prot · GP09106 · 2002-05-15 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:106Onsdagen den 15 majKl. 09.00 - 17.5519.00 - 21.42Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------------------1 § Ny riksdagsledamot, m.m.Upplästes och lades till handlingarna följande frånValprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis för riksdagsleda-mot och ersättare för riksdagsledamöterTill har från Valmyndig-heten inkommit bevis om att (), ,utsetts till ny ledamot av fr.o.m. den 15 juni2002 sedan () avsagt sig sitt uppdragsom riksdagsledamot. Från har ock-så inkommit protokoll angående utseende av ersätta-re.Valprövningsnämnden har denna dag granskatbeviset för den nya ledamoten och protokollet angå-ende ersättare och därvid funnit att de blivit utfärdadei enlighet med 19 kap. 11 § vallagen.Stockholm den 14 maj 2002Lars /§ Meddelande om information från regering-enTalmannen meddelade att torsdagen den 23 majkl. 15.00 skulle försvarsminister information om regeringens samlade syn påminhantering.3 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition2001/02:179 till utrikesutskottet4 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återJustitieutskottets betänkanden /02:JuU16,JuU20, JuU21 och betänkanden2001/02:SfU13, SfU16 och betänkande 2001/02:SoU095 § Yttrandefrihetsgrundlagen och Internet,m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2001/02:KU21Yttrandefrihetsgrundlagen och Internet, m.m. (prop.2001/02:74).Anf. 1 ():Fru talman! Det här betänkandet bygger på enproposition som i sin tur bygger på betänkande. Dessutom finns det motio-ner såväl från allmänna motionstiden som sådana somväckts med anledning av propositionen. De allraflesta förslagen till beslut har grundlagskaraktär ochantas som vilande till en andra läsning efter valet iseptember.Mediegrundlagsutredningen hade till uppgift attanalysera behovet av och förutsättningarna för en merteknikoberoende grundlagsreglering av yttrandefri-heten. Den skulle dessutom utreda vissa tillämpning-sprinciper rörande främst yttrandefrihetsgrundlagen.Dessutom skulle man se över den s.k. brottskatalo-gen.I flera stycken är utskottet överens. Jag tänkerkoncentrera mig på de delar där vi moderater harandra tankar jämfört med majoriteten.Jag börjar med en fråga där vi moderater visserli-gen efter stor vånda till slut ändå följde regeringensförslag. Förslaget innebär att andra aktörer än de somräknas upp i den s.k. databasregeln ska få grundlags-skydd för sin verksamhet. Det är ett stort steg framåtnär det gäller utbyte av tankar, idéer och kunskaperöver jorden.Grundlagsskyddet ska man få genom att ansökaom och beviljas ett utgivningsbevis. Viktigt är i dettasammanhang att kostnaden för detta utgivningsbevisinte blir så hög att den upplevs som ett hinder. Ut-skottet talar om självkostnadsprincip i detta samman-hang.Min vånda i sammanhanget gäller dels den per-sonliga integriteten, dels överensstämmelsen medEG-direktivet. I utskottsbehandlingen delade utskottetvad jag kan se min oro och skrev in ett tillkännagi-vande med innebörden att en analys bör göras för attutreda om ett effekterna av det frivilliga grundlags-skyddet kan komma i konflikt med den personligaintegriteten. Det är gott nog, men inte tillräckligt.Därför påminner vi moderater regeringen i ett sär-skilt yttrande att man har utlovat en utredning meduppgifter att kartlägga, analysera och utvärdera sådanlagstiftning som berör den enskilda integriteten. Densnabba utvecklingen på det datatekniska området göratt effekterna för den personliga integriteten i mångastycken blir oförutsägbar.Regeringen bör tillsätta denna utredning snarast.Det är bedrägligt om man inte uppfyller de löften somman givit. har vi inte sett vare sig direktiveller ännu mindre en tillsättning av denna mycketviktiga utredning.Vår första reservation nr 3 gäller en utvidgning avden s.k. brottskatalogen i tryckfrihetsförordningen.Utvidgningen handlar om olaga hot, hot mot tjänste-man, övergrepp i rättssak och brott