prot · GP0961 · 2002-01-31 00:00:00 — 62 ():Herr talman och f.d. försvarsminister! Jag tänktebränna mitt krut på den nuvarande försvarsministernBjörn . Vi har besök i huset frånKristinehamn. Jag är också fadderriksdagsman förartilleriregementet. när jag är där och ser denmateriel som finns vid artilleriregementet får jag enkänsla av en industri som inte satsar. Om man besö-ker en industri, som man ju också ofta gör i det härjobbet, kan man nästan se om de inte satsar på inves-teringar och om det ligger illa till. När man kommertill artilleriregementet i och ser model-len på fordonen, antalet pjäser m.m. blir man litebedrövad.Min fråga till försvarsministern är: Vad har och Försvarsdepartementet för planer förartilleriet i , och då speciellt för Kristine-hamn? Jag vill också sammankoppla detta med skjutfält som ligger under artilleriregementet iKristinehamn. Det skulle vara trivsamt och intressantatt få höra försvarsministern bedömning av framtidenför artilleriet och skjutfält i kombination.Anf. 63 Försvarsminister ():Herr talman! Det som kanske är det mest framåt-syftande är att det just har inletts försök med två- ett brittiskt och ett tyskt system - bandkanonvagnar.Under ett par år ska vi göra en utvärdering av vilketav dessa system eller snarlika som ska vara tjänligtför anskaffning. Det finns också i Försvarsmaktensmaterielplan ett ledigt utrymme för göraen anskaffning av artilleripjäser.I själva verket anser jag att artilleridelen inom för-svarsmakten är ett exempel på hur vi går över till attarbeta med utvecklingen med demonstratorer för att ide begränsade volymer vi behöver kunna köpa sådantsom ligger på den tekniska och operativa framkanten.Anf. 64 ():Herr talman! Jag är tacksam för det svaret.Vi kom aldrig över till skjutfält ochkopplingen till A9.Det låter positivt. Det här ska övas.En viktig fråga är: Är framtiden för artillerirege-mentet och artilleriet, som försvarsministern tydligenanser är viktigt och positivt, kopplad till användandetav det enda militära etablissemang som finns kvar iDalarna, nämligen skjutfält, som ett öv-ningsområde för dessa nya pjäser?Anf. 65 Försvarsminister ():Herr talman! skjutfält ska finnas kvar.Det har vissa egenskaper som gör att det inte finnsnågon motsvarighet till det. Det är mycket lämpat förjust artillerianvändning.Det pågår också studier för att se om man kan an-vända det för vinterövningar och slutövningar förarmén. Vi får se vad det kan peka på.Jag vill korrigera när det gällerDalarna. har ett av de mest omfattande ochutvecklade hemvärnssystemen i vårt land. Det bety-der att på intet sätt är utan ett lokalt baseratförsvar.ForskningsstiftelserAnf. 66 (m):Herr talman! Jag har en fråga till utbildningsmi-nistern.De gamla löntagarfonderna användes ju för attbilda forskningsstiftelser, och är enav dem. Den hade över 3 miljarder i värde.Pengarna ska användas till Östersjöforskning och ärknutna till att bidragsmottagaren ska finnas vid Sö-dertörns högskola.Det visar sig nu att reglerna om personuppsätt-ningen i stiftelsens respektive högskolans styrelseställer till problem. Samma personer sitter på flerastolar. Samma personer som bestämmer vilka pengarsom ska gå till forskningsprojekt har ett egenintresseav att just den högskolan får ansenliga anslag.Jag vill veta vilka åtgärder regeringen kommer attvidta för att undanröja risken för svågerpolitik och föratt säkra Östersjöforskningens kvalitet framöver.Anf. 67 Utbildningsminister ():Herr talman! Det är ett av de bestående inslag somfinns kvar från de borgerliga var ansvarigaför forskningspolitiken. Man bildade forskningsstif-telser.Jag är en varm vän av forskningens frihet. Det ärinte Moderata samlingspartiet. Stiftelserna bildadespå sådant sätt att det var en liten krets som återvaldesig själva och varandra i all evinnerlig tid. Forskarnahade inte mycket inflytande över de stiftelserna.Vi har ju reformerat det så långt det går, med tan-ke på att det är stiftelser. Det är svårt, men vi har gjortdet så gott det går för att