prot · GP09102 · 2002-04-25 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:102Torsdagen den 25 aprilKl. 12.00 - 15.3417.00 - 17.37Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 19 april.2 § Kompletteringsval till socialförsäkringsut-skottet och socialutskottetTalmannen meddelade att Socialdemokraternasriksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser an-mält som suppleant i social-försäkringsutskottet och i socialutskottet.Talmannen förklarade vald tillsuppleant i socialförsäkringsutskottetMarie-Louise Rönnmark (s)suppleant i socialutskottetMarie-Louise Rönnmark (s)3 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionen,m.m.Talmannen anmälde att följande faktapromemori-or om förslag från Europeiska kommissionen inkom-mit och överlämnats till utskott:2001/02:FPM83 Autonom importkvot av nötkött avhög kvalitet från KOM(2002)94 tillmiljö- och jordbruksutskottet2001/02:FPM84 Bekämpning av afrikansk svinpestKOM(2002)51 till miljö- och jordbruksutskottet4 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesSkrivelse2001/02:104 till finansutskottet5 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återNäringsutskottets betänkanden /02:NU13, NU12och betänkande 2001/02:SkU226 § Förlängd försöksverksamhet vid medbor-garkontorFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2001/02:KU30Förlängd försöksverksamhet vid medborgarkontor(prop 2001/02:109).Anf. 1 ():Fru talman! I det här KU-betänkandet föreslås attgiltighetstiden för lagen om försöksverksamhet medsamtjänst vid medborgarkontor ytterligare förlängstill utgången av . Den här försöksverksam-heten, som faktiskt trädde i kraft och somfick en utvidgning , har av de många människorsom berörts av den upplevts som oerhört positiv så-tillvida att det har blivit ökad närhet och ökad till-gänglighet. Man kan också nämna den här effektivi-tetsfaktorn. Med tanke på att vi för några veckorsedan, närmare bestämt , i den här kamma-ren debatterade demokratifrågor är det här ett exem-pel på en bra försöksverksamhet när det gäller demo-krati.Jag har tagit del av goda exempel på ganska närahåll eftersom min grannkommun i Västernorrlandbedrev den här verksamheten. Det var bara under entid, men då det varade vet jag att med-borgarna upplevde verksamheten som mycket bra.Även personalen, som var med i verksamheten,tyckte att den fungerade på ett alldeles utomordentligtsätt.Då kan ju vän av ordning undra: Varför perma-nentas inte en verksamhet som fungerar så bra ur inteminst ett demokratiperspektiv? Det är ju så att det förnärvarande pågår en del utredningsarbete, och ocksåett arbete kring hur man kanske kan utvidga den härverksamheten. I avvaktan på det permanentar maninte försöksverksamheten, utan den får pågå ytterliga-re några år.Jag tycker att det är glädjande att vi i utskottetkunde ha en bred enighet kring de här frågorna. Detkan ju tyckas lite förunderligt att jag kliver upp italarstolen och pratar för ett enigt utskott, men jagtycker att det är viktigt, med tanke på att vi har de-batterat demokratifrågor så flitigt den här våren, belyser även den här frågan.En motion som kom in under allmänna motionsti-den var fogad till betänkandet. I den motionen pratarman lite grann kring närhetsbegreppet, att man kan-ske ska utlokalisera medborgarkontoren från central-orten. Det är naturligtvis viktigt för att få maximaleffekt på verksamheten, men är det kanskeinte något som avgörs i riksdag. Ytterst ärdet en fråga mellan parterna, kommunen och de övri-ga samhällsorgan som deltar i den här samtjänstverk-samheten på medborgarkontoret.Med det vill jag avsluta, och naturligtvis yrka bi-fall till förslaget i betänkandet.Anf. 2 ():Fru talman! Man kan säga att väl fungerandemedborgarkontor är lokal demokrati i praktiken. Detpositiva med medborgarkontor är ju att man utgårfrån allmänhetens behov av service och att stat,kommun och landsting anpassar sig efter allmänhe-tens behov. Det borde vara självklart att så är fallet,men det är det inte alltid.Jag