mot medborgerligfrihet. Det innebär att brotten kriminaliseras somtryckfrihets- och yttrandefrihetsbrott.Regeringens förslag innebär en inskränkning avtryck- och yttrandefriheten. Jag anser som att det inte finns tillräckligtunderlag för någon säker uppfattning om hur vanligtförekommande dessa brott är på Internet. Eftersomförslaget innebär en inskränkning i tryck- och yttran-defriheten som inte kan motiveras med ett tillräckligtstarkt intresse anser vi att det inte bör genomföras.Jag yrkar bifall till reservation nr 3.Jag står naturligtvis bakom vår reservation gällan-de inskränkningar av etableringsfriheten förtrådsändningar. Det är reservation nr 4. Jag står ocksåbakom reservation nr 8 som gäller politisk reklam iTV.Redan nu, ungefär hundra dagar före valet, ser vipolitisk reklam i alla medier. Det gäller också TV-mediet, och då i satellitsänd sådan, men däremot intei svensk marksänd TV. Vi anser att det ska vara tillå-tet att ha politisk TV-reklam i alla medier. Vi anserockså att man bör avskaffa den begränsning för dettasom finns i yttrandefrihetsgrundlagen. Det gälleralltså reservation nr 8.Till slut står vi också bakom reservation nr 10som handlar om jurysystemet. Men för tids vinnandenöjer jag mig nu med att yrka bifall till reservationnr 3.Anf. 2 ():Fru talman! Detta betänkande KU21 innebär ettförstärkt grundlagsskydd för yttrandefriheten viaInternet. Som jag ser det är det just det s.k. frivilligagrundlagsskyddet enligt databasregeln betänkandetsallra viktigaste punkt.I dag är det så att om jag har en publiceringsav-sikt, dvs. något som bara behöver finnas i min hjärna,är jag faktiskt skyddad av tryckfrihetsförordningenoch yttrandefrihetsgrundlagen. Det sägs i 1 § i tryck-frihetsförodningen att envar som har en publicerings-avsikt är skyddad. I YGL hänvisar man till varjesvensk medborgare.Egentligen har det varit lite märkligt att om jaghar en sådan publiceringsavsikt blir jag inte automa-tiskt skyddad om jag gör min publicering på en hem-sida på Internet. Men det skyddet inträder om jagpublicerar i en bok, i en dagstidning eller om det skergenom radio eller TV. I debatter om personupp-giftslagen, som vi haft en antal gånger i denna kam-mare, har jag påpekat just orimligheten i de konsek-venserna. Helt klart har det funnits en gråzon här.Lagstiftningen har inte varit alltför tydlig.Fru talman! Genom lagförändringen som inträderi och med beslutet om dagens betänkandet - ellerrättare sagt först i och med det andra beslutet -tydliggörs grundlagsskyddet. Om man registrerar sinhemsida och anger ansvarig utgivare har man därmedsamma grundlagsskydd som för övriga medier.I en särskild motion har vi pekat på fördelarnamed detta lagförslag, men också på riskerna för attkostnaderna för registrering av hemsidor kan utgöras.k. hindrande åtgärder och att regeringen inte börsätta dessa kostnader alltför högt. Utskottet har i sinaskrivningar påpekat att den fria åsiktsbildningen är enutgångspunkt vid en utvidgning av det grundlags-skyddade området, vilket i sig innehåller förbud mothindrande åtgärder. Utskottet förutsätter därför attregeringen i sin bedömning av ansökningsavgiftensstorlek väger in dessa faktorer. Dessa skrivningaranser vi vara mycket bra.Fru talman! Det har också funnits en gråzon förden nuvarande databasregeln som bygger på att tid-ningar dubbelpublicerar sina artiklar på Internet.Uppdateringar som bara funnits på Internet har legat idenna gråzon, dvs. det har varit fråga om ifall de ärgrundlagsskyddade eller inte. Med de nya reglernatydliggörs ansvaret på den sidan.Fru talman! På en punkt kan man säga att det harblivit uppochnedvända världen. Det gäller frågan omyttrandefrihetsbrotten där regeringen föreslår utvidg-ning av brottskatalogen utifrån perspektivet olaga hot.I var detta förslag enreservation från juristordföranden, . Här har allapartier utom och för-ändrat sin position. intar nu en motsattståndpunkt och är emot utvidgningen av yttrandefri-hetsbrotten. Majoriteten i utredningen, som var