prot · GP0951 · 2002-01-15 00:00:00 — Det skedde den 29 september1992. Det var efter att regeringen hade tagit initiativ.Det var bl.a. nuvarande statsrådet i hade påpekat . Regeringen hade stött städer som Linkö-ping, , , etc. med kommuni-kationsförbättringar.Sedan startade problemen. Regeringen åladeStockholms stad att ta fram en detaljplan för geting-midjan. gjorde som regeringen sade,varefter regeringen förkastade stadsplanen. Detväckte inte förtroende.Dåvarande statsråden och kritiseradeoffentligen den överenskommelse som både regering-en och hade godkänt på olika sätt förutomatt och staden hade gjort det. Det väckteännu mindre förtroende.Den socialdemokratiska regeringens samarbetemed och uppläggningen av det fortsatta sam-arbetet från regeringens sida ledde till många märkli-ga resultat som har uppdagats först i dessa dagar.Det ledde till att regeringen ensidigt utan kontak-ter med de andra avtalsslutande parterna bröt över-enskommelsen . erbjuds vi iden regionalpolitiska propositionen mer konkret s.k.trängselavgifter eller biltullar. Det finns knappastnågon konkret angiven vägutbyggnad i Stock-holmsområdet.Detta gör sammantaget att statsrådet ett väldigt viktigt uppdrag att genomföra. Det äratt se till att regeringen får förtroende för sin trafik-politik i . har regeringen inte gjort annat än saboterat varjevettig planering av trafiksituationen.Det får effekter på trafiken. Men det får även ef-fekter på bostadsbyggandet. Det går inte att byggabostäder om man inte har några vägar fram till deportar bakom vilka de nya bostäderna ska ligga.Statsrådet har alltså ett mycket viktigtvärv att genomföra för hela , dvs.för produktionen av en fjärdedel av den svenskabruttonationalprodukten, för att återupprätta förtroen-det för regeringens trafikpolitik i detta område.Anf. 61 Näringsminister ():Herr talman! sade att det inte harhänt något , och han åbe-ropade då Essingeleden. Den kostade 7 miljarder kronor.Det är ett stort bygge.Vilka vägleder ska då byggas ut? Jag delar denuppfattning som förs fram här om att det finns ettstort behov av att förbättra vägsystemet. En mycketangelägen fråga är att åstadkomma en tillräcklig ka-pacitet över det s.k. Saltsjö-Mälar-snittet, dvs. mellansödra och norra är väl fungerande tvärförbindelser vik-tiga likväl som att de infartsleder som finns i dagäven fortsättningsvis har en hög kapacitet. Södralänken, som kommer att underlätta tvärförbindelserrelativt centralt i regionen, byggs just nu ut, som jagnämnde.Jag anser att prioriteringen av utbyggnadsord-ningen är en fråga som både staten och regionen skavara delaktiga i. I den planeringsprocess som föregåralla väg- och spårutbyggnader avgörs även var leder-na ska lokaliseras och hur de tekniskt ska utformas.Westman tar i sin interpellation enbart upp fråganom vägutbyggnader för att minska restiderna i Stock-holm. Min uppfattning är att kollektivtrafiken är likaviktig. Det behövs stora investeringar även där. Rege-ringen har tagit höjd för detta i infrastrukturproposi-tionen. Exempelvis ska bidrag till spårinvesteringarbekostas inom den mycket stora planeringsram på100 som nu har beslutatom. har också godkänt förslaget om attlämna bidrag till inköp av tåg. Det har inte varit möj-ligt tidigare. Också för kollektivtrafiken är kapacite-ten över Saltsjö-Mälar-snittet begränsad. Jag tyckerdäremot att den regionala enigheten om hur ytterliga-re spår ska kunna byggas är större än tidigare.Som jag sade tidigare presenterar Stockholmsbe-redningen sitt förslag . Det ska bli spännan-de att ta del av det. Såvitt jag förstår så har man enstark enighet. Man har byggt upp vad som ska priori-teras, vad som är viktigt etc. Med detta som utgångs-punkt och grund kommer förutsättningarna att varaavsevärt bättre nu än vad de har varit tidigare.Anf. 62 ():Herr talman! Jag nämnde faktiskt SL:s investe-ringar. Det gällde pendeltågstrafik osv. Jag berördedet alltså något.Jag delar näringsministerns hopp om att man nuhar hittat en bra lösning