prot · GP09106 · 2002-05-15 00:00:00 — hade substansen i den motivtext som jag hadetagit fram och som förresten , Soci-aldemokraterna, hade skrivit utkast till.Då menar alltså att det är ettdiskussionsinlägg i predikosituationen. Kunde vi inteha skrivit det i utskottsbetänkandet i så fall, med denmotivering som framför här ,att det skulle vara ett diskussionsinlägg och inte enenvägskommunikation? Det hade också varit en formav tydlighet.Anf. 48 () re-plik:Fru talman! Med risk för att verka tjatig: Det stårfaktiskt i utskottsbetänkandet "att citera och diskuteraexempelvis religiösa urkunder". Det talas också omatt återge. Jag sade också mycket tydligt i mitt inläggatt man naturligtvis får förkunna. Men det är närförkunnelsen övergår till hets som det går en gräns.Jag är lite förvånad.Det som är tråkigt med hela den här debatten äratt det tycks uppstå två läger, och vi i konstitutionsut-skottet kommer lite i kläm emellan. Bägge sidor, bådevissa kristna personer och RFSL, alltså de homosexu-ella, vill ha någon test av hur långt man kan gå. Såvill inte jag se det. Jag har inte uppfattat att det här ärett problem. Som trogen kyrkobesökare vill jag sägaatt jag aldrig någonsin sett att det är ett problem. Jagtror att man från bägge sidor överdriver problemen.Anf. 49 PER ():Fru talman! Rasismens historia är fylld av fördo-mar, missförstånd och framför allt missbruk av olikavetenskaper till stöd för olika ideologiskt betingaderasistiska uppfattningar. är det långtifrån självklart att särskilja vissa fördomar och miss-förstånd från medvetet rasistiska och ideologiskauppfattningar. Det är ändå tydligt att rasismen är enterm som utgår just från rasistens perspektiv.Rasbegreppet i fråga om människor har tidigareanvänts och används tyvärr fortfarande i vissa inter-nationella sammanhang som en avgränsning av vissagemensamma drag hos en viss grupp gentemot enannan trots att den etablerade forskningen sedanmycket länge övergivit begreppet.Utskottets förslag är att de grupper som skyddasav bestämmelsen hets mot folkgrupp även i fortsätt-ningen bör beskrivas genom angivande av kategorier-na folkgrupp eller annan sådan grupp av personer.Samtidigt menar man att ordet ras inte bör utmönstrasur den aktuella bestämmelsen. Här hänvisar manockså till att den tidigare Straffansvarighetskommit-tén inte lämnat några sådana förslag. se-dan uttalade , som påpe-kade, att det inte finns någon vetenskaplig grund föratt dela in människor i skilda raser och att det ur bio-logisk synpunkt följaktligen inte heller finns grundför att använda ordet ras om människor. Man harockså insett att användningen av ordet ras i författ-ningstexter riskerar att underblåsa just fördomar.En särskild utredare tillsattes 1999 för att se hurtermen skulle kunna lyftas ut eller ersättas. Utreda-rens slutsats blev att det fanns starka skäl för ut-mönstring eller utbyte av termen i lagstiftningen. Detvar också helt möjligt. Det fanns skäl att välja olikasätt i olika författningar för att beskriva den krets avpersoner som lagstiftningen avsåg att skydda. Skulleman ändå välja att använda ordet skulle man göra detgenom uttryck som föreställning om ras eller anspel-ning på ras.Eftersom regeringen ansett frågan problematiskska den nu utredas ytterligare. vill mandärför inte utmönstra termen eftersom man befarar attdet skulle kunna innebära ett icke avsett försämratskydd för någon grupp. Det handlar bl.a. om gär-ningsmannens uppfattning och föreställning. Det härär subtilt.Huvudorsaken till både regeringens och utskotts-majoritetens tvekan har att göra med att termen rasanvänds i de konventioner och andra internationelladokument som är bundet av. Men eftersomdet finns olika tolkningsbakgrund för termen i olikaländer anser jag att det finns en större anledning förjust att i sin lagstiftning mönstra ut rasbe-greppet eftersom det vetenskapligt definierat intefinns olika människoraser och att termen såklart förknippas med rasism.Fru talman! fick jag av min lärare isamhällskunskap reda på att det inte existerade någramänniskoraser likt dem som kunde kategoriseras idjurvärlden och att man därför inte kunde användaordet ras. använder man förresten ordet ekoty-per som begrepp när det gäller djurvärlden. Jag harlevt med den föreställningen under alla år och trott atttermen var borta ur lagstiftningen tills jag hade an-ledning att här i läsa lagtexter.