emot,är nu för denna förändring. Det är intressant hur detkan svänga i politiken!Fru talman! Utvidgningen av brottskatalogen ärbefogad. De gamla traditionella medierna hade kan-ske inte varit i behov av en sådan utvidgning, mengenom utvidgningen av det grundlagsskyddade om-rådet på Internet så är det viktigt att så att säga motaOlle i grind - hot via Internet får ju inte bli ettgrundlagsskyddat område.Fru talman! har skördat en vissframgång i och med att utskottet enigt tillkännager förregeringen att det är viktigt att göra en samlad över-syn av brottskatalogen i tryckfrihetsförordningen. Detfinns ju en risk för att man gör enstaka förändringarså att totalbilden inte blir vad man önskar. I nästabetänkande, som vi ska debattera om , görsockså en utvidgning av det straffbara området i brott-skatalogen. Det är alltså bra att man nu får göra ensamlad utvärdering och bedömning av hela brottska-talogen.Fru talman! Det finns även ett annat område därett par partier har sprungit ifrån sina ställningstagan-den i . Det är i must car-ry-frågorna - och stöddemust carry-förslagen i utredningen men avslår häroch nu.Fru talman! I betänkandet finns också en del yr-kanden från den allmänna motionstiden. Vi har ett parreservationer i sådana frågor. Det gäller genmälesrättoch det gäller annonsering för sexuella tjänster. Densenare frågan är väckt med avseende på de s.k. re-klambilarna för vissa sexklubbar som har förekommiti . tittade på dethär, men konstaterade att den var förhindrad att läggafram förslag om koppleribrott för sådan verksamheteftersom det är en grundlagsfråga. Det är en intres-sant principfråga. är köp av sexuella tjänsterkriminaliserat, men inte försäljning av dem.Koppleri, dvs. förmedling av köp av sexuellatjänster, är däremot kriminaliserat. Det är förstås enmärklighet att reklam för sådan försäljning utan vida-re kan fortgå. Det är en obalans i det rättsliga system-et. Vi vill gärna att man ska granska detta i en nyutredning som inte ska vara förhindrad att föreslåförändringar på grundlagsområdet. skadiskuteras reklamregler för tobaksvaror. Sådan direktreklam är ju förbjuden, men det är tydligen inte re-klam för sexuella tjänster. Det är en märklig obalans.Fru talman! Jag ber därför att få yrka bifall till re-servation nr 11.Anf. 3 ():Fru talman! Yttrandefriheten får aldrig tas försjälvklar. Det blev vi uppmärksammade på tidigare iår när fälldes för hetsmot folkgrupp. Brottet han begått är att han inte harlyckats förhandsgranska inlägg till Tycktill på nätet. Rätten konstaterar att det inte ens räckermed att vara snabb att plocka bort osmakligheter närde upptäcks.Tyvärr ger domen alla oss som har kritiserat rege-ringens inställning till yttrandefrihet på nätet rätt. Dennuvarande lagstiftningen är inte anpassad till ny tek-nik och till de möjligheter som den ger till att ut-sträcka yttrandefriheten till alltfler, men värre ändockär att det inte finns någon uppriktig ambition frånregeringens sida att ändra på detta förhållande.Fru talman! behandlar propositionenoch betänkandet som berör yttrandefrihetsgrundlagenoch Internet. Förslagen bygger på Mediegrundlagsut-redningen, där jag var ledamot. I utredningen fördejag fram förslag om en individualiserande yttrande-frihet. Men förslagen avfärdades, och i stället fastna-de utredningen för att hemsidor ska få skydd om dehar en ansvarig utgivare, dvs. precis som har i dag.Nu har vi sett följderna av ett sådant system. Detinnebär att även nätet kommer att drabbas av för-handsgranskning och att möjligheten till en snabb ochbred debatt begränsas kraftigt. Populära debattsidorsom kommer att tvingas att hålla igen,och vi får ett tystare Sverige.Fru talman! Internet möjliggör helt nya former avkommunikation genom vad som skulle kunna kallasmånga-till-många-samband. För enskilda människorär detta en nyhet. Från att tidigare ha varit hänvisadtill att försöka göra sin röst hörd genom kommunika-tion en-till-en eller publicera sig genom ett traditio-nellt medieföretag finns