har besökt särskilt ett medborgarkontor vidnågra tillfällen. Då har jag märkt hur mycket lättaredet är för t.ex. äldre, rörelsehindrade personer att nåde myndigheter som man har behov av att träffa. Manträffar dem på samma ställe. Ett medborgarkontoranpassar ju också öppethållandetiderna så att man haröppet . Det är ju inte alltid så om man gårtill olika kontor. Jag har träffat äldre som har sagt attdet är oerhört positivt. I stället för att behöva anlitafärdtjänst och uppsöka tre fyra kontor kan man alltsåträffa alla de här myndigheterna vid ett och sammatillfälle.Det finns en del utredningar som berörde här. En som jag tycker ärsärskilt intressant är den som Statskontoret gör. Manska där försöka se hur allmänheten ska kunna få ser-vice från olika myndigheter dygnet runt via Internet.Man ska kunna få ärenden behandlade och ocksåkunna få information. Det är ett system som vi vet attbankerna tillämpar . Vi kan ju betala våraräkningar oavsett vilken tid vi sitter viddatorn om vi är uppkopplade till Internet. Att denservicen också skulle kunna genomföras av olikamyndigheter tror jag är värdefullt för många även omförstås mycket i fortsättningen också kräver personli-ga sammanträffanden.Fru talman! Försöken med medborgarkontor in-fördes som sade den 1juli 1994 av den borgerliga regeringen. Det var juväldigt positivt att den nya socialdemokratiska rege-ringen inte upphävde det här beslutet. Vi är som sagthelt eniga om principerna för att fortsätta den härförsöksverksamheten. Jag tycker att det borde vara såframöver att det blir regel snarare än undantag medden här typen av service till allmänheten, men vi fåravvakta . Jag hoppas att riksdagenär lika enig efter 2004 som den är när den sägeratt det här ska permanentas, det som har ettvarit försök. Jag yrkar alltså också bifall till förslageti betänkandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 17 §. )7 § betänkande 2001/02:KU33Massmediefrågor.Anf. 3 MARGARETANACHMANSON (m):Fru talman! I betänkandenr 33 behandlas 43 motioner från de allmänna mo-tionstiderna 2000 och 2001, vilka alla på olika sätt rörmassmediefrågor. Inte helt oväntat avstyrker utskot-tets majoritet samtliga 43.Att Socialdemokraterna, ofta med benäget biståndfrån Vänstern och , förkastar alla ickeegna förslag, om jag uttrycker det så, synes snararevara regel än undantag. Det är något som jag med alltydlighet har hunnit erfara under min korta sejour iden här kammaren.Att det finns skillnader mellan majoritet och op-position i massmediefrågor är nog givet, och att detgår en skarp skiljelinje mellan socialdemokrater ochmoderater i dessa frågor blir mycket tydligt när manblickar bakåt och har facit i hand.Flera av de yrkanden som framförs i de nu be-handlade motionerna avser förslag som har redovisatsoch lagts fram ett antal gånger under föregåenderiksmöten. Därmed har de också varit föremål fördebatt i denna kammare ett flertal gånger. Varje gånghar de avstyrkts, antingen med hänvisning till någonutredning som man säger sig inte vilja föregripa ellermed hänvisning till att man tidigare avstyrkt och intefunnit skäl att frångå tidigare bedömning.Fru talman! KU33 är därmed i mångt och mycketen repris, och mycket av det som jag nu kommer attframföra har sagts tidigare, men det tål att upprepas.Den moderata mediepolitiken tål att granskas.Vi tycker att det ska råda stor frihet att ge ut ochdistribuera medieprodukter utan klåfingrighet frånstatens sida. Vi tycker att det är en viktig uppgift attse till att det är den enskildes frihet och rätt sompräglar den nya informationsteknikens tillämpning isamhället. Strävanden att politiskt kontrollera tekni-ken begränsar, enligt vår uppfattning, möjligheternatill utveckling och måste därför undvikas så långt detär möjligt.Vi anser vidare att det inom ramen för dagenstekniska begränsningar för medier ska vara läsarna,lyssnarna, tittarna och användarna som genom sinaval avgör vilka medier som ska ha förutsättningar attdistribueras. Det kan och får inte