prot · GP0995 · 2002-04-15 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:95Måndagen den 15 aprilKl. 10.00 - 14.21Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------1 § Bordläggningsdebatt med anledning avvårpropositionenAnmäldes proposition 2001/02:1002002 års ekonomiska vårpropositionFinansministern överlämnade ekonomis-ka vårproposition 2001/02:100.Anf. 1 Finansminister ():Fru talman! Den ekonomiska vårpropositionensom regeringen presenterar sätter punkt för dengångna mandatperiodens budgetförslag.Under mandatperioden har gått från un-derskott till överskott i den offentliga ekonomin.Under mandatperioden har nått målet omen halverad arbetslöshet.Under mandatperioden har 320 miljarder kronorbetalats av på statsskulden.Den politiska bilden har förändrats radikalt. Vihar gått från budgetsanering till reformpolitik. Eko-nomin har växt sedan det förra valet. Vihar skapat utrymme för reformer på 90 miljarderkronor. Vi har sänkt skatten med 60 miljarder. Vi harskapat 240 000 nya jobb och över 100 000 nya före-tag.Fru talman! Det gångna året har varit dramatiskt,framför allt i världspolitiken men också ekonomiskt.När jag stod här var det tydligt att enavmattning i den internationella konjunkturen varunder uppseglande. Många trodde då att avmattning-en skulle bli relativt mild och att läget skulle bli bättreunder hösten. Det blev inte så. Händelserna den 11september kunde ingen förutspå. Förutom att de ska-pade ett direkt lidande för tusentals människor påver-kade de också ekonomin. Återhämtningen kom avsig. Konjunkturavmattningen fördjupades och för-längdes.Det verkar som om vi har passerat det värs-ta. Ekonomin är på väg att långsamt stärkas. Faran ärinte över, men det värsta är sannolikt över. Det finnsdock ett stort orosmoln som följer av den nuvarandeutvecklingen i Mellanöstern.Under det gångna året har det varit av avgörandebetydelse att vi har haft ordning och reda i ekonomin.Vi har kunnat möta konjunkturavmattningen medåtgärder för jobben och för att stärka efterfrågan.Arbetslösheten har hållits nere. Vi har kunnat genom-föra de reformer vi utlovat: maxtaxan, mer pengar tillvården, satsningar på skolan och högskolan, höjdabostadsbidrag och sänkt skatt för löntagare och pen-sionärer.Det är inte en slump eller självklarhet att Sverigehar kunnat behålla överskotten i de offentliga finan-serna, klarat sig utan nedskärningar och undvikit enökning av arbetslösheten. Tvärtom är det ett resultatav de senaste årens ekonomiska politik. Det är någotsom vi har arbetat hårt för att uppnå. Det är en direktföljd av den budgetsanering som var nödvändig attgenomföra . Vi hararbetat hårt, och vi har också lyckats.Ett bevis på det är att kreditvärdighet iförra veckan uppgraderades av kreditvärderingsinsti-tutet Moodys till absolut högsta betyg. Uppgradering-en är ett betyg på styrkan i de offentliga finanserna.Det är ett bra besked att få inte bara för en finansmi-nister utan för hela svenska folket.Sverige utnyttjade de goda åren väl. Vi skaffadeoss marginaler som kommit väl till pass under åretsom gått. I jämförelse med andra länder står svenskekonomi stark. Vi har tillsammans med Luxemburgoch det största överskottet bland EU-ländernanär det gäller den offentliga ekonomin. Förra årethade vi ett överskott på somEMU-länderna i genomsnitt hade i under-skott. Vi har råd att föra EU:s mest expansiva finans-politik som vi har överskott i de offentligafinanserna. De flesta andra EU-länder kan inte sti-mulera ekonomin på samma sätt utan tvingas låna.Fru talman! Den offentliga ekonomin i ärsolid, men har också goda utsikter för framti-den. Jämfört med EU ligger vi bra till på de flestaområden. Av 13 indikatorer som EU har listat somsärskilt viktiga för ländernas konkurrenskraft ochtillväxtpotential får fyra guldmedaljer. Det ärfler än något annat land. Räknar man ihop samtligaindikatorer som mäts i den s.k. Lissabonprocessenkan man konstatera att tar medalj, dvs. kom-mer på första, andra eller tredje plats, när det gäller16 av