prot · GQ0935 · 2002-12-12 00:00:00 — Dåblev hon upprörd och lade på luren.Det jag försöker säga är att förutom de som natur-ligtvis behöver plugga vissa delar, som du pekar på,finns det en förfärlig massa människor i Kunskaps-lyftet, på komvux och i utbildningar av olika slag somtvingas plugga därför att någon annan tror att de skaplugga. Där är skillnaden i vår syn. Vi tror att var ochen, den enskilda människan, vet bäst, vet exakt vilkendel av sin kunskap den människan under en viss peri-od behöver lyfta. Då vill jag också ha möjlighet attläsa det jag behöver hur länge jag vill, så snabbt jagvill och där jag vill. Inte dit komvux eller kommunenskickar mig.Anf. 164 () re-plik:Fru talman! Det sista sägerär precis det som vuxenutbildningen nu ska växlaöver till och som också mycket av harvarit föredöme till på många håll. Precis så!Det knepiga är ju att ni inte är med på den resandärför att ni inte vill ha den modellen och den sats-ningen på . Framför allt vill ni inte hadet som startar . Allt det vi diskuterar omvalidering och att göra på ett bra sätt finns med i detsom handlar om framtidens vuxenutbildning och somantogs i den här kammaren sedan.Ni skissar på att flytta pengar - jag vet inte exakthur det ska gå till - och göra en kraftig satsning påkvalificerad yrkesutbildning, men det är också detsom vi vill göra. Det är bara det att vi gör det på ettannat sätt. Vi anger klart och tydligt att vi ska ha ensatsning på kvalificerad yrkesutbildning. Men vi villfullfölja och se till att vi får med oss alla, lyfter demtill en chans i vuxenutbildningen och inte lämnarnågon grupp efter på något knepigt sätt.Folkbildningens självständighet måste bibehållas.Det myndighetsuppdrag man har måste bibehållas.Man kan inte kapa och ta bort nästan 1 miljard frånfolkbildningen. Dess roll är ännu viktigare änden varit förut.Anf. 165 AXEL DARVIK (fp) replik:Fru talman! sade att Folk-partiet förespråkar en sorteringsskola. Jag skullefaktiskt vilja fråga honom: Var befinner vi oss iså fall? Är inte det en sorteringsskola?Skolverkets rapport visar att ej uppnår demål som man har satt upp för gymnasieskolan. Hurangriper Socialdemokraterna problemet? Jo, man gördet genom att lyfta undan de mätinstrument som finnsoch i stället skjutsa eleverna vidare utan tillräckligakunskaper.Det pratas också om vårt system för att finansieraskolan. Vi anser att den kommunalisering av skolansom har genomförts inneburit att det nu uppstått storaorättvisor mellan landets kommuner. De som haroturen att bli födda i eller bosätta sig i en fattig kom-mun får en sämre kvalitativ utbildning än de som bori rika kommuner.Vårt system är till för att man ska skapa mer lik-värdig utbildning. En fjärdedel av de kostnader som läggs på skolan, cirka 17 miljarder, ska användasför att ge elever med behov av särskilt stöd eller sko-lor i särskilt utsatta områden ett extra tillskott för ytterligare ska kunna utjämna och ge alla våraelever en likvärdig kvalitet.Anf. 166 () re-plik:Fru talman! Till Axel Darvik skulle jag först viljaställa frågan vilka 20 000 färre platser ni föreslår. Niföreslår en sänkning med 700 miljoner för vuxenut-bildningen , den som vi växlar över till den1 januari. Vilka är det som ni ser framför er intekommer att nås av den vuxenutbildning som de härplatserna motsvarar?Varför säger ni nej till den uppsökande verksam-heten? På vilket sätt är den uppsökande verksamhetennegativ, när den faktiskt omvänt är en förutsättningför att nå de här grupperna? Varför vill ni inte harekryteringsstödet? Vi vet i och för sig att ni i ställethar föreslagit ett stöd på av studiemedlen för attläsa in gymnasiekompetens eller motsvarande. Detvet vi utestänger grupper. Det skulle varaintressant att höra vilka ytterligare förklaringar detegentligen finns till just detta.Anf. 167 AXEL DARVIK (fp) replik:Fru talman! På den första frågan, som gällerkomvuxelever, är svaret mycket enkelt. Det finns väldigt många elever som har bra betyg från singymnasieutbildning som går i komvux bara