prot · GQ0940 · 2002-12-19 00:00:00 — Är han för oerfaren ellerför opåläst?Allt kemiskt beroende, menar jag, har samma bio-kemiska grund, samma samhälleliga grund och sam-ma psykologiska grund. Det ska han vara på det klaramed i sin ämbetsutövning, anser jag. Annars kommerbåda våra alkoholpolitiska och narkotikapolitiskahandlingsplaner nu och att vara helt verk-ningslösa. Människor super och drogar för att de mårdåligt, och människor mår dåligt för att de super ochdrogar. Vi i måste och kan hejda eländet.Vi måste ta bättre tag inför nästa års budgetproposi-tion.Tyvärr finns det på delområdet alkohol baraen reservation. Den tänker jag inte yrka bifall till. Detär som lider av marknadsföringsförblin-delsesyndromet. De reserverar sig för att avskaffasystembolagsmonopolet. Det är mycket tråkigt.En enkel men tydlig åtgärd vore i stället att införaen kort varningsrad på varje alkoholprodukt om dessfarlighet, precis som vi har på kemikalier och tobaks-produkter. Alkohol, herr talman, är ett starkt gift.Anf. 125 () re-plik:Herr talman! ställde frågor tillregeringen och socialutskottet. Jag kan naturligtvisinte svara för regeringen. Det har närmare till genom samarbete medSocialdemokraterna. Jag skulle vilja föreslå: Användert inflytande till att påverka alkoholpolitiken i denriktning som står för.Jag tror inte att folkhälsoministern är omedvetenom att det finns ett samband mellan alkoholproblemoch narkotikaproblem. Det sambandet är att när detena ökar tenderar det andra också i regel att öka ochinte tvärtom.När det gäller P-O Edins förslag framgår det avhans utredning att han över huvud taget inte har be-aktat folkhälsofrågorna. De anser han sig inte varanågon expert på. Det sistnämnda kan vara riktigt.Detta med att det skulle vara en rättvisefråga att allaska kunna bli alkoholberoende lika billigt är ett någotperverst rättvisebegrepp, måste man säga.Jag skulle ändå på en punkt vilja lugna i hennes oro. Det är inte så att vår alkohol-lag strider mot EG-rätten. Tvärtom är det så att har mycket tydligt uttalat att i varje fallden delen av alkohollagen som handlar om detaljhan-delsmonopolet är förenlig med EG-rätten. Den fråganär prövad.När det gäller skattesänkningar kan det vara så attvi kan tvingas till det. Men är det så, och det är enkälla till oro, att Systembolagets försäljning liggerungefär över förra årets försäljning. Det betyderatt gränshandeln i varje fall inte ännu har lett till attsvenskarna åker utomlands i stället för att gå på Sys-temet. Det otäcka är att både gränshandeln och Sys-tembolagets försäljning ökar. Det är inte grund för ska sänka skatterna. Då blir det ännu värre i helalandet.Anf. 126 () re-plik:Herr talman! Det var relevanta och intressanta på-pekanden. Jag håller med om att vihar eventuellt en möjlighet att påverka regeringen. Vigjorde det när det första steget i skatte-sänkningen togs. Det var intensiva förhandlingar. Vifick i utbyte mot den sänkning som då gjordes ige-nom vissa kompensatoriska åtgärder just inom social-politiken som handlade om detta.Jag minns att det var tre punkter. En handlade ombarn, och de andra två har jag glömt. Vi kommersjälvfallet att fortsätta dialogen, och jag menar att vihar ett gemensamt opinionstryck att driva mot rege-ringen i kommande budgetar.Vad gäller folkhälsoministern så var det så somhan uttryckte sig i en intervju i tidningen . Han trodde inte att det var ett kausalt sam-band, utan han tvivlade på det.När det gäller så är problemet just att mangör en sådan här utredning bara i ett strikt finansielltperspektiv och att man inte har en samhällskon-sekvensanalys i ett större sammanhang, där man sersamhällskostnaderna även i andra och tredje led. Detgår att leda vad som helst i bevis utifrån numerärasiffermässiga och statistiska uppgifter. Det är så manbedrar sig själv. Man måste ha en enhetligare analys.Jag menar därför att Edins utredning har en funda-mental brist, som diskvalificerar den som underlag.Det var naturligtvis