prot · GP0977 · 2002-03-06 00:00:00 — Det tycker jag inte är accepta-belt.Det är två olika saker, . Det före-byggande är en sak, men när det har gått så långt attdet kommer till ett straff har brottet redan begåtts. Detär en helt annan sak, och det är egentligen den sidanvi behandlar i dag.Anf. 250 (mp) replik:Fru talman! Jag kan ge rätt i attdomstolarna inte har hanterat detta med kvinnofrids-kränkning på rätt sätt. Det var därför BRÅ fick upp-draget att göra en granskning, men man kunde intesäga något med säkerhet. Det tar tid innan domstolar-na kan tolka den nya lagen på rätt sätt.Vi måste komma ihåg att det var en helt ny lag.Det handlade inte om att bedöma en enskild händelsesom misshandel, utan det var ett upprepande avmånga brott som skulle sambedömas. Detta har ju-risterna haft svårt att göra, och det är beklagligt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § revisorers förslag angåendeStatens ändamålsfastigheter - hyressättning ochförvaltningFöredrogsfinansutskottets betänkande 2001/02:FiU14Riksdagens revisorers förslag angående Statens än-damålsfastigheter - hyressättning och förvaltning(förs. 2001/02:RR12).Anf. 251 ():Fru talman! , 1992, beslutaderiksdagen om en genomgripande fastighetsreform.Syftet med reformen var att göra lokalförsörjningeneffektivare och att skapa en smidig fastighets- ochvälskött förmögenhetsförvaltning. Myndigheternaskulle själva ta ett större ansvar och bli mer kost-nadsmedvetna.Fastighetsförvaltningen fick också en ny organi-sation genom att avvecklades. Istället uppstod fem bolag och verk: ,Akademiska hus, Specialfastigheter, och Fortifikationsverket.En utvärdering genomfördes som resulteradei ett delbetänkande om statens ändamålsfastigheteroch en därpå följande proposition om fastighetsför-valtning och lokalförsörjning.Huvudfrågan har enkelt uttryckthandlat om kostnadsbaserade eller marknadsliknandehyror och om vilka fastigheter som ska klassas somändamålsfastigheter. Det är därför naturligt att det ärdiskussionen runt dessa frågor som skapat motsätt-ningar mellan staten som ägare och brukarna.I vår moderata reservationstext med anledning avFiU 25 1997/98 skrev vi moderater bl.a.: "uppfattning innebär propositionen ingetklargörande för hyresvärdar och hyresgäster i ända-målsfastigheter. De konflikter som förekommer närdet gäller ändamålsfastigheter härrör från vissa bristeri utformningen av spelreglerna i samband med fastig-hetsreformen. Utan att göra nödvändiga klargörandenkommer dessa konflikter att fortleva. "Så är det också. senast är det konflikten mel-lan universiteten och Akademiska Hus. Det är hyres-strejk på , anklagelser om miljardrån ochständigt uppblossande hyreskonflikter. egen vd ger nu upp och efterlyser ett nytt hyres-system för statliga fastigheter.Dagens betänkande utgår från riksdagsrevisorer-nas förslag avseende statens ändamålsfastigheter. Iskrivelsen framkommer den redan kända problembe-skrivningen; att man inte tillfredsställandekunnat knäcka frågan om en rimlig hyressättning.Revisorerna har även synpunkter på hur riksdagensbeslut kanaliseras till verk och hyresgäster.Revisorernas förslag kan sammanfattas i fempunkter: självkostnad vid begränsade alternativ, godinsyn i förvaltningen, dvs. tydlighet, gemensamtupprättade förvaltningsplaner, dvs. dialog, effektivi-sering i myndigheternas lokalutnyttjande, det kant.ex. ytmässig storlek på lokaler, och ett expertorganför samråd om hyressättningen.Vi moderater finner att förslagen är rimliga utifrånden problembeskrivning som framkommit och in-stämmer i den kritik som framförs i revisorernasskrivelse. Men vi noterar också av stämningen i fi-nansutskottet att det nu inte borde finnas några störrehinder för att frågan kan föras ett steg, eller helst flerasteg, framåt. Utredningen som ska ta sig an uppgiftenom hyressättning för ändamålsfastigheter inom kultursamt universitets- och högskoleområdet blir förhopp-ningsvis den utredning som löser alla problem ochgordiska knutar.Utskottet föreslår, vilket också framgår