År 1996 motionerade om en utmönst-ring. Det har gått dess, med utredningaroch uttalanden, utan att något har hänt i frågan. Nuska den åter bli föremål för utredning. Jag tycker attregeringen i stället borde återkomma med ettförslag till hur utmönstringen av termen ska gå till, såatt lagstiftningen kan beskriva de skyddsvärda grup-perna på ett adekvat sätt.Jag yrkar bifall till reservation 1. I övrigt, fru tal-man, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkan-det. Det bygger på en proposition som utformats isamarbete med och om atthets mot homosexuella ska kriminaliseras i brottsbal-ken och i tryckfrihetsförordningen, alltså yttrandefri-hetsgrundlagens tillämpningsområden. Jag anserockså att s.k. transpersoner självklart inte är mindreskyddsvärda än andra, men jag ser, liksom majorite-ten i utskottet, en svårighet att gruppdefiniera dessapå samma sätt.Vad gäller hets mot homosexuella ska givetvisingen särskild situation, t.ex. en predikosituation, gefribiljett för att sprida hot, kränkningar eller missakt-ning, dvs. Lika lite är det tillåtet att utifrån reli-giösa texter sprida hetspropaganda mot andra grup-per, t.ex. muslimer, kristna, eller - som nämnde - afrikaner, judar m.fl. Detta gälleroavsett om uttalandena är normerande till sin karaktäreller normgivande. Man har också klargjort att detsjälvklart inte är straffbart att citera religiösa urkun-der eller uppmana att följa urkundernas inriktning.Anf. 50 (s):Fru talman! Många europeiska länder har in-slag av högerextremistiska och främlingsfientligapartier i den politiska vardagen. Det är en skrämman-de utveckling. Vi ser det hända i , ,och . Främlingsfientliga krafter finns ivår närhet.Under senare år har det också i vuxit framgrupperingar och nätverk som har en klart rasistiskideologi. Det är krafter som inte värjer sig för attanvända brottsliga metoder. Ofta är det samma grup-per som sprider rasistisk propaganda som uppmanartill våld mot och förföljelse av homosexuella.Många är de som har drabbats av hot och våld:invandrare, homosexuella, judar, romer, antirasister,journalister, debattörer, poliser, politiker - ja, listan ärlång. Många drabbas just i egenskap av företrädareför det demokratiska samhället. Vi måste ta avståndfrån en sådan utveckling. Därför är det viktigt att vinu tar möjligheten och skärper lagstiftningen kringhets mot folkgrupp på flera punkter.Fru talman! Betänkandet innehåller fem reserva-tioner. Jag ska kommentera ett par av dem.Miljöpartiet och begär ordet ras ska tas bort i lagar och förordningar. Somreservanterna mycket riktigt påpekar har riksdagentidigare uttalat att det inte finns någon vetenskapliggrund för att dela in människor i olika raser. Genomatt använda ordet ras riskerar vi att underblåsa fördo-mar och föreställningar om att människor är olika pågrund av exempelvis hudfärg. Vi måste undvika allabegrepp som kan ge stöd åt främlingsfientliga krafter.Samtidigt är frågan komplicerad. Vi vill försäkraoss om att en utmönstring av ordet ras inte leder tillett försämrat skydd för någon grupp - att vi inte kas-tar ut barnet med badvattnet. Per lämnade enordentlig redogörelse för vad utskottet har angett i sittbetänkande. Det är viktigt att frågan utreds noggrant,och därför finns det ingen anledning att vi föregår denutredningen och vidtar åtgärder.Utredaren gick igenom samtliga lagar i Sverigeoch fann att ordet ras förekom på ett stort antal stäl-len. Han kunde inte ange hur ut-mönstringen skulle ske på ett lämpligt sätt, utan frå-gan är alltså föremål för en utredning.Moderaternas reservation handlar om regeringensförslag till ändring i tryckfrihetsförordningen