prot · GP0995 · 2002-04-15 00:00:00 — ställer mycket tydligakrav på vad som ska ske efter valet. De har sagt sigvilja genomföra utgifter som, som de själva redovisar,uppgår till . Ska de utgifterna pånågot sätt hanteras? Jag skulle vilja att finansminis-tern förklarade hur man kommer att hantera Vänster-partiets krav. Kommer man att säga blankt nej tillalltihop, eller kommer man att flytta in kanske 40miljarder i växande utgifter - som Vänsterpartietföreslår? Jag tycker att man i den här debatten har rättatt ställa krav på ett sådant besked.När det sedan gäller sjukfrånvaron och arbetslös-heten är det, , självklart så att man,om sjukfrånvaron ökar mer än vad den öppna arbets-lösheten uppgår till, kan hålla nere arbetslöshe-ten. När ni redovisar era mål inför de kommandeåren, räknar ni då med dagens nivå för sjukfrånvaronnär ni beräknar arbetslösheten? väl ändå hålla med om - detta har alla andranoterat i debatten - att sjukfrånvaron och arbetslös-heten måste ses tillsammans. Att väldigt många män-niskor nu är sjukskrivna leder till att man måste an-ställa fler, vilket alltså inte beror på att det finns flerjobb.Till sist gäller det frågan om skatterna. Det somskiljer oss moderater från er socialdemokrater är att vivill sänka skatten för alla. Vi vill genomföra skatte-sänkningar inte bara för miljardärer och höginkomst-tagare - där har ju ni gjort förändringar - utan ocksåför den pensionär som äger sitt eget hus. Vi vill ocksåsänka skatten rejält för låg- och medelinkomsttagare,men er skattepolitik finns inte ens nämnd.Vad jag tror kommer att vara det bestående min-net från den här debatten är en finansminister som vartrött och liknöjd, som hellre talade om andra saker ände som oppositionen tog upp och som inte hade såmycket att säga vare sig om företagsägandet ochutflyttningen eller om nyföretagandet, statens under-skott eller vad man faktiskt ska göra för att brytautvecklingen på arbetsmarknaden. Det gick inte såbra , , men det var en bra startför valkampanjen.Anf. 12 Finansminister () replik:Fru talman! Den borgerliga regeringen lämnade år1994 efter sitt valnederlag efter sig ett rekordun-derskott i statens finanser, och när den moderatstyrdalandstingsledningen i förlorade valetår lämnade den efter sig ett underskott på 3miljarder kronor. Vi socialdemokrater fick tillsam-mans med och i uppgift attbudgetsanera. lyckades vi faktiskt få ett plusi bokslut. När Moderater tog över ilandstinget i efter det senaste valet lyckades depå skaffa ett miljardunderskott i länslandsting. När under den här mandatpe-rioden skulle styra sjukvården i Västra Götalandlyckades den moderata ledningen få ett såkraftigt underskott att det t.o.m. spräckte det borgerli-ga samarbetet. fick lämna landstingsled-ningen. styrs av en koalitionbestående av Socialdemokraterna, ochCenterpartiet, som har lyckats få ordning på ekono-min.Varje gång moderater kommer i närheten av ettansvar för offentlig ekonomi i - i landstingeller någon annanstans - tycks det sluta med under-skott, så jag förstår att är sjukligt intres-serade av underskott.För en stund sedan citerade jag sade att stod idenna talarstol och sade: Ni kommer inte att klarautgiftstaket - vi klarade utgiftstaket 2000.För ett år sedan stod i denna ta-larstol och sade: Ni kommer inte att klara utgiftstaket2001 - vi klarade utgiftstaket med 5 miljarder.Nu säger : Ni kommer inte attklara utgiftstaket 2002.Finns det någon trovärdighet i den mannens utsä-gelser? Han har haft fel varje gång. Det finns en visslogik här. Har man haft fel varje gång ska man ha feläven nästa gång. Jag tror att därkommer att vara lika framgångsrik som när det gälleruppnåendet av hans 70-procentsmål - att ägna minst70 % av tiden åt att kritisera motståndarna.Ska skatteutjämningen, , finan-sieras med 14 nya statliga miljarder? Varifrån ska de iså fall tas? Är det arbetsmarknadspolitiken som skabetala detta? vill ju ta bort hälften avarbetsmarknadspolitiken. Ska man ta bort den andrahalvan också för att betala skatteutjämningen? Ellerär