prot · GQ0920 · 2002-11-20 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:20Onsdagen den 20 novemberKl. 09.00 - 15.2917.00 - 17.08Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckorProtokoll2002/03:20----------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 14 november.2 § Kompletteringsval till försvarsutskottet ochutbildningsutskottetTalmannen meddelade att Socialdemokraternasriksdagsgrupp under sjukledighetanmält hennes ersättare som suppleanti försvarsutskottet och utbildningsutskottet undertiden den 20 november-19 december.Talmannen förklarade vald tillsuppleant i försvarsutskottetAmeer Sachet (s)suppleant i utbildningsutskottetAmeer Sachet3 § Återkallelse av propositionRegeringen hade genom skrivelse 2002/03:22återkallat prop. 2002/03:9 Sjukhus med vinstsyfte;förlängd giltighet av lagen (2000:1440) om inskränk-ning i landstingens rätt att överlämna driften av akut-sjukhus till annan.Talmannen meddelade att han avskrivit detta för-slag samt de med anledning av propositionen väcktamotionerna 2002/03:So3-So7.Regeringens skrivelse lades till handlingarna.Talmannen meddelade att motioner med anled-ning av återkallelsen fick väckas den27 november kl. 16.30.4 § Ändringar i regeringsformen - samarbetet iEU m.m. (vilande förslag och följdlagstiftning)betänkande 2002/03:KU6Ändringar i regeringsformen - samarbetet i EU m.m.(vilande förslag och följdlagstiftning) (prop.2001/02:72).Anf. 1 ():Herr talman! Det grundlagsärende som vi nu skabehandla är ett udda ärende på flera sätt. För detförsta begär att riksdagensledamöter i ett enda klubbslag slutgiltigt antar intemindre än åtta ändringar av regeringsformen och enändring av riksdagsordningen, ändringar av högstolikartad karaktär. För det andra har ett par av änd-ringarna - jag tänker på ändringarna i regeringsfor-mens 10 kap. 2 och 5 §§ - gett upphov till en i vissastycken knepig debatt, knepig därför att de båda för-ändringarnas formella och reella innebörd har tolkatspå diametralt olika sätt av skilda debattörer. Därtillkommer, som vi säkert får höra mer om i debatten,invändningar på rent formella grunder mot ärendetsbehandling i denna kammare.Låt mig börja med den något märkliga beslutsord-ningen. Regeringsformen slår fast att en ändring avgrundlag ska ske med endast två likalydande beslutmed mellanliggande val. tog ställ-ning till de olika förslag till ändring av regeringsfor-men som fanns presenterade i betänkandet KU18. Ettantal reservationer hade gjorts i utskottet, och kam-marens ledamöter tog ställning till vart och ett av deyrkanden som dessa reservationer föranlett i debatten.Därmed blev det också tydligt vad partierna var föroch vad de var emot, och man kunde i voteringenfullfölja sina ställningstaganden.Vänsterpartiets ståndpunkt var då och är alltjämtatt ändringen av regeringsformen 10:5 bör avvisasmen att övriga förslag bör bifallas. avvi-sade ändringen av 10:2 men biföll övriga. Miljöparti-et avslog båda ändringarna av kap. 10 men röstade förövriga förslag.Nu är praxis sådan att det andra beslutet tas i ettenda klubbslag. Alla de ändringsförslag som fannsmellan pärmarna i vårens betänkande är nu samman-fattade i en enda förslagspunkt. Det har föranlettVänsterpartiet och att reservera sig tillförmån för avslag på hela paketet, trots att vi varmtstöder större delen av det. å sin sidaväljer att rösta ja till helheten, som jag har förstått det,trots att man är mot ändringen av 10:2.Konstitutionsutskottet har diskuterat om detta ären rimlig ordning eller om det åtminstone finns någraskäl till den, men resultatet är magert. Vare sig förar-beten eller lagtext ger någon egentlig förklaring.Olika tänkbara skäl har närmast spekulationsvis prö-vats i vår diskussion, men inget har väl varit riktigtövertygande. Någon bredare uppslutning kring enändrad tingens ordning redan i detta ärende gick dockinte att få, men utskottet har enats om att inom ramenför vår uppföljning och utvärdering pröva denna fråganärmare. Jag menar personligen att detta sätt att