totalt 42 indikatorer. Det är mer än något annatland.Det finns också andra tecken på att färdriktningenär rätt. Realinkomsterna har ökat kraftigt. väntas ökningen bli nästan 5 %.En sådan kraftig ökning av hushållens inkomster harbara inträffat ett fåtal gånger under det senaste decen-niet.Socialbidragsberoendet minskar. Antalet socialbi-drag har minskat med en tredjedelfrån 120 000 till 90 000. Vi är på väg mot regeringensmål om att halvera socialbidragsberoendet till 2004.Välfärdspolitiken fungerar. I den välfärdspolitiskaanalys som publiceras i vårpropositionen kan man seatt klyftorna i samhället minskar dramatiskt genominsatser inom områdena skatter, transfereringar ochkonsumtion av offentliga tjänster, dvs. vård, skola,omsorg och bostäder.Det är kort sagt ordning och reda i ekonomin.Förutsättningarna är goda. Vi socialdemokrater vill fortsätta att taansvar för ekonomin och driva en politik som ökarrättvisan.Inför valet - jag menar 1998 - ställde Soci-aldemokraterna upp sex vallöften.Det första löftet var att betala av på statsskulden.Det har vi gjort med under peri-oden. Vi har gått från en nettoskuld till en nettoför-mögenhet för Sverige.Det andra löftet var att öka sysselsättningen ochsatsa mer på utbildning. 240 000 fler jobb har ska-pats. Arbetslösheten har halverats. 100 000 nya plat-ser har också tillkommit i högskolan under perioden.Det tredje löftet var att anställa fler i vården, sko-lan och omsorgen. Antalet anställda har ökat medöver 40 000 på de här områdena. Till det kommerytterligare tiotusentals jobb som har att göra medvård, skola och omsorg som sker i privat regi ochbetalas av den offentliga sektorn.Det fjärde löftet var att höja pensionerna och ökabostadstillägget. Vi har höjt pensionerna, och vi harhöjt bostadstillägget. räknas pensionernaupp med det fulla prisbasbeloppet. Bostadstilläggetför pensionärer har höjts från till91 % av bostadskostnaden.Det femte löftet var att införa maxtaxa på dagisoch fritis. Det har vi gjort. Alla kommunerutom två borgerligt styrda har valt att införa maxtax-an.Vårt sista löfte var att höja barnbidraget till950 kr. Även detta har vi genomfört.Utöver att uppfylla alla dessa vallöften har vi ock-så kunnat göra fler saker. Vi har höjt golvet och taketi a-kassan. Vi har reformerat arbetsskadeförsäkring-en. Studiestödssystemet har förbättrats kraftigt. Storasatsningar har gjorts för att skapa ett ekologiskt håll-bart samhälle. Den gröna skatteväxlingen har tagit nyfart.De äldre har prioriterats genom förbehållsbelopp,maxtaxa inom äldreomsorgen och ett högkostnads-skydd i tandvården. Skattesänkningar riktade mot låg-och medelinkomsttagare har genomförts. Företags-skatter och fastighetsskatt har sänkts. Förmögenhets-skatten har sänkts genom att fribeloppet har höjtskraftigt.Fru talman! Vi är stolta över det som har uppnåttsunder . Den socialdemokratiskaregeringen har hållit sina löften och mer därtill, menvi är inte nöjda. Vi socialdemokrater har en vision omett rättvist och solidariskt samhälle, där barn harsamma möjligheter oavsett vilka deras föräldrar är,där alla människor kan leva rika och utvecklande livutifrån sina egna önskemål och drömmar.På Socialdemokraternas partikongress i höstastogs nya steg mot vårt mål om ett mer rättvist sam-hälle. Vi vill sätta kampen för jobben främst. Syssel-sättningen ska fortsätta att öka och arbetslöshetenminska, och fler företag ska startas. Detta är alltidnummer ett på dagordningen för en socialdemokratiskregering.Vi vill stärka tillväxten genom ökad konkurrens inäringslivet och ökade investeringar i utbildning ochkunskap. Vi vill höja taken i sjuk- och föräldraförsäk-ringen. Vi vill förbättra sjukvården, korta köerna ochinföra gratis sjukvård för barn. Vi vill införa en natio-nell vårdgaranti. Vi vill höja taket i a-kassan. Vi villpå sikt införa ett högkostnadsskydd för alla i tandvår-den.Vi vill arbeta för att förskolan ska bli heltavgiftsfri. Vi vill fortsätta att sänka skatterna för låg-och medelinkomsttagare. Vi vill fortsätta