prot · GP09125 · 2002-06-14 00:00:00 — Att förtidsavveckla kärnkraften inne-bär ökad belastning på miljön. Det är därför man inteska avveckla den. Sedan ska vi välkomna tekniskutveckling och tillväxt som gör att vi använder alltmindre av energi och blir allt effektivare i vår re-sursanvändning. Det är grunden för att få en bättremiljö. Vi måste naturligtvis lämna till våra barn ochbarnbarn den goda jord som vi en gång fått ärva.(Applåder)Anf. 16 ():Fru talman! Jag vill börja med att ställa en frågasom jag vet att många har ställt sig under de senasteveckorna och under vårens politiska utveckling. Detär frågan om det finns en grogrund för högerpopulismmed främlingsfientlighet och rasism i . Dethar varit mycket spekulationer om detta.Finns det en grogrund? Det är klart att det finns.Sverige är inte något unikt undantag i världen. Vi ärinte på något sätt vaccinerade, för det finns ingetvaccin. Det är inte fråga om något virus som spridersmitta omkring sig.Högerpopulistiska partier uppstår av vissa be-stämda orsaker i vissa bestämda politiska system. Detär politiska system som undandrar viktiga beslut frånmänniskors möjligheter att påverka och att vara del-aktiga. Det är politiska system som säljer ut solidari-tet i samhället och som omvandlar människors värdetill ett marknadsvärde.Det är sådana politiska krafter som öppnar dörrenför högerextrema och främlingsfientliga strömningar.Vi ser det i många länder runtom i . Det ärhögerregeringar som vilar sitt regeringsinnehav påstöd av högerextrema partier.Vi har här i och i haft enuttalad ambition att hålla borta den typen av organise-rad främlingsfientlighet från . Jag tycker attdet är bra. Men det räcker inte bara med vackra ord.Det krävs att vi tillsammans försvarar solidariteten isamhället.Det gäller uttrycken för solidaritet i samhället, depraktiska, faktiska vardagliga uttrycken för att vi villha ett samhälle med respekt för varje människas likavärde. Det är där det skiljer sig åt mellan höger ochvänster. Det har vi redan hört i den här debatten.Om vi ser oss om i verkar den skillnadenvara nästan utplånad. Det är bekymmersamt. Därförär det nu ett väldigt viktigt möte som statsministernkommer att åka på. Det är i inästa vecka där just dessa frågor kommer att tas upp.Det är redan nu tydligt att det finns propåer frånde etablerade politikerna i alltifrån om att man ska vidta ganskadrastiska åtgärder för att stoppa den s.k. illegala in-vandringen. Det är alarmistiska uttalanden som gernäring åt de främlingsfientliga krafterna.Att låna de främlingsfientliga partiernas problem-skrivning är att leka med elden. Det tror jag är väldigtfarligt i det här läget. I själva verket har antaletasylsökande i EU minskat med en fjärde-del jämfört med , och anta-let har halverats jämfört med situationen för tio årsedan.Så är det. Det kan man inte tro när man hör alla dealarmistiska uttalandena. Debatten går på som om detvore precis tvärtom. Jag hör det också i . Jaghörde någon som sade : De kommer sommyror över gränsen. Det är inte sant. Det är väldigtviktigt att vi som vet att det inte är sant talar om detmed hög röst.Vi vet att det inte är på det viset. Vi vet att pro-blemet är revorna i välfärden och bristen påsolidaritet. Vi som vet det måste tala högt om det ochinte förledas att tro att det handlar om vilken bak-grund människor har.De regler som man nu i tänker ställa sigbakom hotar asylrätten. Den är universell. Man talarom att stoppa illegala invandrare, och vad händer dåmed dem som flyr för att klara sina liv? De stoppasnaturligtvis också, och vad händer då?Amnesty International har tagit upp detta och krä-ver att inga åtgärder ska beslutas om med mindre änatt det görs en konsekvensanalys med avsikt på demänskliga rättigheterna och asylrätten. Vi stöder detkravet i , och jag vill fråga : Tänker statsministern driva det kravet vid topp-mötet i ?Jag kommer tillbaka till solidariteten också i Sve-rige, för jag tror att den är viktig. Och jag tror att vihär har skillnader mellan