vara politiskt grun-dat godtycke som avgör mediernas framtida utveck-ling.Vi moderater anser att statens ansvar bör vara attslå vakt om yttrande- och etableringsfriheten. Därmeduppnås en mångfald på publikens och samhälletsvillkor. I statens åtagande på medieområdet bör ocksåingå att underlätta för nya kanaler att etableras utanatt man i onödan lägger sig i deras programverksam-het utöver det som regleras i radio- och TV-lagen.Vägledande ska vara ansvaret gentemotpubliken.Vi tycker också att koncessioner till radio och TVska fördelas på samma sätt som enligt den privatalokalradions ursprungliga regelverk, nämligen genomett auktionsförfarande.Vi anser vidare att det är viktigt att vidga yttran-defriheten och öppna för såväl nya regionala kanalersom fria nationella kanaler. Det finns inga tekniskaeller demokratiska skäl att begränsa den fria radionsutveckling. Outnyttjade radiofrekvenser och de fre-kvenser som frigörs när behov mins-kar ska bjudas ut.En politik för fria medier kommer också att ledatill att teknikens utveckling sker utifrån de enskildamedborgarnas behov och intressen. Det innebär attgränserna mellan olika medier luckras upp samtidigtsom lagar och regler som är teknikbundna snabbtkommer att bli både otidsenliga och motverka sinaegna syften. Det ställer krav på en lagstiftning somger en frihet för de nya mediernas utveckling, allti-från Internettjänster till television. Vi tycker att Sve-rige ska vara ett land där denna utveckling är naturligoch internationellt ledande.Fru talman! Jag yrkar därmed bifall till reserva-tion 3.Avslutningsvis hade jag tänkt att mycket kort re-dovisa våra yrkanden vad gäller dels det s.k. TV-direktivet, dels den s.k. must carry-regeln, vilka åter-finns i våra reservationer nr 9 respektive nr 11.Vi anser att EU ska arbeta för att utvidga den inremarknaden och få bort offentliga monopol. TV-bolagen bör fritt förfoga över programinnehållet ienlighet med respektive länders tryckfrihetsförord-ningar. Det finns ingen anledning för EU att regleravilka länder som program ska komma från eller ställakrav på viss andel europeiska program. Vi finner detoacceptabelt att EU ställer krav på viss sammansätt-ning av programmen, och vi upprepar därför vårttidigare yrkande om att TV-direktivet bör avskaffas.Den s.k. must carry-regeln innebär att kabel-TV-företagen är skyldiga att i kabelnäten distribuera ettantal program som sänds med tillstånd av regeringenutan någon avgift.Det finns enligt vår mening ingen anledning attålägga kabelägare att kostnadsfritt distribuera kom-mersiella program. Kravet på allmänhetens tillgångtill allsidig information måste rimligen anses tillgodo-sett genom att de licensbetalda public service-kanalerna, och , omfattas av must carry-skyldigheten. Som public service-kanaler är det fak-tiskt deras uttryckliga uppdrag att tillhandahålla justallsidig information. Must carry-regeln bör därförenligt vår uppfattning begränsas till enbart de licens-finansierade public service-kanalerna.Fru talman! Jag står självfallet bakom alla de re-servationer som vi moderater ligger bakom men harför tids vinnande nöjt mig med att yrka bifall tillreservation nr 3.Anf. 4 ():Fru talman! Informationsutbyte och dialog är de-mokratins livsluft. När formerna för medierna föränd-ras påverkas givetvis den åsiktsbildning som är grun-den för demokratin. Demokratin och den fria åsikts-bildningen är knutna till kvalitet mer än kanske tillkvantitet. Det är också på dessa grundvalar som det iolika delar av världen har uppstått en debatt kringmediernas roll i demokratin. Vi är om inte mitt uppe iså i alla fall med rasande fart på väg in i ett informa-tions- och kunskapssamhälle. Kanske är den relevantabeteckningen "ett mediesamhälle". Den mediala ut-vecklingen har varit enorm under en lång följd av år.Fru talman! I en politisk demokrati har den friaåsiktsbildningen en avgörande betydelse. Den politis-ka kommunikationen och åsiktsbildningen kan ske påolika sätt, t.ex. inom ramen för