som kommer här om någondag och som man är överens om. En av poängerna isvaret som jag fick var ju att det ofta är svårt attkomma överens politiskt. Därför har det inte gjortsnågra stora investeringar - det har varit svårt att fåsådana till stånd.Enligt vad jag vet och har erfarit och undersökt såhar och Socialdemokraterna i principvarit ganska överens. Vi har haft samma uppfattning-ar. Därför borde det kunna gå att få en hållbar, lång-siktig investering till stånd - förutsatt att socialdemo-kraterna är seriösa och inte hittar på en massa sakerom biltullar och krav på det förstås. På den borgerligasidan här i är alla partier utanundantag för . Men på den andra sidan ärdet bara Socialdemokraterna som är för. De andrapartierna tycker inte att sådana här investeringar be-hövs.Om man tittar på infrastrukturpropositionen serman som bekant att den inte innehöll några nya peng-ar till och inga klarsignaler för projekt.Alla hänvisades till Stockholmsberedningen. Mot denbakgrunden är det hela svårt. Man kan inte riktigtvärja sig för tanken att beredningen bara var ett påhittför att minska problemen mellan Socialdemokraterna,och inte kom till för atthitta några lösningar. Mot den bakgrunden är jag inteensam om att med stor skepsis men naturligtvis ändåmed ett visst hopp se fram emot hur beredningensförslag kommer att tas om hand av näringsministernoch hans regeringen.Dessvärre tycker jag att det framgår av närings-ministerns svar att stockholmarna tidigast kan få sinatrafikproblem lösta , dvs. om ungefär 13-15år.Anf. 63 ():Herr talman! Vad som behövs från regeringens si-da är en helhetssyn på trafiksystemet i Stockholm.Det går inte att bara bygga en bit här och en bit där.Om man ser till så är det en mycket brainvestering sett i ett större sammanhang, men somden nu byggs och när denna del är klar så kommer trafikled från sydöstra att mynna raktut på , som redan nu är överfull av bilar.Då måste man också fundera på vad nästa stegblir. Det är väl därför som den nuvarande statssekre-teraren och dåvarande trafiklandstingsrådet så kritisk mot regeringens brytande av Denni-söverenskommelsen . Socialdemokraterna iNacka, med bl.a. statsrådet som aktiv, harju också varit väldigt ambitiösa i sin argumenteringför för att på det viset på olika sätt kunnalösa upp de trafikstockningar som uppstår beroendepå att man bygger så mycket åt Nackahållet.Regeringen måste skaffa sig en helhetssyn och enekonomisk vilja att klara ut de här sakerna. Det be-hövs för att vi ska återfå förtroendet för regeringenstrafikpolitik i . Bilavgifter utanvägar, som infrastrukturpropositionen egentligenerbjöd Stockholmstrafikanterna, är ingen lösning. Detkommer tvärtom att leda till katastrof för hela regio-nen.Anf. 64 Näringsminister ():Herr talman! Låt mig då klarlägga att det inte stårnågonting om bilavgifter eller biltullar i infrastruktur-propositionen. Jag är emot sådana. Om de ska införasså måste det finnas en bred majoritet för det. Finnsinte det så finns det inte heller möjlighet att införadet. Därför vill jag klarlägga att det inte finns någonfrån denna regering som driver frågan.Det har varit svårt att komma överens. I det härfallet har i varje fall inte spelat den ljusaängelns roll. De har haft det svårt. Det har att göramed det samarbete man har med ett parti som helsthar cykelbanor. Jag har inget emot det, men man kaninte bara koncentrera sig på cykelbanor.Som jag sade tidigare anser regeringen att det ärangeläget med en förbättring av transportsituationen iStockholmsregionen, men också att det är angelägetmed en förbättrad transportmöjlighet mellan Stock-holm och övriga , övriga landet samt in-ternationellt. har det i regionen funnitsolika uppfattningar om vilka utbyggnader eller andrainsatser som ska genomföras. Det har rått oenighetmellan olika partier inom regionen om vilka vägareller järnvägar som ska byggas ut. Det har också råttoenighet mellan trafikverk och kommuner om val avutbyggnadsalternativ när en ny väg eller en ny