prot · GP0972 · 2002-02-20 00:00:00 — Eftersom vissadjur kan användas blir statistiken delvismissvisande.När det gäller de försöksdjursetiska nämndernagenomförs onödiga försök, och försöken utförsinte alltid optimalt - med en minimal djuranvändning.Detta beror bl.a. på nämndernas sammansättning ochpå de förutsättningar som finns för deras arbete.Vi i vill att nämnderna ska ha exper-ter på alternativa metoder med. Vi tycker också attledamöterna själva ska genomgå en obligatorisk ut-bildning om alternativa metoder. Det ska finnas eto-logisk kompetens i nämnderna, dvs. kunskap omdjurs naturliga beteenden. Vi tycker vidare att det ärviktigt att djurskyddsorganisationerna har möjlighetatt överklaga de beslut som de djurförsöksetiskanämnderna fattar. Vi tror att en del av problemetligger i hur nämnderna är sammansatta och hur dearbetar.Inom vissa områden kan man ta bort djurförsökenhelt, tycker vi. Det är inom kosmetika och försvaret.De djurförsöken syftar inte till att rädda liv eller för-bättra för sjuka och funktionshindrade. Vi tycker attde försöken är onödiga. Det finns säkert fler områdensom kan identifieras. Det är viktigt att man gör detoch pekar ut de områdena tydligt. Det kan vara ettviktigt stöd för nämndernas bedömningar när de skase vilka försök som ska tillåtas.Det finns alltså mycket kvar att göra på områdetdjurförsök. Läget är inte tillfredsställande när drygt300 000 djur tas i bruk för försök . Trots detyrkar jag bifall till skrivelsen, men vi kommer att fåanledning att återkomma fler gånger i detta ärende.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )17 § Förlängning av giltighetstiden för konven-tionen mellan ochNorge om renbetning, m.m.Föredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2001/02:MJU12Förlängning av giltighetstiden för konventionen den 9februari 1972 mellan och om ren-betning, m.m. (prop. 2001/02:67).Anf. 215 ():Fru talman! Betänkandet från miljö- och jord-bruksutskottet nr 12 berör en förlängning av dennuvarande svensk-norska renbeteskonventionen. Detsynes en liten fråga för de allra flesta kanske, men såär det inte. Arbete har pågått för attfinna utökade betesmarker för norska renar i Väster-bottens kustland i första hand.Det är dels områden som är under process därföratt man inte är överens om huruvida det finns enhävdvunnen rätt, dels områden där det aldrig harförekommit renbete tidigare. Det handlar om privatmark, om produktiva skogsarealer där skaderisken förblandskog är överhängande. Jag känner de här områ-dena mycket väl. Det har väckt en stark irritation uräganderättssynpunkt och ur markägarsynpunkt. Dethandlar alltså om vinterbete på svensk privat mark.Den andra delen gäller sommarbete i norska fjällom-råden. Det är alltså en klar skillnad i vilka marker vitalar om.Vår reservation från har till allrastörsta del juridiska utgångspunkter. Eftersom denaktuella nu ska påbörjasitt arbete att utreda vilka marker som samerna tradi-tionellt haft samt vilka marker de brukar tillsammansmed andra, ser vi att prövningen av de yttre gränsernaför renskötselområdet ska ut först innan för-handlingarna upptas med . Processen för att fåtill stånd nya konventionsmarker sker enbart utifrånbiologiska förutsättningar. Om dessa områden fast-ställs innan den juridiska processen har avklaratsriskeras, som vi säger i reservationen, en ytterligaremycket omfattande prövning där staten kan tvingasatt expropriera och betala omfattande arealer.Denna hållning till den juridiska dimensionen harjag testat hos landets markrättsexperter, jurister. Mansäger att den hållningen är klart riktig ur juridisksynpunkt.