prot · GQ0935 · 2002-12-12 00:00:00 — Med ett tillskott på 2miljarder kronor kan 6 000 förskollärare, barnskötareoch annan personal anställas och grupperna bli mind-re. Det skulle betyda mycket om det blev mer perso-nal och mindre barngrupper. Min ambition är att satsapå förskolans kvalitet genom olika åtgärder. Därförvälkomnar jag en diskussion om förskolans kvalitet.Jag vill att all personal i förskolan ska få mer kun-skaper, få utvecklas och delta i utbildning. Det skagälla såväl förskollärare, barnskötare som annanpersonal. Jag vill satsa på att läroplanen ska få ge-nomslag i verksamheten i ännu högre grad. Det gällerspråket, matematiken, tekniken och naturen, skapan-det och leken som är så viktig.Jag vill att förskoleverksamheten skakvalitetssäkras. Jag vill att vi gör gemensamma sats-ningar på den mångkulturella förskolan. Jag vill att viaktivt arbetar med jämställdhet i våra förskolor medbåde personalens och barnens bästa för ögonen.I andra ändan av det livslånga lärandet finns vux-nas lärande. Regeringen har precis antagit en ny för-ordning för vuxnas lärande. Den möjliggör en flexibeloch dynamisk utveckling av vuxenutbildningen. Denhar sin utgångspunkt i att ge kommunerna möjlighetatt stödja vuxnas lärande med den enskilde vuxnestuderande i centrum.För bara några år sedan hade vi en hög arbetslös-het. Vi arbetade med ett kunskapslyft.800 000 människor deltog i . Det varen jätteinsats. Utbildningsnivån höjdes, och männi-skor kunde byta syssloslöshet mot meningsfulla stu-dier. Man blev bättre och förberedd både förjobb och för vidare studier som sedan kom.Kunskapslyftet som projekt är, som vi alla vet,slut . Men regeringen satsar fortfarandepå de vuxnas lärande. ska kommunerna bygga sinframtida vuxenutbildning och ta ett större eget ansvar.Vi byter fokus. ska alla vuxnas lärande stöttas.Därför har vi infört ett nytt och mer generöst studie-medel för dem som läser på grundskole- och gymna-sienivå. Det är viktigt att vi går vidare och ökar våraansträngningar att söka upp dem som är minst moti-verade att studera. Det gör vi genom det nya rekryte-ringsbidraget, som är ett verktyg för kommunerna attnå dem som kanske inte har självförtroende nog ochsom kanske inte har sett vuxenutbildning som enmöjlig väg i sin utveckling.Det måste vara en realitet att kunna skaffa siggymnasiekompetens i vuxen ålder. Det är själva kär-nan i ett livslångt lärande. Därför måste vi öka män-niskors möjligheter till att kunna läsa, bli självgåendeoch få leva sina liv som de själva väljer.Vi måste förändra och utveckla dagens vuxenut-bildning för att bättre motsvara de behov som indivi-der, samhälle och arbetsliv gemensamt har. Det vikti-gaste är att skapa möjligheter för alla vuxna att höjasin kompetens utifrån sina behov och förutsättningar.Det gäller inte minst de som har ett arbete och behö-ver kompetensen för att kunna behålla sitt jobb ellerbara känner att de har ett behov att öka kunskapen påett område för att höja sitt eget självförtroende.Den nya förordningen ger kommunerna en störrefrihet att organisera ett flexibelt lärande för vuxna ochsärskilt nå personer med kort tidigare utbildning. Dethände mycket under , och vi får intetappa fart. Därför riktar vi öronmärktastatsbidrag till kommunerna. Det är min förhoppningatt vi ser en modern vuxenutbildningväxa fram som fungerar som ett föredöme. Dethandlar om att sätta den enskilde individens behov icentrum för lärandet. Begreppet livslångt lärande skafyllas med innehåll så att varje enskild människakänner att det finns en verklig möjlighet att ta del avdet.Anf. 56 () replik:Fru talman! Det är fint att vi får höra statsrådetHallengren berätta om alla sina besök. Vi är ju någraandra som också är ute på många besök och även utepå praktik, bland annat på förskolorna. Det som jagfår höra från förskollärarna när jag är ute är: Vi måstebli fler - fler vuxna, fler förskollärare och mer utbil-dad personal! Man säger också: Kommer inte rege-ringen att göra någonting nu? Ska den inte