av hand-lingarna, ett tillkännagivande som utgår från att revi-sorernas samtliga fem förslag ska belysas på ett allsi-digt sätt. Det tycker vi är väldigt positivt.Trots detta, fru talman, trots allt detta positiva, harvi två reservationer. Där tog utskottets välvilja slut.Vi vill dessutom att de synpunkter som förs fram imotionen av m.fl. och somhandlar om fastigheter som används av Försvar-smakten och förvaltas av börinkluderas i den kommande utredningen. Den andrareservationen handlar om försäljning av statlig mark.Vi menar att mark som den förvaltande myndigheteninte längre behöver för sin verksamhet i princip skaförsäljas på ett marknadsmässigt sätt. Det är enligtvår uppfattning inte lämpligt att kommuner ellerlandsting sätts att förvalta statlig egendom bara för attdenna eventuellt ska kunna användas för friluftsliveller turism.Till slut, fru talman, vill jag säga att vi givetvisstår bakom båda våra reservationer, men för tidsvinnande yrkar jag endast bifall till reservation 3.Anf. 252 PER ():Fru talman! Självklart är det så att stat-liga hyresgäster som , ,, och baraför att nämna några ska vara medvetna om vad loka-lerna kostar - att de kostar naturligtvis, och mer spe-cifikt vad de kostar. Det är det som är själva bak-grunden till att avskaffades och attvi har fått den här konstruktionen med fyra verk ochbolag, i de här fallet två, ochAkademiska Hus, som hanterar detta.I det system som vi har , där och Akademiska Hus försöker sätta marknads-hyror eller, som man nu säger, marknadsliknandehyror, där ingen marknad finns, där regeringen haravkastningskrav på fastighetsförvaltarna och dess-utom står för driftsbidragen till hyrestagarna, där blirdet något av Ebberöds bank. Då är det inte konstigtatt det blir den typ av konflikter som upp här tidigare.Finns det någon som på allvar tror eller vill attDramaten, Operan, eller KTH eller övrigakultur- och lärdomsinstitutioner ska - eller kan -upphandla alternativa lokaler på den öppna markna-den? Det är klart att de kan ha sidolokaler någonstans,men hur är det med de huvudsakliga lokalerna, alltsåinte bara symbolbyggnaderna? Jag tror att vi är över-ens där. Det är ingen marknad.Ändå pressas de, och har pressats ,var det väl, på att betala marknadsanpas-sade hyror. Det har gått för långt, och det har pågåttför länge, det som har gått för långt. Då tycker vi ochen majoritet här att det naturligtvis är bra att riksda-gen tillkännager för regeringen att det är dags attlystra och komma med de förslag som riksdagentidigare har beslutat om. Det går inte att ha missnöjdahyresgäster som hävdar att de inte har någon insynalls i förvaltningen och att de inte informeras tillräck-ligt om faktiska kostnader. Sedan har vi andra statligaaktörer på fastighetsägarsidan som kanske hävdarmotsatsen och är en hård motpol.Dessutom finns det ett annat problem med fram-gångsrika högskolor. Jag borde väl inte räkna uppnågra, men som göteborgare kan jag nämna Chal-mers, och naturligtvis får man också nämna KTH. Dedrar ju till sig - och det är själva idén - andra hyres-gäster i närområdet. Då pressar det upp marknadshy-rorna. Då bestraffas skolorna, universiteten och detekniska högskolorna, genom att deras egna hyror skaberäknas efter den marknad som de själva trissar uppgenom en bra verksamhet för landets bästa. Så kandet inte vara.Det här ska nu in i en utredning, och då vill jagbara passa på, fru talman, att skicka vidare till KjellNordström att den här utredningen inte får bli någonlångbänk. Det måste hanteras resolut. Naturligtvismåste man tydligare och klarare definiera vad som ärändamålsenliga fastigheter.Som tidigare talare sagt är det så med alla oss ioppositionspartierna att vi står bakom alla reservatio-ner som vi har skrivit under och varit med om attdriva fram. Jag ska bara yrka bifall till vår sista reser-vation, nr 6. Jag ska säga något om den som jag hop-pas att kan kommentera.Där tar vi upp att när förhållandena har ändrats,hyresförhållandena, har inte de statliga