skulle också kunna ta upp fler saker. Vi har ifråga om utjämningssystemet bara avgivit ett särskiltyttrande. Som sade är det i dettasammanhang fullt med frågor som har behandlatstidigare. Utjämningssystemet är en oerhört viktig ochakut fråga. Vi har sagt att man inte utreda utan också förbereda för en omläggningsyftande till en statlig utjämning, inte en inomkom-munal sådan. Vi uppfattar att den går emot grundla-gens intentioner.Vi har i vårt parti diskuterat alternativa finansie-ringsformer. Några ska ändå betala för utjämningen,och det finns flera alternativ som har tagits upp tidi-gare i utredningssammanhang osv. Vi har sagt att ettstatligt system ska garantera medborgarna samma rätttill en likvärdig service till ungefär sammakostnad i hela landet. Jag vill att inte minst Center-partiet ska uppfatta att detta är vår absoluta ambition.Det handlar inte om att öka regionala klyftor eller omatt tillgodose kommuner och landsting ute i landet påstorstadsområdenas bekostnad.Anf. 38 ():Herr talman! Utvecklingen inom den kommunalaekonomin är en viktig aspekt av den samlade sam-hällsekonomin. Av den skrivelse som regeringen harlämnat till och som vi nu behandlar fram-går att den positiva resultatutveckling inom denkommunala sektorn som har pågått harbrutits . Trots en gynnsam intäktsutveck-ling försämrades resultatet av en betydligt högrekostnadsökning . Nettokostnaden ökademed 15 miljarder men medhela under 2001.De stora utgiftsposterna är skolan och äldre- ochhandikappomsorgen, vilket är ett allvarligt observan-dum. Här kan spåras statliga åtaganden som gjortsmen som inte till fullo har finansierats från statsmak-ternas sida. Än värre kommer det att bli när det åta-gande som maxtaxeförslaget innebär får fullt genom-slag. Det är i många fall underfinansierat.Bakom dessa siffror finns också stora olikheter ikostnadsbilden som understryker vikten av en effek-tiv och rättvis skatteutjämning.Det är klart att den kommunala ekonomin påver-kas av hur man från regeringen och statsmakterna serpå den kommunala verksamheten rent principiellt.Jag vill lyfta fram fyra saker som är viktiga i dettaperspektiv men som majoriteten vare sig nu ellertidigare vid behandlingen har velat beakta.Det första är att principerna för statsbidragsgiv-ning och ekonomisk utjämning så långt möjligt utgårifrån ett kommunalt självstyre. Den kommunalasjälvstyrelsen är ett viktigt fundament för demokratin.Därför är det viktigt att statsbidragsgivningen skerutan pekpinnar, där det lämnas stort utrymme åt deenskilda kommunerna att själva bestämma övermedlens användning.