för attläsa upp sina betyg och komma in på de populärautbildningarna på högskolan. Den kunskap de dåinhämtar på komvux är ofta helt ointressant eftersomden representerar någonting som ligger tidigare i detutbildningskurspaket som man har gått igenom. Detblir en repetition och en tradig upprepning som integer några nya kunskaper.Sedan pratar också om hurelaka vi var när vi sade att vi ville ha kvar behörig-hetskraven i gymnasieskolan. Där skiljer vi oss tyd-ligt åt. Socialdemokraterna vill skjutsa eleverna vida-re. Han lyfter också fram ett exempel på när det gårbra. Men statistiken talar ett tydligt språk. En tredje-del av de elever som går på det individuella pro-grammet går vidare till någon av gymnasieskolansnationella program, men enbart klarar att nå upptill de mål som finns för gymnasieskolan.Detta visar tydligt hur dåligt man har lyckats lösaproblemen när man tar sig an dem så sent i utbild-ningen som man gör med den socialdemokratiskaskolpolitiken. Man tar sig an problemen i gymnasie-skolan, problem som borde ha lösts mycket tidigare.Därför vill vi folkpartister att man mycket tidigtstämmer av och ser hur väl man når upp till målen föratt man när problemen är små ska kunnalösa dem. Man måste också låta det ta den tid somkrävs för att lägga den kunskapsmässiga grunden.Anf. 168 () re-plik:Fru talman! Det är inte den gruppen i vuxenut-bildningen som jag trodde jag skulle få till svar. Inteprioriteras de som vill läsa upp betyg i första hand.De som möjligtvis inte har fått några betyg finns medi detta.Det är andra grupper som vi med de kriterier somnu finns säger ska få chansen, de som har funktions-hinder, de som riskerar arbetslöshet, de som är i ar-betslöshet. Det är de kriterierna som gäller. Folkparti-ets farhåga är lite besynnerlig när det i stället handlarom att man med ert förslag aldrig skulle nå dem somhar de största behoven.När det återigen gäller gymnasiet och den allmän-na behörigheten kan vi dels konstatera att det finnsväldigt många sådana exempel som det jag anförde,dels säga att vi lär på olika sätt. Men alla kan lära.Det är just detta. Alla kan lära. Om vi inte ägnar ossåt samhällsperspektivet utan åt individpers-pektivet tycker jag att det är en märklig signal , en märklig människosyn man har om man sägertill en människa att hon eller han inte kan lära dig desaker som samhället ställer krav på att alla ska kunna.Det handlar inte bara om kunskapen om ett yrkeutan också om att vara delaktig i samhället. Och dethandlar även om andra saker.Det är en mycket märklig signal man ger när manär beredd att medverka med kring ensorteringsskola. Jag beklagar att det är såinom Folkpartiet.Anf. 169 PER ():Fru talman! Tyvärr har vi på ossinnan det är dags för votering, om det över huvudtaget ska bli någon votering. Vi får nog gå ned tillfemminutersanföranden i stället för tiominutersanfö-randen om det ska vara möjligt.För min del är det möjligt. Visst finns det mycketsom jag skulle vilja säga om den högre utbildningenoch forskningen, om deras betydelse för att enskildaindivider ska kunna växa och förverkliga sina liv, ochockså deras betydelse för som nation ifall viåter vill börja klättra uppför välfärdsligan.Men jag stryker alla de elakheter jag hade tänktsäga när det gäller de misslyckanden som Socialde-mokraterna har åstadkommit. I stället ska jag ägnamig åt fem stycken råd som skulle ge högre kvalitet.För det första tror jag att vi måste se till att de nyastudenter som kommer till våra universitet och hög-skolor har de kunskaper och de studietekniker som deförväntas ha. Vi ska se till att de kommer dit meddessa kunskaper. De ska inte komma dit med sämrekunskaper för att de har varit ute efter ett betyg istället för goda förkunskaper.Det för mig in på nästa område där jag tror att viverkligen behöver förbättra oss. Det gäller antag-ningssystemet. Vi har ett antagningssystem somgör att fyra av fem studenter inte läser på sin drömut-bildning, på sin drömhögskola eller på sitt drömuni-versitet. Fyra av fem läser