prot · GP0990 · 2002-04-04 00:00:00 — För är det ocksåviktigt att sådana åtgärder sätts in i en långsiktigstrategi för uthållig tillväxt, minskade klyftor mellankön och mellan regioner för att skapa förutsättningarför full sysselsättning i hela landet. När det dessutomfinns överskott i de offentliga finanserna är det föross mer angeläget att satsa på sysselsättning och väl-färd än att göra stora mastodontiska skattesänkningar.Det är i det här sammanhanget intressant att skatte-sänkningar som är i storleksordningen fem till tiogånger större än den satsning som vi nu diskuteraranser de borgerliga partierna att staten har råd med,alltså de större skattesänkningarna. Den logiken gårinte ihop för mig.Samtidigt är vi i mycket väl med-vetna om att det som kommunsektorn allra mest be-höver är långsiktiga förstärkningar genom stabilaskattebaser och långsiktigt säkra statsbidrag. Vi görockså bedömningen att den ekonomiska situationenför kommunerna och landstingen kommer att blisvårare än 2002. Vi skriver ocksåi det särskilda yttrandet att vi därför anser att resurs-tillskottet bör både stärkas och fortsätta ävenunder de år som kommer därefter.Fru talman! Ett viktigt skäl för att stärka kom-munsektorn, och som inte framgår av det särskildayttrandet, är att vi vill höja kvinnolönerna i kommun-sektorn. Löneskillnaderna mellan privat och offentligsektor har ökat dramatiskt. Skillnaden var 1968, ibörjan av , och den senast kändasiffran för visar att denna skillnad ökat ytter-ligare till 16 %.De krympande budgetramarna i kommuner ochlandsting krisår har tvingat framstora besparingar i form av bortrationaliserad perso-nal - besparingar som inneburit att kraven på denkvarvarande personalen ökat. Priset för detta ser vi i ökade långtidssjukskrivningar. Den alltmerökande stressen och den dåliga löneutvecklingenbidrar till svårigheter att rekrytera personal, framförallt till vård- och omsorgssektorn. Till detta kommerde stora pensionsavgångarna som vi står inför underden närmaste tioårsperioden och som kommer attytterligare försvåra rekryteringsmöjligheterna. Detbehövs alltså mer pengar till kommunsektorn för attfå fler händer i vården och omsorgen, bättre arbets-villkor men också till att höja lönerna.Det finns flera jämförelser som visar att lönernasläpat efter i kommunsektorn. Kommunförbundetskriver i sin skrift Kommunernas ekonomiska läge atthögre löner kräver tillskott från staten. Om lönernaskulle öka med en procentenhet mer i kommunernaskulle det behövas mer , ochdå är inte landstingen medräknade. Men det handlarinte bara om att med ökade resurser skapa jämställdalöner utan också om att med det befintliga löneök-ningsutrymmet göra riktade satsningar för att höja dealltför låga kvinnolönerna. Vi har stor kunskapom kvinnors och mäns löner. Den officiella lönestati-stiken visar att kvinnor tjänar mindre än män.Vi anser att vi på samma sätt som vi lagt fast målför sysselsättning och arbetslöshet, borde vi prövamöjligheten att utarbeta ett operativt mål för inkomst-och löneutjämning mellan kvinnor och män. I dettasammanhang skulle jag vilja rikta en fråga till fi-nansminister . Delar finansministernVänsterpartiets uppfattning att det behövs mer statligaresurser för att höja kvinnolönerna och att det i dettasammanhang vore bra att utarbeta ett operativt jäm-ställdhetsmål för att intensifiera arbetet med hur dettaska gå till?Fru talman! Redan när budgetpropositionen 2002behandlades i tyckteVänsterpartiet i ett särskilt yttrande att regeringenssätt att presentera det tillfälliga sysselsättningsstödetvar anmärkningsvärt. Finansministern valde att pre-sentera konkreta förslag för innan riksdageneller dess finansutskott hunnit ta ställning till reger-ingens ursprungliga budgetförslag.Samtidigt som vi uttryckte denna kritik konstate-rade vi också att det för oss var angeläget att snarastmöjligt ge bl.a. kommunerna tydliga besked om vilkaförutsättningar som skulle gälla 2002. Vi har arbetatutifrån att samma partikonstellation som stått bakomsamtliga