järn-väg ska byggas. Även inom vissa kommuner har detfunnits stora motsättningar om val av utbyggnadsal-ternativ så att planeringsprocessen har gått i baklås.Inga nya beslut har kunnat fattas. Det gäller t.ex.Norra länken.Nu får vi Stockholmsberedningen. , sadejag, men det är den kommer - jag är litedagvill. Då får vi titta på det här. Beredningen har enbred representation med representanter för alla partieri . Den har en jämn könsfördelning. I upp-draget ingår också att arbeta i nära samverkan medberörda kommuner, regionala myndigheter och olikaorganisationer. Min förhoppning är, som jag sadetidigare, att beredningens förslag till utbyggnaderdärigenom ska vara så väl förankrat att det finns godaförutsättningar att genomföra de föreslagna insatser-na.Anf. 65 ():Herr talman! Jag noterar med tillfredsställelse attnäringsministern inte vill införa några biltullar elleravgifter. Det tar vi emot med stor tacksamhet.Sedan talades det om samarbete mellan olika par-tier. Då är det nog i sanningens namn så att våra par-tier är ungefär lika kålsupare. Det socialdemokratiskapartiet har ju också varit ganska beroende av andrapartier här i . Där har man alltsåinte varit bättre än vad man nu anser att Moderaternaskulle vara.Sedan tog näringsministern upp problemet medolika kommuner, och det är kanske inte så konstigt. Idet här området finns ganska många kommuner. Detfinns väl ingen kommun som, när man ska agera somegen kommun, tycker att det är bra att det dras enmotorväg rätt igenom kommunen. Där finns det alltsåen konstighet i vårt svenska system. Om man ska draen stor väg rätt igenom ett grönområde tycker mankommunalt kanske inte att det är bra. Man är heltenkelt inte vald för att gå med på sådant. Men omman tittar på det i stort kan det vara en vettig investe-ring för att knyta ihop olika områden. Man bordekanske titta på detta. Men man ska inte tycka att detär konstigt att enstaka kommuner sätter sig emotenstaka delar av stora leder. De som är satta att beva-ka just den kommunen är inte valda för att satsa påstora vägar. De är valda för att skydda sin kommun.Det är inte så konstigt.Vi får se vad som händer . Jag harockså hört att det finns en relativt stor enighet. Omdet ska bli någonting av den enigheten förutsätter detdock att regeringen, staten, är med och ser till att detblir ordentliga investeringar på både väg- och tågsi-dan.Anf. 66 Näringsminister ():Herr talman! Det är inte så lätt att komma över-ens, precis som sägs här. Jag respekterar det, och jagförstår det. Därför tog också regeringen initiativetmed Stockholmsberedningen. Där har vi ett underi-frånperspektiv. Det är där man berörs, och det är därman ska vara med och bestämma. Det initiativetkommer att redovisa sitt resultat nu på torsdag.Låt mig sedan säga något om de vägar som hartalats om i interpellationen. Jag börjar med Norralänken. Där är arbetsplan överklagad tillregeringen som inte kan handlägga frågan klart. Pla-nen strider mot gällande detaljplan. Stockholmskommun har inte påbörjat nödvändigt detaljplane-ringsarbete, och det tar . Det ligger alltså iStockholms kommun.När det gäller Norrortsleden, som är en regionalväg, har vi löst frågan sedan lämna-de posten som kommunalråd. Jag tror inte att det harnågot samband. Men först under nuvarande mandat-period har lyckats komma överens medTäby kommun om vägens sträckning. Vägverketsarbetsplan är överklagad. gör nu en nöd-vändig komplettering av denna. Kompletteringen blirklar , och därefter kan regeringen beslutaom överklagandena.I november 2001 blev överens medHuddinge kommun om hur Södertörnsleden ska ut-formas. Arbetsplanen ligger nu hos föryttrande. Därefter går den till i Borlängeför att fastställas. Detta är också en regional väg.Vägverket planerar för Förbifart i en-lighet med väglagens och intentioner.En förstudie där olika utbyggnadsalternativ jämförsmed varandra och med andra typer av insatser i syfteatt uppnå bättre kapacitet mellan norra och södraStockholm har påbörjats.När det gäller Österleden pågår för närvarandeinte något planeringsarbete.