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillreservation nr 1.Anf. 216 ():Fru talman! Jag vill börja med att säga att jaghåller med om att det här inte är enliten fråga, det är en stor fråga. kan vi se att vi i enframtid kommer att få en lösning på den och att vikommer att få fortsätta att diskutera den här i kamma-ren.Det vore viktigt att lösa de frågetecken som finnsnär det gäller renars möjligheter till föda året om. Detär viktigt att vi kommer överens med vårt grannlandNorge och ser till att vi får en ordentlig genomgångav frågan. Det är viktigt att vi får en ordentlig grundför de beslut som kommer att fattas i framtiden.Det är därför som propositionen tar upp en för-längning av konventionen så att den ska gälla i tre årtill. Det är oerhört viktigt. Jag läste precis direktiven.Utredaren är tillsatt och har fått direktiv som är gans-ka detaljrika, så detaljrika att de kan sägas kommafrån den värld som talar ikring.Därför är det också viktigt för oss här i riksdagenatt få en ordentlig och grundlig diskussion. Vi hardiskuterat detta ordentligt i utskottet och kommitfram till att vi vill ställa oss bakom propositionen. Vihoppas att kommer att rösta ja tillden.Anf. 217 ():Fru talman! I det betänkande som vi nu behandlarhär i kammaren ställer sig utskottet bakom regering-ens förslag om förlängning av giltighetstiden för dennu gällande svensk-norska renbeteskonventionen ochdärtill hörande protokoll om ersättning för skada somuppkommer i sammanhanget.Frågan om en ny svensk-norsk renbeteskonven-tion är inte problemfri. Det framgår väldigt tydligt avde yttranden som lämnats in av berörda kommuner.Jag har själv, fru talman, som utsänd från Riksdagensrevisorer, deltagit i en informationsresa till där vi träffade representanter för de olika be-rörda renskötselområdena. Kontakterna med samer,markägare, jägare och länsstyrelse gav oss mångasynpunkter som var värdefulla. Det är alltså uppen-bart att problemen är jättestora och att det av allt attdöma kommer att ta innan man kommer framtill slutliga lösningar.Det är mycket angeläget att lösa frågorna om derenskötande samernas rätt till renskötsel, men för attdetta ska vara möjligt krävs en övergripande förståel-se och samverkan. Det krävs dialog och samförstånd,jag tror att det är alldeles nödvändigt. Ändå kommerdet att ta att uppnå lösningar och beslut.Vi utgår från att om den nu förlängda tiden vadgäller den nuvarande renbeteskonventionen inte räck-er måste ytterligare förlängningar till. Vi utgår ocksåfrån att , som för cirkaen månad sedan äntligen fick sina direktiv, på allvarska komma i gång med sin uppgift att klarlägga ochlagfästa renbetesområdet, lägga fram förslag till lag-fästning.Mot den bakgrunden har vi ställt oss bakom dettabetänkande. Vi avser dock, fru talman, att noga följafrågans vidareutveckling med stor uppmärksamhetoch har beredskap att komma tillbaka när detta be-hövs för att bidra till bra lösningar på dessa svårafrågor.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag.Självklart är det så, , att vi delar eruppfattning. Jag vet att vi har kamrater i utskottet somhar motionerat på samma sätt som . Vihar sett det som viktigt att man inte binder sig mednågon ny konvention innan Gränsdragninskommis-sionen är klar med sitt arbete. Det får ta den tid sombehövs. Det är alldeles uppenbart att vi i stort sett äröverens, men vi har ansett oss inte behöva reserveraoss i dagens läge.Anf. 218 () replik:Fru talman! För klarläggandets skull vill jag sägaatt ett bifall till föreliggande förslag kommer inte attinnebära att man tar någon hänsyn till den , utan då ska nya områ-den tas i anspråk oavsett om man har juridisk rätt tilldessa områden eller inte. Det medför mycket storaoch kostsamma juridiska processer i nästa steg.Jag tror att och jag är väldigt räd-da om statens medel. Därför borde vår reservation hafått gälla i stället.Anf. 219 () replik:Fru talman! Vi delar uppfattningsom han ger uttryck för här när det gäller vikten av attinte fastställa en ny renbeteskonvention innan manhar klarat de andra uppgifterna. Det förutsätter vi, ochdet är mot den bakgrunden som vi inte har reserveratoss i dag.Men det är lite märkligt att haryrkat bifall till ett förslag i sin egen motion och av-slag på motsvarande förslag i en moderat motion. Detär konstigt att han inte har sett upp med det.Jag tror att vi ska komma överens om detta. Detfinns ingen risk för något annat. Vi kommer att stå pårättvisans sida, och vi strävar efter att uppnå rättvisa.Markägandet ska respekteras.Som jag sade har