ochutvidgningen av tryckfrihetsbrottet hets mot folk-grupp till att även omfatta personer med anspelningpå sexuell läggning. motiv är att manska vara försiktig med inskränkningar i tryck- ochyttrandefriheten.Jag tyckte att anförande varbåde intressant och vackert. Ett skäl till att det beslutvi ska fatta har dröjt så länge - frågan har varitaktuell - är att vi alla har den grundläg-gande inställningen att det är viktigt att minimerabegränsningarna av tryck- och yttrandefriheten. Detska bara göras när det finns särskilda skäl.Det går inte att bortse från att homosexuella är ensärskilt utsatt grupp i samhället. Det pågår en konti-nuerlig hetspropaganda mot homosexuella somgrupp. Detta kan i sin tur inspirera individer att begåbrott mot homosexuella. Därför tar vi nu steget attlagstifta. Det ska alltså bli förbjudet att bedriva hets-propaganda mot grupper med anspelning på sexuellläggning.Den nuvarande lagstiftningen är inte tillräcklig.Det har vi alltför många exempel på. Ofta är det na-tionalsocialistiska och rasideologiska grupper somutsätter homosexuella för hetspropaganda. Ofta spri-der de sina åsikter i skrift eller andra grundlagsskyd-dade medier. Därför är det viktigt att vi vid sidan aven kriminalisering av hets mot homosexuella i brotts-balken även gör det till ett tryckfrihets- och yttrande-frihetsbrott. Annars får det ingen avsedd effekt.Hets med anspelning på sexuell läggning är ettmycket grovt angrepp, och vi vill tydligt markera attvi inte accepterar ett sådant beteende. Vi anser alltsåatt det i detta fall är befogat att begränsa yttrandefri-heten.Fru talman! Om tidigare inläggfinns mycket att säga. Det kändes olustigt att IngvarSvensson på något sätt försökte frånta utskottets ma-joritet ett seriöst arbete i den här frågan. På Kristde-mokraternas begäran gjorde vi ett försök till förtydli-gande. Vi ville skriva till att det i normalfallet intetorde vara några problem i predikosituationen.I dessa turer, som vi kan diskutera, fanns från vårsida ett mycket seriöst uppslag att finna bredast möj-liga lösning - en konsensus - som vi brukar göra närdet gäller förslag till grundlagsändring. Men det lig-ger också ett stort ansvar på den part som har en an-nan åsikt - som i det här fallet - och villförsöka biträda genom att förhandla, diskutera ochkanske kompromissa.Ingvar gick tillbaka till sin riksdags-grupp och fick nobben. Det visade sig att man intemed mindre än att vi tillstyrkte Kristdemokraternasmotion alldeles tydligt ville ha en skrivning om attpredikosituationen skulle undantas det straffbaraområdet.Det vi ville säga var att normalt sett - och van-ligtvis - är det inga problem i predikosammanhanget.Problemet uppstår om man hotar, hetsar eller uttryck-er missaktning. Jag har som kyrkobesökare, aktivttroende och tillbringat hundratals timmar ikyrkbänken och aldrig någonsin upplevt någontingannat än "normalfallet".Kristdemokraterna har alltså stora farhågor för attdet nu ska bli straffbart att vid en gudstjänst återgereligiösa texter som ifrågasätter homosexualitet. Mendet är inte straffbart. Vi har hört tidigare talare på ettutomordentligt sätt redogöra för vad propositionensäger och vad betänkandet säger. Vi upprepar detgång på gång.Det måste självklart vara möjligt att diskutera oli-ka livsstilar och livsåskådningar på samma sätt somnär det gäller uttalanden med anspelning på trosbe-kännelse. Det är inte tillåtet att använda religiöstmaterial för att uttrycka missaktning för homosexu-ella som grupp. Jag undrar om och om igen varför nivill det. Är det vad ni vill?Det är förbjudet att utifrån religiösatexter hota. Muslimer eller kristna! Det är ingetmärkvärdigt med detta!Vi ska inte hindra resonemang och diskussioner,och inte heller kritik, som gäller homosexualitet. Förstraffansvar krävs att uttalandet klart överskridergränsen för en saklig och vederhäftig diskussion påsamma sätt som gäller för hets mot folkgrupp.Bedömningen ska göras med hänsyn till omständig-heterna i det enskilda