återinföra ett demokratisktinflytande.När det gäller just är den i sinastadgar en stiftelse som är till för att stötta en univer-sitetsstruktur i södra delen av . Det är detvi har byggt upp i form av högskola.Det är en väldigt viktig högskola för Stockholmsutveckling, i en del av utan akademisktradition. Stiftelsen är ju att se som deras fasta forsk-ningsresurs för att kunna utveckla högskolan. Manhar stadgar att följa naturligtvis. Man ska strikt följavetenskaplig kvalitet. Men det är ju en stiftelse som ärtill just för att stötta universitetsstrukturen i södraStockholm, dvs. 68 (m):Herr talman! Omsorgen om högskolakan vi vara helt överens om, men forskningens kva-litet är ju i det avseendet väldigt betydande.När gått igenomhur reglerna ser ut och hur det har blivit med fördel-ningen av pengar har man kraftig kritik. Det är densittande regeringen som måste ta ansvar för det.Min fråga var: Vad tänker den sittande regeringengöra för att säkra kvaliteten på forskning som bedrivsvid bl.a. ?Tack var stiftelsen får just högskolabetydligt mer pengar än vad de nya universiteten iKarlstad och får och än vad högskolafår. Då är det väl väldigt viktigt att vi kan vara tydliganär det gäller att fördela pengarna på ett korrekt sättoch i enlighet med den tradition som finns inomsvensk forskning.Rapporten visar att det inte är så när det gäller justden här stiftelsen.Vill ni eller vill ni inte ändra på reglerna?Anf. 69 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag noterar med stort intresse att Be-atrice inte säger emot mig när det gäller minanalys av forskningens frihet och vilken regering somhar stått upp för den. Det gäller även hög-skola.Denna regering har lagt mycket engagemang påatt bygga upp en stark högskola i södra delen avStockholm som både strävar efter akademisk excel-lens och har socialt engagemang i området. Man villfå fler från nya grupper att söka sig till högre utbild-ning. Det gäller inte minst ungdomar med invandrar-bakgrund.Självklart ska all högskoleverksamhet och forsk-ning utvärderas. Utvärderingarna ska tas på störstaallvar. Denna regering har stärkt kvalitetsutvärdering-arna av vår högskola betydligt. Vi kommer naturligt-vis att titta mycket noga på denna utvärdering för attse vilka slutsatser vi kan dra av detta.Att resurserna ska gå till me-nar jag att vi har stöd för både i stadgar och i vårambition att bygga en verkligt stark högskola i södradelen av Stockholm.Matpriserna i SverigeAnf. 70 ():Herr talman! Jag har en fråga till i Sverige.Matpriserna är betydligt högre i än i övri-ga . Om man gör en jämförelse med Tysklandhar vi högre matpriser. Man frågar sigvarför.Det verkar som om konkurrensen inte fungerarriktigt i . Vi har en struktur på handel medstörre kedjor, dvs. få stora grossister som dominerarolika livsmedelskedjor. Vi vet inte om det finns kar-tellbildning, men det är svårt att förklara de högapriserna.Min fråga är om regeringen har funderat på varförpriserna är så mycket högre än i omgivande länder,och vad man kan tänkas göra åt det.Anf. 71 Statsrådet ():Herr talman! Det är en mycket intressant frågasom ställer.Så sent som fick vi för första gångenden stora prisjämförelse som konkurrensverket hargjort. Man har dels jämfört matpriserna i meddem i andra EU-länder dels jämfört matpriser i olikadelar i vårt land. Det finns stora skillnader. De kanförklaras av olika anledningar, men den främsta för-klaringen är skillnader i konkurrenstrycket i Sverigejämfört med andra länder.Vi har några få stora aktörer på livsmedelsområ-det, på samma sätt som vi har några få stora aktörernär det gäller byggmaterial. Det är ingen tillfällighetatt vi på just de områden där vi på den svenska mark-naden har stora aktörer och får liten konkurrens kanse stora prisskillnader mellan och andramedlemsländer.Vad kan vi göra åt det? Vi behöver naturligtvisflera aktörer på den svenska marknaden. Vi behöverfler prisjämförelser och fler kräsna och kritiska kon-sumenter - PRO har t.ex. varit ute och jämfört mat-kassar - för att öka trycket i frågorna och ställa kravpå de leverantörer som finns i vårt län att pressa pri-serna.Anf. 72 ():Herr talman! Tack för svaret. Det låter bra att re-geringen arbetar med detta. Jag hoppas också påkonkret handling. Det har gått så långt att det behövs.Ett konkret exempel på hur illa ställt det är har vi imin hemstad . Där kan man i mindre kvarters-butiker köpa läsk för halva priset, jämfört med i destörre. Människor åker med småbilar till Tysklandoch köper läskedrycksflaskor. Trots reskostnadernablir de mycket billigare än den svenska läsken - somockså är tillverkad i - i de större kvartersbu-tikerna. Man undrar var vinsten blir av. I vilket ledförsvinner pengarna som konsumenterna i ställetborde kunna spara in på lägre priser?Jag hoppas för de svenska konsumenternas skullatt vi gör något åt detta. Kan så borde vikunna.Anf. 73 Statsrådet ():Herr talman! Jag delar uppfatt-ning. Jag tror att vi göra mycket i för att ökatrycket på leverantörerna och inte minst för att följade processer som driver med an-ledning av olika misstankar om prissamarbete. Denproposition som regeringen lämnade till ihöstas stärker möjligheter attdriva processer där man misstänker att företag ochverksamheter har en olaglig marknadsuppdelningeller ett olagligt prissamarbete. Det är viktigt med ettstarkt konkurrensverk, men det är inte tillräckligt. Jagtror att det är lika viktigt att också har enkritisk och medvetet ifrågasättande inställning tillEU:s gemensamma jordbrukspolitik.Vi har övergått från att försöka avreglera jord-bruks- och livsmedelsfrågorna till att i och med EU-medlemskapet få reglera dem än mer. Jag tror att deflesta av oss är överens i vår kritik mot de konsekven-serna av medlemskapet. Vi vill både vara en stark röstför en reformerad jordbrukspolitik inom EU och somkritiska konsumenter här hemma sätta press på leve-rantörerna.BredbandsutbyggnadenAnf. 74 ():Herr talman! Jag har en fråga till näringsminis-tern. lade ministern på borden IT-proposition som handlade om utbyggnaden avbredband. Ministern trodde då att alla svenska hushållinom i sina hem eller i sin närhet skulle hatillgång till denna infrastruktur. har det gått ,och det ser inte riktigt bra ut. I och för sig har mark-naden gått tillbaka, och man har inte samma utbygg-nadstakt som tidigare, men dessutom kan inte hellerSvenska Kraftnät, som skulle garantera ett stomnättill alla kommuner, uppfylla sina utfästelser.Man säger att 70 kommuner inte kommer attfå en sådan här utbyggnad om det inte sätts in åtgär-der som gör detta möjligt. Det handlar här naturligtvisom kommuner på landsbygd och i glesbygd, i de ickeattraktiva marknadsområdena.Jag vill fråga ministern på vilket sätt han vill attSvenska Kraftnät ska kunna utföra sitt uppdrag.Anf. 75 Näringsminister ():Herr talman! Jag vill först göra samma konstate-rande, nämligen att den proposition som vi lade framhandlade dels om att marknaden skulle driva fram enutbyggnad, dels om att vi skulle ge stöd till detta.Propositionens förslag omfattade 8 miljoner kronor.Svenska Kraftnät har , som här mycket riktigt harsagts, anmält att man inte klarar kraven i 70 kommu-ner. Jag accepterar inte det. Jag har därför nu tillsattPeter Roslund, kommunalråd i , för att snabbut-reda detta och återkomma till mig med förslag om hurvi ska gå till väga för att alla kommuner ska få del avdenna utbyggnad.Anf. 76 ():Herr talman! Snabbutredning eller ej är det natur-ligtvis medel som saknas i detta sammanhang. Detsaknas också medel för många små kommuner somska bygga ut det kommunala nätet. Visserligen harregelsystemet nu ändrats så att de inte behöver skjutatill lika mycket, men den del som de inte behö-ver stå för ska någon annan skjuta till. När man pratarmed kommunföreträdarna säger de att denna "någonannan" inte finns. Det finns ingen som skjuter tilldessa medel. Detta är ett svårt problem för dessakommuner.Detta drabbar naturligtvis de invånare som i dagfår använda den infrastruktur som finns och sominnebär dyrare