prot · GP0982 · 2002-03-14 00:00:00 — )12 § Allmänna motioner om punktskatterFöredrogsskatteutskottets betänkande 2001/02:SkU17Allmänna motioner om punktskatter.Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fickavgöras efter endast en bordläggning.Anf. 175 ():Fru talman! "Beskattningens konst består i attplocka gåsen på sådant sätt att man får största mängdfjädrar med minsta möjliga väsande." Detta citat avJean , finansminister,illustrerar väl vad skatteutskottets betänkande2001/02:17 om allmänna motioner om punktskatterhandlar om.Punktskatterna tillhör de skatteslag som ofta är fö-remål för förändringar, och detta hänger samman medderas dubbla funktion som inkomstkälla för statenoch ekonomiskt styrmedel för att påverka privat kon-sumtion och företagsekonomiskt beteende. Detta ärRiksskatteverkets mindre målande och lite mer byrå-kratiska beskrivning av vad punktskatter är.Punktskatterna är osynliga, dvs. inbakade i en to-talsumma - allt för att vi inte ska upptäcka dem ochprotestera mot att de är så höga. Även om de är osyn-liga gör de synliga hål i plånboken. För vissa varor ärde av varans pris. Vissa varor beskattasinte bara med en punktskatt utan med flera. Sedanläggs momsen ovanpå både varans pris och punkt-skatterna, dvs. skatt på skatten. Detta kan ses sommin beskrivning av punktskatterna.Fru talman! Om vi nu som medborgare ändrarvårt beteende efter politikernas intentioner och beslutoch inte konsumerar vissa varor minskar ju skattein-täkterna till staten. Det är detta som gör att föränd-ringar av en eller annan punktskatt inte är heltoproblematiska, om tanken är att skatteintäkterna islutändan ska vara oförändrade.Varje år betalas ca 90 miljarder i punktskatter. Jagundrar om socialdemokraten ,som sitter här i kammaren, skulle vara lika entusias-tisk över de höga energi- och koldioxidskatterna omhan var och tankade och det på bensinpumpen stod ettanslag om att bensinen kostade och medanpriset i kassan var och per liter, dvs. näs-tan av priset är skatt.Jag undrar också hur , som jagockså ser finns här i kammaren, skulle reagera omhan glatt gick in på Systembolaget för att köpa 70centiliter vodka med en prislapp där det stod 42 kr.Men väl framme vid kassan fick han betala . Påsprit, denna högt beskattade vara, utgör punktskatter-na och momsen av varans pris.Jag skulle kunna fortsätta i det oändliga att räknaupp exempel, men jag väljer att sluta här. Jag kon-staterar bara att det hade kanske varit bra om dessaosynliga, dolda punktskatter blev synliga så att vivarje dag blev medvetna om hur mycket vi verkligenbetalar i skatt. Jag är övertygad om att en sådan dag-lig konfrontation skulle leda till stora protester motdet höga svenska skattetrycket där punktskatternautgör en betydande del.Jag ska nu berätta för er om familjen ochSvea med barnen , ochSvennis, . Det bor i någonstans i Sveri-ge. Det är en jordbruksfamilj som bor i ett oljeeldathus från affär och skola. Ingen skolskjutsfinns.Jag kommer att beskriva i familjenSvenssons liv för att visa vilka punktskatter som deberörs av . Jag gör inte anspråk på attvara heltäckande. Jag har förmodligen missat någonpunktskatt, men jag är däremot helt övertygad om attjag inte har lagt till någon punktskatt som familjeninte berörs av.Vare sig familjen sover eller är vakenbetalar man någon av punktskatterna. Man betalarenergi- och koldioxidskatt, , dygnet runt.För uppvärmning av huset har jag räknat med enårsförbrukning och en elför-brukning på . Vi mode-rater har ju sagt nej till energiskattehöjningar. Sedan1996 har den socialdemokratiska regeringen höjthushållens elskatter med hundra procent.Denna fredag kan man höra mamma bankapå badrumsdörren med orden: har du duschatfärdigt, , eldingsoljan har blivit så dyr så nufår du kliva ur duschen! Här innebär Moderaternasförslag naturligtvis en skillnad för familjen.Svea-Lisa och måste skjutsas till ochhämtas vid skolan denna fredag, precis som alla andraskoldagar. Mamma och pappa är rationellaoch gör allt för att inte