fattabeslut, med de märkliga konsekvenser det får, knap-past kan ha varit våra lagstiftande företrädares avsiktoch mening.Vänsterpartiet kommer alltså att rösta för reserva-tionen, i vilken yrkas att de vilande grundlagsförsla-gen förkastas. Jag yrkar, herr talman, härmed bifalltill densamma. Men vår ståndpunkt är att samtliga härföreslagna ändringar, utom ändringen av regerings-formen 10:5, är bra och kloka ändringar. Låt migsärskilt understryka vårt stöd för ändringarna i rege-ringsformens 1 kap. 2 §, i vilken det tas in dels att detallmänna ska främja en hållbar utveckling som ledertill en god miljö, dels att det allmänna ska verka föratt alla människor ska kunna uppnå delaktighet ochjämlikhet i samhället samt att det allmänna ska mot-verka diskriminering på grund av kön, hudfärg, na-tionellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiöstillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning, åldereller annan omständighet. Det här är målsättnings-formuleringar som har slagits för undermycket . Jag beklagar djupt att jag och övrigavänsterpartister kommer att rösta nej tilldem, men något annat är i det här läget inte möjligt.Så till det substantiella i den grundlagsändringsom vi motsätter oss, 10:5. Som många känner tillstödde ursprungligen denna ändring,ja, det är till och med så att ändringens egentligeupphovsman är representant i denutredning som beredde frågan, . Dennalinje fullföljdes i KU under förra mandatperioden avKenneth och av mig. Dock ledde den internadiskussionen i fram till ett ändrat ställ-ningstagande i slutskedet. Jag har personligen inteändrat uppfattning i sak men kommer ändå att i ef-termiddag rösta som mina partikamrater. Jag gör detav respekt för demokratin och medlemmarna i detparti som jag fått förmånen att representera, men detär heller inte så svårt att göra det eftersom vi i partietär överens i kritiken mot EU:s erodering av den na-tionella demokratin. Vi är överens om att motsätta ossytterligare maktöverföring till EU:s överstatliga be-slutsstrukturer. Både partiets tidigare ja och det nuva-rande nejet dikteras av vår kritik mot EU.Hur kan man då från samma principiellt EU-kritiska utgångspunkt komma fram till så olika be-dömning av denna grundlagsändrings innebörd? Ochhur kan vissa EU-kritiker vara överens med vissa EU-anhängare om denna ändring?Jag tror att det finns två svar på de frågorna. Fördet första innebär den nya formuleringen av 10:5 tvåförändringar, den ena är dålig ur ett EU-kritiskt per-spektiv, den andra är bra. Dels ändras den möjligamottagaren av beslutsmakt från "europeiska gemen-skaperna", det vill säga det som brukar kallas förstapelaren, till "inom ramen för samarbete i Europeiskaunionen", det vill säga även det som kallas and-ra och tredje pelaren. Under förutsättning att den härpelarstrukturen finns kvar vidgas i praktiken det om-råde inom vilket beslutsmakt kan komma att överfö-ras genom ett enkelt beslut med tre fjärdedels majo-ritet. För EU-motståndaren och EU-skeptikern ärdetta en dålig sak. För dem som vill ge mer makt tillEU är det en bra sak.Den andra ändringen är annorlunda. Den säger attriksdagen över huvud taget inte får överlåta beslutan-derätt som rör principerna för statsskicket. Den re-striktionen fanns inte tidigare. Vissa debattörer haravfärdat denna restriktion som ett fikonlöv utan vär-de. Jag tror att det är att allvarligt underskatta grund-lagens betydelse för den politiska och opinionsmässi-ga kraftmätning som alltid är avgörande för hur viförmår försvara demokratin och ställning.Jag tror att EU-motståndet kommer att få större nyttaav denna formulering än vad såväl EU-motståndaresom EU-anhängare inser.Hursomhelst: Mot denna bakgrund tycker jag inteatt det är riktigt så förvånande som det först kan tyck-as att EU-motståndare kommer till olika slutsatser,och jag har full respekt för dem som efter mogetövervägande dragit andra slutsatser än mina.Den andra förklaringen har att göra med att denursprungliga uppdelningen i EU-anhängare och