att bygga utvälfärden och öka resurserna för vården, skolan ochomsorgen. I vårpropositionen presenterar vi planeroch reformer för och för2004 för 12 miljarder kronor.På samma sätt som under den gångna mandatperi-oden är den absoluta förutsättningen för att förbätt-ringar och reformer ska kunna genomföras dels ord-ning och reda i ekonomin, dels en god och hållbarekonomiskt tillväxt.Jag har i korthet redogjort för regeringens be-dömning av det ekonomiska läget och för huvuddra-gen i den ekonomiska vårproposition som regeringeni dag lägger fram för . Låt mig också så härnär den sista stora ekonomiska propositionen lämnastill tacka och dess ledamöter förett gott samarbete. Vi har skäl att känna stolthet överde beslut som vi har fattat.Låt mig rikta ett särskilt tack till företrä-darna för och för ett brasamarbete med att ta fram årets vårproposition liksomunder hela mandatperioden. Det har fungerat utomor-dentligt väl.(Applåder.)Anf. 2 ():Fru talman! Finansministern inledde med att nusätta punkt för den socialdemokratiska regeringsperi-oden. Jag vill gärna instämma i det. Det kom ocksåfram att det inte finns så mycket mer som man villgöra. Men det finns mycket som vi skulle kunna görai för att se till att fler människor kommer iarbete och för att sjukfrånvaron pressas ned så att flermänniskor kan komma till jobbet. Det finns mycketvi kan göra för att ska kunna ha en tillväxt-kraft i hela landet och för att vända på den utflyttningav investeringar och företagande som vi ser i dag.Det finns så oerhört mycket som vi skulle kunnagöra för att förbättra välfärden för enskilda männi-skor, så att man själv kan välja hur man ska utformasin vardag. Det finns mycket som vi skulle kunnagöra för att konsekvent och målmedvetet sänka skat-tetrycket så att kan stå starkt i en global eko-nomi med alltmer av internationell konkurrens menockså av stora möjligheter.Ingenting av detta görs, men det kan göras genomförändringar av olika slag. Det som i själva verkethänder för regeringens del - det framgick i finansmi-nisterns bedömning av hur ekonomin hade utvecklats- är i grunden att när det går bra i den internationellakonjunkturen är det regeringens förtjänst att det gårbra i men när det går dåligt på grund av deninternationella konjunkturen beror det på den ameri-kanska ekonomin. Det finns ett slags geografisk skalainbyggd i den ekonomiska politikens ansvarsfördel-ning: Ju sämre det går, desto längre bort från BosseRingholm ligger ansvaret.Men riktigt så är det inte, för om man säger så av-händer man sig möjligheterna till de förändringar ochreformer som ligger i våra egna händer för att stärkatillväxtkraften. Det finns, fru talman, ingenting i vår-propositionen om hur man ska vända utflyttningen avföretagsägande och investeringar. En av de mestdramatiska förändringar som sker i svensk eko-nomi finns inte ens nämnd som ett problem. Vi har haft ett utflöde netto om350 miljarder av investeringar . Det ärlika mycket som det svenska näringslivets bruttoinve-steringar under förrförra året.Men detta problem finns inte i vårpropositionen.Det innebär också, fru talman, att regeringen inte harnågon politik för att möta detta problem.Fru talman! Finansministern berömmer sig ocksåav att man har bekämpat arbetslösheten. Men, frutalman, vi har från högkonjunkturen med oss en re-kordhög arbetslöshet. Så hög har den aldrig tidigarevarit i modern tid. Är det någonting att vara stoltöver? Är det något att vara stolt över att arbetslöshe-ten i själva verket nästan närmar sig 1 miljon männi-skor? Den motsvarar om vi räknar in alla demsom är i åtgärder, de latent arbetslösa och de deltids-arbetslösa.Jag ställer till frågan: Är ni stol-ta? Jag skulle vilja påstå att ni är trötta men liknöjda.I själva verket skyler ni över detta problem och sägeratt det inte är så stort. Ni kommer säkerligen att sägatill oss när vi tar upp arbetslöshetens problem att visvartmålar. Men vi kommer faktiskt att ta upp ett avde mest grundläggande problemen i svensk ekonomi,för det