det den andra vägen som Moderata samlingspartietska gå, nämligen att se till att alla andra landsting ochkommuner i ska tvingas öka sin skatt för attbetala underskottet i ? Detär bra att i varje fall en och annan riksdagsledamotfrån Moderata samlingspartiet har insett att hela orsa-ken, som de själva säger, inte alls har att göra medskatteutjämningen utan att det handlar om egna för-summelser. Då borde också ta ansvaretför de försummelserna.Anf. 13 HANS () replik:Fru talman! Med tanke på pro-på om Vänstern och statsfinanserna vill jag försäkraBosse om att ordning och reda i statsfinan-serna, en sund ekonomi som sätter jobb och tillväxt icentrum är grunden för en välfärds- och rättevisepo-litik.Jag har två korta frågor. Delar finansministernmin bedömning, som också gör,att vi har en successiv försämring avkommunernas ekonomiska läge och att det därmedfinns ett direkt behov av att förlängda dettremiljardersstöd som vi beslutade om i riksdagenförra veckan?Delar min uppfattning att 80-procentsmålet för den reguljära sysselsättningen 2004ska uppnås? Det är det primära målet, och det måstetill ytterligare politiska initiativ för att nå det. Jag troratt det måste till en hel del på näringspolitikens ochföretagspolitikens område. Jag nämnde en del av det imitt inledningsanförande.Anf. 14 Finansminister () replik:Fru talman! Det är bra att ,trots försök från och de övriga borgerli-ga partierna att förhindra det, beslutade att satsa 3miljarder kronor som en konjunkturstimulans ochsom ett stöd för välfärdsverksamheten i landetskommuner och landsting. Det innebär att landetskommuner och landsting nu kan anställa sjuksköters-kor och lärare, hemtjänstpersonal och andra viktigavälfärdsarbetare. Vi gör det därför att det behövs idagens konjunktursituation.Jag är medveten, , om att vi i höstbehöver ha en diskussion om hur staten kan se till attkommuner och landsting även i fortsättningen kan fåen solid grund att utveckla sin verksamhet från. Vi ärsjälvfallet beredda, som jag har sagt , att se till att våra välfärdsverksamheter får resur-ser i fortsättningen. Det har alltid varit den socialde-mokratiska prioriteringsordningen att vi först skabekämpa arbetslösheten, det står överst på dagord-ningen, och att vi därefter ska se till att det finns re-surser för sjukvården, äldreomsorgen, förskolorna,hela skolverksamheten, högskolan, allt det som harmed vår välfärdssektorn att göra. Sedan får andrakrav underordnas den prioriteringen. Det är alltidarbetslöshetsbekämpningen och välfärdssektorernasom står främst.Vi får naturligtvis ha en diskussion om vilkaförutsättningar som finns att också i fortsättningen setill att kommuner och landsting får goda ekonomiskavillkor. Men det är tråkigt att se partier som Center-partiet, och , som ivarje fall ute i kommunerna tycker att det är bra idkar den här verksamheten, har bekämpat dessanya 3 miljarder till kommuner och landsting på detsätt som de har gjort. Jag tror att kommunal-politiker tar ansvaret för de möjligheter de nu får attgöra nyanställningar som kan bidra till att bekämpaarbetslösheten. Att stå här i kammaren och oroa sigför ökad arbetslöshet, som gjordealldeles , och säg nej till förslagen föratt bekämpa arbetslösheten går helt enkelt inte ihop.Den andra fråga som hade hand-lade om 80-procentsmålet - i sysselsättning år2004. Det är ett utomordentligt viktigt mål, och vipekar i vårpropositionen på att om våra nuvarandeåtgärder ska slå igenom framöver når vi inte dessa80 %. Det har varit likadant när vi jobbade för att nåarbetslöshetsmålet . Det räckte inte med de åtgär-der som var kända. Det behövs nya insatser sommåste diskuteras , osv. för att nå80-procentsmålet. Det behövs insatser för att skapabåde fler företag och fler arbetsplatser.Anf. 15 HANS () replik:Fru talman! Ja, jag är glad för det svaret. Skakommunerna våga anställa måste de känna en säker-het på andra sidan , annars vågar man inte.Som sagt, ska vi nå 80-procentsmålet lär det dessut-om vilja till en hel del