köra bil i onödan. Så när bar-nen ska hämtas passar depå att handla. Det ska vara lite fest hos familjenSvensson denna kväll. Pappa passar på att inkö-pa lite öl och vin. Bilen måste också tankas, och närde senare tittar på kvittot upptäcker de - precis somPer - att merparten som de betalar ärskatt.Totalt kör familjen den här dagen. Det ärovanligt lite. Normalt kör de mer per dag. Familjenbetalar alltså både energi- och koldioxidskatt samtalkoholskatt.Bilen är en nödvändighet för familjen ,precis som för många andra familjer i . Den ärnödvändig för att ta sig till och från arbetet, köra barntill skolan, till dagis, till fritidsaktiviteter och för attbesöka släkt och vänner. vill sänkaskatten på både bensin och diesel med nästan 1 kronalitern. Även här gör förslag skillnad förfamiljen.Eftersom familjen är en jordbruksfamiljantar jag att de förbrukar ca diesel, mil-jöklass 1, . Pappa är minst sagt upprörd.Han känner sig lurad.För cirka ett och ett halvt år sedan lät det som attden socialdemokratiska regeringen med jordbruksmi-nister i spetsen lovade att diesel-skatten på bränsle som används för jordbrukets ar-betsredskap skulle sänkas, men ingenting har hänt.Som vanligt grävdes löftet ned i en utredning. Detsenaste som pappa har hört är det inte lär kom-ma något förslag om sänkt dieselskatt från den soci-aldemokratiska regeringen före valet. sig grundlurad.Moderaterna står däremot fast vid sitt sedanmånga år givna löfte om att sänka dieselskatten påbränsle för jordbrukets arbetsredskap till perliter. Vi vill också ta bort kväveskatten på handels-gödsel, men detta har jag inte räknat in i min kalkylför familjen talman! Även på det här området gör Mode-raterna skillnad för familjen . ärskillnaden mellan och Socialdemokra-ternas förslag per dag. Det kan synas lite, menom man multiplicerar det blir summan13 , eller nästan i månaden.Lägger man sedan till öl- och vininköpen blir skillna-den större, men jag förutsätter att familjen inte kon-sumerar alkohol , så det har jag inte räknatmed.Familjen finns överallt i . Dekonsumerar mer eller mindre eldningsolja, el, bensin,alkohol, men alla betalar de mer än de tror i olikapunktskatter. förslag gör här - som påmånga andra skatteområden - stor skillnad för folk.Folk får helt enkelt behålla mer av sina egna pengar.De får möjlighet att själva bestämma mer över sittoch sin familjs liv.Fru talman! står givetvis bakom allareservationer, men jag yrkar bifall bara till reservationnr 1.Anf. 176 ():Fru talman! betänkande om mo-tioner om punktskatter från allmänna motionstiden ärett digert betänkande. Utskottsmajoriteten avfärdarsamtliga goda förslag i en klump, trots att det finnsmånga motioner som är av stort värde för svensktnäringsliv.I har man belagt mångavaror med punktskatter i syfte att styra konsumtionoch produktion. Hög skatt används ofta för att tala omför konsumenten att det inte är bra för landet, miljöneller hälsan att konsumera vissa varor. I stället prio-riterar man en gynnsam konsumtion.Ofta trotsar vi konsumenter statens signaler ochgenom uttröttning accepterar vi märkligt nog bådehög skatt och varans eventuella negativa påverkan påmiljön. Flera exempel kan ges, men i denna försam-ling torde det vara helt överflödigt.En liten erinran kan dock tillåtas falla över minläppar. Är det så att hög skatt signalerar varning ochen önskan om att vi ska minska konsumtionen av denbeskattade produkten? Hur ska det i så fall tolkas närvi har världens högsta skatter på t.ex. arbete? Ärsysselsättning och konsumtion av tjänster också avondo? Det skulle vara väldigt intressant att höra PerErik förklara sambandet mellan punkt-skatter - som ska avstyra konsumtion av sådant somär av ondo - och vårt höga skattetryck på arbete ochtjänster i vårt land.Skattekilen talar med punktskatteord att vi bordeavstå från arbete. Tolkar jag det rätt, eller? är jagväl medveten om att vi inte ska debattera skatt påarbete, men jag kunde inte låta bli att jämföra medhög skatt på arbete när vi talar om hög