tillsättanågonting? Sedan får vi höra att det visst ska bli6 000 nya förskollärare runtom i landet någon gångunder mandatperioden om ekonomin tillåter.Vad är det som händer då? Jag hade ett par frågorom detta i mitt anförande också. Hur ser strategin utför att vi ska få de här 6 000 nya förskollärarna? Hurkan vi stötta och hjälpa kommunerna med att anställadem? Vi vet att många kommuner fortfarande kämparmed de underskott som de fick ochbland annat det som de fick efter maxtaxan. Även omstatsrådet sade att man lade in pengar för maxtaxan såvisar faktum att efterfrågan blev större eftersom detblev billigare, och då räckte inte pengarna till. Kom-munerna har fått gå in och betala.Jag har två frågor: Hur ser strategin ut konkret föratt vi ska få de 6 000 nya förskollärarna? Tänkerregeringen stärka resurserna till kommunerna så attde har råd att anställa?Anf. 57 Statsrådet ()replik:Fru talman! Som svar på sista frågasäger jag ja, med risk för att det kan låta som ettmantra. Syftet är väl också att det ska bli just det.Men det ska inte bara bli ett mantra som säger 6 000fler, utan det kommer att bli verklighet under man-datperioden.Centerpartiet vill ju inte rikta resurser när detgäller skolan. är min fråga till Centerpartiet:Kommer ni att under den här mandatperioden delta iett beslut som innebär att vi riktar resurser till för-skolan för att ge den reella möjligheter att jobba medatt öka kvaliteten?Vi behöver fler utbildade förskollärare; det är So-fia och jag fullständigt övertygade om bådatvå. Vi behöver också fler barnskötare. Om kommu-nerna får resurser så att de kan bedriva en verksamhetmed god kvalitet, med bättre arbetsvillkor för perso-nalen och med förskolan i fokus så ökar intresset förden här målgruppen. Jag tror att det lockar fler tillförskolan.Högskolan byggs ut. Det är fler som både är in-tresserade av, som söker till och som antas till lärar-utbildningen. Men den nya lärarutbildningen pekarinte lika tydligt ut att de här ska bli förskollärare.Däremot finns det ett uppdrag till högskolorna attsärskilt se till att man når målgruppen förskollärare,fritidspedagoger och de som jobbar med de yngrebarnen.Som ett exempel kan jag nämna att det pågår ettarbete på många universitet och högskolor med attvalidera barnskötares kompetens. , ,, och är bara några ex-empel på högskolor som arbetar väldigt kreativt medatt försöka se till att vi får en större grupp som ärutbildad för att arbeta i förskolan. Men ytterst är detkommunernas ansvar att kompetenshöja personalen.Jag vill fråga : Kommer ni att ställa upppå att rikta resurser till för-skolan så att vi gemensamt kan se till att kvalitetenökar?Anf. 58 () replik:Fru talman! Jag kan lugna statsrådet att vi stärker kommunernas resurser. Det gör vigenom det vi lägger i den allmänna påsen, men ocksåmed vårt skatteförslag som stärker kommunerna väl-digt mycket, speciellt de kommuner som inte hartillräckligt med resurser . Det kan jag lugnastatsrådet med.Men tyvärr har regeringen inte samma resursersom vi i . Det är där skon klämmer. Detgår ju an att säga att man ska satsa på detta. Jag skulleockså kunna säga att vi satsar på allting om jag intesedan behövde ta ansvar för det jag säger så att detkommer konkreta resurser och direktiv. Jag hoppasatt det inte bara är fina ord utan att det blir verklighetav det också. Det behövs så väl ute i landets förskoloroch kommuner.Lena var också inne på vuxenutbild-ningen. Hon sade att den var väldigt viktig och denskulle stärkas. Men med regeringens politik kommerdet ju att bli färre vuxna som får möjlighet till utbild-ning. Man tar ju bort 250 miljoner från rekryterings-bidraget och fryser inne 200 miljoner inom den kvali-ficerade yrkesutbildningen. Det handlar om områdenmed en ganska kort utbildning som ger mig somarbetslös eller som vill gå vidare i livet möjlighet attfå ett arbete eller starta ett eget företag direkt efterutbildningen. Man säger att detta inte är lika viktigtlängre. Om och regeringen menarnågonting med vuxenutbildningen