fallet, dvs. i vilket sammanhanguttalandet görs, vad syftet är och vilken karaktäruttalandet har. Ofta handlar det om motivet också.Okej, om motivet är att utrycka missaktning mothomosexuella är det inte tillåtet. Det anser jag är ettfullt rimligt krav också i predikosituationer.Fru talman! Jag ser att tiden rusar i väg. Vad vihar sagt är att det inte är möjligt att ha särskilda reglersom ska gälla för uttalanden i en predikosituation.Det går inte att generellt friskriva från ansvar uttalan-den som sker från predikstolen men som i andrasammanhang skulle vara straffbara. Självklart måstealla människor ta ansvar för sina uttalanden och ut-spel. Det handlar i slutändan om respekt för alla män-niskors lika värde.Fru talman! Jag vill avsluta med att yrka bifall tillutskottets förslag, och jag yrkar avslag på reservatio-nerna.Anf. 51 () re-plik:Fru talman! Först vill jag tacka för hennes omdöme om mitt inledningsan-förande. Det var vänligt. Jag håller med om det hon säger i inledningen. Det ärriktigt att ha en ambition att arbeta för och försöka geett bättre skydd för alla människor.Som jag tog upp i mitt anförande är detta också enfråga om individ och grupper. I förslaget tar man uppsexuell läggning. Min fråga, som jag också tog upp ianförandet, är: Om man vill arbeta på det sättet ilagstiftningen, varför får då inte också andra gruppervara med? Varför talar man inte om hets mot handi-kappade, varför får inte äldre plats i hetslagen, ochvarför får inte adopterade barn plats i hetslagen?Jag tycker att man borde föra ett resonemang omatt alla ska få ett skydd i lagstiftningen. Då får manalltså utgå från individen.Anf. 52 (s) replik:Fru talman! Det finns forskning om detta - , säpo osv. Vårt resonemang är oerhörtväl underbyggt när vi formulerar att homosexuellasom grupp behöver ett särskilt skydd.De andra grupper som räknadeupp är naturligtvis skyddsvärda. Jag kan aldrig ute-sluta - det kan ingen - att det inte kankomma att krävas särskilda åtgärder också i lagstift-ningen för att skydda de grupperna. Men vi vet atthomosexuella mördas, kränks och hotas på ett allde-les särskilt sätt. Att även andra kan komma att behövaett särskilt skydd är inget vi kan ta till intäkt för attinte nu göra någonting för den grupp som vi vet ärutsatt på ett ruskigt sätt.Anf. 53 () re-plik:Fru talman! Det ligger mycket i att homosexuellahotas på ett sätt som naturligtvis är helt oacceptabelt.Men det är lika bedrövligt för individen som blirkränkt, hotad eller misshandlad oavsett vad orsakenär. Det är det jag vill komma till. Då måste man se tillett skydd för varje människa, oavsett om den tillhören stor grupp eller en grupp som hörs mycket.Det här handlar också om förhållandet mellanåsikt och handling. Handlingen är förbjuden och skaså vara när det gäller förtal, misshandel osv. Men denhär lagstiftningen handlar om åsikten, dvs. att maninskränker yttrandefriheten. Det ifrågasätter inte barajag. Jag har sett att alltfler opinionsbildare och de-battörer börjar titta på frågan och börjar förstå att detfaktiskt innebär en inskränkning. Advokatsamfundethar uttalat sig. , tidningarnas utgi-vare, och andra grupper börjarsäga att detta inte är en riktig väg.Jag vill fråga : Finns detinte någon fara i att yttrandefriheten nu inskränks?Anf. 54 (s) replik:Fru talman! Det är en inskränkning av yttrandefri-heten. Ingen sticker under stol med det. Men enligtvårt sätt att se, som jag också försökte belysa i mittanförande, anser vi att det är en rimlig inskränkningmed hänsyn till de brott som begås och med hänsyntill vad som kan vara skäligt i ett demokratiskt sam-hälle och de mål vi vill uppnå med vårt rättssamhälle.Visst har vi, precis som säger,som lagstiftare och som konstitutionsutskott ett all-deles särskilt ansvar för att bevaka de här frågorna, attinte urholka osv. Där är vi överens. Den vaksamhetenhar vi.Anf. 55 () replik:Fru talman! Jag kan berätta för att jag inte har fått nobben från någon riks-dagsgrupp, åtminstone inte från min egen. Däremotfanns