skatt på ener-gi, avfall, diesel m.m.Rent allmänt om energibeskattningen: Kristdemo-kraterna anser att energifrågor är som miljöfrågor -av gränsöverskridande karaktär. Om vi vill kommatill rätta med klimatförändringarna räcker det intemed åtgärder här hemma. Att minska utsläpp avväxthusgaser kan inte längre ses som en nationellangelägenhet.Miljöföroreningar känner inte av några landgrän-ser. Därför krävs det gemensamma europeiska åtgär-der för att minska t.ex. koldioxidutsläppen. Vi anserdet vara en väg att i EU lagstifta om miniminivåer förmiljöavgifter.Hemma i ser man vårt danskagrannland ganska tydligt. Vad vi däremot inte likatydligt ser är deras produktion av kolkraftproduceradel. Visst kan vi skönja skorstenar om vi är tillräckligtnära, men det synliga är i sig ingen miljöfara. Där-emot borde den alltid smutsiga rök som sprider sigöver hav och land från ett kolkraftverk vara grund fören miljöavgift. Vi måste styra vår elproduktion tillsådan verksamhet som inte är skadlig för natur, djuroch människan.Enligt vår mening bör regeringen därför ta upp endiskussion om att tvinga och andra länderatt erlägga en miljöavgift på el producerad medkolkraft. Vidare anser vi att det är dags att ta ett hel-heltsgrepp på energiskatterna, och vi kräver att rege-ringen presenterar ett uthålligt skattesystem där godamiljöegenskaper, hög effektivitet och bra verknings-grad premieras, medan produktion baserad på fossilabränslen beläggs med styrande miljöavgifter.I finns ett nytt och effektivt kraft-värmeverk. Jag vill få till stånd en översyn av kraft-värmebeskattningen. Det är en effektiv och miljövän-lig el- och värmeproduktion, men med dagens be-skattning görs denna i stort sett olönsam. Genomutbyggnad av t.ex. naturgaseldad kraftvärme skulle vitotalt sett få minskade utsläpp och en höjd effektiviteti energisystemet. Kraftvärmeproduktionen måste gesrättvis beskattning för att kunna konkurrera på likavillkor.Fru talman! står bakom samt-liga våra reservationer, men för tids vinnande yrkarjag bifall endast till reservation 2.Jag vill nämna lite grann om jordbrukets miljö-och energiskatter.Det svenska beskattningssystemet har mångakonkurrensnackdelar jämfört med våra närmastegrannländer. Det är inte rättvist mot våra svenskabönder att vi har högre skatt på diesel jämförtmed och högre än i . Vi måstefå till stånd en förändring även när det gäller koldi-oxidskatten. För oss nere i är det påtagligt närvi jämför den svenska skatten, som är ca 200 och upptill per kubikmeter olja, med motsvarandeskatt i som är . Det är självklartsvårt för växthusodlarna att förstå denna variation iskatteuttag. Med andra ord: 0,8-procentsregeln skaavvecklas så att den svenska trädgårdsnäringen fårsamma konkurrensvillkor som trädgårdsnäringen iövriga EU- och konkurrentländer.Över huvud taget är svensk skatt för jordbruketbetydligt högre än övriga EU-länders skatteuttag. Omvi ska kunna fortsätta med konkurrensen inom jord-bruket och växthusnäringen måste vi få tillstånd en harmonisering av skattepolitiken.Fru talman! Jag vill också nämna lite grann omåkerinäringen.Kristdemokraterna har i detta avsnitt ingen egenmotion. Men under höstens behandling av budgetre-laterade motioner fanns våra motioner om svenskåkerinäring med.Sverige är långt. Vi har behov av transporter bådeinom landet och för vår export. Efter det fria cabota-get har vi nere i sett alltflerutländska åkare på våra vägar, och det är naturligt. Vihar inget emot normal konkurrens från danska ellerpolska åkare. Men jag måste ändå få träda fram tillförmån för våra svenska åkare och säga: En svenskåkare vill inte bli utkonkurrerad på grund av en sned-vriden svensk skattepolitik.Jag vill fråga om han anser det varaoväsentligt för svenskt näringsliv i allmänhet och försvenska åkare i synnerhet att vi har ett högre kost-nadsläge än våra grannländer. Anser att viska behålla vårt höga kostnadsläge jämfört med t.ex.Danmarks? I är kostnaderna för ett åkeri25 % högre, och en jämförelse med vill jagknappt