antingen någonting annatän det som de helst ville läsa eller i en stad där de intehade velat läsa.Jag tror att vi skulle få mycket större motivationbland studenterna ifall de kom in på utbildningar påde ställen där de helst vill studera. Detta är precis vadvi moderater vill ska vara möjligt i ochmed att vi på ett helt annat sätt än vad fallet är i dagstyr resurserna efter studenternas val.Det tredje gäller någonting som man får höra påvarje universitet och högskola man besöker. Jag det här laget besökt ganska många. Det handlarom att man måste få stopp på urholkningen avgrundutbildningsanslagen. Jag brukade förut prata omen 15-20-procentig urholkning av grundutbildnings-anslagen. Jag har haft fel. har räknat ut att urholkningen av grundut-bildningsanlagen är . Vi ser av den budget somnu föreligger att urholkningen är 27 eller , för attanvända förbundets egna siffror.Vi moderater vill täppa igen det gap som har upp-stått mellan de resurser som man borde ha för att nåen viss kvalitet och de som man faktiskt har.Enligt Universitetslärarförbund behövs un-gefär 3 miljarder till grundutbildningen för att manska komma upp i den nivå som rådde 1994. Vi haravsatt drygt 1 miljard för detta under den kommandemandatperioden.Det fjärde handlar om att det råder vad fors-karna själva kallar en akut brist på forskningsmedel.Fakultetsanslagen har urholkats och anslaget till är för lågt. Till detta kommer de pro-blem som börsen för tillfället har. kundeolika strategiska stiftelser och andra täppa igen deluckor som uppkom när staten drog sig undan sittansvar på forskningssidan. Det kan man inte göra . De flesta räknar med att svensk forskning denärmaste två åren kommer att få mellan en och tvåmiljarder mindre. Detta är ett problem.Fru talman! Det femte handlar om den ökade po-litiseringen och styrningen. Om jag hade haft meratid, om inte "kära " hade brett ut sig i stället för tio, hade jag kunnat läsa upp vadtill exempel skriver om den ökadepolitiska styrningen, eller vad ,professor vid Veterinärmedicinska fakulteten på SLU,säger. Men jag hinner inte det om jag ska hålla migtill fem sex minuters talartid.Vi moderater vill starta en avpolitisering av denhögre utbildningen och forskningen. Vi vill öka själv-ständigheten för universiteten och se till att de har enmångfald av finansieringskällor så att de inte blirberoende av en eller två aktörer.Fru talman! Avslutningsvis vill jag säga att om vikunde få bättre rustade recentiorer till våra universitetoch högskolor, om vi kunde hitta ett rättssäkert de-centraliserat antagningssystem, om vi fick tillbakagrundutbildningsanslagen till en anständig nivå, omvi kunde göra kraftfulla satsningar på forskning ivärldsklass och om vi kunde avpolitisera högskolaoch universitet skulle vi kunna få en bättre kvalitet.Vi skulle kunna få fria, självständiga universitet ochhögskolor som håller världsklass vad gäller bådeutbildning och forskning.Anf. 170 ():Fru talman! När vi nu ska prata om högskola ochforskning vill jag inleda med att säga att jag tycker attdet är tråkigt att ministern för högskola och forskninginte kan närvara i kammaren. Visserligen är förskolaoch grundskola mycket viktiga områden, men jagtycker det är synd att båda ministrarna valde att varanärvarande vid den debatten. Jag hoppas att det inteblir ett mönster i framtiden.När det gäller högre utbildning är det inte lätt fören ung människa att välja studieväg efter gym-nasieskolan. Trots utmärkta betyg är det verkligeninte bara att anmäla sig till den utbildning som intres-serar. Tvärtom finns många hinder.60 % av nybörjarna kommer inte in på den utbild-ning som de önskar. Framför allt är det svårt attkomma in direkt från gymnasiet. Därför läser, som vihar hört tidigare i debatten, många på komvux - näs-tan lika många som de som börjar på högskolan di-rekt efter gymnasiet. På komvux läser man för att fåbättre betyg. Detta i sin tur leder till en spiral där dennya generationen trängs bort av äldre som , ibästa fall, kommer in. Dessutom har vi