skatterna som Bolkestein intetyckte var förenliga med EU och konkurrensreglerna.Vi har som sagt redan tagit ett steg, och förväntassäkert ta fler.Till sist håller jag med om det som sade- det största problemet är naturligtvis att både Sys-tembolagsförsäljningen, gränshandeln och eventuelltden illegala införseln ökar. Det är det sam-bandet som vi måste ta ett totalt ansvar för, och inteköpa argumentet att Systembolaget är hotat om vi intesänker skatterna.Anf. 127 () re-plik:Herr talman! Med anledning av att Edins utred-ning inte har beaktat folkhälsosynpunkten kan den idetta avseende helt läggas åt sidan, enligt min upp-fattning. Jag hoppas att också folkhälsoministern,även om han inte är här, tar till sig den synpunkten.Jag skulle vilja föreslå att ni som samarbetar medSocialdemokraterna utöver att ni använder ert infly-tande i skattefrågan försöker ingjuta lite mod i rege-ringen när det gäller att ta en fight med kommissio-nen, till och med om det behöver gå till domstol.Finansministern gav ju en signal i samband med gav upp ståndpunkt beträffande inför-selreglerna: om kommissionen hotar med att gå tilldomstol får den som den vill. Det är det säkrastesättet för oss att i längden inte kunna ha något infly-tande. Om man inte är beredd att sättaemot, bara därför att man får ett råd av försiktigajurister, som hatar att förlora, att inte ta en fight, så ärman ju såld.Jag säger bara: Använd ert inflytande! är inte bara en legalistisk instans, utan denär också en instans som tar viss hänsyn till de politis-ka realiteterna. Det är inte meningen att EU-samarbetet ska få till effekt att alkoholskadorna ökar imedlemsländerna. Det tror jag att man kan få dom-stolen att förstå. Jag säger alltså: Ingjut lite fightingspirit i era samarbetspartner! Det går mycket väl attförena med att ni är lite friare i ställningen i en delandra frågor här i riksdagen.Anf. 128 () re-plik:Herr talman! Jag tackar för de goda råden, och jagnoterar med tillfredsställelse att vi är synnerligeneniga på alla tre punkterna.Jag tycker också att vi ska lägga bort Edins för-slag helt och hållet - tack för det!Jag tycker självfallet att vi ska våga driva sakertill och få dem prövade i både ett lega-listiskt och ett politiskt perspektiv. Det är mycket bra.När det gäller den tredje punkten så kommer vi attutöva det inflytande som vi har på regeringen, vi harutövat det och vi ska utöva det utan att för den skullbinda upp oss.Anf. 129 ():Herr talman! Få områden i samhället engagerar såmånga människor som just sjukvården. Det beror välpå att vi egentligen alla vet att vi kommeratt behöva den.Sjukvården har genomgått en fantastisk utveck-ling, som har gett oss människor liv menockså år till livet. Men framför oss ligger denna storautmaning - att åtgärda ohälsan och de många sjuk-skrivningarna. Det gäller sjukvården både som ar-betsplats och som en viktig aktör för att åtgärda ohäl-san.Vi är politiskt överens om att vi behöver en vård-garanti - en tillgänglig vård för alla. Men det är klartatt jag häpnar när jag läser förslag, somgår ut på att vårdgarantin ska vara ett faktum med ettresurstillskott på . Dessaslantar räcker inte ens till att rätta till en liten del avdet ekonomiska kaos som man har ställt till med iStockholm och . Och så har vi ett 20-tal lan-sting till - alla med personalbrist och många ocksåmed underskott.Visst behövs det ett resurstillskott i vården för attklara en vårdgaranti på riktigt , men detbehövs också en hel del annat. Allt färre medarbetarekan inte göra allt det som de gör i dagoch lite mer därtill. Det är nämligen det som vårasystrar i vården har försökt , och det ärockså det som syns i sjukskrivningssiffrorna.Nej, jag tror att vi behöver kraftfulla satsningar påförnyelse och på utveckling i vården med ett mycketstarkt patientfokus och med patienten som en aktivmedaktör.Som politiker måste vi ge personalen och vårdensledare mandat och förtroende att organisera vårdenutifrån ett patientperspektiv. Bypolitiken och värnan-det om byggnader måste stå tillbaka för värnandet ompatienten och vårdens innehåll så att vården får utmesta möjliga resultat för de resurser som faktisktfinns.Det som vi vet - det som finns av dokumenteradkunskap - måste omsättas i handling. Som jag skriveri motion 433 så räcker det räcker det inte att görasaker rätt, för det är vården bra på. Det gäller att ock-så göra rätt saker!