höger och vänster. Jag troratt det är helt nödvändigt att vi börjar tala om de vär-deringar som vi tycker ska styra vårt samhälle ochvårt samhällsbygge. Jag tror att det finns en stor riskannars för att många människor också i kanuppfatta det som att det är lika mellan partierna: Desäger samma sak - de talar alla om vård, omsorg ochskola! Allt bra till alla genast! Sedan talar de inte omhur det ska betalas, som här . Ochhur ska vi dela på resurserna? Ska vi dela över huvudtaget eller är det var och en som ska roffa åt sig såmycket som möjligt så fort som möjligt?Det är stor skillnad mellan höger och vänster i sy-nen på människan och i synen på solidariteten. Inne-bär solidaritet att alla människor har lika värde och ioch med det också rättigheter att ställa krav ellerinnebär solidariteten att vi ska dela med oss när vi harlust och när vi har råd? Det är skillnaden: solidaritetsom välgörenhet eller solidaritet som ett mänskligtmedborgerligt kontrakt med respekt för alla männi-skors lika värde. Det är skillnaden mellan höger ochvänster, och det är en viktig skillnad i valet.Jag tror att det kommer att bli ett intressant val,just för att jag tror att de här frågorna kommer attframträda. Jag tror att det kommer att bli ett intressantval också för att det inte är så givet hur det kommeratt bli. Jag tror att det blir ett intressant val för attmånga partier kommer att vara tvungna att vara tydli-ga - också Socialdemokraterna - när det gäller hur deser efter valet.Vi kan ju se det som väldigt många har sett, näm-ligen att Socialdemokraterna är ett mittenparti och harstarka dragningar åt höger - inte bara i utrikesfrågor-na. Därför är det viktigt att veta om ens röst på Soci-aldemokraterna betyder en röst på höger- eller väns-terpolitik. Det är inte minst viktigt för alla socialde-mokratiska väljare som ser på sig själva som väns-termänniskor att veta detta.Därför är det bra att vi också i en sådan här debattpå kammarens sista dag talar om hur det ska se utefter valet. Vi gör det gärna i , för vitycker att det är en bra konsumentupplysning tillväljarna . Efter förra valet var det helt omöj-ligt att tänka sig att Socialdemokraterna skulle sam-arbeta med . Det var före valet. Eftervalet blev det någonting helt annat.Under den period som vi nu har samarbetat har vifått en hel del uträttat - en hel del faktiskt, Bo Lund-gren! Det är inte någon period som har präglats avpassivitet, utan det är en period som har präglats avhög aktivitet som har inneburit att arbetslösheten harsänkts och att vi har satt stopp för de ständigt åter-kommande besparingarna i form av minskade anslagtill kommuner och landsting. Det tar tid att vända,och det har inte varit tillräckligt. Men vi har gjortnågonting.Vi har haft ökade reformer för 70 miljarder kro-nor. Vi har haft sänkta skatter för lika mycket. Vitycker nog att det kunde ha varit mer på reformsidanoch mindre på skattesänkningar, men det är så när trepartier samarbetar. Alla får inte som de vill, i alla fallinte genast.Det har funnits ett stort värde i att vi har haft sam-arbetet. Det har inneburit att vi här i svenska riksda-gen har gjort det som man på många håll inte hargjort, nämligen ändå stått kvar vid idén om solidaritetsom byggsten i samhället och idén om en generellvälfärdspolitik där inte tjockleken på plånboken ochportmonnän ska avgöra om du har möjlighet överhuvud taget att delta i samhällsbygget. Det är en vik-tig princip - det är principen om solidaritet.Nu ska vi naturligtvis gå vidare, för revorna ärinte ihopsydda. Det finns att göra. är intemänniskor trygga och säkra på att det som finns ock-så kommer dem till godo.Vi har diskriminering i samhället mot människorsom kommer från andra länder och mot kvinnor.Detta handlar också om värderingar. Vi behöver ut-veckla vårt politiska arbete utifrån en värderings-grund som handlar om solidaritet, rättvisa och respektför varje människas lika värde. Det är de frågornasom vi tänker fortsätta att driva också efter valet -förhoppningsvis