institutioner-na, brukarna, kompenserats i tillräcklig utsträckning.Det kan naturligtvis vara förödande för verksamhe-ten. Detta håller utskottsmajoriteten i det här falletmed om. Den pekar på att Statskontoret har fått iuppdrag att ta reda på detta.Men någonting som inte besvaras av utskottsma-joriteten, som alltså inte finns med i texten som KjellNordström nu ska försvara, är att regeringen vid fleratillfällen har passat på att sänka driftsbidragen närföreträdare för brukarna, t.ex. riksmu-seet, det är väl det tydligaste exemplet, har lyckatsförhandla ned sina hyror. Man kan naturligtvis sägaatt det ligger i deras uppdrag under de här givna om-ständigheterna att försöka få så bra och optimalahyror som möjligt. Då har de alltså bestraffats genomatt bidraget året efter har skurits bort.Vad är det för incitament? Det är en fråga som jagvill skicka vidare till . Är det ettrimligt sätt att låta två parter förhandla och kommaöverens om en hyra till staten och sedan går i det härfallet regeringen in och skär ned driftbidragen? Är deten lämplig form av belöning?Anf. 253 ():Fru talman! För tids vinnande ska jag inte gå ige-nom bakgrunden till bildandet av de olika verk där vihar våra fastigheter. Det har både på ett föredömligt sätt redan redo-gjort för. Jag ska mer kommentera vad ärendet hand-lar om.Ärendet har sin bakgrund i att kulturutskottet badrevisorerna granska hyressättningen för kulturinstitu-tionerna. Då genomförde revisorerna en något störreförstudie och en bredare granskning som kom attomfatta , ,Akademiska Hus och Specialfastigheter Sverige.Revisorerna kom fram till fem förslag som manöverlämnade till finansutskottet. hartidigare redovisat dem.När detta blev klart visste utskottet om att rege-ringen avsåg att tillsätta en parlamentarisk utredning.Man kan säga att det utskottet gör nu är att avge etttillkännagivande till regeringen om att denna utred-ning bör titta närmare på de här förslagen. Utskottetsäger:"Utskottet anser att det är angeläget att regeringentillsätter den nämnda utredningen och att frågorna omhyressättningsprinciper för statens ändamålsfastighe-ter skyndsamt får en hållbar och för alla intressenteracceptabel lösning. Direktiven till utredningen börenligt utskottets mening utformas så att samtliga femförslag som väckts av revisorerna blir allsidigt belystaoch behandlade. Utskottet understryker också bety-delsen av att utredningen blir parlamentariskt sam-mansatt. Vad utskottet anfört med anledning av revi-sorernas förslag bör tillkännage för rege-ringen. "Det är ett mycket enigt utskott som står bakomdetta förslag.Låt mig säga något om en motion som utskottethar valt att också göra ett tillkännagivande om. Det ärså att m.fl. har föreslagit att staten bör över-väga om det finns skäl att behålla mark i statlig ägo.Det är tämligen snart aktuellt för försvaret attmeddela hur mycket mark man behöver av den mandisponerar . Mycket pekar på att mankommer att meddela att man avstår väldigt mycketmark. En hel del av denna mark finns i områden somskulle vara lämpliga för turist- och friluftsliv. Väldigtmycket finns faktiskt i Stockholms skärgård.Med anledning av detta har utskottet valt att göraett tillkännagivande. Vi tycker att regeringen böröverväga om friluftsliv och turism skulle kunna varaskäl att behålla marken i statlig ägo.Till sist, fru talman, vill jag yrka bifall till utskot-tets förslag och avslag på samtliga reservationer.Anf. 254 PER () replik:Fru talman! har här förklarat attutskottet i stora drag är enigt. Det är ju riktigt. Menjag vill ändå att lättar något på för-låten och möjligtvis kritiserar regeringen. Det kanskeär att ta i att kritisera regeringen, men kan inte KjellNordström i alla fall säga något om huruvida det är enlämplig form av incitamentsstruktur att en brukare avlåt oss säga efteren hyfsad insyn, efter precis det som utskottet vill ochefter att man kanske har fått del av en del orsaker tillkostnads- och hyresläget genomför en lyckad för-handling och sedan finner att driftbidraget direkt åretefter