handlar om 1,4 miljoner människor som integår till jobbet på grund av att de är förtidspensionera-de eller långtidssjukskrivna eller saknar jobb.Ni må hur mycket ni vill säga att det är svartmål-ning, men i själva verket är det ni, ,som svartmålar möjligheterna att göra någonting. Nihar satt punkt för insatserna. Ni har gett upp, för nisäger nu att ni har lyckats i kampen mot arbetslöshe-ten. Det är bedrövligt eftersom detta är ett av de vik-tigaste skälen till att nu fortsätter sin efter-släpning.Finansministern tog över huvud taget inte upp detsom är det allra största problemet både på arbets-marknaden och i de offentliga finanserna, nämligenden växande sjukfrånvaron. har kostna-derna för sjukpengen ökat med 25 miljarder, menman gör inte något. Man har upprättat enhandlingsplan om elva punkter som innefattar tre-partssamtal, nationella mål osv., men man gör intenågot.Statsministern har sagt att man ska göra någon-ting. Han sade: "Eventuellt presenterar vi det förevalet, eller efter valet." Det är lika med ett konstate-rande att man inte har någonting att komma med justnu, för annars hade det ju kunnat finnas med här.Sjukfrånvaron ökar med 25 miljonerkronor i kostnader, men själva ökningen för 1997motsvarar mer än den öppna arbetslösheten. Ändå görman inte något. Jag skulle vilja ställa några frågor tillBosse . Det går bra att skylla på den ameri-kanska ekonomin, men vi sade att ni hadelåtsats om tillväxten och att ni inte gör någonting föratt vända på utvecklingen när det gäller företagandetoch arbetslösheten. Vad ska ni vara stolta över i ettläge när sjukfrånvaron har ökat med mer än den öpp-na arbetslösheten? Hur ska ni kunna öka sysselsätt-ningen om ni inte gör något åt detta problem? Ochhur kan en finansminister komma till utanatt över huvud taget linjera upp en politik för det somär det i särklass största ekonomiska och mänskligaproblemet i vårt samhälle?Det har inte heller kommit plötsligt. Det har fun-nits . Vi har i alla fall tagit uppdet. Ni säger att ni är stolta och nöjda, men ni är isjälva verket trötta och liknöjda. Det frapperande äratt socialdemokratin inom dessa kärnområden, somhandlar om välfärdens och tillväxtens möjligheter,över huvud taget inte har någon politik.Statsministern har gjort följande kommentar tillatt vi hade ett rekordhögt skattetryck: Detska ned till . Vi hade ett världsuniktskattetryck om , som driver ut företagandet.Man har också sagt att det ska nedtill , så det var ingen nyhet. Nyheten är att detblir tvärtom.Men så fick han också frågan: Hur ska ni göra föratt sänka skattetrycket med ? Och sadehan: Vi ska inte göra något, bara vänta och se.Då slog det mig, fru talman, att jag kanske harhaft fel. Regeringen kanske trots allt har en ideologiför att möta de ekonomiska problemen: att inte göranågot, den s.k. Kronblomssocialismen, nämligen ligger på soffan och inte gör något. Men det ärtrötthetens och liknöjdhetens politik.Vi kan ta upp problem för enskilda människor:arbetslösheten, det faktum att släpar efter iden ekonomiska utvecklingen och det faktum att ni påregeringssidan har tappat greppet om de statliga fi-nanserna. I den delen av ekonomin där det är ni somhar ansvaret växer underskottet. Enligt era egna siff-ror blir det underliggande underskottet 40 miljarderkronor . Enligt blirdet 60 miljarder. Är det något att vara stolt över, ellerär det inte trötthetens och liknöjdhetens politik?Fru talman! Regeringen byggde budgeten fördetta år på låtsassiffror. Vi sade det . Man ladein utgifter som leder till växande utgiftsutvecklingoch större underskott i statens finanser än vad enansvarsfull politik hade kunnat leda till. Ni har integjort någonting åt den arbetslöshet vi faktiskt har,utan ni är nöjda med hur ni har bekämpat den. Menden är likväl större än vad som är rimligt och accep-tabelt i ett tillväxtsamhälle och ett humant samhälle.Jag ställer mig frågan: Varför redovisar ni ingenpolitik för detta? var socialdemo-kraterna också mycket nöjda med att allting gick bra iden