tillsammans med en radikaliseradsocialdemokrati som också vågar se verkligheten närdet gäller t.ex. diskriminering av kvinnor både när detgäller våldet mot kvinnor och lönediskrimineringenoch som vågar använda både politiska beslut ochlagstiftning när det behövs. Vi vill se en socialdemo-krati som också vågar ta upp och diskutera frågan ommakt och ägande och som inte bara i ord upprörs närvarslen duggar tätt och människor får gå från sinaarbeten och ställs på bar backe, utan som också vågardiskutera att det finns lagstiftning att ta till. Vi vill seen socialdemokrati som också vågar diskutera demo-kratins kärna, nämligen att fler människor måste fåmer makt inte bara genom att gå och rösta vart fjärdeår utan också genom att få inflytande på sin arbets-plats och i sitt bostadsområde och naturligtvis överpolitiken och vardagen.Det handlar inte om att bolagisera och privatisera,. Det handlar om att människor ska blidelaktiga på ett självklart sätt både när jag arbetar påmin arbetsplats och när jag placerar mina pensions-pengar. Det ska betyda någonting vad jag gör, och jagska ha möjlighet att påverka. Det handlar om demo-kratisering och det handlar om delaktighet - grundenför samhällsbygget.(Applåder)Anf. 17 BO () replik:Fru talman! Är det solidaritet att tiotusentals män-niskor tvingas stå i vårdkö? Är det solidaritet att fleroch fler elever - nu en fjärdedel - lämnar grundsko-lan utan de kunskaper som behövs i livet? Är detsolidaritet att hundratusentals människor har fastnat iutanförskap, utan jobb och med sämre självkänsla?Anf. 18 () replik:Fru talman! Nej, det är inte solidaritet, Bo Lund-gren. Det är ett uttryck för vad som händer när ocksåfinansiella krafter får ett mycket stort inflytande, närarbetsgivarnas makt ökar på arbetstagarnas bekost-nad, när stora koncerner använder människor sommarionetter, flyttar runt i sina världsomspännande nätoch ställer folk på gatan. Detta är absolut inte solida-ritet.Arbetslösheten är det som är roten till det ondasom vi ser i samhället när människor inte heller fården vård och omsorg som de behöver. Då kommerpengarna inte in så att vi kan bygga välfärden. Därförär jobben det viktigaste, och då är det solidaritet att iett läge som se till att vi använder de pengar somfinns till att människor ska få jobb och att vi byggerupp den välfärd som har fått sådana revor.Anf. 19 BO () replik:Fru talman! Under tid somstödperson har hundratusentals människor fastnat iutanförskap därför att företagandepolitiken inte exis-terar.Jag har två frågor: Är det solidaritet att en fjärde-del av eleverna inte får de kunskaper som de behö-ver? Är det solidaritet att tiotusentals människor harfastnat i vårdkön runtom i landet? Det är ju följden avden politik som står för.(Applåder)Anf. 20 () replik:Fru talman! Jag börjar bli bekymrad av den intel-lektuella nivån på inlägg. Jag tror attBo Lundgren är lika väl medveten som jag om att detfinns krafter också utanför politiken som styr utveck-lingen i samhället. Jag tror att är rättmedveten om att de krafter som är kapitalets krafteroch den ekonomiska sfärens krafter och deras infly-tande har ökat oerhört under det senaste decenniet.Det får effekter för människors vardag, och det kräveren starkare politik.Bo Lundgren förespråkar ju en svagare politisksfär där marknadens aktörer, finansiella och andra,ska ha mer att säga till om. Problemet är ju att mark-naden inte är bra på att fördela och därför inte kanverkställa solidaritet i vardagen. Vi ska inte hellersäga att det är deras uppgift, för det är det ju inte.Men därför är det så viktigt att vi bygger politiskamotmakter. Det behöver vi bli bättre på för att ut-trycka solidariteten och förhindra att människor slåsut och används som marionetter i den alltmer speku-lativa och internationaliserade ekonomin. Där finnsen kraft. Det är riktigt. Men den ska inte få verkaensam, Bo Lundgren.