företagspolitik.Jag har två ytterligare frågor. Den stora reformsom vi har talat den om länge, en jättelik rättvisere-form mellan dem som har och dem som inte har ar-bete, är andra steget i a-kassereformen. Vi har lagtfram förslag, det är inte alldeles billigt. Vi menar attdet finns ett utrymme . Delar min uppfattning?Slutligen: Det kom statistik från häromveck-an om att inkomstskillnaderna mellan män och kvin-nor återigen ökar. Vi måste få bukt med lönediskri-minering och ökande inkomstskillnader mellan mänoch kvinnor. Vi kräver att riksdag och regering antaren rejäl handlingsplan. Jag tror att det i så fall kom-mer att kosta pengar, och då bör de på den borgerligasidan som har noterat de här löneskillnaderna inse attdet krävs resurser, inte minst för dem som arbetarinom den offentliga sektorn.Anf. 16 Finansminister () replik:Fru talman! På den socialdemokratiska partikon-gressen i prioriterades höjda tak i a-kassan högst av alla reformer framöver. Vi gör fortfa-rande samma bedömning och samma prioritering. Detär min förhoppning, på samma sätt som Hans An-dersson uttalar, att vi ska kunna återkomma i denfrågan . Det ska finnas möjligheter att göra någonförbättring också av a-kassan. Det har varit vår för-hoppning , och vi arbetar intensivt för attskapa ett sådant utrymme.Jag är också, liksom , oroad överde stora skillnader i vårt samhälle i inkomster ochförmögenheter. Det redovisas i en analys i vårpropo-sitionen att när man tar den femtedel av svenska fol-ket som har de högsta inkomsterna och jämför medden femtedel som har de lägsta inkomsterna är rela-tionen, som ett resultat av de stora löneskillnadernamen också stora förmögenhetsskillnader, ett till tio.Den rikaste femtedelen har tio gånger mer resurser änden fattigaste femtedelen. Men det redovisas också ivårpropositionen, i analysen, att via de insatser somvi gör i politiken - skattesystemet, de sociala transfe-reringarna och välfärdsinsatserna, det som vi görinom sjukvård, skolan, barnbidrag och allt annat -reducerar det enorma gapet från ett till tio till ungefärett till två och halv. Det är också för mycket, men detär en klyfta som vi vill minska. Det visar politikensbetydelse. Man kan faktiskt med politiska insatserreducera de stora standardskillnaderna i samhället.Det finns partier som inte vill reducera skillnaderna,och dem kan vi lämna därhän just . Men jag delarHans Anderssons uppfattning att det är viktigt att vianvänder politiken också i fortsättningen för attminska de stora skillnaderna.Den största och viktigaste faktorn för att minskainkomstskillnaderna är just tillgången till arbete.Vi har satt upp ett annat mål, nämligen att försökahalvera socialbidragsberoendet. Det målet nås fram-för allt genom att skapa nya jobb och nya företag. Detär glädjande att vi kan se, efter det att det var be-kymmer med den kraftiga internationellanedgången, att antalet nya företag som startas ökarenligt de senaste månadernas statistik. Det växer framfler företag fram i just , och det växer framfler arbetsplatser. Det är glädjande att se i AMS se-naste statistik att det finns fler lediga platser änvad det fanns förra året.Det är tecken på att det är möjligt att vår arbetslös-hetsbekämpning kan innebära att vi både kan sänkaarbetslösheten ytterligare ett steg framöver och kannå sysselsättningsmålet om år 2004.Anf. 17 () replik:Fru talman! Det är ungefär som det brukar vara ide här debatterna. Det står i föredragningslistan attfinansministern presenterar propositionen, men det ärsom vanligt mera av att finansministern ställer frågortill oppositionen om förslag som vi ska lägga framden . Han klankar på de förslag om ännu inte ärlagda.Låt mig ändå peka på att regeringen medvetet un-derbudgeterar utgifterna för sjukförsäkringen för attfå ihop budgeten. Det står på s. 111: "För utgiftsom-råde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handi-kapp förutsätter beräkningen att kraftfulla och offen-siva insatser föreslås i budgetpropositionen för 2003för att hejda kostnadsutvecklingen