nu möjligheterna för enskildamänniskor att konkurrera med etablerade medieföre-tag om att ha en allmän röst. Få tekniska genombrotthar haft en sådan potential att förnya och förstärkayttrandefriheten.Fru talman! Regeringen talar i andra sammanhangom att den vill öka den reella yttrandefriheten. Det tassom intäkt t.ex. för krav på minskad ägarkoncentra-tion. Men om man inte vill utsträcka den reella ytt-randefriheten till nya medier klingar sådana motivfalskt. De farhågor som vanligen förs fram handlarom att debatten blir okontrollerad och att det är vik-tigt att kunna bekämpa t.ex. hets mot folkgrupp. Jagkan inte instämma mer, och vi kommer senare att föraen debatt som gör oss påminda om detta. Därför stårjag också bakom skärpningen av bedömningen avvilka brott som är yttrandefrihetsbrott. Men det blirfel om man omöjliggör för ansvarsfulla publicister attgöra debattforum tillgängliga.Därför kan det möjligen krävas andra åtgärder,som förbättrad spårbarhet genom krav på att loggfilersparas och genom en översyn avpolisens möjligheter att få tillgång till dessa underbrottsutredningar. Visst kommer några att slippaundan genom att vara skickliga på att dölja sin iden-titet, men då måste man verkligen väga för- ochnackdelar mot varandra.Fru talman! Yttrandefrihet handlar om rätten attifrågasätta, kritisera och debattera, vilket också inne-bär att även yttranden som kan uppfattas som krän-kande eller sårande måste kunna tillåtas. Förutom attdet finns ett stöd för stärkt individuell yttrandefrihet iregeringsformen ligger också denna syn i linje med ihur idén om yttrandefrihet vanligen uppfattas. Det ärnaturligtvis ingen slump att många av dem som drab-bas av personuppgiftslagen menar att deras yttrande-frihet kränks och att eftersom vi har yttrandefrihet iSverige så borde denna också vara tillämplig på hem-sidor. Regeringen borde därför på allvar ha övervägtmöjligheterna att individualisera yttrandefrihetengenom grundlagsändringar. För att få en mer indiv-udualiserad yttrandefrihet bör regeringsformen 2 kap.13 § utredas med inriktning mot större restriktivitet imöjligheten att inskränka yttrandefriheten. Därföryrkar jag bifall till reservation nr 7.Denna hållning i målet med att individualisera ytt-randefriheten på nätet innebär också, fru talman, attCenterpartiet avvisar regeringens hållning i fråga omutgivningsbevis för enskilda. Det finns minst tvådemokratiska skäl till detta, nämligen kostnad ochgodkännande. kommer utgivningsbevisatt kosta pengar. Vi är tveksamma till en ordning därmänniskor som känner att de har små ekonomiskamarginaler ska tvingas överväga om de ska sökautgivningsbevis till en kostnad för att våga yttra sigpå nätet. Ofta är det samma människor som i andrasammanhang har svårt att göra sig hörda.Centerpartiet är också över huvud taget tveksamttill ett förfarande där enskildas yttrandefrihet skagöras avhängig av ett godkännande från någon myn-dighets sida. Det är också värt att framhålla att ettavslag ofelbart kommer att leda till en diskussionkring censur och godtycke i fråga om grunderna föratt bevilja utgivningsbevis. Därmed yrkar jag bifalltill reservation nr 1.Anf. 4 () replik:Fru talman! Jag har bara en fråga till . Det låter ju väldigt fint, det här med indivi-dualiserad yttrandefrihet. Men alla fri- och rättigheterhar en baksida. Det förekommer också brottslighet isamband med yttrandefrihet.Hur vill skapa ett system för in-dividuell straffbarhet och ansvar i de här frågeställ-ningarna?Anf. 5 () replik:Fru talman! Det var ju det jag berörde. Just detsom berör är den baksida som mandiskuterar. Därför är det viktigt att också kunna stärkaspårningen när det gäller dem som begår brott motyttrandefriheten. Det finns alltså möjligheter att spara,liksom det kan ges möjligheter för polisen att underen ha tillgång till dessa utredningar.Anf. 6 () replik:Fru talman! Förlåt, men jag förstår inte hur manmed den enorma mängden användare ska lyckasspåra upp alla dem som kan göra inlägg på Internetsi-dor. Hur