det en oro för motivtexterna, och den har juvisat sig vara befogad.Vi kunde diskutera en del om förarbetet till detta.Det finns väldigt många konstigheter där, men demhar jag pekat på i andra sammanhang. Jag behöverinte upprepa det i kammaren. Det känner BarbroHietala till precis likaväl som jag. Det ärinte jag som har stått för konstigheterna hela tiden.I det resonemang som för när det gäller predikosituationen anför hondiskussionsmöjligheten och regeringens skrivningarom den. Det hörde vi ingenting om i utskottet. Omman skulle kunna tolka en predikosituation som ettdiskussionsinlägg hade det inte varit några problem.Men skriver man restriktiva regler i motivtexterom att man endast får uppmana åhörarna att följa enurkund. Man får alltså inte ha någon förkunnelse iövrigt. Jag får inte det att gå ihop med vad BarbroHietala säger om de frågeställningar-na.Jag ställde en fråga tidigare: Kan det utifrån mo-tivtexten vara rimligt att man med ett och sammauttalande kan bli åtalad om man gör det i en prediko-situation medan man inte blir åtalad om man gör det iett diskussionsforum? Är det verkligen rimligt att detska vara på det sättet? Jag ställde också frågan: Var-för spelar Socialdemokraterna hasard med formernaför grundlagsändring?Anf. 56 (s) replik:Fru talman! Det var många frågor. Vi ska se hurmycket jag kan hinna med att besvara.Jag börjar med den sista frågan: varför vi spelarhasard. Det var ett osmakligt och otrevlig sätt attuttrycka sig. Vi har verkligen inte spelat hasard, utanvi har med samma ambition som alltid gripit oss anockså den här grundlagsändringen. Det stötte på pa-trull i en förhandlingssituation när krävde att deras motion skullebifallas. Det ansåg Socialdemokraterna och också deandra partierna vara att gå alldeles för långt, för detskulle ha inneburit en friskrivning också för kränk-ningar och hot i en predikosituation.Jag har glömt vad den andra frågan gällde. Kan-ske jag får be att upprepa vad haninledde med?Anf. 57 () replik:Fru talman! Låt mig bara invända att jag aldrighar krävt bifall till vår motion. Innebörden när manvill ändra en motivtext är ju att om den bifalls såavstyrks själva motionen. Därför har jag aldrig krävtbifall i utskottet för motionen. Jag ville ha en annanmotivtext, och den var vi faktiskt ganska länge över-ens om. Så sade nej, och då bara veksig , och ochföljde . Det är ju en ganska intressantinfallsvinkel i sammanhanget.Man ansträngde sig inte i det läget, för då kundeman ha bordlagt frågan och gått in i en ny förhand-ling. Men det gjorde man inte för att rädda just for-merna för grundlagsändring. Det var man inte intres-serad av. Då skulle man hetsa fram detta beslut.Den fråga som jag ställde men som inte kom ihåg vid replikskiftet var:Varför ska ett och samma uttalande bedömas olikaberoende på om det är fråga om en predikosituationeller ett diskussionsforum? Det vill jag ha ett tydligtsvar på.Anf. 58 (s) replik:Fru talman! Först och främst tar jag avstånd frånden historiebeskrivning som haråtergett här om att vi skulle ha vikt oss. Vi ansåg attKristdemokraterna ställde för stora krav för att viskulle kunna ansluta oss till dem. Vi tyckte att vi hadetillmötesgått genom den inledandediskussionen, eftersom ni ju ville ha ett förtydligandeav regeringens text. Och det var där som diskussionenom normalfallet och torde och också ett utbyte medJustitiekanslern omkring detta ägde rum. Sedan följdenästa skede, och då ansåg vi andra att det nu var enbra text och att vi hade tillmötesgått Kristdemokra-terna så långt som det var skäligt och rimligt utifrånvår ståndpunkt. Något annat var det inte fråga om.Jag tycker att gör sig skyldig till enalldeles felaktig tolkning av det som skedde.Det sades att man gör olika tolkningar och be-dömningar beroende på om det är fråga om ett debatt-forum eller en predikosituation. Men det är just detsom man inte gör. Jag förstår egentligen inte vadIngvar talar om. Vi har ju sagt att sammasak gäller i predikosituationen som i politiska forumeller