och långsammare lösningar. Det stäl-ler till problem för företagare, för distansstuderandeoch för alla andra som vill utnyttja Internettjänsteroch andra IT-tjänster. Det är en rättvisefråga att vikommer till rätta med detta, ministern.Anf. 77 Näringsminister ():Herr talman! Det är faktiskt så att regelverket intehar kommit till . Därför vet vi ännu inte hurkommunerna kommer att använda sig av det. Vi har ipropositionen anvisat 8 miljarder. Det bedöms attSvenska Kraftnäts utbyggnad skulle kosta 2 ½ mil-jard. Resten ska gå till stöd till kommuner, transport-nät osv.Jag tycker att det är rimligt att kommunerna beta-lar en andel på samma sätt som de får göra vid ut-byggnad av vägar och när de svarar för vatten ochavlopp. Mycket av den infrastruktur som man behö-ver för att dra fram kablar finns i kommunerna. Det ärför tidigt att nu ta upp detta.Jag vill också erinra om att ochMiljöpartiet var rörande överens om den här proposi-tionen. Marknaden har dock förändrats, och då måstevi kanske också förändra regelsystemet.Efterlevnaden av domar i TurkietAnf. 78 ():Herr talman! För kontrollen och efterlevnaden avden europeiska konventionen om mänskliga rättighe-ter är domstolen i av stor betydelse. Enrapport inom visar att har un-derlåtit att rätta sig efter närmare 200 domar fråndenna domstol. är ju nu i varje fall från sinegen utgångspunkt en het kandidat till EU-medlemskap, för vilket man ska uppfylla Köpen-hamnskriterierna, som bygger på Europakonventio-nen.Min fråga till vice statsministern är om regeringenär beredd att genom ministerkommittén i Europarådetöka trycket på så att man kommer att rätta sigefter de domar avseende mänskliga rättigheter somdomstolen i har avkunnat.Anf. 79 Vice statsminister ():Herr talman! Jag minns som utrikes-minister att då och då var uppe till diskussioni ministerkommittén inom , precis somnaturligtvis i den parlamentariska församlingen, därdetta var en mycket vanlig fråga.Jag kan mycket väl tänka mig att så kan kommaatt ske igen eftersom inte har ett rent bord idet här avseendet. Man har i alltför många fall interättat sig efter domar som har gått emot.Jag tror att kan göra mycket för att fåTurkiet att arbeta i rätta banor. Det kan också EUgöra. EU-medlemskapet är så pass intressant för Tur-kiet att många arbetar aktivt med frågor om mänskli-ga rättigheter och om rättssamhället just som förbere-delse för ett sådant medlemskap.Det är väldigt många i som behöver stödoch hjälp från oss, men det måste också komma in-ifrån, så att man känner att det här är någonting ävenför den turkiska befolkningen.Barngruppernas storlek i förskolanAnf. 80 ():Herr talman! Jag har en fråga till skolministern.Med saknad kan vi konstatera att hargått ur tiden. Vi är tacksamma för alla de exempelsom hon gav vårt samhälle och oss på hur viktigt detär med nära relationer mellan barn och vuxna. Hongav många sådana exempel som många barn bär medsig. Men barnen möts i sin vardag av storabarngrupper i förskolan, och maxtaxan har delvisförvärrat problemet. Vi hoppas att detta ska åtgärdas.I skolan har varje lärare ansvar för många barn,och lärarna upplever att de inte kanuppehålla de relationer till barnen som de skulle öns-ka.Jag skulle vilja höra vad ministern tänker göra föratt åtgärda problematiken att barn inte får upp-leva sådana nära relationer till de vuxna som haromsorg om dem och för att åstadkomma en föränd-ring av gruppernas storlek.Anf. 81 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag ser de frågor som gäller försko-lan som tillhörande de kanske allra viktigaste som vihar för framtiden. Förskolan har en väldigt starkställning bland oss småbarnsföräldrar. Häromveckankom en attitydundersökning som visar att ingen an-nan del av vår gemensamma sektor får så goda vits-ord som förskolan. Vi ska naturligtvis inte dölja attdet också finns föräldrar som ibland är frustreradeöver felaktigheter och inte tillräckligt bra kvalitet,men förskolan har en mycket stark ställning blandföräldrarna.Orsaken till det är att