Över hela vårt land börjar det hända spännandesaker i den riktningen. Alltfler vårdcentraler ochkliniker utrotar sina långa väntetider och mer än hal-verar dem på många håll. Ögonkliniken i ,kvinnokliniken i , kirurgin i ,medicinkliniken på , flera klinikerpå Ackis i och på iMalmö, , Herrgärdets och Knivstasvårdcentraler - ja, listan skulle kunna göras lång överengagerade medarbetare som tänker och gör på nyasätt för att få en effektivare och ännu bättre sjukvård.De får också åka ut i och till för attdelge andra denna kunskap och det framgångsrikaarbetet.Det är dessa människor som behöver vårt stöd. Debehöver inte höra om en tärande och dyr offentligsektor. De behöver höra att de kan och vill och att detär modigt och bra att tänka nytt. Det är bra att jobba iteam, över huvudmannaskapsgränser i flera fall, attmäta sina resultat och framför allt att lägga bort detarbete som inte leder till resultat för patienten.Då handlar det inte om några stora organisatoriskaförändringar, inte om någon ny, stor privatiseringsvågoch inte om privat eller offentligt. Det handlar om attse varje medarbetare och att varje medarbetare får enviktig roll i vårdprocessen. Det bygger på att man serpatienten som en tillgång och inte som en belastning.Detta leder inte bara till en tillgängligare vård,utan det leder också till en mycket större tillfreds-ställelse och arbetsglädje hos medarbetarna. Det ärviktiga friskhetsfaktorer för våra systrar och bröder ivården. Så, med flera: Dettatycker jag är att låta tusen blommor blomma!Jag är glad och tacksam för att utskottet delar sy-nen på vikten av utvecklingsarbete inom sjukvårdenoch att utskottet också bifaller den trepartimotion somhar väckts av s, v och mp och dess tredje punkt. Deninnebär just stöd till vårdens utvecklingsarbete.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskot-tets förslag.Anf. 130 ():Fru talman! Jag vill börja med att ställa mig bak-om reservationerna 4 och 7. Däremot har jag avtidsskäl inte för avsikt att yrka bifall till dem.Riksdagen gav i upp-drag att särskilt följa utvecklingen av homosexuellassituation, att ansvara för övergripande insatser förhomosexuellas situation, att vidta egna åtgärder ochfölja andra myndigheters informationsinsatser samtatt följa forskningen om homosexualitet och homo-sexuellas förhållanden. Uppdraget har sedan övergåtttill , då man fått ändrade uppgifterpå Socialstyrelsen.I motion So512, som utarbetats av riksdagensHBT-grupp och där bland andra jag är undertecknare,pekas på att detta uppdrag ska utvidgas till att gällaäven bisexuella och transpersoner.Bisexuella har en särskilt utsatt situation. Vi harofta sett bisexuella som en grupp som möjligen kanbetraktas som en utsatt grupp på grund av sin homo-sexuella sida men inte för att de är just bisexuella.Bisexuellas situation är mer komplex än så. De blirofta osynliggjorda för att de väljer att bejaka sin kär-lek till såväl män som kvinnor, ibland ochibland i olika skeden i livet.När det gäller transpersoner kan man med fog sä-ga att när uppdraget gavs till under1980-talet så visste få om denna grupps problem.Man kan nog säga att de har kommit ut, inte i spekta-kulära dragshower eller vid enstaka tillfällen utansom grupp och för att få en bättre situation för sinaproblem. Det finns med andra ord starka skäl för attdet ska finnas ett särskilt uppdrag att bevaka dennagrupps utveckling.Fru talman! Det är med stor förvåning jag kankonstatera att en majoritet av utskottet har avstyrktdetta yrkande. Det borde vara en självklarhet att dettauppdrag med fördel kan utvidgas