fått ett systemmed olika taktikval då man läser lätta kurser för att fåhögre betyg.Det märkliga är att som köerna till vissautbildningsplatser och orter är långa står massor avplatser tomma på andra håll. Över huvud taget tarsvenska studenter väldigt på sig genom ut-bildningssystemet - på grund av ett fjärde år påkomvux eller på grund av avbrutna studier. Bara varfjärde student har tagit examen , och bara15 % tar 120 poäng tre år.I det enskilda fallet kan detta naturligtvis varamotiverat. Det kan finns goda skäl för studieavbrott,men mönstret som helhet är oekonomiskt, både förstudenten och också för samhället som helhet. Det ärnaturligtvis fel om den långa studietiden beror på attstudenten har så förtvivlat svårt att komma in på enutbildning. Dessa problem kan vi se om vi studeraraktuell statistik, och de sammanfattas också tydligt ien aktuell rapport från , Kunskapens läge,utgiven 2002.Dagens utbildningspolitik, som domineras av So-cialdemokraterna, består av planering, centralstyrningoch politisk kontroll. Den liberala politiken, fru tal-man, tror på frihet för studenter och forskare, frihetför högskolorna att styra sig själva och frihet att påolika sätt utforma utbildningar.Jag tycker att utvecklingen gettoss liberaler rätt. Problemen med det centralstyrdaantagningssystemet bara växer. Det är dags att skrotadet och i stället låta studenternas val styra utbyggna-den. föreslår en rörlig studentpeng somföljer studenten till högskolan. Då får högskolanockså möjlighet att bygga ut.Detta handlar inte bara om valfrihet utan ocksåom kunskapssyn. Enligt liberal kunskapssyn är detomöjligt att fastställa vilka kunskaper som är nyttigaför framtiden. Det är kunskapssökandet i sig som ärhögskolornas och universitetens uppgift.En annan negativ följd av regeringens övertro påcentralplaneringen har blivit att man planerat för ettvisst antal studieplatser utan att ta hänsyn till omkvaliteten kan upprätthållas. Antalet undervisnings-timmar minskar och antalet disputerade lärare sjun-ker. Dessutom är regeringen på väg att göra om sam-ma misstag som med gymnasieskolan. Alla utbild-ningar ska stöpas i samma form. På papperet har allasvenska högskolor samma typ av vetenskapligt an-knuten utbildning. Men i verkligheten har en delhögskolor forskarutbildade lärare me-dan andra har eller mer.Jag tror att det är dags att våga erkänna behovetav olika typer av eftergymnasiala utbildningar. Detbehövs forskaranknuten utbildning och spetsforsk-ning, men det behövs också fackhögskolor eller col-legeutbildning som är mer inriktad på en yrkesexa-men. Det finns faktiskt ett antal ungdomar som inte iförsta hand vill läsa vidare för att förbereda sig förforskning.Följden av dagens politik blir att den vetenskapli-ga kvaliteten blir lidande men också att en mängdungdomar som efterfrågar mera yrkesinriktade ut-bildningar blir utan lämplig undervisning. Det är dagsatt våga säga att alla högskolor inte kan göra alltingoch att vi måste rätta oss efter det.I budgetförslag kan vi se en tydliguppföljning av våra ideologiska utgångspunkter. Viföreslår en fördubblad höjning av resurserna till un-dervisningen jämfört med regeringen. Vi föreslår enomfördelning av pengar till högskolor med mångasökande. Vi föreslår en ökning av anslagen till forsk-ning och grundforskning med närmare 2 miljarderkronor per år.Fru talman! När det gäller grundforskningen anserjag att statens främsta uppgift är att säkra den friagrundforskningen. Även här är det inte politikernasuppgift att avgöra vad som är nyttig forskning ellerinte. Forskare och doktorander får inte vara helt bero-ende av projekt och externa pengar från staten, före-tag eller stiftelser.Forskarna ska inte heller behöva bli experter påatt fylla i ansökningar för att säkra sin lön. Inte hellerska de alltid först behöva fråga var pengar finns atthämta och sedan välja forskningsprojekt. Hur forsk-ningsanslagen ska fördelas ska i första hand bestäm-mas av vetenskapliga utvärderingar och inte av kort-siktiga politiska önskemål.Om