förskolan är så duktig på attstimulera våra barns utveckling. Det är inte bara frågaom barnomsorg. Den är viktig, men det är också frågaom stimulanser. Jag tror att språkutveckling kanske ärdet viktigaste av allt. Det gäller att stimulera barnensanvändning av ord, både vad avser att tala och vadavser att lyssna på t.ex. goda sagoberättare. Där kannaturligtvis texter spela en väldigtstor roll.Förskolan tar ett nytt stort steg. Vi infören allmän förskola för alla våra fyra- och femåringar.Det spelar en väldigt stor roll för barns utvecklingoch för jämlikheten i vårt land. I den reformen, somär fullt finansierad, finns också en kvalitetssatsningpå förskolan för att öka kvaliteten ytterligare.Anf. 82 ():Herr talman! Jag delar ministerns uppfattning attvi har en väldigt god kvalitet på många håll i vårförskola, men min fråga gällde det faktum att mångasom arbetar i förskola och skola har för många barnsom man ska ha relationer till och som man måste taett ansvar för.För egen del skulle jag önska att vi kom i ett lägedär ingen vuxen behövde ha huvudansvaret för merän 15 barn. Då tror jag att man skulle kunna utvecklaen sådan relation att både barnen och den som arbetar- läraren eller förskolläraren - upplevde en arbetstill-fredsställelse.För hur många barn anser ministern att varje an-ställd i personalen ska kunna ha huvudansvaret för attdet ska bli en god vuxenrelation i skola och förskola?Anf. 83 Utbildningsminister ():Herr talman! Kvaliteten i förskolan är en väldigtcentral fråga. Jag ser gärna att vi under de kommandeåren får en renässans för arbete kring kvalitet i för-skolan eftersom vi nu har detta som ett stort och vik-tigt reformområde.Maxtaxan har genomförts i nästan alla kom-muner. Det är nästan bara en borgerlig majoritet iKarlstad som har sagt nej. Maxtaxan är en väldigtviktig del som gör att alla får råd att faktiskt ha sinabarn i förskolan - allmän förskola . Det ärfullt finansierade reformer. Med detta följer också enkvalitetssatsning.Jag skulle gärna se att kommunerna också engage-rade sig väldigt mycket föratt ännu mer stärka kvaliteten. Under 1990-taletskedde en del besparingar. Det är ett tufft arbete förvåra förskollärare och våra barnskötare, men de görett fantastiskt fint arbete. Föräldrarna ger ett mycketgott betyg till vår förskola.15 barn per anställd i personalen i förskolan ärväldigt mycket barn. Så långt har man inte kommit ivåra kommuner, utan genomsnittet ligger mycketlägre än så. Jag menar att det finns utrymme för yt-terligare kvalitetssatsningar.Förskolan är en del av det livslånga lärandet, ochstimulansen till våra barn är en väldigt viktig fram-tidsfråga.Satsningar på i DalarnaAnf. 84 ():Herr talman! Jag har en fråga till näringsministerBjörn . Det handlar om landskapet . Jag har en liten svaghet. Jag har lätt för att tyckasynd om näringsministern som här i kammaren i fleratimmar fått krav, krav, krav men tänker i alla falldundra på, för det handlar om ett löfte. Löften tyckerjag är heliga.När I 13 lades ned lovades 135 nya jobbgenom statliga verk. Det har vi inte fått. finns deten chans för näringsministern att lite grann bättra påhär. Det gäller och en förbättring avsträckan i . ämnarförbättra den sträckan år 2004.Kan näringsministern hålla löftet om en tidigare-läggning av förbättringen av den här olycksdrabbadesträckan, så att det kan bli en förbättring redan nu -särskilt som vi inte fick de där 135 jobben?Anf. 85 Näringsminister ():Herr talman! har, tycker jag, fått en ganskagod utveckling efter den förändring som vi har gjortnär det gäller omstruktureringen av försvaret. Dethandlar inte bara om jobb utan också om mycketannat.Jag har talat med om vägsträckan . Vi för nu en diskussion om möjlighetertill en tidigareläggning. Där är det planerat och klart,och det finns en arbetsplan. Vad det handlar om är,som vanligt, resurser. Jag för nu diskussioner om hurvi ska kunna göra en omfördelning. Ytterst är det, villjag framhålla, som avgör.Anf. 86 ():Herr talman! Jag tackar för alla