så att man tar etthelhetsgrepp över detta område. Att överföra storadelar av detta uppdrag till HomO gör att HomO inteblir den tillsynsmyndighet som det var tänkt frånbörjan utan även en myndighet som ska fördela medelmed mera. Detta är inte acceptabelt, och jag har svårtatt se varför denna nyordning ska ske. Det deklarerarsnarare uppfattning att bara speciellamyndigheter ska syssla med HBT-frågor och att and-ra som har näraliggande frågor slipper ta itu meddessa frågor. Det kan inte vara acceptabelt.Dessutom, fru talman, fick faktiskt FHI så sentsom särskilda medel för att utredaHBT-elevers särskilda situation i skolan. Jag förståralltså inte vad utskottet menar med detta.Jag har svårt att se varför , ,och Socialdemokraterna har gjort på dethär sättet. FHI ska ju enligt regleringsbrevet särskiltfölja frågor som har med kön, etnicitet och en radandra frågor att göra. Då kan man ställa sig frågan:Varför ska inte alla frågor som har med kön att göraligga på JämO eller alla frågor som har med etnicitetatt göra på DO? Jag tycker att den frågan bör ställas idetta sammanhang. Jag tycker att det vore väldigtorimligt om det skulle vara så, men jag tycker att detär lika orimligt att HomO skulle ha hela uppdraget attbevaka situationen för HBT-personer som att JämOskulle ha hela könsbiten.Min tolkning är att det fina FHI ska slippa hållapå med HBT-frågor. Det visar vad utskottets majori-tet har för syn på de här frågorna.När det gäller är jag mindreförvånad. De har aldrig gjort någonting för att förbätt-ra för HBT-personer. Möjligen har de gått med på attvi inte ska bli ihjälslagna, men det är väl ungefär därgränsen för deras solidaritet går.Fru talman! Jag har också väckt en motion,So469, som handlar om transpersoner. Jag kan inseatt just den motionen är ganska detaljerad och svår atttillgodose i ett beslut. Jag väljer i stället att ställa migbakom reservation 7.Det ändrar dock ingenting i sak. Denna riksdagavser med utskottsmajoritetens förslag att inte göraett jota för att förbättra transpersoners situation.Tvärtom vill majoriteten även i fortsättningen be-trakta transpersoner som en grupp som samhälletfullständigt struntar i och lämnar åt sitt öde. Det ärmycket allvarligt.Kravet i reservationen är relativt hovsamt. Detkrävs att man ska se över lagen - inte att man skatillsätta någon parlamentarisk utredning, inte att manska ändra lagstiftningen så att den skulle inkräkta påandra gruppers situation. Det handlar enbart om attförbättra transpersoners situation. Min motion, somhar samma anda men är något mer detaljerad, nämnertill exempel att om någon vill byta kön ska man intebehöva skilja sig bara för att man byter kön. Man skainte behöva sterilisera sig. Låt mig ta frågan om ska vara ogift. Om någon vill fortsätta att varagift med sin make eller maka under sitt könsbyte föratt ha stöd och för att man fortfarande älskar varandraförnekar svenska staten detta. Det kan aldrig varaacceptabelt i ett land som Sverige.Fru talman! Utskottets ställningstagande handlar ihuvudsak om att man inte vill göra någonting. Detfinns inget arbete som pågår. Det finns inget intresse.Jag kan konstatera att det har tagit för oss ho-mosexuella att få våra rättigheter. Låt det inte ta 50 årför transpersoner att få sina behov tillfredsställda!Slutligen, fru talman, vill jag kommentera vårmotion om hivprevention. Det är möjligt att det be-hövs en översyn av hivanslagen, men det förtar intedet faktum att det arbete som görs i såväl storstädersom ideella organisationer på detta område är viktigt.Men man behöver arbetsro. Man ska inte med för-skräckelse i blicken behöva avvakta beslutom medelstilldelning. Det måste till en mer långsiktigplanering för detta arbete.Sverige har varit mycket framgångsrikt i sin hiv-prevention. Det gäller alla grupper. Antalet nysmitta-de håller sig på en relativt låg och jämn nivå. Ett avskälen till detta är att man har haft en central statligtilldelning av medel till såväl storstäder som