jag själv upplevt de sto-ra motsättningar som finns. Det krävs samverkan ochen dialog om man ska nå framgång i dessa viktigafrågor. Jag tror att det kommer att ta , mensjälvfallet kommer vi inte att medverka till att manfattar några beslut som leder till de konsekvenser somÅke befarar.Anf. 220 ():Fru talman! Samernas och rennäringens kamp förtillgång till marker för renbete har en lång historiasom inneburit en brutal hantering av densamiska befolkningen. Renen, som inte känner tillnågot om gränser och nationalstater, har i århundra-den betat oavsett det streck på kartan som under1700-talet blev gräns mellan och Norge.I och med gränsdragningen och den s.k. Lappko-dicillen erkändes bl.a. sa-mernas rätt till fortsatt gränsöverskridande verksam-het mellan de två nationalstaterna och Norge.En hel del förvecklingar och historiska misstaghar ändå begåtts i sammanhanget. En mörk historiskfläck är den tvångsförflyttning söderut av samefa-miljer från våra nordligaste lappmarker som skeddepå . Än fortgår konflikter från dendeporteringen. Såren har ännu inte läkts.Kampen om markerna och betesrätten pågår dess-utom fortfarande och har blivit än mer tydlig på sena-re år. är rennäringen hårt trängd, inte minst ivåra sydligaste samebyar i och i norraDalarna.De renbeteskonventioner som har tecknats mellanländerna har ofta varit behäftade medbrister som skapat svårigheter för svensk rennäringnär det gäller gränsöverskridande renbete, Svenskastaten har därför tvingats att gå in med skadeståndredan nu för att kompensera de brister och orättvisorsom har uppstått. Så är fallet med den 30-åriga ren-beteskonvention som trädde i kraft och somformellt upphör att gälla den 30 april 2002.Det vi behandlar här innebär bara en för-längning av den konventionen med ytterligare tre årtill dess att beslutar att anta en ny konven-tion, vilket i bästa fall rimligen kommer att ske om treår.Det förslag till ny konvention som ligger färdigtför behandling i respektive parlament har blivit någotförsenad, och den är ute på remiss.Det nya förslaget som ligger är betydligt gynnsamma-re för svensk rennäring och bör således fårgiltighet.Den nya konventionen som vi väntar på skaparbättre tillgång till renbete än den nuvarande. Onödigfördröjning av beslutet om en ny konvention måstesåledes undvikas. är länge nog. Under dessa treår förlängs nämligen också, enligt propositionen, detskadestånd som eventuellt ska betalas ut.Innan vi vet något om ytterligare skadeståndkommer att begäras finns det ingen anledning att inuläget ange var man ska ta de pengar som skullebehövas om skadestånd skulle utdömas. Det framgårdessutom av ett tillkännagivande till medanledning av två motioner från och Kristde-mokraterna.Jag har all förståelse för tanken att invänta denpågående arbete in-nan en ny konvention beslutas, vilket också föreslår inågra motioner, och det låter i viss mån logiskt. Mendet är olyckligt med en ihopkoppling eftersom det dåmed all sannolikhet blir en ytterligare förlängning avden nuvarande sämre konventionen.Dessutom ska ju -och här vill jag rikta mig till - läggafram sitt betänkande , ochförlängningen av renbeteskonventionen sker till den30 . I bästa fall, om motionärerna tror påtidsplanen, är det bara att invänta resultatet av arbete.Av dessa skäl har vi kristdemokrater nöjt oss medett särskilt yttrande i frågan. I det säger vi också attom den nya konventionsöverenskommelsen skullekräva betesutrymme på områden i där sedva-nerätt inte skulle föreligga, enligt slutsatser, förutsätter vi att regeringentar sitt ansvar och ersätter berörda markägare för ettsådant intrång.