samtal och på-tryckningar och ska försöka följa detta och se hur detgår med det.Det är riktigt att en del saker har hänt. Det gällerdå t.ex. och , men det är så-dant som kommunen själv har jobbat med och fåttfram. Man behöver inte säga: har ni varit så duk-tiga och fixat en massa bra saker själva, så vi behöverinte hålla våra löften. Jag tycker att det är viktigt attregeringen också håller löften.Anf. 87 Näringsminister ():Herr talman! De som giva löften och hålla dem,de ska också äras.Så är det faktiskt i det här fallet. Det är regeringensom ska äras. Vi ordnade detta med Skidförbundetoch betalade från statskassan tilldetta. Därtill hade jag själv diskussioner med Apo-teksbolaget, men Apoteksbolaget fattade beslutetsjälvt. spelade självklart en roll, men jag tror attäven regeringen spelade en viss roll.Barnens arv vid beräkning av bostadsbidragAnf. 88 ():Herr talman! Jag har en fråga till vice statsminis-ter dagens finns det ett problem som röralltfler familjer. Detta problem gäller när barn ärverpengar efter exempelvis en morfar och detta kapitalförvaltas av en överförmyndare tills barnet blir myn-digt. Om familjen t.ex. vid en skilsmässa får problemmed ekonomin och mamman, som har barnet boendehos sig, då söker bostadsbidrag kommer dessa låstaarvspengar att räknas in som inkomst av kapital. Detkan innebära att mamman nekas bostadsbidrag.Dessa låsta arvspengar ska enligt socialministerninte medräknas vid behovsbedömning vad gällersocialbidrag. Däremot medräknas de vid behovspröv-ning vad gäller bostadsbidrag. Tycker vice statsmi-nistern att detta är rimligt?Anf. 89 Vice statsminister ():Herr talman! Det är nästan lite svårt att följa med iberäkningarna, i hur underlagen är för de olika bidra-gen här. Jag tror att frågan kräver en ganska godsakkunskap och kompetens. Frågan är så pass detalje-rad att den nog bör ställas direkt till antingen bo-stadsministern eller socialministern.Att barnens förmögenhet också räknas in i famil-jeekonomin är något som normalt gäller, men då ochdå har avsteg gjorts. Jag kan inte bedöma om detbehöver göras också när det gäller det som frågestäl-laren tar upp.Anf. 90 ():Herr talman! Jag är medveten om att frågan kan-ske skulle ha ställts till socialministern, men just nusitter ett antal berörda personer i och följerdetta i TV. Jag har lovat att ta upp frågan, som har enhög angelägenhetsgrad.Jag har ställt samma fråga i ungefär i ettantal interpellationer och skriftliga frågor. Det svarjag fått är ungefär att barnen aldrig är försörjnings-skyldiga gentemot sina föräldrar. Detta är helt riktigt;det är de inte. Men när barn får ett arv belastar dessapengar, trots att de låses, familjens ekonomi vid be-räkning av bostadsbidrag - inte socialbidrag.Jag förstår att det inte är lätt att svara på frågan,men jag skulle önska att vice statsministern kunde tamed sig denna fråga till ansvarig minister och se tillatt det blir ordning på detta.Anf. 91 Vice statsminister ():Herr talman! Det skulle förvåna mig mycket omman inte har utrett den här frågan. Jag har tidigarehört talas om detta. Grunden är, som sagt, att ett arvinte ska belasta familjens ekonomi. Däremot räknasarvet in i familjens totala ekonomi, och då kan det fåsådana här konsekvenser.Om frågesvaren tidigare inte varit tillfyllest lovarjag att titta närmare på frågan och att försöka åter-komma med ett detaljerat svar.Akademiska HusAnf. 92 PER ():Herr talman! Jag har en fråga till utbildningsmi-nistern.Akademiska Hus är ett statligt bolag som ska för-valta universitets- och högskolelokaler. Vid bildandetsade att det ska man göra enligt den s.k.självkostnadsprincipen. Tyvärr har Akademiska Husinte följt beslut utan ägnat sig åt att lekamarknadsaktör och sätter s.k. fiktiva marknadshyror.Vad tänker utbildningsministern göra för attskydda universitet och högskolor från de ockerhyrorsom nu tas ut av Akademiska Hus?Anf. 93 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag vill naturligtvis att högskolornaska betala så låga hyror som möjligt.