har skurits ned i motsvarande utsträckning. Ärdet den typen av incitamentsstruktur som man vill hainom den här verksamheten?Anf. 255 () replik:Fru talman! Under de år när landet ha-de ekonomiska bekymmer var det många som fickminskade anslag. Det var för att få ordning på statsfi-nanserna. Man skulle naturligtvis ha önskat att mansluppit göra mycket av det man tvingades göra underden tiden. Men då kunde man inte undanta kulturfas-tigheterna. Även de fick vara med och bidra en del tillbudgetsaneringen.Nu är vi i ett något annorlunda läge. finns fak-tiskt resurser och vi kan diskutera förbättringar. Så sent som i vårbudgeten 2002 fickde fem största kulturinstitutionerna en sänkning avsin hyra som innebar att de fick 19 miljoner mer änvad de haft tidigare. Något har de faktiskt fått redan.Anf. 256 PER () replik:Fru talman! Ska jag tolka detta som att det på nå-got sätt var i nationens intresse och att det inte kom-mer att ske under nuvarande budgetomständigheter?Man kanske t.o.m. kan förvänta sig någon form avkompensation.1. Det kommer inte att ske igen för nu är finanser-na ändå så långt bärgade om vi jämför med hurdet var i mitten på 90-talet.2. Man kanske t.o.m. kan tänka sig ytterligarenågon kompensation så att det täcker fullstän-digt.Anf. 257 () replik:Fru talman! Man kan i alla fall säga att det var braför nationen att vi fick en ny regering som togsig an saneringen av statsfinanserna så att vi är idet läget att vi faktiskt kan diskutera lite ökade utgif-ter på ett och annat område.Anf. 258 ():Fru talman! Jag har inte för avsikt att ha syn-punkter på revisorers förslag när detgäller ändamålsfastigheters hyressättning och förvalt-ning. välkomnar naturligtvis en över-syn.Det är också trevligt att läsa en moderat motionsom kräver att hyressättningen vid universitet ochhögskolor ska ske utifrån en självkostnadsprincip.Men då måste statens avkastningskrav på Akademis-ka Hus sänkas.Vänsterpartiet vill dock att det ska ställas ett nyttkrav, nämligen att Akademiska Hus på campus eller iområden som hänger samman med universitet ochhögskolor bygger och förvaltar studentbostäder.Bristen på studentbostäder finns framför allt i vårastorstadsområden. Den är mycket stor. Här har rege-ringen i stort sett lagt allt ansvar på kommunerna föratt få fram studentbostäder.Det bidrag som finns och som snart intecknats, ca400 , räcker inte till, ger undermåligabostäder och kräver hyresnivåer i t.ex. Stock-holmsområdet som är betydligt högre än studenternahar råd med.Utbyggnaden av universitet och högskolor är na-turligtvis bra. Men bostadsfrågan måste också få sinlösning. I det här fallet tar inte staten sitt ansvar. I det 60 000 studentbostäder runt om i landet, ochantalet studenter har ökat från 200 000 till330 000. Kötider sätter käppar i hjul-et för många studenter som inte har möjlighet attköpa en bostadsrätt eller har råd att hyra i andra hand,ofta till ockerpriser. Studenter tvingas avstå från stu-dieplatser, och bristen på studentbostäder riskerar attskapa ytterligare snedrekrytering till den högre ut-bildningen.Statens investeringsbidrag till hyresrätter gällerinte byggande av studentbostäder och är av begränsadomfattning. Det har avsatts 2 ½ miljarder de närmastefem åren. Vi menar att Akademiska Hus kan bidra tillbyggandet av studentbostäder, dela risken och ansva-ret med kommunerna i den här frågan. AkademiskaHus har ekonomiska förutsättningar att göra det här,men det förutsätter att ägardirektiven ändras.Utskottet avstyrker den här möjligheten med hän-visning till att bostäder inte ingår i bolagets fastig-hetsbestånd, att det inte finns några fria resurser förbyggandet av studentbostäder och att ett sänkt av-kastningskrav på Akademiska Hus skulle kringgåbudgetlagens krav på bruttoredovisning samt riskeraen otydligare uppgift för bolaget. Inget av de härargumenten är naturligtvis hållbara. Vinsten för Aka-demiska Hus var 650 miljoner varav 200miljoner utbetalades till staten. Det är en summa sommotsvarar hälften av det senaste