EU-motståndare i denna fråga delvis, och kanske, börjarge vika för en ny skiljelinje, nämligen den mellanfederalister och antifederalister, mellan dem somvälkomnar en europeisk statsbildning, en förbunds-stat, och dem som vill bevara EU som ett i huvudsakmellanstatligt arrangemang. Grundlagsformuleringenom statsskickets grunder kan mycket väl ses som enantifederalistisk grundlagsrestriktion, och man kannotera att regeringen i sin proposition är tämligentydlig på denna punkt. Det är bra. Men vi vet ocksåatt avståndet mellan regeringens ord och regeringenshandlingar ibland motsvarar minst avståndet mellanStockholm och Bryssel.Oavsett vilken bedömning man gör är det ändåviktigt att slå fast: Denna grundlagsändring innebär isig ingen maktöverföring, och den ger heller interiksdagen någon utvidgad möjlighet att avstå beslu-tanderätt som den inte redan tidigare hade. Inte hellerändrar den på något sätt reglerna för framtida grund-lagsändringar. Det är ett annat missförstånd i debat-ten. Jag vill också, för att undvika varje ytterligaremissförstånd, understryka att , och iframtiden, motsätter sig varje förstärkning av EU:sodemokratiska beslutsstrukturer.Slutligen några ord om formaliteterna i sambandmed det första beslutet . Grundlagen ger juen möjlighet för att grundlagsändring fastställs genombeslutande folkomröstning på valdagen. Beslut omsådan folkomröstning kan fattas av minst en tredjedelav ledamöterna, och yrkande om sådant beslut kanväckas av minst 35 ledamöter. Ett sådant yrkande skaframställas från det att antoggrundlagsförslaget som vilande.Nu behandlades ärendet på den näst sista dagenföre sommaruppehållet. Talmannen gjorde underhand bedömningen att inte kunde extrain-kallas enbart för att ge möjlighet för anhängarna avfolkomröstning att utnyttja alla de till attskaffa tillräckligt antal underskrifter på yrkandet.Frågan behandlades i KU som kam-mardebatten. Vi konstaterade att avgörandet av dennafråga låg i talmannens händer och att vi inte hadeanledning eller möjlighet att överpröva hennes beslut.Jag menar att det inte är möjligt att hävda att frå-gan handlagts grundlagsstridigt, än mindre har be-slutets innehåll påverkats av beslutsordningen. Trotsdet finns det skäl att se över regeringsformens ochriksdagsordningens regler i detta avseende, och vi hardärför väckt en motion med denna innebörd. 2 ():Herr talman, ledamöter! Vi har en radgrundlagsfrågor att ta ställning till i kammaren. frågor handlar om miljön, om människors likavärde. Det är frågor som vissa stöder starkt. Vi harockså gjort det i behandling under våren.Men har i sista skedet valtatt behandla ärendena tillsammans med ärendet omvilande grundlagsändring som gäller möjligheten förriksdagen att överföra makt till Europeiska unionen.Det har gjort att vi nödgas reservera oss mot helabetänkandet.Jag tycker att det är osmakligt av konstitutionsut-skottet att ha valt denna linje. Det hade varit demo-kratiskt bättre och mer acceptabelt att skilja på ären-dena, som man gjorde , eftersom det finnsolika synpunkter i frågorna.Grunden för diskussionen om maktöverföring tillEuropeiska unionen har vi genom medlemskapet1995. Processen som medlem i Europeiska unionenhar inneburit stora förändringar för stats-skick och även för andra länder som är medlemmar iunionen. Det har inneburit att mycket av den maktsom tidigare låg hos de valda i riksdag äröverförd till unionens organ, till kommissionen - istor utsträckning tjänstemännen - och till ministerrå-det, till regeringarnas representanter i respektive län-der och de möten som regeringarna, ministrarna,statsministrarna har och beslutar i olika frågor, ochtill , , och till övriga or-gan inom Europeiska unionen.Det här förändrar grunden för folkstyret i en bredmening. stiftas lag som påverkar svenska folketi huvudsak inte längre i utan den stiftas utan-för i internationella organ inom Europeiskaunionen. De allra flesta lagar och föreskrifter som viska följa som svenska medborgare är inte längresprungna ur beslut i riksdag.Det