Överläggningen var härmed avslutad.23 § Svar på interpellation 2001/02:101 omaktivitetsgarantinAnf. 67 Näringsminister ():Herr talman! har frågat vilkainitiativ jag ämnar vidta för att aktivitetsgarantin skauppmuntra till arbete och inte bidragsberoende ochför att arbetslösa ska uppfatta aktiviteter inom aktivi-tetsgarantin som meningsfulla i stället för kränkande.Låt mig inledningsvis påminna om att aktivitets-garantins utgångspunkt är just det som först efterfrågar, nämligen att med hjälp avolika insatser, med arbete som mål, bryta rundgångenmellan arbetslöshetsersättning och arbetsmarknads-politiska program.Ewa tar också upp den kritik somriktats mot förslagen i departementsskrivelsen Änd-ringar i lagen om arbetslöshetsförsäkring med anled-ning av aktivitetsgarantin (Ds 2001:39) som remiss-behandlats under hösten.Det är riktigt att det framförts kritik mot försla-gen. Det gäller särskilt förslagens konsekvenser viddeltidsarbetslöshet. Remissinstansernas synpunkterbereds inom . Jagåterkommer till i denna fråga.Jag kan därför inte närmare gå in på de olikaförslagen i departementsskrivelsen. De synpunktersom lämnats finns alltså med i det arbete som nupågår.Mer allmänt vill jag ändå säga att reglerna för ar-betslöshetsersättning måste stämma överens med hurolika frågor om arbetsmarknad och arbetsliv hanterasi andra sammanhang. Vi har från regeringen underflera år uppmärksammat problemen med deltidsar-betslöshet, nu senast i form av ett gemensamt upp-drag till , , ,och JämO.Det är en grannlaga uppgift att finna en lämpligbalans mellan att uppmuntra arbete, även om det baraär på deltid, och att förhindra att deltidssituationenpermanentas.Ewa och jag är helt eniga om att detska vara hög kvalitet i aktivitetsgarantin. Det är ocksåmitt intryck att det skett en mycket stark förbättringav denna . Jag har i sambandmed en tidigare interpellation om aktivitetsgarantin imars redogjort för hur AMS tagit sig anuppdraget att förbättra kvaliteten i aktivitetsgarantin.Jag kunde då berätta om olika insatser såsom kvali-tetsgranskning av de individuella handlingsplanerna,anordnande av utvecklingskonferenser, utbildning förhandledarna och framtagning av kvalitetsnormer förverksamheten.Kvaliteten kan också följas upp på andra sätt, bl.a.genom att mer systematiskt fråga deltagarna vad detycker om garantin. kommer, på uppdrag av Näringsde-partementet, att genomföra en sådan undersökningunder våren. Undersökningar av det här slaget brukarge viktig information om vad som behöver utvecklasvidare. Liknande undersökningar genomförs redan avvissa länsarbetsnämnder.Jag får numera sällan frågor om aktivitetsgarantinfrån massmedier, och det är inte ofta jag får brev somhandlar om brister i garantin. Jag tar detta som enintäkt för att kvaliteten har förbättrats avsevärt jäm-fört med hur det var under uppbyggnadsskedet förrahösten.Jag vet inte hur det har gått för , vars miss-nöje med aktivitetsgarantin refere-rar till utifrån en artikel i . Jag kan barahoppas att samma sak skett för henne som för enannan deltagare som skrev till migoch uttryckte sitt missnöje med garantin. Efter någramånaders deltagande fick han arbete inom sitt utbild-ningsyrke och uttryckte i ett nytt brev sin stora belå-tenhet med tiden i garantin.Jag vill också passa på att informera om ett nyli-gen framtaget material från AMS. Detta visar att ävenvid långa arbetslöshetstider - upp till - harandelen som får arbete stadigt ökat . Ökningen är faktiskt störst för dem som varitarbetslösa längst. Det är en lika hög andel somfår jobb arbetslöshet som efter åtta må-naders arbetslöshet 1996. Det är onekligen trösterikasiffror för alla som varit arbetslösa länge.Vikten av att garantin får en sådan innehållsmäs-sig utformning och leder till resultat som deltagarnaär nöjda med kan inte nog understrykas. I detta ärAMS ledning och jag helt överens.Anf. 68 ():Herr talman! Jag får börja med att tacka för