stödet till studentbo-städer. Dessutom fanns ett eget fritt kapital på1,3 miljarder som naturligtvis kan användas på olikasätt, t.ex. för bostadsproduktion. Det innebär inte attmedlem försvinner, utan de omsätts i fasta värden iform av studentbostäder. Dessa ska naturligtvis hyrasut till självkostnadspris.Om detta betraktas som ett kringgående av bud-getlagen är det ett politiskt ställningstagande och inteen realitet. Det här är en teknik som regeringen självtillämpar i olika sammanhang när behoven finns ochdet inte ryms under statens utgiftstak. Vad är detsenaste förslaget om en skattereduktion till kommu-ner och landsting för om inte ett sätt attkringgå utgiftstaket? Men det är ett stöd som vivänsterpartister välkomnar.Staten tar inte sitt ansvar när det gäller studenter-nas boendemöjligheter. Det ökar, och minskar inte,snedrekryteringen till högre studier. Staten bör delabåde risken och ansvaret med kommunerna för stu-dentbostäder i anslutning till universitetens och hög-skolornas campus. I övrigt bör det inte byggas någrasärskilda studentbostäder, utan studenterna får sökabostad i det ordinarie bostadsbeståndet.Därmed, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion 2 under punkt 3.Anf. 259 PER () replik:Fru talman! står ju bakom majori-tetstexten även när det gäller kompensation för höjdahyror. har mest talat om studentbo-städer, och det är ju ett angeläget ärende i sig. Jag villbara fråga om han står bakom denincitamentsstruktur som närmast är inverterad ellerobefintlig, dvs. att om man vid en lyckad hyresför-handling får sänkta hyreskostnader ska regeringen gåin och dra av motsvarande summa på driftsbidragen.Orsaken till att jag ställer den frågan till också är att vi tidigare fick höra av att det var i nationens intresse och att det varunder budgetsaneringens dagar. Men jag lyckasbläddra fram här i handlingar att det gällde för . Det var inte alls när det var som mestkrisigt.Anf. 260 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är att börja i fel än-de. Man ska naturligtvis utgå ifrån att den här hyres-sättningen sker efter självkostnadsprincipen och inteefter avkastningskrav som staten har på den här typenav fastigheter. Då behöver man inte spela något spelom vilken hyra som ska sättas. Då faller det på sinegen rimlighet var nivåerna hamnar. Man ska natur-ligtvis varken kompensera eller dra undan anslagenför utbildning och forskning. Det ska ske på ett annatsätt.Anf. 261 PER () replik:Fru talman! Jag är överens om det. Det finns baraett sätt att tolka detta. Det är att ocksåär kritisk mot att regeringen gjorde som den gjorde.Anf. 262 () replik:Fru talman! Det är därför jag sade i min inledningatt jag ser fram emot den översyn som ska göras.Anf. 263 () replik:Fru talman! Jag delar farhågor föratt det byggs för få studentbostäder på en del orterruntom i landet. Det utgår ett statligt stöd. Och precissom sade håller det på att ta slut, menvad jag förstår pågår diskussioner för att se till kan få fram mer pengar till studentbostäder.Jag tycker inte att vi ska ha studentbostäder iAkademiska Hus. Jag tycker att vi ska ha den härordningen att det är kommunerna som tar ansvar förden frågan. Jag skulle i stället vilja säga att vi kanskeborde diskutera om det ska ligga så många högskoloroch universitet i de kommuner som inte tar ansvar förden här frågan. Det finns ju andra ställen i Sverigedär man är beredd att ta hand om högskolorna ochuniversiteten och fixa bostäder.Anf. 264 () replik:Fru talman! Det är naturligtvis kommunerna somhar ett bostadsförsörjningsansvar för sina kommunin-vånare, men det är lite speciellt med studenter somkommer och går och vars inriktning är att studera. Debor ju egentligen inte på orten.Vi menar också att det här skulle vara ett bra sättatt skilja ut olika typer av boende. Vi tycker att det ärrimligt att man bygger studentbostäder i närheten avcampus och utbildningsområdena på ett speciellt sätt.Men i övrigt ska det inte vara särskilda studentbostä-der. Efter kontakter med