forskarna inte längre har utrymme att av nyfi-kenhet kasta sig in i okända projekt kommer snarthela basen för näringslivsforskning och beställdforskning att försvagas. Därför föreslår enkraftig satsning på fakultetsanslagen. Det innebär enökning med 900 miljoner . Det blir möjligtdels genom att vi totalt ökar forskningsanslagen, delsgenom en omfördelning av resurser så att mer gårdirekt till den fria forskningen.Fru talman! Avslutningsvis är det för mig uppen-bart att genom historien har universitetsutbildningoch forskning lyckats bäst när universitet och hög-skolor haft en fri och självständig ställning och närstaten eller kyrkan har hållit sig borta från att detalj-styra utbildning och forskning.De senaste åren har vi i talat om attavskaffa utbildningsfabriken och ersätta den med denfria . Den fria står för student-makt, fri forskning och högskolornas rätt att styra sigsjälva. Vi känner att vi har stort stöd för den politikenbåde bland många studenter och bland forskare. Vi ärövertygade om att det förr eller senare kommer att blien ordentlig kursändring i utbildningspolitiken oav-sett vad regeringspartiet säger.Avslutningsvis vill jag instämma i tidigare folk-partiyrkanden från Axel Darvik och lägger nu inte till något nytt eftersom vår hög-skolepolitik framför allt är sammanfattad i det sär-skilda yttrandet.Anf. 171 ():Fru talman! Kunskap och sanning är liksom liv,frihet och kärlek allmänt giltiga värden. Därför skaalla få möjlighet att söka sanning och kunskap eftersina förutsättningar och önskemål. Det är en av livetsmeningar och uppgifter. Det är ett motiv till att sam-hället ska ägna sig åt högre utbildning och forskning.Ett annat motiv är att högre utbildning och forsk-ning är av avgörande betydelse för vår framtid somvälfärdsnation. Utbildning och forskning är nyckel-faktorer för att bibehålla och utveckla vårt välstånd.Vi behöver överföra dagens kunskap till allt fler.Dessutom behöver vi ny kunskap för att bättre kunnaskaffa fram miljövänliga material, metoder och pro-dukter. På så sätt skapas förutsättningar för bättrehälsa och välstånd för allt fler i och i världen.Detta bekräftades också för oss som hade förmånenatt träffa fredspristagaren . Han berätta-de om kamp mot sjukdomar och svält.Jag sade inte bara att vi ska utveckla vårt välstånd.Jag sade också att vi ska bibehålla det. Vi kan inte ensklara status quo om vi inte systematiskt ökar vårkunskap och lär oss att tillföra allt större mervärden ilandets produktion. Jag kan berätta att vi redan harhalkat ned till 17:e plats i inkomststatistik,om nu någon till äventyrs skulle ha missat det. Vi kaninte längre repliera på tidigare generationers uppfin-ningar och forskningsframsteg och relativa kompe-tensövertag. Vi har blivit ikapphunna. Även Sverigebehöver satsa alltmer på högre utbildning.OECD har i en ny rapport at a Glance2002 beräknat samhällsekonomisk avkastning persatsad krona i högre utbildning . når , ochSverige stannar på . Förklaringen till att vi ärsämst av dessa tre länder ligger bland annat i attsvensken startar sin högskoleutbildning vid ett senaretillfälle i livet och avslutar den vid äldre år. avsvenskarna påbörjar sin högskoleutbildning efter 32års ålder. I är av befolkningen i åldern30-39 år i utbildning. OECD-snittet är 4,9 %.Svenska studenter tar också på sig försina studier. I snitt spenderar en svensk påhögskola och utför 1,7 studieår. Motsva-rande genomsnitt för är att på prestera 2studieår. En enkät bland studenter visade atten minoritet betraktar universitetsstudierna som hel-tidsstudier. Dessa fördröjningar har i en ESO-rapportbedömts minska arbetskraftsutbudet med närmare130 . Detta motsvarar mer än föräldrale-digheterna eller en sänkning av pensionsåldern till 60år. Här finns en hel del att ta itu med.Utbyggnaden av studerandeplatserna på senare århar inte tillnärmelsevis motsvarats av utbyggnad avlärarresurser. Svenska högskolelärare dignar understora studentgrupper. Detta sliter och leder till lä-rargles undervisning. Det