budgetförslag under den gångna mandatpe-rioden också skulle komma överens om att stärkasysselsättningen och välfärden. Vi var också bereddaatt snabba upp beredningen av ärendet. har vikommit i mål, och vi anser att resultatet blevbra, men vi kommer, som jag sagt, attverka för att detta resurstillskott ska bli större ochäven fortsätta 2003 och framöver.Per ställde en fråga till mig. Han är intehär i kammaren . Han var missnöjd med att Väns-terpartiet röstade nej till 3 miljarder till kommunsek-torn. Jag vill då bara svara på frågan på detta sätt: Dethandlar om helheten. Vi var inte nöjda med det sättpå vilket finansierade de ökadeanslagen till kommunerna. Vi är alltså inte med på attförsämra i sjukförsäkringen eller i arbetslöshetsför-säkringen. Därför tycker vi att förslaget om att stärkakommunsektorn på detta sätt är mycket bättre.Anf. 173 ()replik:Fru talman! Eftersom nämnde kom-muner med befolkningsminskning som skulle haglädje av det här stödet, låt oss nu vara riktigt kon-kreta, kan som exempel ta kommunen i SivHolmas hemlän. har haft en god skatte-kraftsutveckling, långt över riksgenomsnittet detsenaste året. Den får man inte behålla någonting av.Arjeplog har också haft en befolkningsminskning,och det leder till sämre intäkter. Det får kommunensjälv stå för. har en dålig ekonomi. Arjeploghar dessutom en vänsterpartist som kommunstyrelse-ordförande.Hur, , ska kommun, som pågrund av de här omständigheterna rimligtvis måsteleva med problemet att minska sin personal, kunna fådel av sysselsättningsstödet för nyanställningar?Hur kan påstå att kommuner sommåste krympa sin verksamhet på grund av befolk-ningsminskningar skulle ha glädje av att stödet ut-formas på det sätt som ni har föreslagit?Anf. 174 () replik:Fru talman! har tydligen inteläst propositionen ordentligt, och tydligen inte hellertagit del av att det finns två delar av det tillfälligasysselsättningsstödet: ett generellt på 2,2 miljarderoch ett på 800 miljoner för att tidigarelägga nyan-ställningar.I mitt anförande sade jag att just det generella sys-selsättningsstödet tillkommer även kom-mun.Avslutningsvis till jag säga att med Moderaternaspolitik när det gäller kommunerna skulle Arjeplogskommun ha en mycket sämre ekonomisk situation.Moderaterna vill faktiskt minska resurserna till kom-munerna. Dessutom har ni en väldigt dålig regional-politik som inte heller skulle gynna en kommun somArjeplog.Jag tror säkert att det vänsterpartistiska kommu-nalrådet delar min uppfattning i denhär frågan.Anf. 175 ()replik:Fru talman! I den mån han tror på vad kanske han har den uppfattningen. Men om hani stället tog del av våra förslag skulle han upptäcka attdet skulle ge helt andra möjligheter för en kommun iLappland som tar till vara sina möjligheter att växa.De skulle också få glädje av den tillväxten i stället föratt som få frukten av den tillväxten konfiskerad.Min fråga till kvarstår. Den här propo-sitionen gör ju skillnad på så vis att inte alla kommu-ner får del av stödet på samma sätt. Hälften av stödetkan inte alla de kommuner som har problem med sinekonomi eller som har befolkningsminskning överhuvud taget få del av.Deras problem är ju att i takt med befolknings-minskningen faktiskt krympa antalet anställda.Detta kan inte vara en nyhet för . Det ärju verkligheten ute i Kommunsverige.Anf. 176 () replik:Fru talman! De 2,2 miljarder som är ett generelltstöd beräknas inte på befolkningsmängden, utan påden lönekostnad som t.ex. kommun har.Därför kommer kommun att få del av depengarna.Det var det jag menade vid mitt första repliktill-fälle när jag sade, att om inte harförstått detta kan han inte ha läst propositionen or-dentligt. koncentrerar sig bara på de800 miljonerna.Jag sade att den ena delen, nämligen de 2,2 mil-jarderna, är väldigt bra för just sådana kommunersom . De 800 miljonerna är till för de regio-ner som växer.Båda stimulanserna behövs för att få fler arbets-tillfällen.Om vi har en bra välfärd är det som ettkommunicerande kärl så att vi också får ett