sva-ret.Näringsministern säger i sitt svar att utgångs-punkten för aktivitetsgarantin är just det som jagefterfrågar, att uppmuntra till arbete och inte bidrags-beroende. Det stämmer kanske i teorin, men eftersommånga möts av attityden att deltidsarbete, kortarevikariat och säsongsarbete inte är att föredra blirkonsekvenserna snarare att man uppmuntrar till bi-dragsberoende och inte till arbete. Utifrån den syn-punkten tycker jag inte att vi har riktigt samma ut-gångspunkter.Jag tycker faktiskt att det är bekymmersamt attministern inte vill svara på några frågornär det gäller departementsskrivelsen 2001:39 vadgäller just möjligheten att ta deltidsarbete när maningår i aktivitetsgarantin. Utifrån min utgångspunkt ärdet alltid mycket bättre med ett arbete, även på deltid,än ett kvarvarande bidragsberoende på heltid.Näringsministern talar sig sedan varm för de åt-gärder som trots allt har vidtagits och om de uppgiftersom har inkommit till om positivaeffekter av aktivitetsgarantin. Visst är kvalitetenmycket bättre nu än . Men låt mig ändåpåpeka att uppgifter om felaktigheter inom aktivitets-garantin fortfarande förekommer både i massmedieroch i olika brev till folkvalda här i . Ochvarje människa som känner sig kränkt när det gälleraktivitetsgarantin är en människa för mycket. Menden undersökning som näringsministern säger skakomma är ju positiv. Det är ju egentligengenom sådana som man får kvalitet på det som manutför.Även om det nu är så som näringsministern upp-ger, att klagomålen har minskat, har många deltagarebåde inom aktivitetsgarantin och i andra arbetsmark-nadsåtgärder uppgett att insatserna egentligen inte harökat deras chanser att få ett riktigt osubventioneratjobb. Och med tanke på det allvarliga läget på ar-betsmarknaden verkar det som att regeringenlätt faller för frestelsen att öka arbetsmarknadspolitis-ka åtgärder snarare än att förbättra förutsättningarnaför företagande och tillväxt över huvud taget. Attfortsätta på den vägen riskerar att bli dyrbart samti-digt som det inte gynnar de människor som söker ettriktigt arbete. Enligt min mening borde mer kraftägnas åt att åtgärda de mer strukturella problemensom finns på den svenska arbetsmarknaden.Problemet på arbetsmarknaden har förvärrats yt-terligare . Trots att man i budgetproposi-tionen skrev att man mycket noga ska följa utveck-lingen kan jag egentligen inte se att man gör någon-ting konkret åt saken. Det enda som man möjligtvishar gett löften om är ju fler handläggare på de olikaarbetsförmedlingarna. Jag tycker att det finns mycketoroande tecken på en ökad utflyttning av svenskaföretag och olika näringsgrenar, framför allt inomtillverkningsindustrin.Mot bakgrund av olika arbetsmarknadsåtgärderspåverkan på näringsklimatet har bl.a. nationalekonomLars Calmfors föreslagit ett tak för arbetsmarknads-politiska program på av arbetskraften. Det skullelindra trycket på budgettaket. Framför allt skulle detkanske främja en diskussion om de åtgärder som manskulle behöva göra för att lösa de strukturella under-liggande problemen.Vad säger statsrådet om ett sådant tak när detgäller arbetsmarknadspolitiska program?Anf. 69 Näringsminister ():Herr talman! Får jag först konstatera att det troli-gen fortfarande finns kvalitetsbrister i aktivitetsga-rantin. AMS har det självklara målet att tillse attde försvinner. Det är självklart att de finns, men jagförsökte uttrycka att läget är avsevärt bättre ändet var tidigare, och det går åt rätt håll.Jag vill också uttrycka att många av dem som harberörts av aktivitetsgarantin har fått "riktiga" jobb,och för dem har det varit en framgång, inte minst fördem som har varit långtidsarbetslösa . Enav de viktigaste frågorna som vi har att ta upp inomarbetsmarknadspolitiken handlar just om att tillse attde som har varit långtidsarbetslösa får ett jobb. Iannat fall hamnar vi i den situation som har uppstått imånga europeiska länder, att det efter varje lågkon-junktur blir fler långtidsarbetslösa som i högkon-junktur inte