här har vi diskuterat, men det är inte färdigt.Det är en fortsatt process. Det pågår en omfattandedebatt inom Europeiska unionen om att EU måste bliännu starkare, ännu effektivare och påverka ännumycket mer av vardagen och lagstiftningen för unio-nens medborgare.Svenska regeringen stöder aktivt ett sådant arbete,liksom de flesta av partierna i riksdag gör.Det här påverkar emellertid också i en mening sominte är lika bra i ett längre perspektiv. När fler ochfler frågor och beslut flyttas bort från de folkvaldaorganen och inte längre blir nåbara för svenska folketgenom demokratiska beslut av valda representanter,kommer möjligheterna för folkstyret att slå igenominte att vara lika stora längre. Möjligheterna försvenska folket att påverka sin egen framtid minskarsuccessivt ju mer makt vi flyttar från riksdagtill utomsvenska, internationella, organ där Sverigehar mindre betydelse och mindre inflytande.Man kan tycka att det här inte har så stor betydel-se. Några säger kanske att demokratin har spelat utsin roll. Folkstyret är på grund av globalisering ochinternationalisering överspelat. Jag tror att det är felatt se det så. Jag tror att det viktigaste skyddet vi överhuvud taget har mot populistiska, främlingsfientliga,antidemokratiska rörelser i världen är just demokrati.En stärkt demokrati är den väg framåt som vi måstegå om vi ska klara av att bygga ett bättre samhälle iframtiden med mänskliga rättigheter och människorslika värde. Vi måste stärka den grund för folkstyretsom har byggts upp i och i ställetför att flytta den till icke folkvalda organ längre bortfrån människorna.Jag tror också att den här utförsbacken, där meroch mer makt flyttas ut ur landet bort från de demo-kratiska organ som vi väljer till, är en utförsbackesom har en ände med förskräckelse.Men vad vi ska ta beslut om och som liggerpå bordet är inte att föra över mer makt, utan det äratt möjliggöra ett överflyttande av betydligt mer makttill den europeiska unionen. Det är att se till attsvenska folket inte längre får vara med i beslutspro-cessen, att svenska folket inte längre får lämna syn-punkter innan man fattar beslut om att föra över ännumer makt.Det i sig tycker jag är ett väldigt allvarligt teckenpå att majoriteten i inte vill att folkstyretska råda, att svenska folket ska ha kontroll över vilkabeslut som man ska fatta här i landet eller i interna-tionella organ.Majoriteten inom de partier som är för den härordningen - Socialdemokraterna och de borgerligapartierna - bör allvarligt betänka den här frågan: Vadär det i längden ni håller på med när ni surfar på denhär utvecklingen med att flytta mer och mer maktbort från svenska folket och också göra det omöj-ligt för medborgarna att påverka processen?Jag tycker också att ni ska fundera allvarligt påvad som hände under valrörelsen och i hös-tas. Vi hade en valrörelse, och där borde den härfrågan ha stått i centrum.Näst innan sommaruppe-håll började togs det första beslutet om den härgrundlagsändringen, och har vi det andra beslutetmed val däremellan som ska följa upp det beslutet.Orsaken till att det ska vara två beslut med val emel-lan är naturligtvis att man ska ta upp frågan som enviktig fråga i valrörelsen. Partierna ska diskutera den,och människor ska kunna ta ställning i sakfrågan. göra den här grundlagsändringen? Vill man geriksdagen möjlighet att överföra ännu mer makt fråndet svenska folkstyret utan att vi ska kunna vara medoch påverka det?Jag måste säga att det var svårt att föra den dis-kussionen. Vi förde den genom att vi satte in annon-ser i tidningarna. Jag tog upp den på vartenda torg-möte runtom i under valrörelsen. Jag tog uppden i en lång rad debatter, men den föll varje gångplatt. Det fanns aldrig någon motståndare i den de-batten. Varken från moderater, från övriga borgerligapartier eller från Socialdemokraterna vågade manöver huvud taget föra debatten om den här grund-lagsändringen för att föra över ännu mer makt till EU.Jag tycker att det är skamligt att man har betett sigpå det