personliga samtal ochgenom organisationer och föreningsliv. Det är dockgenom massmedierna som skilda åsikter och opinio-ner kan nå ut till den stora allmänheten. Massmedier-na har en sådan genomslagskraft och mångsidighet attde är av central betydelse för demokratin i Sverige.Det yttersta målet för statsmakternas agerande gen-temot massmedierna måste vara att demokratin stärksoch fördjupas.Fru talman! Medierna borde rimligtvis alltså försemedborgarna med sådan information att de fritt ochsjälvständigt kan ta ställning i frågor som rör sam-hällets angelägenheter. En del i den fria åsiktsbild-ningen är att massmedierna kan fungera som själv-ständiga aktörer och driva egna linjer i samhällsde-batten.Kommentarer kring samhällsutvecklingen, kultur-yttringar, strömningar och maktstrukturer i samhälletär också en del av den fria åsiktsbildningen. Tillsam-mans kan medierna genom debatt, nyhetsförmedlingoch annan information ge underlag för medborgarnasfria och självständiga ställningstaganden.Också den kritiska granskningen i massmediernaär central för den fria åsiktsbildningen och demokra-tin. Massmedierna kan på ett fristående och oberoen-de sätt granska de inflytelserika i samhället. Engranskning genomförd av mångfasetterade massme-dier motverkar maktmissbruk.Fru talman! Viktiga strömningar och företeelser isamhällslivet kan alltså avslöjas och belysas genomen sådan granskning. Medborgarnas möjligheter attkomma till tals i medierna är en viktig del av medier-nas uppgifter i fråga om den fria åsiktsbildningen,och den bör betraktas som en mer självständig uppgiftför massmedierna, jämställd med informationsupp-giften och granskningsuppgiften.Men, fru talman, medieutvecklingen innebär intebara positiva saker. Den innehåller också risker. Flö-det av information leder till ett uppmärksamhetsun-derskott. Alltfler budskap fladdrar förbi utan att vikan ta dem till oss. Därmed skärps kravet på drama-turgi för att man ska nå fram till oss som medborgareoch mediekonsumenter. På väg hit hörde jag påEkot en opinionsforskare notera att de senaste dagar-nas larm om akrylamid kanske är borta ur människor-nas medvetande . Det säger en delom informationsflödet och överskottet på informa-tion.Fru talman! Det är denna dramaturgi som innebärrisker. Det är inte ovanligt att journalisten eller re-daktören i förarbetet till inslag eller artikel målar uppett tänkt scenario och en tänkt konfliktyta. Däreftervidtar arbetet med att bekräfta denna bild. Jag harsjälv varit på andra sidan så att säga ochregistrerat hur syftet varit att bekräftaden journalistiska vinklingen, inte att beskriva verk-ligheten. Och jag har också sett ilskan sjuda över inte lyckas bekräfta vad man föresatt sig att fåbekräftat.Jag har noterat en metod som jag hoppasinte är alltför vanlig men som ibland används. Förstbörjar journalisten mjukt, vänligt och nästan hem-trevligt för att försätta intervjupersonen i en avslapp-nad stämning. När sedan bandspelare eller kamera gårpå ökas fränheten successivt och tempot drivs upp.Och om tempot blir väldigt högt blockeras snabbthjärnans överblick, och det blir svårt att se samman-hangen. Då kan man få intervjupersonen att sägaoövertänkta saker. Den som inte är medveten omdetta blir lätt ett offer för mediedramaturgin.Som väl är är inte alla journalister av den kali-bern. Väldigt många är seriösa och sakliga. Men idetta snabbt föränderliga mediesamhällle finns detrisker, där medborgaren inte ges en relevant bild avfakta eller sammanhang.I går när jag skulle fullfölja min medborgerligaplikt att deklarera hittade jag bland mina verifikat aven tillfällighet en artikel av från där han just tar upp denna problematik.Han pekar på att det finns olika faktorer som präglarjournalismen, som han kallar det, på den ena sidan,och forskningen och politiken på den andra sidan.Han pekar på att journalismen gärna satsar på till-spetsning, medan forskare och politiker måste sysslamed avvägningar mellan vanskliga dilemman. Vi harockså motsatser