ta i min mun. Men ända uppe i Helsingborgkan jag se polackerna köra med smutsig diesel utanatt tanka i . Den polske åkaren har lägrekostnader än t.ex. åkeri i Helsingborg.Jag undrar: Ska jag uppmana hemmai att flytta sitt åkeri till ? Ska hanförlägga sätet för sitt företag på andra sidan Östersjöni stället? Är det så vi vill ha det? Nej, inte jag, inteKristdemokraterna och inte övriga borgerliga partierheller.Fru talman! Det finns ytterligare reservationer idetta betänkande, men för att spara kammarens leda-möter och tjänstemän avslutar jag med detta ochrefererar till övriga reservationersom vi fogat till detta betänkande.Anf. 177 ():Fru talman! Först vill jag beröra miljö- och ener-giskatterna för jordbruket, den s.k. skatteryggsäckensom också var inne på.Sveriges bönder borde för länge sedan ha gettskonkurrensförutsättningar som är likvärdiga med demsom kollegerna i andra EU-länder. har, men så hartyvärr inte skett. Riksdagsmajoriteten har avslagitflera sådana krav från Centerpartiet.Betänkandet som vi nu behandlar innehåller lik-nande yrkanden om konkurrensneutralitet för svensktjordbruk, dock inte från . Det beror intepå att vi har släppt kraven på avlyftning av jordbru-kets skatteryggsäck, utan på att våra motionskravbehandlas i samband med budgetpropositionen. Vihar valt att inte ständigt återupprepa våra förslagunder ett och samma . Motionskraven här möter återigen samma öde som tidigare.Konkurrensvillkoren för svenskt jordbruk måstebli mer likvärdiga. El- och eldningsoljebeskattningenmåste få en bättre likställighet med industrins nivåer.Gränsen på för att få del av nedsättningen avel- och eldningsoljebeskattningen bör slopas. Skattenpå dieselbränsle borde inte höjts utan sänkts till EU-nivå, dvs. en krona per liter. Kväveskatten på han-delsgödsel borde slopas och medel avsättas för odlingi balans. Det innebär en sammantagen skattelättnad,som vi har föreslagit för jordbrukssektorn, på 1,27miljarder kronor. Utan att återupprepa yrkandena ärdet bara att beklaga att kammaren haravslagit dessa krav.Så, fru talman, till miljö- och energiskatterna. Detär uppenbart att kampen mot miljöförstöring måste haen internationell inriktning. Miljöproblemen gör intehalt vid nationsgränserna. Beskattningen som åtgärdför en bättre miljö måste utgå från en helhetssyn därregering och riksdag sätter tydliga ramar för energi-systemet och där marknadsekonomins dynamik ochutvecklingskraft verkar i miljöns tjänst. En rakskatteväxling med höjda skatter på miljöstörandeutsläpp som motsvaras av en lika stor sänkning avskatten på arbete är en sådan princip. En annan sådanmarknadsekonomisk åtgärd är handeln med utsläpps-rättigheter. Dessa två principer förutsätter i vissa fallvarandra. Skatteväxlingen måste vara utformad på ettsätt som gör att handeln med utsläppsrättigheter un-derlättas.Den nedsättning av energiskatterna som industrini har är ett sådant hinder förhandel med utsläppsrättigheter. En mer enhetlig be-skattning av hushåll och industri är nödvändig. Dethar tyvärr regeringen och samarbetspartierna inteklarat av. Inga steg tas i riktning mot att förberedaSverige för ett system för handel med utsläppsrättig-heter. I stället har skillnaden i beskattning ökats. Detär att gå åt fel håll.Att utforma mer konkurrensneutrala skatter påjordbrukets område är ett annat exempel. Minimireg-lerna för miljöskatter inom EU är ett tredje exempelpå en effektiv miljöbeskattning byggd på en helhets-syn från grunden. Ett beslut i linje med vad som harframförts i reservation nr 3 innebär just en anpassningtill en sådan helhetssyn.Jag ber, fru talman, att få yrka bifall till reserva-tion nr 3. Vi står naturligtvis också bakom kravensom framförts i reservation nr 13 om alternativadrivmedel, men för tids vinnande avstår jag från attyrka bifall i denna del. På de punkter i övrigt som jaginte har berört här yrkar jag bifall till skatteutskottetsförslag till beslut.