bra när-ingsliv. Jag tycker att det är olyckligt att man ställerde här verksamheterna mot varandra så som Mode-raterna vill göra.Anf. 177 PER () replik:Fru talman! Det är en hopplös kamp som SivHolma har: att försvara en dålig proposition.Vännerna på läktaren och andra bör veta attKommunförbundet som ska få det här säger att riskenär stor att kommunerna tar på sig en för stor kostymoch att man blir lurad in.Siv Holma försöker på något sätt att harmoniseraförslaget med kommunalt självstyre genom att sägaatt kommunerna själva väljer om man ska ansökaeller inte.Lyssna på vad , kommunernaoch egen representant i Kommunförbun-det säger: Det är inte så här man vill ha pengarna. Detär inte så man vill ha stödet.Siv Holma vet detta, ändå försöker hon nödtorftigtförsvara det. Det är ett misstroende mot kommunpo-litikerna som Vänstern är med om. Det är att förklarakommunpolitiker som oförmögna att själva bestämmavad statliga bidrag ska gå till.Om det nu är så angeläget med ytterligare resursertill kommunsektorn, varför röstade ni då nej till vårtfinansierade förslag? hoppar ni på ett ofinansieratförslag från en regering som är pressad och vill frise-ra arbetslöshetssiffror. Det är eftertankens krankablekhet. Ni hade kunnat rösta med vårt förslag, ellerkanske ha pressat regeringen om attkommunerna behövde mer. Men det klarade ni inteav.Anf. 178 () replik:Fru talman! För att börja med frågan om finansie-ringen av förslaget vill jag säga att det är finansierat.Det vill inte Per ta till sig. Vi säger att detfinansieras från det överskott som har skapats.Vi driver frågan att vi ska använda de genereradeöverskotten till att förbättra sysselsättningen specielltnär konjunkturerna går ner. Då är det ändå viktigare.Vi har inte råd med arbetslöshet.Kristdemokraternas förslag om att ge pengar tillkommunerna tycker vi däremot var ett dåligt finansie-rat förslag. Det finansierades genom att man skulleförsämra för de sjuka och arbetslösa. Det kan vi inteställa upp på.Vi ser till helheten. Vi har ett förslag där vi kan fåmer resurser till kommunsektorn. Det ligger ju något iatt inte bara ha det engångsvis. Det behöver stärkas ikommunsektorn över flera år.I mitt anförande sade jag att den ekonomiska situ-ationen för kommunerna och landstingen är sämre2003 och 2004. Jag tror faktiskt att vi kommer att hastörre möjligheter att stärka kommunsektorns ekono-mi om vi fortsätter med det samarbete vi haft underden här mandatperioden, än vad Kristdemokraternakommer att ha när man samarbetar med moderatersom inte vill ge mer pengar till kommunerna.Anf. 179 PER () replik:Fru talman! säger att det är finansierat.Det är finansierat i den meningen att det kommer attbetalas, kanske via de 20 miljarder som ni tar frånRiksbanken eller något liknande. Men med ett under-liggande saldo i statsbudgeten som är på minus, enligtprognoserna framför allt , kan ni inte säga attdet är finansierat. Det är inte finansierat under detakbestämda utgifterna. Det är redan fulltecknat.Siv Holma svarade inte på frågan om kommunaltsjälvstyre. Det kanske är retoriskt klokt att glida un-dan sådana frågor. säger att detta är fören-ligt med kommunalt självstyre. Men kommunernasjälva vill inte ha det på det sättet. De vill framför alltha en breddad skattebas och en bra näringslivspolitiksom gör att de kan få in mer inkomster via kommu-nalskatten. I andra hand ska det vara det generellastatsbidraget.Ni talar om med den stora breda Pers-sonska handen vad de ska göra. Det är ettvon oben, och ett von oben som inte är mycket atträkna med.Anf. 180 () replik:Fru talman! Per nämnde von oben-attityden. Den präglas av . Degillar det kommunala självstyret när staten kan säga:Ni ska konkurrensutsätta.Vi säger: Det är upp till kommunen att själv be-stämma om man vill bedriva det i egen eller i privatregi.Vi har en mycket klokare uppfattning om detkommunala självstyret än vad har.I inledningen av mitt anförande sade jag att kom-munerna själva kan bestämma hur de ska använda dethär tillskottet - om de ska