frivilli-gorganisationer, detta för att garantera att medlenverkligen går till hivprevention och inte till någontingannat.Jag ställer mig som sagt bakom reservationerna 4och 7 men yrkar inte bifall till dem.Anf. 131 ():Fru talman! Det är glädjande att utskottet föreslåren kartläggning och analys av LSS. I min motionSo275 tar jag upp frågor som rör psykiskt funktions-hindrade.Psykiskt funktionshindrade är en grupp som påflera sätt inte får sina behov tillgodosedda. Människormed detta funktionshinder kan oftast inte göra sinaröster hörda och är utlämnade till att kommunernalever upp till sitt ansvar. Detta gäller särskilt dendagliga sysselsättningen, som uppvisar brister på flerahåll i landet, för att inte säga på alla håll. av depsykiskt funktionshindrade har ingenting att göra pådagarna. Detta är oacceptabelt!Många kommuner har en ekonomi i obalans, vil-ket leder till svåra avväganden mellan olika i och försig behjärtansvärda verksamheter och problem medatt leva upp till ställda krav. för-ordar liksom ett statligt ansvarsta-gande för LSS, vilket på ett bättre sätt kan garanteramänniskor med behov av stöd en bättre livssituation.Fru talman! Bilstöd för funktionshindrade är förmånga med funktionshinder en förutsättning för ettnormaliserat liv. Det finns dock behov av en översynav reglerna. Detta har utskottet också påtalat för fleraår sedan. Därefter har utskottets majoritet vid varjetillfälle och vid varje därpå följande motionsbehand-ling hänvisat till en pågående utredning. harnu extra pengar fått skjutas till i innevarande årstilläggsbudget på grund av en underfinansiering. Imin motion So305 påtalar jag att utskottet borde geregeringen detta till känna.Jag har förmånen att träffa företrädare för lokalahandikappföreningar i fyra gånger om åretoch varje gång undrar dessa om det hänt något i frå-gan om bilstöd. Varje gång måste jag meddela att såinte är fallet. Handikappföreningarna uttrycker oroför vad som kommer att hända med bilstödet, ochflera av deras medlemmar känner stor osäkerhet införframtida försämringar av stödet.Fru talman! Jag förväntar mig att regeringen inomkort lägger fram ett förslag för så att funk-tionshindrade med behov av bilstöd kan få klart be-sked och slippa gå i osäkerhet längre.Till slut, fru talman, vill jag yrka bifall till reser-vation nr 10.Anf. 132 ():Fru talman! I flera tidigare riksdagsdebatter harjag från denna talarstol och i motionsform tagit uppde trafikskadades problem och det rättsliga läge somde trafikskadade har efter det att de har blivit skada-de. I flera sådana debatter har jag påpekat det ojämli-ka förhållande som råder mellan den skadade å enasidan och försäkringsbolagen å andra sidan.I motion So500, som socialutskottet behandlartillsammans med ett antal andra motioner, är självautgångspunkten en artikel som publicerades i denna höst. Den är under-tecknad av ett antal advokater, professorer, sakkunni-ga i övrigt och organisationsföreträdare för de trafik-skadade. Där konstaterar de följande: "Är man trafik-skadad och tvingas pröva sin sak i domstol bör manha gott om pengar. Är man fattig eller en vanlig lön-tagare har man små utsikter till framgång mot försäk-ringsbolagen i domstol." Detta skriver elva styckenprofessorer, läkare och advokater med stor erfarenhetav den här typen av processer.Förhållandet är ännu mer anmärkningsvärt då för-säkringsbolagen äger rätt att anlita så kallade sakkun-nigläkare precis efter behag, precis efter plånbokensstorlek, medan däremot den andra parten, som ärföremål för prövning, bara har sitt egenskydd i denegna försäkringen att ta till för att bekosta juridiskhjälp upp till max 75 000 kr.Dessutom är det så, säger dessa debattörer, attsakkunnigläkarna inte behöver stå under Socialstyrel-sens tillsyn. De kan vara helt utanför den tillsynsvärldsom den statliga myndigheten har på sitt ansvar. Deträcker att de har en akademisk titel. Det räcker att dehar haft erfarenhet av att vara läkare . Dekan tjäna sin