inom utgiftsområ-det och minska sjuktalen i förhållande till dagensnivå." Det är alltså förslag som kommer efter valet.Det här är också någonting som verkligen handlar omatt kringgå budgetlagen.Nu säger att jag har fel vad gällertillväxten. har haft en bättre utveckling änOECD och EU. Ja, jag vet inte. Han har valt 1994 ochframåt, och det är möjligt att han har hittat någonstatistisk serie där. Av propositionen framgår alldelesuppenbart att eftersläpningen fortsätter. Svensk BNPväntas utvecklas sämreän världen, sämre än , sämre än EU, sämre änNorden och sämre än Finland.Det här är någonting som regeringen tar väldigt lättpå, och det är mycket allvarligt.Nu frågar om skatterna på Got-land, i , i osv. Detär naturligtvis en intressant fråga i de kommuner därSocialdemokraterna har makten. Men regeringenskriver i propositionen på s. 167 någonting som verk-ligen förvånar, nämligen: "För att komma till rättamed underskotten behöver flera kommuner ochlandsting genomföra omstruktureringar av verksam-heten. Sådana åtgärder medför i regel att tillfälligakostnader uppkommer, t.ex. åtgärder för att kommatill rätta med personalöverskott. "vill jag fråga : Vilka kommu-ner och vilka landsting är det som ni anser ska sägaupp personal? På vilka sjukhus finns det för mångasjuksköterskor och undersköterskor? I vilka skolorfinns det för många lärare?Bosse borde passa på att sva-ra på frågan varför ni nu drar in 169 miljoner kronorfrån polisen. Fanns det inte ett löfte om att det nuskulle satsas på rättssamhället?Bosse är nöjd med det allra mesta här.Allting presenteras i rosenrött. Han är försiktig medatt kommentera konjunkturen osv. Men tillväxtåtgär-derna, , lyser med sin frånvaro. Var-för presenterar ni inte förslag som gör att ni kan nåupp till det högtillväxtalternativ som också redovisasi propositionen?Anf. 18 Finansminister () replik:Fru talman! är upprörd över att fi-nansministern ställer frågor till oppositionen. Jag kanförstå den upprördheten med tanke på avsaknaden avsvar på alla de frågor som jag ställer. Svaren går inteheller att utläsa ur t.ex. det dokument som de borger-liga partierna presenterade om vad dehar för politik på en rad områden. Det gäller energi-frågorna, skatteutjämningen, regionalpolitiken osv.Därför är det kanske rimligt att frågan tas upp i kam-maren.Det är ingen slump att jag valde , MatsOdell, när jag gjorde jämförelser av hur tillväxten harvarit. 1994 övertog en socialdemokratisk regeringansvaret för landets ekonomi. hade vien borgerlig regering, som tillhörde, somhade plus minus noll när det gäller tillväxten i eko-nomin. har vi haft en tillväxt på sedan 1994.Så det är ingen slump att jag använde det året somjämförelse.Det finns mängder av reformområden, MatsOdell. Polsen har fått 5 miljarder under den här man-datperioden. Men jag har en viktig fråga om solidari-teten i som helt lämnar, nämli-gen: Ska försök att slopa skatteutjäm-ningen få stöd av de andra borgerliga partierna? Svarapå den frågan, !Anf. 19 () replik:Fru talman! Det är möjligt att polisen har fått merpengar. Men det är ju en akut polisbrist i riket, och nidrar nu in 169 miljoner. Varför gör ni det, BosseRingholm?I läser jag att man nutvingas att avskeda ytterligare 35 civilanställda inompolisen bara i . Det här är alltså en utveck-ling som inte alls är så positiv som den som regering-en försöker att påskina.En annan fråga som jag inte heller har hört nå-gonting om här är att fastighetsskatten nu ska höjaskraftigt. Tabell 5.7 på s. 88 visar att fastighetsskattenpå småhus kommer att öka från 11,8 till 13,2 miljar-der. Då är den tillbaka på exakt det belopp som denlåg på innan ni tvingades att genomföra en sänkningförra året. Kommer fastighetsskatten att sänkas, Bos-se , eller kommer detta att slå igenom ochfortsätta att driva människor från hus och hem så attsegregationen tar fart igen?Fru talman! Dessutom undrar jag varför man idenna vårproposition, där man skulle redovisa delångsiktiga dragen, inte tar upp problemen med före-tagsflytten, med kapitalflykten och med utflyttningenav huvudkontor som är något av grundbulten för densvenska välfärden som har stora problem ochhåller på att erodera? Varför mörkar ni de långsiktigaproblemen i den här propositionen? Och framför allt:Varför gör ni ingenting för att vårda dessa viktiga,men lättrörliga skattebaser?Anf. 20 Finansminister () replik:Fru talman! Det är intressant att konstatera att viunder den här mandatperioden har satsat ytterligare5 på polisen. sägeratt polisen kanske har fått ett lite större anslag. 