och vill stärkamöjligheter för vuxna i att utbilda sig vidare,varför drar man då ned så stort på rekryteringsbidra-get och KY?Sedan har jag en sista fråga. När kommer de storasatsningarna på KY? Man skriver ju om detta i bud-getpropositionen. Det handlar inte bara om 500 nyaplatser, utan man har pratat om flera tusen. Närkommer de?Anf. 59 Statsrådet ()replik:Fru talman! Jag ska börja med vuxenutbildningen.Det är viktigt att alla vi som sitter här inne är med-vetna om att var en femårig satsning ien väldigt speciell arbetsmarknadspolitisk situation.Vi hade en arbetslöshet som var dubbelt så hög som . Då fanns det möjlighet att utbilda 800 000 män-niskor, att låta 800 000 människor byta sysslolöshetmot meningsfulla studier och stå bättre rustade. Dengigantiska satsningen är vi väldigt stolta över, menden kan inte fortsätta för all framtid.Nu har vi en vuxenutbildning där man på olikasätt ska se till att den enskilde individen hamnar icentrum. Det är den nya delen. En satsning som inne-bär att det finns 46 500 platser i vuxenutbildningen ärfortfarande väldigt stor. Det är fler platser än vad detvar innan genomfördes. Men det ärviktigt att vi inte blandar ihop medvuxenutbildningen. Vuxenutbildningen ska stötta allavuxnas lärande. Det är inte en satsning främst på demsom är arbetslösa eller riskerar att bli det, utan allavuxna ska ha den här möjligheten. Det är en satsningsom staten gör tillsammans med kommunerna. 46 500platser är bara början.Rekryteringsbidraget är ett nytt bidrag, och vi fårse hur det fungerar. Jag hoppas att det ska fungera väloch vara ett verktyg som är användbart för kommu-nerna när de är ute i uppsökande verksamhet och nårde grupper som annars kanske inte hade nåtts avvuxenutbildningen.När det gäller att anslå medel, , kanman alltid säga att man lägger pengarna i den allmän-na påsen. Jag hoppas att vi kan återkomma till diskus-sionen om riktade medel så att vi verkligen vet att degår till den viktiga verksamhet som vi tycker att för-skolan är i stället för att hänvisa till att kommunernafått medel i den allmänna påsen som faktiskt kan gåtill vad som helst. Kommunpolitikerna lägger säkertdessa medel på viktiga saker, men vi kan inte säga attvi har delat ut medel som ska gå till en bättre kvaliteti förskolan om vi inte riktar dem.Anf. 60 i (m)replik:Fru talman! Statsrådet är ju också nyhär. Jag fick höra från din kollega attjag hade fått möjligheten att uppträda i ny skepnad.Det talades om sorteringsskolan.Jag har funderat lite grann på vad det är som nisocialdemokrater avser med sorteringsskolan. Det varnågonting hemskt som stod för. Sakenär ju den att vi inte har haft något ansvar för skolpoli-tiken under de senast åtta åren. Jag vet att det finns ensorteringsskola som gör att ett av tio barn läm-nar utan behörighet till gymnasieskolansnationella program och en av fyra ungdomar sompåbörjat gymnasieskolan inte har fått fullständigabetyg . Är det detta som avses med sorte-ringsskolan? Eller vad är det som är det stora proble-met i den svenska skolan? Jag tror att vi mer skadiskutera hur barn och ungdomar sorteras ut och integes långsiktiga förutsättningar och chanser.Sedan har vi detta med en ojämlik skola. Handlardet om att det finns en så väldigt stor variation runt-omkring i landet med den, till stora delar, en-hetsskola vi har? En del skolor uppnår mycket godaresultat, och en del skolor lyckas inte alls. Handlardet om att en massa kommuner har olika kostnaderper elev? Är det detta som är den ojämlika skolan?Jag tror att det är rätt så bra om vi har detta klartför oss i debatten, att vi står för våra egna förslag ochtar vårt eget ansvar i de här olika frågorna. fårjag en känsla av att hellre vill tala om vårpolitik och vad vår politik skulle leda till än att taansvar för sin egen. Därför skulle jag vilja veta vaddu avser med sorteringsskola och hur ni ser på dettamed att så många barn inte får den chans de behöver.Anf. 61 Statsrådet ()replik:Fru talman! Inte för att på något sätt försöka