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 19.00 för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.12 § (forts.) Allmänna motioner om punktskat-ter (forts. SkU17)Anf. 178 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 5. står naturligtvis bakom allareservationer vi har i betänkandet, men för tids vin-nande nöjer jag mig med det.Från sida menar vi att det är oerhörtviktigt att knyta ihop energipolitiken, skattepolitikenoch den ekonomiska politiken. Det är flera här i talar-stolen som har påtalat att vi när det gäller denna typav problem måste hitta samverkanspartner inom EU.Vi delar den uppfattningen. Vi skulle dock önska attsamverkan gällde fler länder än EU-länderna. Pro-blemen med energi, klimatförändringar osv. gällerbetydligt fler länder än EU-länderna. Men låt ossbörja med EU.Miljöpartiet menar att det är dags att tillsätta enmiljökommitté inom EU, så att kommissionen kanbesluta utifrån miljöprinciper som gör att vi når enlångsiktigt hållbar utveckling. Vi vill öka resurserna,och vi vill se till att ekonomin också ges ekologiskaspelregler. Med det menar vi att vi måste våga se attökad konsumtion och en ansvarsfull miljöpolitik intealla gånger går att förena, och då måste vi välja hur viska agera. Vi måste agera på ett sådant sätt att kom-mande generationer kan tro på framtiden.Ett sätt att göra det är att införa s.k. gröna räken-skaper eller grön NNP. På så sätt visar vi hur vårtutnyttjande av naturen kan slå i ett långsiktigt per-spektiv.Här i riksdag, och i samverkan med So-cialdemokraterna och , har vi tagitinitiativ till en grön skatteväxling. Jag delar den upp-fattning som kd har framfört. Naturligtvis måste visänka skatten på arbete, men vi menar att det skaväxlas mot skatt på energi och miljöförstöring, så attvi får en långsiktigt bra utveckling. Vad vi kan se äratt ekonomiska styrmedel, om de används på ettkraftfullt sätt, är otroligt verkningsfulla.Jag, som har suttit i miljö- och jordbruksutskottetoch stått i denna talarstol och debatterat jordbruketsmiljöskatter ett antal gånger, kan bara säga att det EUhar lärt oss är att ekonomiska styrmedel slår direkt.De är mycket mer kraftfulla än vad vi tror. Vi kan seatt odlingen i lantbruket i väldigt stor utsträckning harstyrts av bidragen.Om man använder de ekonomiska styrmedlenkraftfullt går det att påverka verkligheten väldigtmycket. Vi ser helst från sida att vikombinerar piska och morot och ser till att ge demsom är miljöriktiga - som skapar en utveckling somvi tror är hållbar - fördelar. Att sänka momsen påekologiska matvaror är ett sådant sätt.Det diskuteras fortfarande, vilket förvånar mig endel, om lantbrukets konkurrenskraft. Jag måste sägaatt jag hoppas att svenskt lantbruk och andra länderslantbruk inte får likvärdiga villkor, för då slås detsvenska lantbruket ut.Vi måste ha bättre villkor här. Vi har vinter. Omni lyckas förhandla bort vinter, ni som tror att ni kanfixa allt, är ni bara att gratulera. Vintern är ett pro-blem för svenskt lantbruk. Därför måste vi ha bättremiljöstöd i än man har i . är desvenska miljöstöden tio gånger högre än de danska.Det måste vi försvara. Det är farligt att stå här ochsäga att vi ska ha likvärdiga villkor. Det kan tolkas iBryssel som att vi anser att vi ska ha ungefär sammatyp av miljöstöd och samma mängd miljöstöd som påandra håll. Det tycker inte vi i att vi skaha. Vi måste ha mera. "Likvärdiga villkor" kan betyda att man tycker attlantbrukarna ska ha lika höga energikostnader somman har i andra länder. Det tycker inte vi i Miljöpar-tiet. Vi tycker att det är bra att elpriset är lägre i Sve-rige än på andra håll. Vad som utgör olika delar avelpriset är egentligen inte väsentligt.Jag var nere och pratade med tyska bönder förnågra år sedan. De var enormt förvånade över attelpriset var så lågt i och att vi bråkade såmycket om det. Det förstod de inte. Det är vad manbehöver betala som är intressant, inte vilka delarelpriset utgörs av. Vi har lägre elpriser i Sverige.När vi hade sänkt elpriset för lantbruket och kräv-de att man skulle ansöka om pengarna för att få