brödföda på detta. Och de behöver hellerinte för sitt utlåtande ens träffa den trafikskadade.Det är alltså precis samma förhållande som gällerför arbetsskadade inom område.De behöver heller inte anlita av kon-trollerade förtroendeläkare. Det är dessutom så attförtroendeläkaren i fråga inte behöver träffa den ar-betsskadade när han avger sitt omdöme.Detta är ingen bra situation. Det är ett rysligt då-ligt rättsligt förhållande. Vilka som har skapat dettakan man diskutera. Många har varit med och beslutatunder många olika epoker. berövades detrafikskadade rätten att föra processtalan med mer änjust egenskyddet i sin trafikförsäkring. Det var en delav budgetsaneringen, men det var ingen klok politik,för den ger en fullständig ojämlikhet i det här avseen-det.Därför är jag mycket till freds med att socialut-skottet enhälligt har ställt sig bakom själva tanken ide motioner som handlar om just det här förhållandet.Men, och jag ska läsa högt: Utskottet förutsätter attregeringen skyndsamt låter den här frågan bli föremålför en översyn. Det är mycket bra att ni tycker så.Men hur ska ni kontrollera att det blir gjort? Vad harni satt för tidsgräns? Har ni dessutom i utskottet tänkter att även kontrollera de ekonomiska ojämlikhetersom råder mellan den trafikskadade och försäkrings-bolagen? Det är en lika stor fråga som den om sak-kunnigläkarna och deras ansvar gentemot Socialsty-relsen. Det är bra att ni gör detta, men det är viktigtatt tala om hur och när ni sätter in kontrollen av attregeringen verkligen gör någonting.Får jag också avsluta mitt sista anförande i dennakammare denna höst med att ge fru talman en elogeför premiären som talman och hälsa ,som ska avtackas , att jag har tyckt att hanhar svingat klubban fantastiskt bra under de här åren.Anf. 133 () replik:Fru talman! Helt kort vill jag säga till som lyfter fram det här angelägna problemet attjag är glad att har noterat att utskot-tet delar uppfattningen och andemeningen i motio-nerna, för det är ju flera motioner från ett antal partiervi hanterar.Diskussionen i socialutskottet utgick från att soci-alministern redan från talarstol har sagt attdenna fråga kommer att bli föremål för en översyn.Därför kände inte vi ett akut behov av att omvandlavår syn, som också är socialministerns syn enligt detrefererade uttalandet, till ett skarpt tillkännagivande.Socialutskottet har under den mandatperiod jaghar suttit där, det vill säga den förra, haft för vana närvi vet att det pågår eller har aviserats ett arbete attavvakta eller något sådant för att se omdetta ger resultat. Gör det inte det brukar vi återkom-ma med det skarpa tillkännagivandet.Det var ett försök att svara på till socialutskottet.När det gäller den andra delen - det ojämlika eko-nomiska förhållande som har påtalat- måste jag dessvärre säga att den inte har varit uppetill en särskild diskussion i socialutskottet. Det trorjag att både och socialutskottet fåråterkomma till.Anf. 134 () replik:Fru talman! Tack för svaret! Jaguppskattar särskilt att ni menar att det ni nu skriver ärnästan ett tillkännagivande. Det innebär att ni egentli-gen ger ministern eller departementet ungefär etthalvt år för att komma tillbaka till meden redovisning. Det är utomordentligt att det är så.Men jag förutsätter att om inte ministern gör detkommer ni att ge ett riktigt tillkännagivande, för såhär får det inte fortsätta, enligt mitt sätt att se det.Jag har följt trafikskadefrågorna under nästan helamin förra riksdagsperiod, . Jag kan bara kon-statera att det blir sämre och sämre. Det rättsliga lägetför de trafikskadade är sämre nu än det var i mitten av90-talet. De har inte samma rätt till rättslig hjälp. Dehar inte samma ekonomiska möjligheter att få sin sakprövad. Ni förstår ju var och en som känner en trafik-skadad eller ser en svårt rörelsehindrad, funktions-nedsatt person agera att de inte alltid kan uttryckasaker på det sätt som kanske vi andra i den här kam-maren kan. De måste ha juridiskt bistånd.