använda det till skattefi-nansierade jobb i egen regi eller om de ska ha det iprivat regi. Det är upp till kommunen själv att be-stämma. Däri ingår det kommunala självstyret.När man talar om finansiering tycker jag migminnas att själva har varit duktigapå att manipulera med bruttoredovisning etc.Man säger att vi kanske ska använda de 20 miljar-derna från . pengar är juockså skattemedel. Det här handlar om att ta ett hel-hetsansvar. Det viktigaste med att ta ett helhetsansvarnär det gäller att stärka kommunerna är att vi inte gördet på bekostnad av arbetslösa och sjuka.Anf. 181 Finansminister ():Fru talman! Svensk ekonomi, de offentliga finan-serna och statsbudgeten är i god ordning. Vi hadeförra året ett offentligt överskott i svensk ekonomi omnära . Jag förstår att många av de borgerliga före-trädarna som har varit med i den här debatten inte kanta till sig den informationen. När vi har haft borgerli-ga regeringar har det ju handlat om under-skott i de offentliga finanserna. Men vi hade alltså ettöverskott i de offentliga finanserna på förraåret.Detta är oerhört viktigt, för just hade vien betydligt svagare internationell ekonomi. Det varen följd av att den amerikanska ekonomin störtdök påhösten 2000. När amerikansk konjunktur försämrassom den har gjort nu under ett och ett halvt, snart tvåårs tid, drabbar det och naturligtvis Sverige.Sverige är ett av de länder som har stått emot denamerikanska konjunkturnedgången allra bäst. Vi hargjort det inte minst därför att vi har haft ordning ochreda i de offentliga ekonomierna, de statliga finanser-na, statsbudgeten, de offentliga finanserna.Det överskott som vi har haft under inte bara förraåret utan även åren innan har kunnat användas just föratt bekämpa den tendens till ökad arbetslöshet som viser över hela världen som ett resultat av den interna-tionella, amerikanska konjunkturförsvagningen. Dethandlar helt enkelt om att bedriva klassisk konjunk-turpolitik. När det är en sämre efterfrågan på svenskavaror och tjänster i våra företag måste staten på olikasätt och vis gå in för att stödja konsumtionen och denekonomiska tillväxten. Det gör staten på flera sätt.Man ser exempelvis till att hushållen har merpengar till sitt förfogande.Hushållen har bara genom olika reformer - max-taxan, pengar till de äldre och mycket annat - fåttungefär via statsbudgeten ,vilket har stärkt konsumtionskraften. Det ger natur-ligtvis både små och stora företag bättre möjligheteratt sälja sina varor och tjänster. Det är statens sätt attbedriva konjunkturpolitik. Man försöker stärka denekonomiska utvecklingen via de här insatserna.Men inte nog med att vi har satsat 20 miljarderkronor på ökade reformer till de enskilda hushållen,inte minst till barnfamiljerna. Vi har också kunnatsänka skatten med - iförsta hand för individer men också till viss del förföretag, pensionärer, löntagare och företagare. Deskattesänkningarna är också ett väldigt stöd för kon-junkturbekämpning, dvs. för att kämpa mot de kraftersom försämrar vår konjunktur när den amerikanskaoch internationella efterfrågan blir sämre.Man kan sammanfatta detta: Att kanföra den kanske mest expansiva ekonomiska politikeni EU är för att vi har haft sådan ordning och reda i desvenska offentliga finanserna. Det beror på det över-skott vi hade , förrförra året och åren dess-förinnan. Någon sådan konjunkturpolitik har ingenborgerlig regering kunnat föra, exempelvis inte ibörjan . Då var man skuldsatt upp överöronen. Statsskulden ochunderskotten växte. Arbetslösheten växte, liksomproblemen med priser och med obalanser i ekonominöver huvud taget. Det är en helt annorlunda situation.Jag är mot den bakgrunden väldigt förvånad överatt de borgerliga partierna i det här läget inte vill föranågon form av konjunkturpolitik över huvud taget.De bekymrar sig inte ens för arbetslösheten. Om detfinns en risk för att dålig efterfrågan i m.m.trycker upp arbetslösheten i ska vi naturligt-vis göra någonting i . Vi ska bedriva just denekonomiska politik som vi bedriver, men