(Applåder)Anf. 21 () replik:Fru talman! Ärade ledamöter och åhörare! GudrunSchyman tar upp frågan om det finns en grund förhögerpopulism i och i . Ja, jag tror attdet alldeles självklart gör det. Det är viktigt att viallesammans markerar en skarp gräns mot detta. Jagtänkte återkomma till det i mitt anförande.Men det finns också en grund för populism i Sve-rige och här i kammaren. Jag tänkte ta upp två ämnensom berörde i sitt anförande.Det första handlar om jämställdheten. FN:s kom-mitté för de här frågorna har kritiserat ytter-ligt hårt för den könssegregerande arbetsmarknadenoch för den ökande lönediskrimineringen. Den harökat med under den här mandat-perioden. Kvinnors långtidssjukskrivningar har för-dubblats. Siffrorna för kvinnligt företagande ochkvinnligt ledarskap har försämrats under den härperioden. JämO kritiserar extrastarkt där 5 av 37 utredare är kvinnor - inte fler. Denekonomiska politiken är ju väldigt viktigt när detgäller jämställdhet. Det här har Socialdemokraterna,och ansvar för.Jag skulle vilja höra varför i ons-dags röstade nej till ett förslag om en lönerevision iden offentliga sektorn för att hantera kvinnors löner.Den andra saken som jag vill ta upp är skatte-sänkningar. har majoritetensänkt skatten med för en undersköter-ska som har i lön. För henneschef, som har , har skattesänk-ningen blivit . Det är fyra gånger såmycket. Hur gynnar det kvinnorna?Anf. 22 () replik:Fru talman! Jag har också hört talas om att det ärilla ställt med jämställdheten på Finansdepartementet.Det är väl ett av skälen till varför vi i Vänstern behö-ver vara där. Vi är ju inte det . Vi sitter inte i rege-ringen, men vi ska ju dit har vi tänkt oss, bl.a. av dethär skälet. Det finns mycket övrigt att önska i rege-ringens politik när det gäller jämställdheten. Medvåra har vi inte kunnat få igenom av vårpolitik på det området, men vi ger oss inte. Det kanLena Ek vara förvissad om.Det gäller också detta med varför vi inte röstadeför lönerevisionen i kammaren, som frågadeom. Det berodde på att vi just har beslutat om ettsådant förslag. Det var jättebra att ni skrev den mo-tionen. Då fick vi ett extra tryck i frågan som gjordeatt vi kunde fatta ett klokt beslut, även om det inte varprecis ordagrant det som stod i motion, meninnebörden var precis densamma.När det gäller löner och skattesänkningar är detså, , att jag absolut inte ställer mig bakomidéerna om att vi på något sätt ska rätta till kvinnorslöner genom att sänka skatten. Vi ska ge betalt för detarbete som görs. Det viktiga värdefulla arbete somgörs när kvinnor arbetar ska betalas utifrån vad det ärvärt. Vi ska inte ha lägre lön därför att vi är mindrevärda och sedan kompenseras med skatten. Då har vifortfarande samma låga lön i alla socialförsäkringar,och inte minst i det fantastiskt usla pensionsförslagsom ni och de andra borgerliga partierna och Social-demokraterna har sytt ihop. Det permanentar varjeorättvisa på arbetsmarknaden och ger oss kvinnormindre pengar från vaggan till graven. Det är inteklokt. Detta diskriminerar verkligen, och det har niställt er bakom.(Applåder)Anf. 23 () replik:Fru talman! Det beslut som fattades innebar somvanligt att man segar på formuleringarna och skjuterdet så långt som möjligt in . Så var detmed beslutet om lönerevision. I stället borde man hafattat ett praktiskt direkt beslut som ger effekt nu.Gudrun har inte svarat på skattefrågor-na. Ja, lönerna ska upp för kvinnorna i den offentligasektorn. Men lönediskrimineringen har ju ökat med1 under den här mandatperioden.Det har ni i majoriteten ansvar för, och där ingår väl ialla fall . Åtminstone låter det så ide ekonomiska debatterna.Socialchefen får en skattesänkning med 29 000 krom året. Undersköterskan får en skattesänkning med7 . Det är beslut som fattats här i kam-maren av , och Socialde-mokraterna. Det går precis på tvärs mot det som Gud-run och hävdar i varendadebatt. Det är populism, och det är att lura väljarna.Samtidigt har man ett arbetsgivaransvar som poli-tiker ute i kommuner och landsting. I mitt hemlän,, har ansvar för löner ochpersonalfrågor. Där har kvinnornas sjukskrivningarökat