smitaundan frågan, men debatten har förts med ThomasÖstros som har ansvar för skolan. Jag väljer gärna attdiskutera sorteringsskola och alla barns lika förutsätt-ningar utifrån förskoleperspektivet.Maxtaxan, den allmänna förskolan, rätten för barntill arbetslösa och föräldralediga att få delta i försko-lans pedagogiska verksamhet är några av de sätt somvi ser för att ge alla barn, inte precis likadana förut-sättningar men samma möjlighet att lyckas och få enbättre start på det livslånga lärandet.I sitt anförande talade mycketom mångfald. Jag skulle vilja fråga henne hur kon-sekvensen av maxtaxan gjorde att vi fick en minskadmångfald. Det är viktigt med mångfald. Men dethandlar inte bara om en mångfald huvudmän utanockså om en pedagogisk mångfald. Där ni styr finnsdet ingen mångfald. I finns inte en enda kom-munal förskola, och i får endastprivata alternativ startas. Det är inte trovärdigt att talaom mångfald då, vill ju också avskaffa den allmänna förskolantill förmån för en barnskola. På vilket sätt tyckerGunilla att det stimulerar en mångfald?Fru talman! Jag tycker också att det vore intres-sant att få höra utveckla sitt skatte-mantra från valrörelsen, det vill säga hur sänkta skat-ter leder till mer resurser, mindre barngrupper, merpersonal och bättre kvalitet i förskolan.Anf. 62 i (m)replik:Fru talman! Jag tar gärna en skattedebatt medstatsrådet i sinom tid.Jag funderar också på vem av oss som är iUnderlandet. Jag hörde om alla de fina besök som hargjorts runtomkring på förskolor. Det antyddes att jagpå något sätt inte alls hade samma positiva verklig-hetsbild av en förskola som fungerar utmärkt, därpersonalen är glada och barnen kvittrar runt. Detberor lite grann på att jag själv har barn i förskolan.Jag har drivit och varit med i ett föräldrakooperativ.Nu ser jag att det här året gick väl an, men jag vet intehur vi ska klara oss med maxtax-an.Väldigt många kvinnor som har startat dagis ochdriver dem säger nu att de inte kan fortsätta eftersomde har krav på kvalitet. Detta beror på maxtaxan. Jagtycker att det är förfärligt. Det är som om det finns enliten elak katt i det här underlandet också som heltplötsligt har satt grimma på kommunerna, införtmaxtaxan och helt och hållet styrt upp kommunernasmöjligheter att erbjuda bra barnomsorg.Samtidigt ställs nu en liten godispåse i utsikt långtborta. Den innehåller 2 miljarder som man möjligtvisska få på lång sikt när man har kommit ut ur labyrin-ten. Det ska ge 6 000 nya personer i omsorgen. Hurmycket betyder 6 000 personer? Det betyder att barn-grupperna kanske förändras från 6,2 till 5,9 ellernågot sådant, om jag har räknat rätt. Det är en margi-nell förändring. Det är därför som jag tycker att det äroerhört viktigt att vi talar om resurser, men också omstyrning och möjligheter till valfrihet och mångfald.Det är väl ändå så, , att ett antalalternativt drivna dagis och förskolor är oroligaför hur de långsiktigt ska kunna klara förutsättningar-na. De hittar inte i labyrinten. De är inte i Un-derlandet. De är ute i en verklighet där det är svårt atthitta personal, där barnen inte har de bästa förutsätt-ningarna och där det inte går att tala om vare sigbarnförskola eller vanlig förskola eftersom de peda-gogiska förutsättningarna inte ges. Det är för storabarngrupper och svårt för barnen att finna ro på för-skolan.Det är det jag tycker att vi måste diskutera. Väl-kommen till verkligheten!Anf. 63 Statsrådet ()replik:Fru talman! Min inledning handlade inte om attalla förskolor ser likadana ut. De ser tvärtom väldigtolika ut. Jag kan bli litet skrämd av den bild sommånga gånger målas upp av politiska motståndare attförskolan i skulle vara så nattsvart och att alltär så dåligt.Det är viktigt att det finns en motbild till detta ochatt vi ser att vi har olika bilder av förskolan och attden bild man själv har inte är den enda.Maxtaxan är en reform som kom alla till del, intebara dem som hade barn i den kommunala förskolanutan även kooperativ, familjedaghem och dagbarn-vårdare. Det