Åke pratade om utökade marker förnorska renar. Jag vill då påpeka att det inte finnsnågra norska renar. Alla renar är precis likadana. Dehar alltid sprungit över gränsen mellan ochNorge. Det där har på något sätt fåttom bakfoten.Dessutom handlar det inte om utökade marker. konvention som vi ska besluta om framöver - ibästa fall - kommer svenska renar, om detnu finns några sådana, att få betydligt bättre betes-möjligheter på den norska sidan. Det gäller inte bara iÅke eget hemlän utan också allra längstuppe i norr där man har haft bekymmer med detta.Jag kan också trösta med att det inte bara är iVästerbotten i som det har framförts protes-ter. Det har också förekommit på den norska sidan.Arbetsgruppen har också tagit hänsyn till biolo-giska förutsättningar när man har arbetat fram sittförslag till tänkbart renbete . Man vill jusjälvfallet inte att markerna ska slitas ned hur somhelst. Det har gjorts betesinventeringar, och manpekar på marker där det finns gott om renbete. Detvore väl anmärkningsvärt om vi inte skulle användade marker där renbete av god kvalitet finns i ställetför att slita ned andra marker och förstöra miljön medöverbetning som följd på områden som kanske haranvänts under ett antal år.Det finns mycket som kan sägas i den här frågan,och jag vill inte heller påstå att den är så enkel. Där-emot är det illa att blanda ihop Gränsdragningskom-missionens arbete med den kommande renbeteskon-ventionen.Vi talar nu för tidigt hur det ska bli. Menvi har all möjlighet att invänta Gränsdragningskom-missionens arbete, eftersom vi får det beskedet innanvi behöver ta ställning till en ny renbeteskonvention.Vi är ute för tidigt, men det behöver vi intevara. Låt oss lugna ned oss och invänta besked.Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i betän-kandet.Anf. 221 () replik:Fru talman! Jag ska inte gå in på någon diskussionom huruvida det finns svenska eller norska renar.Men det finns svenska och norska renägare som harrenar på båda sidor om gränsen. Så långt är vi heltöverens.Jag tror inte heller att vi är oense om behovet aven förlängning av de nuvarande reglerna. Jag harpekat på en sak som också har fått stöd av juridiskexpertis. I de fall som dessa områden blir fastställdainnan det hela blir klart - ingen tror att blir färdig inom den fastställdatiden - innebär då inte det beslut som vi fattar i mor-gon att om vi fastställer nya konventionsområdeninnan de formella rättigheterna är klarlagda kommerdet ju att medföra stora juridiska processer och skade-stånd som egentligen är onödiga om vi först hadeklarat ut rättighetsfrågorna? Är svaret ja eller nej påden frågan?Anf. 222 () replik:Fru talman! Först och främst vill jag säga att vikan invänta arbete,eftersom den hinner slutföra sitt arbete innan vi här ikammaren ska ta ställning till en ny renbeteskonven-tion. Dessutom är för lite.Bara av det skälet att det råkar sammanfalla befinner sig i skarven av renbeteskonventionenoch att fördröjs finnsdet ingenting som säger att det är lämpligt att blandaihop dessa, för det kan i slutändan innebära att viförlänger den nuvarande konventionens giltighetstidytterligare utöver de tre åren. Då blir det junya skadestånd i alla fall, konvention som vi har är en dålig kon-vention. Det är därför som vi nu får säga att vi ärberedda att betala skadestånd i ytterligare tre år.Varför ska vi hålla på med en dålig konventionoch fördröja möjligheterna till en mer gynnsam kon-vention för våra svenska samer? Jag har mycket svårtatt förstå vad och egentligenmenar med det. Det är ologiskt.Anf. 223 () replik:Fru talman! Det är ju inte på det sätt som ut-skottsordföranden säger, därför att de nuvarandekonventionsområdena föranleder ingen juridisk pröv-ning. Men i ett av de konventionsområden som ärföreslagna - jag känner till alla de tre nya områdena -föreligger redan en juridisk process om rättigheterna.Det pågår som sagt redan en prövning där man är påväg att bevisa att rättighetsfrågorna inte är lösta.Vi kan tvista om tidsutdräkten, men när man läserer reservation tror man ju inte att kommer att bli färdig inom utsatt tid.Anf. 224 () replik:Fru talman! Det finns mycket riktigt tveksamheterom huruvida kommeratt klara det här . Det håller jag med om. Närman har lagt fram sitt förslag, möjligen , den30 ska det väl rimligen ut på remiss. Detska ske en politisk hantering, så att det kommer att tamer än kan man i och för sig gissa.Samtidigt vill jag också berätta att det pågår etttiotal processer ute i landet när det gäller tillgångentill renbete och var sedvanerättens