precis på samma sätt som i resten av landet.Lönediskrimineringen har inte minskat utan ökatinom vissa yrkesområden under den här mandatperi-oden när ni har haft ansvaret för löneförhandlingarnaoch lönerna. Så kan man inte göra om man menarallvar med jämställdhet.Svara på frågan varför chefen ska ha fyra gångerså hög skattesänkning som kvinnan som han är cheföver!Anf. 24 () replik:Fru talman! Jag trodde att förstod att jaginte tycker att vi ska komma åt lönediskrimineringenav kvinnor genom att hålla på med skattetabellerna.Jag tycker att vi ska ge betalt för arbetet. Det är enfråga om värderingar. Det är en fråga hur vi ser påmänniskan. Varför ska det vara mindre betalt närkvinnor gör ett arbete? Det har väl ingenting medskatterna att göra? Det har med lönen att göra. Dethandlar om värderingen av arbetet och arbetets värdeoch i och med det också människans värde. Det är detsom är det centrala. Skatterna får ju ni stora problemmed när det gäller förslag. Det hör jagju. Då kommer det att bli vansinniga skillnader mel-lan dem som har låga inkomster och dem som harhöga inkomster. Men jag diskuterar inte skatter. Jagdiskuterar diskriminering och mänskliga rättigheter.Det är det som innebörden i jämställdheten.Anf. 25 () replik:Fru talman! Jag delar utgångs-punkt att vi nu ska ha en bra debatt fram till den 15september som verkligen visar på skillnaderna mellanpartierna så att väljarna kan träffa ett bra och infor-merat val. Så långt var det bra.Men sedan var det ju egentligen väldigt få besked.Vi hörde att vill höja de offentli-ganställdas löner. Det är lysande. Hur ska det finansi-eras? Ja, genom den skatt som de offentliganställdabetalar in. Det är ju en genial uppfinning. Det är ettslags evighetsmaskin som skapar oändliga möjlighe-ter för detta parlament att genomföra reformer. Menvar och en som tänker förstår ju att detinte funkar i praktiken.Sedan tänker jag på ert s.k. Sundsvallsdokument.Där är det ingen klarhet som gäller. Där har ni iscen-satt den största mörkläggningsoperationen i svenskpolitik på åratal. Ni har väl lånat in rökmaskiner frånHultsfredsfestivalen för att dölja vad som egentligenbeslutades i . Att ni vill socialisera närings-livet är en sak, men det jag vill fråga om gäller dettaatt ni där beslutade att alla privata alternativ i kom-munerna ska upphöra.Gudrun skakar på huvudet. Hon har femminuters talartid kvar så hon kan utveckla detta. Menvar och en som är läskunnig - det är tyvärr inte såmånga som det borde vara - kan konstatera att detstår i Sundsvallsdokumentet. Och jag vill fråga: Fårt.ex. de 50 000 barn som går i friskolor fortsätta?En av era representanter i utbildningsutskottet fickdenna fråga av en tidning, och han svarade: Menfrågan är ju varför de vill gå i friskolor.Är det hans eller vår sak att avgöra det? Ellerkommer rätten att välja skola att vara kvar i Vänster-partiets ?(Applåder)Anf. 26 () replik:Fru talman! Jag ska hushålla . Lönerna iden offentliga sektorn ska höjas. Vi kan bestämmadet, och jag. Dessa pengar ska vi taur statskassan av överskottet i den offentliga ekono-min. Vi använder inga andra pengar än ni.När vill sänka skatterna vill vi an-vända pengarna till reformer. De sänker skatterna, vivill höja lönerna. Enkelt.De som går i friskolor kommer naturligtvis att gåkvar där. Vi utfärdar inga förbud, . 27 () replik:Fru talman! När förväntas att engång för alla reda ut detta med Sundsvallsdokumentetbörjar hon med att säga: Jag ska ransonera med tiden.Jag förstår det. Det är inte så lätt för en populistiskpolitiker att försvara det som de renläriga klubbadeigenom i och som sedan har godkänts avandra instanser i partiet och som är gällande partipo-litik.Det är ingen tvekan om att det står att inga nyaverksamheter vid sidan av de kommunala verksam-heterna ska få tillkomma. De som redan finns skaupphöra så snart det är möjligt med gällande kontrakt.Om möjligt ska gällande avtal omförhandlas så att defristående verksamheterna upphör.Andra representanter för följer