gjordes ingen skillnad. Alla föräldrar -oavsett vilken driftsform man hade valt som förskolatill sina barn - fick del av maxtaxans sänkning.Jag har inte nåtts av någon oro från föräldrako-operativ, men jag ska ta det som på allvar och faktiskt undersöka det litet extra.Maxtaxan har inte till syfte att motverka mångfalden iförskolan. Den är viktig och den ska bestå.Jag tycker ändå att vi vid annat tillfälle skulle fåhöra litet om barnskola. Hur det kanhandla om att ge alla barn lika förutsättningar, ochhur det kan handla om mångfald förstår inte jag.Anf. 64 () replik:Fru talman! Jag vill börja med att hälsa statsrådetvälkommen till den här debatten. Det hör väl fortfa-rande till premiärupplevelserna.Det var roligt att höra att statsrådet redan har hun-nit besöka så många förskolor.Hur många föräldrar har statsrådet träffat som intehar eller inte vill ha, framför allt de minsta, barnen påförskola? Har statsrådet hört rapporterna från läkar-mässan som talar om de stora barngrupperna på för-skola och om den psykiska faran för de allra minstabarnen i den situation av stress och otrygghet somdagens stora grupper skapar?Anf. 65 Statsrådet ()replik:Fru talman! Jag har besökt förskolor. Det är detområde som jag är ansvarig för. Jag är medveten omatt det finns föräldrar som skulle önska att de kundevara hemma litet längre med sina barn. Därför byggsföräldraförsäkringen ut. Därför höjs barnbidraget.Därför införs maxtaxa. Det är för att föräldrar ska hamöjlighet att själva välja.Man ska inte behöva arbeta för att ha råd att be-tala barnomsorgsavgiften. Det kallar jag valfrihet.Jag tappade tyvärr bort vad frå-gade mig. Jag överlämnar ordet och återkommer.Anf. 66 () replik:Fru talman! Jag frågade om rapporterna från lä-karmässan som talade om psykisk fara för de allraminsta barnen i de stora barngrupperna på dagis ochförskola. Det var mycket allvarliga varningar föralldeles för stor otrygghet och alldeles för mycketstress hos de allra minsta barnen.Det är något som jag mycket väl förstår. Jag haralltid tyckt att barn ska börja i förskola litet senareoch inte mellan ett och ålder.Jag vill också ställa en fråga angående vuxenut-bildningen.Det finns en grupp människor som är ständigtbortglömda i . talar man vackert omdem, men man gör absolut ingenting för dem. Utbild-ningsministern vet vilka jag talar om. Det är de ar-betslösa utländska akademikerna.I vuxenutbildningen skulle det kunna finnas enmöjlighet att anordna snabba intensiva preparandkur-ser som inte är grundskole- eller gymnasiekurser utansom är yrkesinriktade och ger yrkesspråket. Dessakurser saknas fortfarande på många ställen och vidras med en armé av akademiker som är dömda attköra bil eller städa eller i värsta fall leva på socialbi-drag.Har statsrådet någon planering för att ändra detta?Anf. 67 Statsrådet ()replik:Fru talman! ska jag direkt svara på det som jagmissade förut, nämligen frågan om läkarmässan.Jag har också tagit del av det som läkarmässan sa-de. Men jag drar inte slutsatsen att vi ska välja mellankvaliteten i förskolan och att låta alla ta del av för-skolan.Reformer vi nu har haft har undanröjt ekonomiskahinder. Vi har sett till att alla barn, oavsett vad föräld-rarna jobbar med eller inte jobbar med, ska ha rätt attdelta i förskolans verksamhet. Därför ska vi undermandatperioden satsa på kvaliteten i förskolan.Vi har satsat på skolan. Det har gjorts kvalitetspa-ket med fem miljarder till skolan.Nu är det förskolans tur. Jag delar bilden av att vibehöver mindre barngrupper och mer personal.Jag menar inte att förskolan är perfekt och intebehöver förändras och förbättras. Jag menar att detbehövs.När det gäller vuxenutbildningen pågår ett arbetemed validering. Jag hoppas att få återkomma tillriksdagen med en propositionsom handlar om validering. Det handlar om - precissom sade - att möjliggöra både förarbetslösa akademiker med utländsk bakgrund och förmänniskor som har kunskaper att få använda sig avdem i stället för att börja från början på en