man kan få detta att rent praktiskt fungeraförstår jag inte riktigt.Anf. 7 () replik:Fru talman! Det ligger i sakens natur att det är dendelen som är utmaningen. Om var och en av oss ärförespråkare för att stärka yttrandefriheten är utma-ningen också att just kunna följa upp och stärka ana-lyserna av det som sker på debattforumen.Anf. 8 ():Fru talman! Regeringens proposition innebär attdet ska tas fram ett frivilligt grundlagsskydd enligtdatabasregeln. Regeringen föreslår, liksom majorite-ten i gjorde, att skydd föryttrandefriheten på nätet ska kunna erhållas genomansökan och utgivningsbevis.Jag och menar att regeringen på denpunkten borde ha valt en annan juridisk teknik för attundvika onödig byråkrati och för att på ett enkelt sättge fler Internetanvändare grundlagsskydd för sinameddelanden.Ett sätt vore att tillämpa ett slags stencilregel mot-svarande den som finns i 1 kap. 5 § tryckfrihetsför-ordningen. Det kan möjligen vara en vidareutvecklingav det resonemang som redovi-sade. Enligt denna regel får en skrift nämligen fulltgrundlagsskydd om den är försedd med beteckningsom visar att den är mångfaldigad samt i anslutningdärtill visar tydliga uppgifter om vem som har mång-faldigat skriften och om ort och år för mångfaldigan-det. En motsvarande bestämmelse skulle alltså kunnatas in i yttrandefrihetsgrundlagens databasregel. För-delen med detta är att det är fråga om en regel somredan finns och som man alltså lyfter över till ett nyttsystem.Den som vill organisera ett öppet diskussionsfo-rum på Internet kan fördela ansvaret för de inläggsom förekommer i det till upphovsmännen genom attse till att de här identifieras antingen direkt i varjeinlägg eller genom en hyperlänk till en presentation.Också det absoluta förbudet mot att andra än databa-sinnehavaren ges möjlighet att påverka dess innehållinnebär enligt uppfattning en onödiginskränkning av skyddet för yttrandefriheten.Genom att välja den lösning som före-slår kan en både krånglig och mycket kostsam byrå-krati undvikas, som grundlagsskyddetkommer oändligt många fler Internetanvändare tillgodo. Dessutom slipper medborgarna vända sig till enmyndighet för att tillvarata sina rättigheter, för detkan uppfattas som olustigt i dessa sammanhang. Manbehöver alltså inte ansöka om utgivningsbevis.Fru talman! Svenska medborgare och svenska ju-ridiska personer har enligt YGL grundlagsskyddadrätt att sända ljudradio eller TV med hjälp av elekt-romagnetiska vågor som är bundna till en ledare.Genom den här s.k. must carry-principen är dennaetableringsfrihet begränsad så att nätinnehavare ärskyldiga att tillhandahålla utrymme i nätet, bl.a. förSveriges Televisions och AB:s sändningar.Nu föreslår regeringen att etableringsfriheten förtrådsändningar enligt YGL ska inskränkas för att detgenom bestämmelser i lag ska kunna föreskrivas förnätinnehavare att de ska ge utrymme för överföringari den utsträckning som det behövs med hänsyn tillkonkurrensintresset eller allmänhetens intresse avtillgång till sådana här överföringar. Detta, fru tal-man, innebär också att etableringsfriheten begränsasvidare i syfte att genom bestämmelser i lag se till atttillförsäkra mottagarkollektivet inflytande i program-valet - dvs. att fler människor får möjlighet att väljaprogram.Skälen till regeringens förslag är för det första attupprätthålla konkurrensen, vilket är bra, och för detandra att ge mottagarna möjlighet att ha inflytandeöver programvalet. Detta är naturligtvis också bra.Det är ändå tveksamt om det bör genomföras därföratt det här förslaget innebär en begränsning av nätin-nehavarens möjligheter att förfoga över sin egenprodukt. Men eftersom den tekniska utvecklingen pådet här området går snabbt borde problemet kunnalösas utan grundlagsändring.Fru talman! Jag vill passa på att kommentera tvåreservationer som kommit från andra partier i kon-stitutionsutskottet.Först gäller det och Kristdemo-kraterna som har föreslagit att man ska ha regler omlagstadgad genmälesrätt. Som svar på det vill