judetta beslut. De argumenterar för det precis som denrepresentant som jag citerade. Friskolorna är ett hotmot den sammanhållna skolan, säger han i sammaintervju.Det är den logiska uttolkningen av det som ni harklubbat igenom. Men det råkar vara så att tiotusentalsfamiljer i har sina barn i friskolor. Dehar träffat det valet eftersom de har haft rätt att göradet. Det passar deras livssituation. En hel del av demröstar säkert på . För att dessa familjerska kunna träffa ett korrekt val som passar med vadde vill ha ut av sitt val måste de få veta sanningen.Kommer ni med det ökade inflytande som GudrunSchyman drömmer om att verka för att rätten att väljaskola blir kvar? I så fall: Vad ska ni göra med Sunds-vallsdokumentet? Kommer det att upphävas förevalet?Anf. 28 () replik:Fru talman! Vi har gått in i en diskussion som äroerhört central, och vi började på den i Sundsvall.Den handlade om makt och ägande.Vi tycker inte att det är rimligt att så många män-niskor har så lite att säga till om när det gäller såviktiga saker.Det kan handla om att man är anställd på ett före-tag där man har jobbat och där lagt ned sinsjäl, sin tid, sina kunskaper. Man bor på orten och harsin familj där. Sedan visar det sig att företaget bliruppköpt av någon multinationell koncern som tyckeratt det finns ett hål någon annanstans i något annatland i världen där produktionen ska förläggas, därföratt det passar bättre, det fanns en kapacitetslucka där.Och så blir man ställd på bar backe.Detta har många människor i erfarenhetav. Vi tycker att det är en viktig fråga att människorsom arbetar i ett företag också har möjlighet att på-verka framtiden, att diskutera och vara med och fattabeslut om investeringar i dessa företag. Det är ingetkonstigt med det. Det är demokrati, ingenting annat.Jag tror inte att behöver hetsa uppsig så mycket över det.De som har valt skolor kommer naturligtvis att gåkvar i de skolorna. Vi tycker att det vore klokt omkommunerna fick fälla det slutgiltiga avgörandet,eftersom det är kommunen som står för ansvaret ochbudgeten för både den kommunala och den s.k. friaskolan. Där ska besluten ligga så att så många sommöjligt kan delta i de viktiga besluten. Det är ingetkonstigt med det, . Det kallas demo-krati. Vi behöver utvidga demokratin till fler områdeni samhället, det är alldeles uppenbart.Vi är förundrade över att vi i är en-samma om att diskutera detta.Anf. 29 () re-plik:Fru talman! Tyvärr har ganskalite talartid kvar för att svara på min replik.Gudrun talade ganska mycket i sitt anfö-rande om demokrati och delaktighet. Hon har ocksååterkommit till det i replikskiftena. Väljarna ska intebara ha inflytande över politiken när degår och röstar i riksdagsvalet osv.I går fattade ett första beslut om att änd-ra grundlagen. Det beslutet innebar att EU och rege-ringen får mer makt på bekostnad. Detgäller inom utrikes- och säkerhetspolitiken samt inompolisiära och straffrättsliga områden. Förslaget inne-bär också att ska kunna godkänna ännu inteslutförhandlade överenskommelser inom EU och istället låta regeringen slutgodkänna dessa utan attriksdagen har möjlighet att ta ställning.Båda dessa förslag öppnar för mer överstatlighet.Vi i hade räknat med stödi dessa frågor. Men när det kom till att samla in 35namn bland ledamöterna i för att få endebatt om en folkomröstning svek . Nisade att ni skulle lägga ned era röster även om till-räckligt många namn samlades in. Ni vill alltså inteha en folkomröstning i en fråga som kanske är en avde viktigaste demokratifrågorna som vi har debatteratunder den här mandatperioden.Genom det här agerande har ni lyckats med tvåsaker, dels har ni förstört en bra och nödvändig debattom vilken makt EU ska ha, dels har ni försvagat mot-ståndet mot mer överstatlighet och urholkningar avgrundlagen.Då undrar jag, : Vill ni inte göraansträngningar i för att se till att svenskafolket får ta ställning till om de vill att EU ska ha mermakt eller inte?(Applåder)Anf. 30 () replik:Fru talman! Vi var emot förslaget.