gränser går. Skullevi invänta resultatet av alla dessa typer av dom-stolsprocesser som pågår, skulle de svenska samernafå leva i den här orättvisan med en konvention som ärmycket, mycket dålig och som gör att vi redan nufrån statsmaktens sida tvingas att betala skadestånd.Det finns alltså all anledning att vi inte kopplarihop det här utan ansluter oss till utskottsmajoritetensförslag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )18 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner2001/02:97 Lag om förbud mot diskriminering avdeltidsarbetande arbetstagare och arbetstagaremed tidsbegränsad anställning, m.m.2001/02:99 antagande av rambeslut omåtgärder för att bekämpa människohandelSkrivelse2001/02:87 Redogörelse för en överenskommelsemellan staten och om vissaersättningar till hälso- och sjukvården för år 2002Redogörelse2001/02:ER1 Från delegation vid Europarå-dets parlamentariska församling19 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 20 februari2001/02:269 av () till statsrådetJan O uppgifter2001/02:270 av () till statsrådetMona SahlinIntegrationspolitiken2001/02:271 av (-) till utbildningsmi-nister /02:272 av () till utbild-ningsminister redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 5 mars.20 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 20 februari2001/02:766 av () till finans-minister vid överföring av fastighetstillbehör2001/02:767 av () till finans-minister upphandling av sfi-undervisningen2001/02:768 av () till statsrådetLena SommestadSamordning av mobilmaster2001/02:769 av () till justi-tieminister med körförbud2001/02:770 av () till justi-tieminister i hovrätt för tvistemål2001/02:771 av () till statsrå-det på byggmarknaden2001/02:772 av () till näringsmi-nister om F-skattsedel2001/02:773 av () till näringsmi-nister /02:774 av () till statsministerGöran PerssonSkatter2001/02:775 av () till statsrådet palestinier i Sverige2001/02:776 av () till socialministerLars EngqvistNationella sjukvårdsregister2001/02:777 av () till utri-kesminister i Argentina2001/02:778 av () till utrikesministerAnna LindhRättslig prövning av folkmordet i Rwanda2001/02:779 av () till socialministerLars EngqvistBilstöld2001/02:780 av () till näringsministerBjörn RosengrenVägmärkesförordningenFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 5 mars.21 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 20 februari2001/02:699 av Skånberg (kd) till statsrådetUlrica MessingPekingfördraget2001/02:703 av () till statsrådet kvinnors möjlighet till föräldrapenning2001/02:705 av () till kulturministerMarita UlvskogBevarande av spannmålsmagasin2001/02:709 av () till jordbruksministerMargareta WinbergMiljöstöd2001/02:711 av () till näringsmi-nister i Falun2001/02:712 av () till försvarsministerBjörn /02:714 av () till socialmi-nister /02:717 av de () tillstatsrådet för ökad valfångst2001/02:721 av () till statsrådet /02:723 av () till närings-minister förutsättningar för vindkraft2001/02:724 av () till för-svarsminister /aids som ett säkerhetspolitiskt hot2001/02:725 av () till kulturminis-ter uteblivna leveransmedel2001/02:729 av () till närings-minister stambanan2001/02:730 av () till statsrådetMona SahlinSmåföretagen och Postens priser2001/02:735 av () till utbildnings-minister /02:738 av () till jordbruks-minister av kött från vilt2001/02:741 av () till jordbruksmi-nister /02:742 av () till justitiemi-nister för terrängskoter2001/02:747 av Skånberg (kd) till utbildnings-minister i /02:750 av () till näringsministerBjörn RosengrenKommunikationer i UmeåSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 5 mars.22 § Kammaren åtskildes kl. 21.43.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 7 §anf. 48 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 8 § anf. 82(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 10 § anf. 124(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 12 § anf. 170(delvis),av talmannen därefter till ajourneringen ,av förste vice talmannen därefter t.o.m.16 § anf. 210(delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.