internationella konjunkturen och gjorde inte nå-got.Ni kommer att få finna er i att i den här valrörel-sen möta en opposition som kan göra något. Vi är inteöverens med er om att arbetslösheten inte är någotstörre problem längre. Vi är inte överens om att före-tagsutflyttningen inte är något större problem. Vi ärinte överens om att samhället ska byggas på att statentar över mer och mer.Vi vill bygga en politik som ger ökat utrymme förenskilda människor att forma sin välfärd, som tar varapå det som är företagandets möjligheter. Vi vill stärkaföretagsutvecklingen i så att företag, huvud-kontor och forskning flyttar hit. Vi ska vända på enutveckling som släpar efter för , och vi ska setill att kan bli en ledande nation inom väl-färdstjänsterna med en större trygghet för enskildamänniskor men också mycket större möjligheter. Ochvi ska byta regeringspolitik från politiken att inte göranågot till att göra någonting för att göra det bästa.Den politiken kommer vi att presentera i vår motion,och den politiken kommer ni att få möta i valkam-panjen. Vi vill göra något när ni är trötta och liknöjda.(Applåder.)Anf. 3 HANS ():Fru talman! Nej, , vi är inte trötta i majo-riteten! I finansplanen sägs att nu krävs ekonomisksåväl som politisk uthållighet. Det är viktigt. Undermandatperioden har många spått det röd-gröna sam-arbetets krasch, men de har fått fel. Jag vill tacka förgott och arbetsamt gemensamt knog. Det har iblandkrävt politisk och ofta fysisk uthållighet för att klaraav det.Vänsterpartiet tog efter valet ansvar för enpolitik som drog ur det statsfinansiella morasoch det massarbetslöshetens elände som Bildtregimenlämnade efter sig. Arbete och rättvisa stod högt påagendan. Regeringens äventyr med ledde felunder , men val har vi återställtde flesta misstagen. Grundtrygghetens 75-procentsnivå har övergivits, tre fjärdedelar av deorättvisa egenavgifterna är kompenserade, kommun-sektorn har återfått resurser, taken i socialförsäkring-en kommer att bli tio basbelopp till 2003 och a-kassan har stärkts. Med Vänstern i samarbetet kanfackföreningsrörelsen känna sig trygg. Som sagt:politisk uthållighet var ordet.Det är ett viktigt besked i denna vårproposition attde utlovade reformerna liggerfast. har vi, trots en rejäl av-betalning på statsskulden, tagit beslut om reformermotsvarande 70 miljarder i utgifter och ungefär likamycket i skattesänkningar. Vi har också skatteväxlat7 miljarder för miljöns skull.I år blir det utgiftsreformer för 21 miljarder och27 miljarder i rättvisa skattesänkningar. 2003 aviserasreformer för 17 miljarder och 2004 ytterligare 12. Omdet finns plats för vidare skattesänkningar får man välse . Reformerna handlar om jobb, utbildning,välfärd, rättvisa, miljön och internationell solidaritet.Är det någon som tror på reformer av den omfatt-ningen och med den inriktningen utan Vänsterpartietsmedverkan?Sysselsättningsmålet är det övergripande i denekonomiska politiken. , vi i ärinte nöjda så länge vi har en så hög arbetslöshet somvi har . Alla krafter ska inriktas på att höja sys-selsättningen och öka antalet arbetade timmar. Målet,reguljär sysselsättning 2004, ska nås. Sjuk-skrivna måste tillbaka till arbetslivet och inte försvin-na in i förtidspensioneringen. Jobben kommer först!Det tvåprocentiga finansiella överskottsmåletgäller en hel konjunkturcykel. Den goda ekonomiskautvecklingen ger möjlighet att stimulera sysselsätt-ningen. Kommunsektorn kräver ökade ekonomiskaresurser. Vi kan ju börja med att permanenta det extrastöd på 3 miljarder som beslöt om , så att kommunerna orkar betala sina anställdaäven åren framöver. Ekonomisk uthållighet, sade viju, finansministern!