5miljarder kronor är inte ett så litet anslag. Det är stör-re satsning på polisen än på mycket . Att det harvarit möjligt att göra denna stora satsning på polisen,liksom på mängder av andra reformområden, är föratt vi har lyckats att skapat ordning och reda i svenskekonomi efter den borgerliga katastrofen i början på90-talet.Mats berörde inte med ett ord frågan omskatteutjämningen. Ska man av det dra slutsatsen attModeraterna kan komma att få stöd av Kristdemo-kraterna för att avskaffa skatteutjämningen - denskatteutjämning som gör att vi i solidarisk anda sertill att hela får chans att leva och som gör attvi får villkor i hela som är någorlunda ge-mensamma?Moderaterna har inte mycket till övers för skatte-utjämningen, och jag förstå att de påverkar Kristde-mokraterna. I har man ettrekordstort underskott, och det är en av orsakerna tillden här debatten. Där har tvingatsatt gå in i arbete tillsammans med somhar lett till ett underskott på 4 miljarder kronor.Ibland piper och säger att man nogborde ha höjt skatten i stället för att sänka den, mende körs över av Moderaterna.Risken är stor att också kommer attköra över vid en eventuell framti-da borgerlig regering och avskaffa det solidariskainstrumentet skatteutjämning. Jag tar den talandetystnaden från , som inte hade några syn-punkter på skatteutjämningen, som ett dåligt teckenpå att bestämmer över den, i alla fallvisavi Kristdemokraterna.Anf. 21 () replik:Fru talman! Jag har tre frågor till finansministern.Den första frågan handlar om den regionala klyv-ningen. har konstaterat att ärdet enda land som inte har klarat av att bryta utveck-lingen av högkonjunktur. Medan reger-ingen funderar och analyserar slår butiker igen, post-kontor centraliseras, polisen får allt större områden attbevaka osv. I finansplanen finns det ingenting omdetta. Kommer det någonting när det gäller den regi-onala klyvningen, eller är det tänkt att det ska fort-sätta att utvecklas på det här viset i ?Min andra fråga handlar om sjukfrånvaron ochhälsoläget. Finansministern hänvisar till elvapunkts-planen på s. 25 i finansplanen. Enligt punkt 1 ska manfastställa ett mål, enligt punkt 2 ska det föras samtal,enligt punkt 3 ska man analysera, enligt punkt 4 skaman utreda, enligt punkt 5 ska man informera, enligtpunkt 6 ska det genomföras särskilda försök, enligtpunkt 7 har det avsatts 70 miljoner medan det behövskanske 3 miljarder för rehabiliteringsinsatser, enligtpunkt 8 rekommenderar man försäkringskassorna attkoncentrera rehabiliteringsarbetet, enligt punkt 9 skaomfattningen av problemen klargöras, enligt punkt 10ska statistik och forskning utvecklas och enligt punkt11 ska frågan beredas.Hur ska detta lösa enskilda människors problem? kostar sjukskrivningarna alla oss förvärvsarbe-tande i per person. Ochdetta är regeringens elvapunktspaket! Vad är det förotrevliga åtgärder som ni inte vågar lägga fram påbordet innan valet för att åtgärda detta? Det är redan en gökunge i statsbudgetensom håller på att äta upp allt reformutrymme, bortsettfrån det mänskliga lidandet.Min tredje fråga handlar om lönediskrimineringenmot kvinnor. fick männen 1 %högre höjning än kvinnorna. Om man letar igenombilagorna noga hittar man en liten skrivning somsäger att förhållandet mellan mäns och kvinnors lönerhar varit påfallande , men före-faller det som att lönenivå har utvecklats till kvinnorsnackdel.Det här är inte sant. Det har varit en sådan ut-veckling . Skillnaderna är enorma.Om man räknar om