utbildning.Jag hoppas att få återkomma om det. Det är enväldigt viktig fråga.Anf. 68 () replik:Fru talman! Jag ska börja med en positiv kom-mentar. Jag tycker att det var väldigt bra att LenaHallengren lyfte fram familjedaghemmens betydelse.Det har funnits en stor otydlighet från regeringen iden frågan, framför allt när det gäller om familjedag-hemmen också ingår i den allmänna förskolan. I denmån ett familjedaghem drivs av förskollärare tillexempel, får de då räknas som allmän förskola ellerska de - som i glesbygden - åka flera mil för att läm-na barnen , och sedan hämta demigen och fortsätta sin verksamhet i hemmet eller i denlokal där man har flera familjedaghem tillsammans?Förtydliga gärna det ytterligare. Det var en viktigsignal. Familjedagbarnvårdarna är ett utdöende släktei dag. Det vore för sorgligt om den utvecklingen fickfortsätta så att den lilla ventil försvinner som finns förbarn som inte klarar att vara i stora grupper på grundav att de är allergiska eller av någon annan anledning.Lena sade att det är viktigt att man vetatt den bild man själv har inte är den enda. Så är detju. Därför är det en plikt för oss politiker att ta till ossrapporter som beskriver hur verkligheten ser ut.Som jag sade i mitt inledningsanförande har detkommit ett antal rapporter . Det harkommit kraftfulla protester från föräldrar. Det haranordnats folkomröstningar om barnomsorgen avföräldrar som vill vara hemma litet längre med sinabarn. Det svar de får av är att de fårett höjt barnbidrag med en hundralapp. Hur nu det skaräcka för att ge dem valfrihet.När vi föreslår ett barnomsorgskonto på 40 000per år brukar vi få höra att det inte ger någon valmöj-lighet för vanliga föräldrar. Hur en hundralapp i ökatbarnbidrag kan göra det förstår jag ännu mindre.Förskolan är tillgänglig för alla . Det är i detläget vi säger: Använd de nya resurser som finns tillatt minska barngrupperna innan ni går vidare.Anf. 69 Statsrådet ()replik:Fru talman! Jag återupprepar: Jag tänker inte väljaatt ställa vissa barn utanför förskolan för att på detsättet åstadkomma mindre barngrupper. Jag gör intedet valet.Jag vet inte om och gör det valet. Jag gör det inte.Alla barn ska ha rätt att delta i förskolans verk-samhet. När det gäller familjedaghemmen löser olikakommuner det på olika sätt. Jag vet att i kande som vill delta i familjedaghemmens verksamhetgöra det. Det är samma avgiftsminskning på de tretimmarna som om man deltar i den allmänna försko-lan.Man måste göra ett val på allmän förskola ochfamiljedaghem på grund av avstånd när man märkeratt det inte är möjligt för föräldrarna att åka emellan.Jag vet inte på vilka olika sätt man har löst detta,men såvitt jag har förstått löser kommunerna detta påolika sätt med utgångspunkt i geografisk struktur ochutifrån hur många som deltar i familjedaghem-mens och i förskolans verksamhet.100 kr i barnbidragshöjning är bara en liten del avsanningen. Tre timmars avgiftsfri förskola per dag gernågra hundralappar till. Också maxtaxan innebär får sänkt avgift. Maxtaxa, barnbidrag och allmänförskola ger barnfamiljerna ökade intäkter som desjälva kan välja att disponera över. Det kan finnasföräldrar som därigenom får möjlighet att lämna insina barn , och de gör det enligt egetval.När det gäller den allmänna förskolan tycker jagändå att det är intressant att i sinmotion tar bort 1,7 miljarder därför att det inte skavara obligatoriskt med gratis allmän förskola ochförskola för föräldraledigas och arbetslösas barn.Menar ni att föräldraledigas och arbetslösas barn inteska kunna hävda rätten att delta i förskolans pedago-giska verksamhet, så att de får samma förutsättningartill det livslånga lärandet som alla andra barn?Anf. 70 () replik:Fru talman! Vilka barn ställs utanför , LenaHallengren? Det är ungefär 40 000 som inte går iförskolan. Inte heller jag kan riktigt ge besked omdetta, men den alldeles övervägande delen av dem ärbarn till föräldrar som har valt att med väldigt storauppoffringar själva ta hand om sina barn.