som deborgerliga tyvärr är emot. Vi ska se till att de som haranledning att anställa folk kan tidi-garelägga anställningarna. Det är sjuksköterskor,lärare, läkare, hemtjänstpersonal, dagispersonal ochpersoner i andra grupper inom välfärdsområdet sombehöver nyanställas framöver. Vi vet attdetta är jobb som efterfrågas av människor: av pen-sionärer, barnfamiljer, ungdomar, skolelever och allaandra.Dessa jobb är oerhört angelägna, och det gäller förstaten att se till att de som kan anställa de här perso-nerna, dvs. kommuner och landsting, kan få pengar.Vi kan ta av just det överskott som vi har i vår eko-nomi för att satsa på kommuneroch landsting. Detta kan vi satsa utöver allt det andravi gör - utöver de 20 miljarderna för reformer, utöverskattesänkningarna på 20 miljarder, utöver det vi görför att stärka den privata konsumtionen som ju harstor betydelse för i synnerhet de små företagen. Vivill satsa tre miljarder extra.Det är utomordentligt anmärkningsvärt att de bor-gerliga samlar sig till en reservation, en kraftfull,borgerlig reservation. Alla de fyra borgerliga partier-na säger nej till nya sjuksköterskor, nej till nya lärare,nej till nya läkare, nej till ny hemtjänstpersonal, nejtill ny dagispersonal och nej till ny personal i äldre-omsorgen. Det är ett kraftfullt nej från de fyra bor-gerliga partierna i en gemensam reservation. De sägernej till ökad välfärd på de här områdena.Ur en synpunkt är detta logiskt: Partier som intevill bygga ut välfärden och som inte vill att den of-fentliga sektorn ska växa och att vi gemensamt ska taansvaret för konjunkturbekämpning och konjunktur-politik ska naturligtvis säga nej. I det avseendet är detlogiskt av de borgerliga partierna att motsätta sig dehär viktiga läkar-, sjuksköterske- och lärartjänsternaosv. Men det är än mer anmärkningsvärt mot bak-grunden att de lägger fram förslag i den härkammaren. , i samband med budgetproposi-tionen, lade de fram ett förslag med innebörden att viska öka arbetslösheten - den arbetslöshet som vi harminskat från . De borgerliga partierna villmed alla sina förslag i stort sätt fördubbla arbetslös-heten, eller i varje fall öka den till 7 %.Skulle , , Centerpartietsoch alla förslag på arbetsmark-nadsområdet gå igenom skulle vi snabbt ha en ar-betslöshet på igen. I det avseendet är de bor-gerliga partierna logiska: Det är klart att de säger nejtill det arbetslöshetsbekämpningsförslag som reger-ingen lägger fram med stöd av ochMiljöpartiet, för de vill ju höja arbetslösheten. Då skade förstås säga nej till ett förslag som syftar till atttrycka tillbaka arbetslösheten.Det är intressant att se att de borgerliga partiernasäger nej i en gemensam reservation. somman gör detta har en egen reservationdär de säger nej inte bara till regeringens förslag utanockså till , och Kristdemokra-ternas förslag. Och och Folkpartiethar en gemensam reservation där de säger nej tillpropositionen men också till förslag och tillModeraternas förslag. har en egenreservation - helgarderat - där de säger nej inte baratill propositionen utan även , och förslag. För säkerhetsskull har man gemensamt sagt nej till regeringensförslag, och sedan säger man nej till varandras förslagi egna, separata reservationer från ,, och . Dehar verkligen helgarderat! Nej, nej och nej är denborgerliga gemensamma nämnaren.Vad har de då för politiska skäl? Om man accep-terar högre arbetslöshet och lägger motioner somleder till högre arbetslöshet är det klart att man skasäga nej till det här förslaget också. Är man negativtill offentlig välfärd ska man också säga nej. Det ärkonsekvent av de borgerliga. Vill man inte bedrivakonjunkturpolitik över huvud taget utan låta markna-den styra ska man också säga nej. På den punkten ärde borgerliga också konsekventa. Säger man, som enföreträdare för Moderata samlingspartiet gjorde förut,att om man förbättrar skolan genom att ge skolan flerlärare blir det dåligt för företagen - ja, om man har enså konstig inställning kan man också säga nej. Manställer