till-baka dem anställde man mycket folk på länsstyrelser-na för att klara den anstormning av svenska böndersom man väntade. Den har inte kommit. Böndernahar inte ens brytt sig om att ansöka om att få tillbakade pengar som de bråkade såmycket om. Det är märkligt.Vi kan också konstatera att har en be-kämpningsmedelsskatt som är tio gånger högre änden svenska. Det finns skäl till det. I det här betän-kandet har ett särskilt yttrande som justhandlar om en avvecklingsplan för bekämpningsme-del. Vi anser att man ska använda ekonomiska styr-medel.Det är inte alls som det står i många reservationer,att vi är på väg åt rätt håll. Det är fel. Det har aldrigläckt så mycket näringsämnen till sjöar, hav och vat-tendrag som . Det beror intebara på att man använder mycket kväve. Det berorframför allt på att vi har haft ett mycket blött år. Kli-matförändringen slår till. Det läcker ut mer.Det innebär också att problemen i haven ökar.Angående den förekomst av blågröna alger som vihaft har en forskare nu kunnat visa attdet antagligen är bekämpningsmedlen som orsakardetta. Bekämpningsmedel slår ut väldigt många djur iekosystemen i havet. Det innebär att man har rubbatbalansen. De blågröna algerna har kunnat ta för sigoch har förökat sig i massor.Det är dessutom så att användning av bekämp-ningsmedel har ökat på de hektar där bekämpnings-medel används. Att användningen halverats i statisti-ken beror på att vi har fått andra preparat som jagskulle vilja kalla för höggiftspreparat. Per liter har detminskat, men per dos har det ökat. Att siffrorna inteskenar iväg rejält beror på att alltfler går över tillekologiskt lantbruk, vilket är mycket glädjande.Det är däremot mycket oroande att man kan finnabekämpningsmedel i dricksvatten. I en undersökningsom har gjorts av Svenska vatten- och avloppsföre-ningen har man hittat 40 platser, framför allt i jord-bruksbygder, med halter som låg långt över 0,1 mik-rogram per liter som är det gränsvärde som EU har.Man vill inte berätta vilka de här vattentäkterna är,därför att det i en del fall är åtgärdat medan man påandra håll kan se att det inte gjorts någonting. Mansäger att det finns en 97-procentig risk för att en skå-ning får i sig rester av bekämpningsmedel när handricker vatten. Det är ganska obehagligt egentligen.I har man insett att det här problemet ären realitet. Vi kan också se, både i och iDanmark, att när det gäller många bekämpningsme-del som är förbjudna ökar resthalten i vatten. Vi kanockså se att bekämpningsmedel som vi har trott brytsned i jorden inte gör det i , eftersom vi harkallare jordar här. Det gäller t.ex. glyfosat, substansensom finns i det vanliga bekämpningsmedlet Roundup.Det gäller alltså att ta lärdom av de risker vi kanse och framför allt ta lärdom av , som menaratt vi inte kan fortsätta på det här sättet. Vi måste hittaett alternativ.Danmark har valt att skapa ett rejält handlings-kraftigt avvecklingsprogram för bekämpningsmedel,där skatten är en viktig del. Därför har man en skattsom är tio gånger högre än den svenska.Det finns också andra ämnen som vi måste tittapå, andra farmakologiska substanser. Det finns intebara antibiotika som man brukar prata om utan ocksåmånga andra biocider, livsdödare. Den här typen avämnen är till för att döda liv. De dödar liv också inaturen när de kommer ut. De bryts inte ned.I betänkandet finns också reservationer somhandlar om avfallsförbränning. Vi är glada att denutredning som presenterades se-dan, som miljöpartisten har gjort, visar attom vi får en skatt på per ton för sådant avfallsom förbränns får vi ekonomiska incitament för attinte ta in utländskt avfall och för att få en biologiskbehandling av avfall. Det kan ske till en mycket litenkostnad för hushållen. Vi hoppas på att denna utred-ning som har initierat ska göra att vi fården typen av skatt i framtiden.Jag vill säga något kort om alternativa drivmedel.Som det är får alternativa drivmedel som finnsinom pilotprojekten en nedsättning av både energis-katten och koldioxidskatten.