jag sägaatt regler om lagstadgad genmälesrätt som finns ellersom har förekommit i länder med ett svagareskydd för tryckfriheten inte är möjliga, menar jag,enligt tryckfrihetsförordningens bärande principer.Detta, fru talman, skulle ju innebära att utomståendeskulle kunna tvinga fram ett upphävande av ansvarigutgivares centrala befogenhet att inget får införas motutgivarens vilja.En fransk domstol betecknade en gång med enträffande formulering en vidsträckt sådan genmäles-rätt som en "veritabel expropriation" som skulle göra"pressens frihet illusorisk". Jag tycker, fru talman, attdet ligger väldigt mycket i detta.Sedan ska jag kommentera reservationen från PerLager och . Per kritiserar tryckfri-hetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen förderas "lagtekniska komplexitet". Men att dessagrundlagar har många och detaljerade bestämmelserär själva förutsättningen för det mycket starka skyddsom tryck- och yttrandefriheten har i Sverige.Detta beskrevs på ett utmärktsätt av :"Tryckfrihetsförordningen ger grundlagsskydd idetalj för yttrandefriheten i tryckta medier - - -.Tryckfrihetsförordningen är på en gång en rättig-hetsförklaring - för ett begränsat men centralt område- en exklusiv processlag och en exklusiv strafflag.Systemet är enastående i världen - - -.Yttrandefriheten är ett grundläggande inslag ifolkstyrelsen, och tryckfriheten är alltjämt den vikti-gaste delen av den. "Fru talman! Det är klart att grundlagsskydd somockså ska fylla funktionen av processlag och strafflagmed särskilt skydd för tryck- och yttrandefrihetenmåste vara lagtekniskt komplext. Det gäller i ännuhögre grad eftersom det är just tryckfrihetsförord-ningen som ger offentlighetsprincipen och medde-larskyddet deras starka och grundlagsfästa ställning.Det har man inte tänkt tillräckligt tänkt på om manliksom Per och svepande dömer utkonstruktionen av de svenska grundlagarna.Det finns ett land i vår omedelbara närhet, nämli-gen , där hela grundlagsskyddet består i ett parenstaka meningar så allmänt hållna som att trykkefri-hed bør finde sted - det ska alltid finnas tryckfrihet.Det här det hela. I det landet skulle Per inte hanågot att beklaga sig över när det gäller lagtekniskkomplexitet i skyddet för tryck- och yttrandefrihet.Det landet har å andra sidan ett mycket svagt skyddför tryckfriheten.Det är från det landet, från , som en säl-fångstinspektör har tagit sin tillflykt till vårt land efteratt ha drabbats av juridiska återverkningar efter filmeroch debattinlägg. Och det är i det landet som en tid-ning dömts i domstol för att ha återgivit uppgifter i entjänstemans utlåtande om säljakt. Att detsamma intekan hända i beror på det som Per kriti-serar, nämligen att grundlagen ger skydd i detalj föryttrandefriheten.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion nr 2 - modell för ett frivilligtgrundlagsskydd enligt databasregeln - men naturligt-vis står jag bakom samtliga reservatio-ner.Anf. 9 () replik:Fru talman! Det gäller ett par saker. Det här medstencilregeln är utformat så att när man på ett enkeltsätt har tagit fram en sådan produkt och angett ansva-rig utgivare är produkten skyddad av tryckfrihetsför-ordningen. Men på en hemsida eller på en debattsidapå Internet är det oerhört lätt att ta bort ansvarig utgi-vare som noterats. Detta skapar ett oerhört problem.Man vill att det som skrivits ska stå kvar, men manvill inte ta något ansvar för det som står där. Då tarman bara bort beteckningen för ansvarig utgivare. Detblir mycket märkliga effekter. Jag undrar hur HelenaBargholtz bedömer detta.När det gäller etableringsfriheten för trådsänd-ningar är det viktigt att företagen ska ha etablerings-frihet. Men konsumenterna måste också ha valfrihet.Tycker inte att det är en viktigsynpunkt att konsumenterna har en valfrihet när detgäller medieutbudet?Jag kan också säga något kort om detta att viskulle ha föreslagit regler för laglig genmälesrätt.Nej, vi vill att regeringen ska överväga detta, därföratt det finns ett behov.