Åtgärder behövs för ökad tillväxt i många regio-ner. Varsel och nedläggningar drabbar ojämnt överlandet beroende på hur sårbar näringslivsstrukturenär. Det kan inte vara rimligt att anställda och kommu-ner ska bära bördan av näringslivets omstruktureringeller att omställningsbesluten ska tillåtas fattas i pri-vata bolagsstyrelser utan samhällsansvar. ,och symboliserar en förlegadmaktordning i näringslivet. Demokratiska anspråkkräver reformer vänsterut, ! Omställnings-försäkringar, omstruktureringsfonder med samhällsin-flytande och förstärkta fackliga positioner inom ar-betsrätten är viktiga inslag. Vänstern har förslagenoch de borgerliga endast passivitet. är jag nogenig också här med - lite uthållig-het, bara!En regional innovationspolitik måste till för attmodernisera näringslivet. Vi ska höja kompetensni-vån, stärka entreprenörsandan och samverka medhögskolan. Riskkapital behövs även ute i regionerna,och konkurrensen måste skärpas. harlagt fram en rad förslag för att främja de mindre fö-retagens verksamhet, t.ex. när det gäller generations-skiften, skattetilläggen, schablonbeskattning, 3:12-regler, Pomperipossaskatten, förenklingsregler ochlindring av sjuklöneperioden. Nästa mandatperiodinleder vi med ett rejält småföretagar- och innova-tionspaket, inte sant, finansministern?Fru talman! ekonomi är stark. De bud-getpolitiska målen har klarats med råge. Därför hadevi handlingsfrihet när den internationella ekonomintappade fart. Vi slapp nödbroms och reformslakt.Sysselsättningen har stannat av, t.o.m. minskat något,men långt mindre än i de allra flesta andra länder -trots raset inom telekomindustrin och . Det ärinte konstigt att Moodys höjde kreditbetyghäromveckan.Den kritik som borgerligheten riktar mot den eko-nomiska politiken är missriktad. Ja, , nisvartmålar de offentliga finanserna, och ni döljerfakta. Ni vill inte se att den offentliga skulden mins-kar dramatiskt som andel av BNP. Ni vill inte se attutgiftstaken minskar somandel av BNP, även om de höjts med 137 miljarderkronor . Ni vill inte se att skat-tekvoten successivt minskar , bortsettfrån , då rena periodiseringseffekter förryck-er bilden, och det vet mycket väl. Att sys-selsättningen ökat med 240 000 jobb sedan 1998bagatelliserar ni, och att reallönerna utvecklas histo-riskt bra likaså.Konjunkturbedömare, företag och hushåll gör enhelt annan bedömning än den ni torgför. På det sättetbidrar ni egentligen bara till det meningslösa politi-kerkäbblet, som folk tycker så hjärtligt illa om. Menman tror nog mer på Moodys än på , mer påKonjunkturinstitutet och LO-ekonomerna än på MatsOdell, mer på Företagarnas riksförbunds positivaprognos än på och, skulle jag tro, merpå de optimistiska bönderna än på borgerligas egna ekonomiska politik är enenda sörja. Enigheten kanske gäller den allmännainriktningen: skattesänkningar, försämrade välfärds-system, angrepp på arbetsrätten och a-kassan, utför-säljning och privatisering. Men i övrigt, när det gällerpengarna, har man helt olika utgiftstak för den of-fentliga sektorn, helt olika skattepolitik, olika bud-getmål och helt olika utgiftsför-slag i statsbudgeten.Och så oansvarig budgetering - arbetsmarknads-politik och a-kassa dras ned för att fylla igen de värstahålen. Det finns ingen realism i det. Det är budgetpo-litik på låtsas.Vi får höra hur stora utförsäljningar av statliga fö-retag ska stärka budgeten på papperet. När den bor-gerliga fyrklövern presenterade företagsprogrammetförra veckan, mest gammal skåpmat, sade :"Det kostar väl 10-15 miljarder, men det får vi ta isedan. "När tog beslutet om 3 miljarder iextra sysselsättningsstöd till välfärdssektorn hamnadeni på tre olika linjer i voteringen. När den kommunalaskatteutjämningen kom på tapeten sade Bo Lundgrenatt det där får väl staten ta på sig, om det nu nödvän-digtvis måste finnas sådan där solidarisk skatteutjäm-ning. Det blir 14 miljarder till.Det är så det politiska förfallet startar. I kastade ni inhandduken i halvtid. I gick ni back med över 1miljard . I gick niback med 2,2 miljarder . Prognosen är nu 4miljarder i röda siffror. Vi bryr oss inte, säger . Men det hoppas jag att väljarna gör. Ekono-misk och politisk uthållighet var det.Fru talman! I tilläggsbudgeten kan vi höja an-slagsutgifterna med nästan 6 ½ miljarder och ändå ha1 miljard i marginal till utgiftstaket. I själva verket ärmarginalen ännu större.