betyder i sin tur risk förklen kvalitet. Kanske kan detta avläsas i just de långastudietiderna och också kanske i den exempellöst lågaexaminationsfrekvensen. Den är enligt Högskolever-ket nu blygsamma 40 %.Fakultetsanslagen har enligt rektor påUppsala universitet sjunkit i fast penningvärde från29 per student /91 till per stu-dent . Antalet årsverken inom FOU är i detnärmaste oförändrat . Dividerar man fi-nansieringen med antalet årsverken har enligt forskaren nästan dub-belt så stor finansiering som . Sverigehar halkat efter när det gäller högre utbildning ochforskning. Här finns också saker att ta itu med.Kristdemokraterna föreslår att besluten om hurforskningens resurser ska användas i större utsträck-ning än ska fattas på lärosätena genom att basfi-nansieringen höjs. Basresurserna måste öka inte minstför de mindre och yngre högskolorna för att de skahinna bygga upp en egen kompetens som grund förframgångsrik konkurrens om externa anslag. Vi vill iårets budget anslå 200 miljoner extra för detta.Vi menar också att all akademisk utbildning skaske i växelverkan med forskning. Det betyder attantalet forskare ska öka. Genom att dämpa expansio-nen från 2 900 nya platser till 1 900 frigör vi40 miljoner, som vi kan använda för att öka antaletdisputerade lärare. Det är en klar kvalitetshöjning. Vihörde utbildningsministern i sitt anfö-rande säga att kvalitetsfrågorna i utbildningen är denviktigaste uppgiften under mandatperioden.Vi menar också att den senaste tidens bantning avden humanistiska forskningen är olycklig. Vi villbygga ett samhälle för människor. Då måste kunska-pen om människan också utvecklas. En teknisk ut-veckling utan humanistiska perspektiv kan bli kontra-produktiv. Det har vi kunnat se tillämpat, med storasociala och ekonomiska kostnader, inom stadsbygg-nad och arbetsmiljö.Vi vill göra det lättare att bedriva forskarstudierpå deltid. Speciellt viktigt är detta inom humanioraoch samhällsvetenskap, där möjligheterna till externfinansiering är små.Vi anser att samarbetet med det omgivande sam-hället är synnerligen angeläget och mycket fram-gångsrikt där det har tillämpats. Här bör betonas attsamarbetet måste avse också finansieringen av detman samarbetar kring.Vi vill ändra högskoleförordningen så att det blirmöjligt att sälja utbildning till studerande utanförEES och till länder som inte omfattas av utbytesavtal.Här finns en möjlighet att åtminstone delvis kompen-sera för den urholkade basfinansieringen.Vi vill förstärka och samla den praktiska kunska-pen. All kunskap vilar inte på vetenskaplig grund.Samhället har behov också av den kunskap som base-ras på beprövad erfarenhet. Yrkeshögskolor som skage yrkesprofessionella examina bör inrättas under2003.Fru talman! Slutligen måste tydligt understrykasatt mycket återstår att göra för jämställdheten. 43 %av de studerande är kvinnor, men av pro-fessorerna. Ett stort tapp sker under resans gång. Detär inte rimligt att ha det så. Kvinnor behövs inomforskning och utveckling. Balansen är ett egenvärde,och mångfalden är en förutsättning för vetenskap.Kulturella och sociala hinder finns, som måste röjasbort. En snabb och enkel första, men långt ifrån enda,insats är att göra det lätt att göra studieuppehåll förbarnledighet.Fru talman! Jag vill yrka bifall till reserva-tion 26 under punkt 35.Anf. 172 ():Fru talman! Jag har också kortat i mitt anförande,men jag vill hinna med en del i alla fall.Först vill jag yrka bifall till reservation 19 underpunkt 24.En väl fungerande högre utbildning är nödvändigför att ska kunna utvecklas som välfärdssam-hälle. Vi bör satsa på att skapa ett decentraliseratkunskapssamhälle där alla i hela landet, när som helstunder livstiden, ska kunna utbilda sig vidare. Kun-skap är en grundpelare som samhällets trygghet, till-växt och välfärd vilar på. Om vi inser det kan Sverigebli den ledande kunskapsnation vi alla talar om.En väl utbyggd högre utbildning runtom i Sverigeär en viktig del i arbetet för att motverka den regio-nala och sociala klyvningen.