sättet. Det innebär att frågan inte har diskute-rats av svenska folket. Det har inte varit möjligt försvenska folket att ta ställning.Och står vi här med ett sista beslut. Man har lyckats slinka förbi en of-fentlig, öppen debatt. Det är inte ett bra tecken förfolkstyret.Vi stöder reservationen.Anf. 3 () replik:Herr talman! delar mot beslutsordningen i det här ärendet. Jag troratt det framgick av mitt anförande. Men det blir litemissvisande när säger att konstitutionsutskottethar valt den här beslutsmetoden och därmed antyderatt utskottet på något sätt vill manipulera beslutet. Såär det inte.Vi gjorde en mycket noggrann genomgång, påden tid som stod till buds, av motiven för den härordningen och om det fanns någon möjlighet att ändraden. Vi fann att motiven för den var ganska oklaramen att praxis var väldigt fast. Vi hade inte uppmärk-sammat detta i utskottet tidigare. Regeringen hadeuppenbarligen inte gjort det när den skrev sin propo-sition.Kan man då byta praxis mitt i ett ärendes behand-ling? Jag tycker personligen att man kan göra det,men det kräver att man är säker på sin sak och att detfinns en mycket bred enighet mellan partierna om attgöra så. Vi konstaterade i KU att den breda enigheteninte fanns, och därför fanns det icke heller någotyrkande i KU om att vi skulle gå fram på ett annatsätt än som sker.Anf. 4 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är väldigt olyckligtatt KU förfar på det här sättet när den här frågan nuhar blivit aktuell, att man inte på ett tydligare sätt änefter tidigare val sedan den nya regeringsformen komhar valt att dela på de här olika betänkandena och taden här kontroversiella grundlagsfrågan för sig.Det har till exempel inneburit att nuhar ändrat inställning i en viktig fråga. Då måste manfråga sig: Är det det som är syftet? Är det verkligenbra ur konstitutionell synpunkt att partierna ändraråsikt i frågorna därför att vi klumpar ihop dem till ettenda beslut, i stället för att ta de här viktiga frågornavar för sig?Jag tycker att man som ledamot i konstitutionsut-skottet bör fundera lite grann över den här ordningenoch se till att den förändras. Det är för sent att ändraden . Men jag tycker att det är olyckligt. Det ärdåligt av att inte ha valt dedemokratiska aspekterna i första hand, utan att iförsta hand ha sett till något slags allmän praxis. Manborde i stället ha uppmärksammat att den här praxisenborde ändras därför att den inte är bra från demokra-tisk synpunkt.Anf. 5 () replik:Herr talman! Jag delar kritiken i sak, så vi behö-ver inte diskutera det närmare.Jag tycker att man bör ha en viss respekt för attdet ska finnas en bred och helst total enighet mellanpartierna innan man mitt i ett ärendes behandling gårin och ändrar en trots allt fast praxis, hur orimlig manän kan tycka att den är. Jag har respekt för att andrapartier inte är beredda att nu sätta ned foten och ändradenna praxis. Mot den bakgrunden fanns det intenågot yrkande om en annan beslutsordning. Menfrågan kommer att behandlas och beredas vidare ikonstitutionsutskottet. Det har vi redan beslutat.Vad gäller ändrade ståndpunkter får Moderaternatala för sig själva, men Vänstern har icke ändratståndpunkt i någon av de frågor som behandlasjämfört med vårt ställningstagande vid voteringen ijuni. Jag tror inte att heller har gjort det.Sedan väljer vi att votera på olika sätt.Anf. 6 () replik:Herr talman! Det kanske bara är har ändrat ståndpunkt, eftersom han tidigaretydligt har varit för den här förändringen men i dagändå säger att han kommer att rösta emot den.Jag vet att Vänstern har varit mycket splittrad iden här frågan. Det är olyckligt. Det är bra att Väns-tern nu har samlat ihop sig lite mer och står bakomden här viktiga kritiken, och gör det ur demokratisksynvinkel, även om inte har fått sinvilja igenom.Anf. 7 ():Herr talman! Att ändra grund-lagen är en allvarlig sak, och varje ändring av grund-lagen måste man göra med stor eftertanke och storomsorg - med omtanke om demokratin. Därför inled-des den process