mellan förenkling och komplexitet,polarisering och nyanser, och långsiktiga kon-sekvenser, konkretisering och generella principersamt personifiering i motsats till teorier och program.Fru talman! Politiker har förstås inte så stora möj-ligheter att påverka denna situation med lagstiftningeller andra åtgärder. Men opinionsbildning och med-vetenhet är viktiga för att inse dessa risker i medie-samhället och därmed också riskerna för demokratin.I arbetet med att hävda den enskildes integritetoch värdighet, och för den delen även företags ochorganisationers, borde och TV ha en viktig uppgift att fylla. Den borde isitt arbete vara ett värn mot mediesamhällets avigsi-dor. Det har ibland riktats kritik mot med hänvisning till att nämnden rutinmäs-sigt och utan närmare analys avfärdar en hel del an-mälningar om kränkningar. Det är allvarligt om lagoch avtal uppställer krav på opartiskhet, saklighet,allsidighet, granskning och relevans och sedan underlåter att ta hänsyn till så-dana kriterier i sina bedömningar av anmälda pro-gram.Det är alltså viktigt att statliga myndigheter seriöstägnar sig åt det som de är tillsatta att sköta. Därförhar vi drivit kravet på att det borde ge-nomföras en allsidig och saklig utvärdering avGranskningsnämndens verksamhet. Det bör alltså skeen granskning av granskarna i detta sammanhang.Några ord om lokalradion också. Den årliga av-giften för att sända lokalradio varierar kraftigt mellande nya tillstånden och de gamla. I det nya systemet ärkoncessionsavgiften en enhetstaxa för alla, medanden i det gamla systemet kunde uppgå till 1,4 miljo-ner kronor. Det är ett spann mellan och 1,4miljoner kronor. Flertalet av programföretagen medde gamla tillstånden har uppvisat förluster. Myckettalar för att man borde avveckla de genomgåendehöga koncessionsavgifterna så att de kommer i merrimlig paritet med varandra. Vi tycker att regeringenborde återkomma till med ett förslag till ettsådant avvecklingsschema.Den lagstiftning för lokalradio som ursprungligenfanns ledde till att nätverk bildades, nätverk som idess helhet inte är rikstäckande men mycket omfat-tande. Många andra länder tolererar fria nationellaradiostationer som är kommersiellt finansierade. ISverige finns inte den möjligheten. Vi anser att manbör pröva en sådan möjlighet. Regeringen borde åter-komma till med förslag om detta.Fru talman! Vi står givetvis bakom samtliga vårareservationer, men jag yrkar bifall endast till reserva-tion 12 om avveckling av koncessionsavgifter.Anf. 5 ():Fru talman! Medier som radio och TV har enmycket stor genomslagskraft som förmedlare av kul-tur- och samhällsliv. Detta gäller inte minst till ung-domar. Därför ser vi i det som en viktigkulturpolitisk uppgift att säkra att det som kallas förpublic service präglas av kvalitet och bildning. Vibehöver naturligtvis förströelser, men om det går utöver fördjupning uppstår problem.Med tanke på det enorma utbudet av lättare un-derhållning i de kommersiella kanalerna som vi har anser vi i att public service bör blimer fokuserad på kvalitetsproduktion än vad som ärfallet . underhållningsprogram och visssportbevakning kräver inte offentlig finansiering föratt produceras och distribueras. Det behövs fler kvali-ficerade kommenterande program, svenska filmer ochpjäser, barnprogram av hög kvalitet och två rikstäck-ande fullbemannade nyhetskanaler.Det svenska språket är litet, och i globaliseringenstid är program på engelska så billiga att de lätt trängerut de svenskspråkiga programmen. I förlängningenriskerar en marginalisering av svenskan att skingra ettsvenskt kulturarv. Därför krävs det större satsningarav public service på ett kvalitetsutbud på svenska inya och gamla medier.Finansiering genom TV-avgifter kommer i läng-den inte att kunna fungera som en inkomstkälla förpublic service. Ett skäl till detta är att systemet medTV-avgifter inte är teknikneutralt. Att betala för inne-hav av en mottagare, dvs. en TV-apparat, är inte tids-enligt eftersom mottagare numera är ett