precis allting annat kvarstår ändå8-9 %, och detta förhållande har förvärrats varje årunder de senaste två mandatperioderna. Vad tänkerregeringen göra åt detta som är ett av de största pro-blemen i den sociala klyvningen?Anf. 22 Finansminister () replik:Fru talman! Jag utgår från att inte vill hanågon statlig lönepolitik. Hon får signalera om det ärnågon ny linje från sida. Jag har självfalletpå samma sätt som all anledning att observe-ra att det finns diskriminering mellan könen på ar-betsmarknaden när det gäller inkomst. Jag tycker attvi gemensamt ska sätta krav på arbetsmarknadensparter för att försöka motverka denna typ av lönedis-kriminering mellan könen.Det vi kan göra från samhällets sida - det finnsredovisat i vårpropositionen - är att via olika offentli-ga insatser försöka jämna ut situationen mellan kvin-nor och män. De förslag som finns i vårpropositionengynnar kvinnor i större utsträckning än män, och detär ett sätt att med sociala insatser försöka skapa enstörre jämställdhet mellan könen.Jag tycker också att vi ska sätta ett tryck på ar-betsmarknadens parter - på företag, arbetsgivare ochandra som lönesätter - för att få dem att respektera destarka krav som finns i hela samhället och hos defackliga organisationerna på en mer jämställd löneut-veckling.När det gäller ohälsan presenterade regeringen ihöstas ett elvapunktsprogram. Det finns inget annatförslag. De borgerliga partierna har inget gemensamtförslag på området. I de 53 punkter som förra veckanpresenterades från borgerligt håll finns inga gemen-samma förslag kring ohälsoutvecklingen. Det är trå-kigt att det inte finns ett större mått av konstruktivitetfrån de borgerliga partiernas sida.Jag skulle vilja hävda att vi behöver skärpa för-slagen på detta område rätt ordentligt. Det hoppas jagatt vi kan göra när vi har gått igenom och berettalla de förslag som finns. En skärpning kan vara att visätter upp mål på området. På samma sätt som vi harhaft arbetslöshetsmål, sysselsättningsmål och mål atthalvera socialhjälpsberoendet kan vi nå framgångockså på ohälsoområdet via mål.Till sist vill jag fråga varför det inte stårnågonting om utjämningssystemet i det 53-punktsprogram som ni presenterade i förra veckan.Varför står det ingenting om utjämningen mellankommuner och mellan landsting? Är det Moderater-nas, och stora under-skott i som gör att ni intekan enas om någon gemensam linje när det gäller detstatliga skatteutjämningssystemet? Tycker Centernsom att man ska avskaffa det statligaskatteutjämningssystemet? Är det därför det inte stårnågonting om det i programmet?Anf. 23 () replik:Fru talman! Jag hade tre ganska raka frågor till fi-nansministern. Anledningen till att jag ställde demvar att det inte finns någonting i finansplanen omdessa områden. Jag fick inget svar på frågan om vadregeringen tänker göra åt den regionala klyvningen.Jag fick egentligen heller inget svar när det gällerohälsan, mer än att det kommer skärpningar eftervalet . Det finns ändå en del att göra åt detta,och man kan göra det väldigt snabbt.Vi har föreslagit en rehabgaranti. Vi har föreslagit2,6 miljarder till i rehabpengar. Vi har föreslagit ettfinansiellt samarbete mellan berörda myndigheter -Finsam - som skulle minska kostnaderna och förbätt-ra kvaliteten i rehabliterinsgarbetet för sjuka männi-skor.Det sade socialministern ja till, men finansminis-tern sade nej till Finsam i ett läge då kostnaden är 113miljarder av de 700 vi kan använda i stats-budgeten. Varför sade finansministern nej till Fin-sam?Det kom heller inget svar när det gällde lönedis-krimineringen mellan män och kvinnor. Det är, tyckerjag, ytterst allvarligt att det inte ens finns ett tänk pådetta område. Vi har ett helt åtgärdspaket som viredovisade när det gäller dessa frågor.Jag tycker att det är bekymmersamt att finansmi-nistern inte tar till sig detta. När man talar om socialaklyftor handlar det faktiskt om att det är kvinnor somhar lägst löner. Det är de som utgör den största grup-pen bland socialbidragstagarna.