som vi nu ser slutet av redan påsommaren 1999 med överläggningar mellan partile-darna. Även deltog i de överläggningar-na.Då enades man efter en lite vidare process om vadsom skulle utredas av författningsutredning.Utredningen arbetade sedan i olika faser fram tilljanuari 2001, då utredningens resultat offentliggjor-des. En presskonferens hölls, och ett pressmeddelan-de överlämnades till regeringen.I utredningen var endast emot försla-gen beträffande ändringar i relation till EU -det som av fackmännen uttrycks som 10 kap. 2 § och10 kap. 5 §. Regeringen funderade sedan på sakenoch lämnade en proposition till i december2001. Det var före den stipulerade tiden,valet , det vill säga de som riksda-gen ska ha på sig för att bereda förslaget i en grund-lagsförändring. Då fanns det alltså möjligheter förmotioner. Det väcktes några enskilda motioner frånm- och s-sidan, medan yrkade avslag.Jag vill i detta sammanhang peka på att några de-battörer diskuterar den här frågan som om den skulleha uppstått just inför det här beslutet - eller möjligeninför riksdagsbeslutet . Först då skullealltså frågan ha kommit på bordet, menar de. Jag villmed den här lilla genomgången bara peka på att detför och andra partier som har velat föraolika slags diskussioner har varit utomordentligt gottom tid. Det finns alltså ingen överrumpling i självainriktningen och i förslagsställandet.Herr talman! Jag tycker att man kan se på en för-fattning på åtminstone två olika sätt. Jag ser en för-fattning som en möjlighet att fatta politiska beslut ochsom en möjlighet att genomföra den politik som ettparti eller flera partier går till val på. Andra ser för-fattningen nästan bara som ett skydd mot politiskabeslut - det tycker jag att det finns klara bevis på iden här debatten.Den som erinrar sig debatten om att förbjuda in-nehavet av barnpornografiska bilder - det var väl som den var som hetast - minnsockså hur många engagerade människor krävde snab-ba beslut. En del som då hävdade att man nog ändåmåste titta på vad grundlagen säger om detta ochtänka över grundlagens stadganden på de här områ-dena anklagades för att inte vilja handla i människorsintresse. Det fanns packar med namninsamlingar därman krävde omedelbara åtgärder på barnpornogra-fiområdet.Hela frågan landade i en parla-mentarisk utredning som under oenighet lade framförslag som ledde fram till att grundla-gen, i det här fallet tryckfrihetsförordningen och ytt-randefrihetsgrundlagen, ändrades på sådant sätt attdet blev möjligt att förbjuda innehav av barnporno-grafiska bilder.Jag har med det här exemplet, herr talman, velatpeka på hur olika debatterna om grundlagsändringarkan förflyta i olika sammanhang.Jag ser dagens beslut som en möjlighet för Sveri-ge att delta i samarbetet med de andra medlemslän-derna i EU - 15 och snart tiotalet fler- och att ska kunna delta i detta positivasamarbete . Då kommer nästa chans attändra grundlagen om dagens förslag till ändringskulle avvisas.Jag har i den allmänna debatten försökt peka påett politikområde eller problemområde som jag tyckerskulle kunna bli föremål för ett fördjupat samarbeteinom EU, med beslutskompetens för EU-systemet.Det handlar om den avskyvärda kvinnohandel sompågår i tilltagande omfattning i . Det gällerkvinnohandel, sexuell exploatering och allt vad somfinns omkring den frågan.Man kan mycket väl tänka sig att EU:s medlems-länder - då är det formellt fullt möjligtatt göra det - bestämmer sig för att man vill fördjupasamarbetet för att effektivt kunna motverka dennakvinnohandel, denna trafficking. Om dåföljer , och Vänsterparti-ets förslag så kan vi säga: Det här tycker vi är jät-tebra, och detta är en fråga där har stora in-tressen - men kom igen 2007, då blir med ifrågan!Herr talman! Med det här exemplet har jag velatvisa att detta inte bara är en fråga av teknisk natureller några författningsfrågor, utan bakom författ-ningsregleringarna finns faktisk och praktisk politiksom är till nytta för människor. Det är angeläget attbekämpa trafficking.