i vilket forum som vi än talar om, att det finnsett ansvar för vad man säger och att det också handlarom att man inte får överskrida den gränsen.Anf. 59 ():Fru talman! Det är en grund för de mänskliga rät-tigheterna att varje människa har samma rätt till livoch frihet. Varje människa har samma rätt att söka sinlycka så länge man inte kränker någon annan. Omalla har samma rätt kan ju ingen kränkning accepteraseftersom den då förmenar en annan denna grundläg-gande rätt.Vi har alla rätt till vår egen sexualitet så länge viinte kränker någon annan, utnyttjar en minderårigeller någon i beroendeställning. Alla har denna rättig-het att söka sin sexuella lycka på sitt sätt just med deninskränkningen.Vi har också samma rätt och samma frihet att hysavilken åsikt vi vill. Vi har samma rätt och sammafrihet att tro på vilken religion vi vill och ha vilkenreligiös uppfattning vi vill. Men av det följer inte attåsikt kan manifesteras i handling där vi kränker andramänniskors grundläggande rätt till eget liv, egenlycka, egen frihet och därmed inte heller egen sexua-litet.Det är en skillnad mellan åsikt och handling. Detär viktigt att betona detta. Religionsfrihet innebär attdu har rätt att vara anhängare av den tro och denreligion du anser vara den som tilltalar dig och somdu tycker och tror är den rätta. Det är en frihet som viska försvara. Det är en frihet som inte är absolut, somen del tror, men som i varje fall är mycket starktskyddad och ska så vara. Men religionsfrihet innebärinte att man har rätt att begå brott mot andra männi-skor om man bara motiverar det med sin religiösauppfattning. Där är det en skillnad mellan religions-frihet och trosfrihet och handling.Hets mot homosexuella är framför allt någontingsom förekommer i nazistisk och rasistisk propaganda.Det är en hets som har sin fortsättning i övergrepp,misshandel, mord, osv. Det är en skrämmande verk-lighet. Det är viktigt att vi tar det här steget ilagstiftningen, att också homosexuella människor fårett skydd mot hets. Varför det är viktigt, fru talman,kanske jag kan framhäva genom att lite grann disku-tera uppfattning. De har nämligen ställtsig utanför detta med ett ganska talande argument.Därför är det värt att lite närmare diskutera derasuppfattning. Den uttrycktes visserligen vackert, somBarbro sade, och jag instämmerockså i hennes anförande i övrigt. Men jag vill intebedöma skönhetsaspekten på den moderata kollegansyttrande. Men icke desto mindre är det som Modera-terna tycker principiellt oerhört betänkligt.Jag tycker att det är hedervärt att Moderaternamenar att man ska vara mycket försiktig med in-skränkningar i tryck- och yttrandefriheten. Där har viinga delade meningar. Men när det sedan gäller detsom går in på, nämligen det somhandlar om grupp och individ, är det viktigt att viläser vad skriver och tänker lite grann påvad de säger. Jag ska citera ur reserva-tion. "I stället för att rikta in sig på skydd av olikagrupper i yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) och tryck-frihetsförordningen (TF) anser vi att en lämpligarelösning skulle vara att ta sikte på brott som begås motenskilda individer. "Med denna logik är generaliserande och kränkan-de omdömen mot en grupp någonting som går an ominte en enskild individ pekas ut. Med denna logik äralltså hets mot folkgrupp egentligen något tillåtligt,medan man däremot tar avstånd från övergrepp påenskilda personer. Men rasism och homofobi är fak-tiskt inte personliga frågor, utan de ligger just i gene-raliseringar. Man demoniserar grupper som manupplever som annorlunda och som man för att fram-häva sig själv i ett eller annat avseende vill framhävasom mindervärdiga och förser dem med kollektivaegenskaper som gruppen har. Man demoniserar självagruppen, och man påklistrar så att säga varje individgruppens förmenta egenskaper. Jag ska exemplifieradetta.Bögen L överfalles inte i och miss-handlas därför att han är L utan därför att han är bögoch därmed anses tillhöra en grupp som ska trampasned.