och med lite kollpå de bostäder som är byggda med det stöd somstaten har gett ser vi att de inte är särskilt braoch inte särskilt ändamålsenliga.Vi har inte heller fått några indikationer på att detfinns några nya pengar för studentbostäder, och finnsdet inga nya pengar för studentbostäder blir det ingabostäder heller. Det är helt orimligt och oacceptabelt när man kan få vänta i på att fåen studentbostad. Därför tycker vi att det är viktigt attså många som möjligt kan bidra till detta.Anf. 265 () replik:Fru talman! Det är helt riktigt som . Det är här i som de största bekym-ren finns, och egentligen på de gamla universitetsor-terna, men där de nya högskolorna växer fram förmårkommunerna att se till att det finns studentbostäder.Jag tycker att vi i stället borde ta oss en funderare påom alla universitet och högskolor behöver ligga justdär de ligger. Även de kan ju flyttas om man inte kansköta detta med att fixa bostäder.Anf. 266 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är viktigt att manhar ett regionalt perspektiv när det gäller utbildnings-nivån. Det är inte bostaden i sig eller bostadsbyggan-de som ska avgöra hur många utbildningsplatser manfår. Det som ska avgöra är naturligtvis utbildningsni-vån i den region som det handlar om.Själv kommer jag från . I Gävlehar vi en högskola där man gärna vill satsa på ettstudentbostadsbyggande på campus, men kommunentvekar och vill inte göra detta. Man anser sig inte haråd med det. vet likaväl som jag hurkommunernas ekonomi ser ut . Det här före-kommer också på andra ställen. Vi menar att dettavore en möjlighet att pröva. Det finns medel ochresurser. Vi tror att Akademiska Hus även skulleklara det här uppdraget på ett bra sätt.Anf. 267 ():Fru talman! Jag har begärt ordet med anledning avmotion Fö259 som behandlas i finansutskottets be-tänkande nr 14. Motionen har behandlats på ettmycket positivt sätt av majoriteten i utskottet. Manföreslår ett tillkännagivande. Det tycker jag är bra.Försäljningen av statlig mark är en viktig fråga ochberör många, inte minst i vår skärgård. Skärgården fårinte bli enbart ett område för semesterboende, sol,bad och rekreation. Det är viktigt att vi har en levandeskärgård där vi också slår vakt om de kulturhistoriskavärden som finns där.Jag vill belysa detta med ett exempel, nämligenVätöberg. Det är en fastighet med beteckningen Harg6:40 som finns på i kommun. Den ägsav staten - försvaret. Vätöberg är ett gammalt sten-huggeri som startade kring . Därfinns stentipparna kvar ute i vattnet. Det finns mångaminnen från en stor stenhuggarepok.Jag nämner som ett kuriosum att mycket av dengranitsten som finns i har brutits ochhuggits på Vätöberg och därifrån fraktats in tillStockholm.Här står också i skogen originalsockeln, huggen iItalien i marmor, till . Marmorn varså skör att den inte höll, och därför fraktade man dentill och högg i stället en ny sockel i granit, menoriginalsockeln står kvar där ute.Det finns också kvar bebyggelse från denna tid,bl.a. den gamla förmansvillan, där kontoret inhystes.Hembygdsföreningen på har engagerat sigmycket i det här området. Man har anlagt en kultur-stig, och området är ett uppskattat utflyktsmål, därman kan se och förstå gamla tiders stenindustri ochstenarbetarnas villkor.Området ligger mycket vackert vid Björköfjärden.Där finns en fin kaj, som är uppskattad av mångaseglare. Det var ju dit som stenskutorna gick en gångi tiden.Det är inte svårt att föreställa sig att det här områ-det skulle vara mycket attraktivt att exploatera. Där-med skulle oersättliga kulturhistoriska värden gåförlorade. Jag vill understryka vikten av att bevara ettområde som är av allmänt intresse. Vätöberg är ettexempel, och det finns fler som skulle vara värda attnämna.Det är beklagligt att m, kd och c har reserverat sigmot behandlingen av motionen. Innebär det att dessapartier inte värnar om områden som har ett allmäntkulturhistoriskt eller annat naturvärde? Vill manöverlämna dessa områden till privata intressen i stäl-let?Fru talman!