mycket vida-re begrepp. Det går t.ex. att se på TV genom datorn.Därför menar vi i att det är dags att sökaett nytt system. Medan vi fortfarande lever kvar i detgamla systemet motsätter sig höjningar avTV-avgifterna.Ett finansieringssystem som bygger på skatter el-ler reklamintäkter kan riskera mediernas oberoendeställning. I stället vill vi i bygga upp ettnytt finansieringssystem med hjälp av public service-fonder. Hos dessa fonder ska företag ansöka om me-del för att producera och distribuera kvalitetsprogram.Folkpartiet föreslår att fem fonder bildas för att stödjapublic service-produktion inom radio, TV och nyamedier. Fonderna får dels ett stort eget kapital genomatt staten gör en engångsöverföring, dels årliga till-skott. Engångsöverföringen föreslås komma från enförsäljning av bl.a. statens återstående aktier i årliga tillskottet ska komma från intäkter frånnätavgifter. Att ersätta systemet med TV-avgifterinnebär också att man slipper den största delen avdess kostnader för administration och kontroller somför närvarande uppgår till 140 miljoner kronor.De public service-fonder som vi föreslår ska gestöd till programproduktion och säkra sådana distri-butionskanaler så att public service kan nå ut blandpubliken. Även kommersiella radio- och TV-stationerliksom webbplatser ska kunna få stöd från fonderna.Resursnivån till public service ska ligga på över dagens resurser för att möjliggöra en högrekvalitet.De tillgångar som , SverigesRadio och Utbildningsradion har bör komma denfortsatta public service-verksamheten till del. Derasarkiv kan exempelvis överföras till Arkivet för ljudoch bild. Dessa bolag bör övertas av personalen ellersäljas som folkaktier på börsen. I båda fallen kommernaturligtvis den befintliga personalen att få ett bety-dande inflytande på hur verksamheten ska bedrivas ifortsättningen.Folkpartiet motsätter sig de omfattande statligasubventioner för utbyggnaden av det digitalamarknätet som föreligger. anser attmarknaden kan ta ett större ansvar när det gäller ut-byggnaden av distributionsnät.Distributionen behöver inte vara en tung utgift-spost ens när ett digitalt och ett analogt nät ska an-vändas parallellt.Fru talman! Vi menar att public service-programmen genom sitt innehåll och sin attraktions-kraft är en tillgång för alla distributörer.Med hänvisning till vad jag just har sagt yrkar jagbifall till reservation nr 6.Anf. 6 PER ():Fru talman! För att tryck- och yttrandefriheten ipraktiken ska kunna fungera krävs det också distribu-tionskanaler så att tidningar och tidskrifter som trycksverkligen kan nå sina läsare.Det är en mycket intressant historia från slutet av1980-talet och fram till . Den visar hur distribu-tionen av framför allt tidskrifter har misskötts i etttryck- och yttrandefrihetsperspektiv. Jag ska inte taupp kammarens tid med en beskrivning av detta, utanjag hänvisar här till motionen.Den stora mängden tidskrifter distribuerastill pressbyråer och butiker med distributionsföretagetTidsam som ägs av , , ochAlbinsson & . Genom att företaget i principkan välja vilka tidskrifter det vill distribuera på grundav de villkor som tidskrifterna ska klara är det mycketsvårt att komma med i Tidsams distributionsapparat.Exemplet med tidningen visar hur det kan gåtill.Några stora ägare kontrollerar den enda distribu-tionskanalen för massmarknadstidskrifter. Det gör attyttrandefriheten och den fria konkurrensen hotas.Under Presams tid, , rådde ocksåmonopol. Skillnaden är att det då fanns ett tryck attalla skulle behandlas lika - konkurrensen mellanförlag och titlar fungerade faktiskt. Distributionssys-temen har lett till en utarmning av marknaden ochgjort att mindre förlag har mycket stora pro-blem.I betänkandets bakgrundstext beskriver utskottetsituationen för dagstidningar - inte för tidskrifter,som vår motion handlar om - och diskuterar sam-hällsfrågor och opinionsfrågor, medan vi i motionenpekar på att yttrande- och tryckfriheten även måsteomfatta t.ex. kultur- och facktidskrifter.