bättre välfärd mot företag, ungefär som om destod i någon sorts motsatsställning. En bättre skolamissgynnar inte företagen. Den understöder ju företa-gens verksamhet.De borgerliga har också ett stort antal tekniska in-vändningar. När inte de politiska invändningarnaräcker till har man olika teknikinvändningar. Jag villnämna det mest konstiga. De vill inte ha något stöd,men om man ska ha ett stöd vill de att det ska varautformat på ett sådant sätt att man t.ex. i moderatstyr-da kommuner ska kunna använda pengarna för attsänka skatten. Det tycks vara det mest angelägna förflera av de borgerliga partiernas företrädare. Det är juinte det pengarna ska användas till. Pengarna ska juanvändas för att skaffa jobb åt människor som riske-rar arbetslöshet och för att se till att vi kan bekämpadåliga tider och dålig internationell konjunkturut-veckling.Allra sist vill jag nämna det märkligaste argu-mentet. Det är egentligen två. Å ena sidan säger deborgerliga partierna att det här förslaget är ganskaverkningslöst - det ger inte så många jobb och det geringet resultat. Å andra sidan säger samma partier attdet är ett hot mot den kommunala självstyrelsen ochmot kommunernas sätt att själva få bestämma.Då måste vi försöka hitta någon slutsats. Är detdet ena eller det andra? Det kan ju inte vara både och.Men när man överargumenterar och av politiska skälär emot arbetslöshetsbekämpning tar man till allaargument, även de riktigt dåliga argumenten på slutet.Jag vill säga att detta är ett förslag som in-nebär klassisk konjunkturpolitik. Det är ett förslagsom är enkelt, effektivt, målinriktat och mycket träff-säkert. Är man för att bekämpa arbetslöshet är manför förslaget. Vill man öka arbetslösheten då kan mangöra som de borgerliga partierna och säga nej, nej ochnej.Anf. 182 () replik:Fru talman! Jag har , både när jaghar suttit i och när jag inte har gjort det,haft stor respekt för socialdemokratiska finansminist-rar, och jag hade en väldigt stor respekt för den före-gående finansministern. Men när jag hör detta anfö-rande och denna beskrivning av vår politik - att vimed vår politik vill fördubbla arbetslösheten - vill jagbe alla sansade åhörare att gå in på Centerpartietshemsida och läsa våra motioner och sedan väga dettamot trovärdigheten i finansministerns anförande. Jagtycker att det är skrämmande att i kamma-re referera andra partiers politik och faktaunderlag pådetta sätt. Om vi har ideologiska motsättningar, så låtoss ta den debatten. Det diskuterar jag gärna. Mendetta tar priset.Beträffande det som vi skulle debattera ,nämligen den proposition som handlar om ett tillfäl-ligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting,har jag några frågor till finansministern.Den första frågan är: Varför inriktar sig inte re-geringen på att öka kommunernas skattebas somlångsiktigt ger dem en bättre ekonomi? Våra partierhar nämligen några gemensamma mål, och det varanledningen till att vi var med och sanerade ekono-min före den senaste sexåriga högkonjunktur som vihar haft i . Varför vill inte Socialdemokraternalångsiktigt öka kommunernas skattebas och läggafram förslag om det, så att de trovärdigt kan ordnaupp sin verksamhet på ett kvalitetsmässigt bra sätt?Den andra frågan är: Varför, om man talar om ar-betstillfällen och tillväxt, resonerar ni inte om sänktarbetsgivaravgift för alla arbetsgivare, vilket ocksåskulle gynna småföretagare, där det finns en väldigtstor potential? Det är viktigt med ökad tillväxt för attvi ska ha en större kaka att fördela.Socialdemokraterna påpekar att de vill öka antaletheltidsarbetstillfällen. I stället lägger ni fram förslagsom ger vikariat och korttidsanställningar och sommotverkar en stadig arbetsmarknad för kvinnor ioffentlig sektor.Min sista fråga är: Varför bryr ni er inte om vadera egna socialdemokratiska kommunpolitiker tyckeri denna fråga?Anf. 183 Finansminister () replik:Fru talman! Både kommun- och landstingspoliti-kerna tycker naturligtvis att det är bra att de kan få 3miljarder kronor av staten.