kommer ut på arbetsmarknaden. Detta ärett av huvudmålen när det gäller aktivitetsgarantin. Idet fallet kan jag ändå konstatera att vi har lyckatsrelativt väl, för att uttrycka mig försiktigt.När det sedan gäller arbetsmarknadspolitiska åt-gärder var det i genomsnitt 113 000, och2001 var det 111 000. ligger det på ungefär2½ %, dvs. en halv procent lägre än det som Calm-fors anser att man inte kan gå över. Så vi ligger enhalv procent under det tak som han har redovisat.När det gäller de arbetsmarknadspolitiska åtgär-derna tror jag att man tål 2½-3 %. Men om det skullevisa sig att vi får en arbetsmarknadssituation som ärväldigt svår är det faktiskt bättre att människor är iarbetsmarknadspolitiska åtgärder än att de är öppetarbetslösa. Detta har också varit styrkan i den svenskaarbetsmarknadspolitiken.Anf. 70 ():Herr talman! Det är bra att näringsministern ändåtillstår att det finns kvalitetsbrister i aktivitetsgaran-tin; det sade han redan tidigare i svaret. Jag tycker attdet är väldigt bra att man på allvar tittar på bristernaoch gör den här undersökningen, som jag framförde,för detta är väldigt viktigt.Sedan framförde näringsministern att många harfått arbete , framför allt perso-ner som har varit långtidsarbetslösa. Då måste jagkomma med en liten kommentar: Det är väl tur att dehar fått jobb eftersom det just har varit en mycketstark högkonjunktur. Det är det som jag tycker är detunderliggande problemet. Det är en högkonjunktursom vi nu har börjat passera, och ändå är det så passmånga människor som inte har tagit sig in på denreguljära arbetsmarknaden. Jag tycker kanske inte ska slå sig för mycket för bröstet och säga har lyckats så väl. Om vi inte lyckas i högkon-junktur kommer vi ju aldrig att lyckas.Ett problem som jag kan se med aktivitetsgarantinär att den är en av många delar när det gäller arbets-marknadspolitiska åtgärder, och de ger inte alltidönskat resultat. Jag upplever även att aktivitetsgaran-tin i många fall är ett led i statistikpolitiken, framförallt från arbetsförmedlingarnas håll. Man vill bara fåbort de arbetslösa från arbetsförmedlingen till enannan åtgärd, både för att rädda sin egen budget ochför att det ser bättre ut. Det tycker jag inte alltid ärlyckat.Att jag sedan inte kan få svar på hur nä-ringsministern ser på deltidsjobben när man omfattasav aktivitetsgarantin tycker jag är olyckligt. Jag tyck-er nämligen att signalen alltid borde vara att man skata ett jobb även om det är på deltid eftersom det ändåär ett sätt att ta sig ut på arbetsmarknaden, få kontaktmed arbetsgivare osv.Vad som också behövs är ett bättre företagskli-mat, konkret. Arbete måste löna sig. Jag tycker attnäringsministern åtminstone borde titta lite mer påden idé som vi har fört fram, även tillsammans medandra partier, om att man kanske skulle lägga nedAMS i syfte att inrikta politiken på mera individuellalösningar. Det kanske ligger någonting i det vi säger.I den lågkonjunktur som vi nu närmar oss har vi storastrukturella problem, och vi har en väldigt hög ar-betslöshet för att vara i slutet av en sådan här period.Anf. 71 Näringsminister ():Herr talman! Om vi inte hade infört aktivitetsga-rantin hade troligen många av dessa tidigare långtids-arbetslösa inte haft ett jobb - det är jag ganskasäker på.Det handlar om att förändra sin kompetens, mendet handlar också mycket om en social förmåga, omatt gå till ett jobb och söka ett jobb.Man kan tänka sig en äldre man, kanske i min ål-der eller förhoppningsvis något yngre, ,som har varit arbetslös i fem och som plötsligtska dra i gång med aktiviteter, som plötsligt ska er-bjuda sin kunskap och sina tjänster på en arbetsmark-nad. Det är inte lätt.Man kan säga att det här är gamla försyndelser iarbetsmarknadspolitiken: att man tillåtit att männi-skor gått sysslolösa, gått i aktivitet och sedan tillkassan, sedan till aktivitet och sedan till kassan, dvs. Det var det vi ville förhindra med aktivi-tetsgarantin. Och det har ändå visat sig att vi har nåttresultat.