prot · GQ0939 · 2002-12-18 00:00:00 — Inte kan som miljövän - det tror jag absolut att honoch hela partiet är - tycka att det är bra med det ökade nedfallet över ,till exempel av svavel. Det gäller inte bara utan även därjag själv kommer ifrån.Miljövänner för kärnkraft är en förening som jag tycker är mycket bra ochhar fattat hela galoppen med det här med kärnkraften, att den är en positivkraft i miljöhänseende. Jag tycker att skulle kunna gå påett av deras möten och kanske skåda ljuset, som vi säger.Anf. 9 () replik:Fru talman! Jag glömde att kommentera det där med 3 G. Det finns siffrorsom tyder på att det som det kommer att kräva är gravt överuppskattat. Jagvill i och för sig inte blanda mig i diskussionen om 3 G, men det kommer inteatt ta så mycket energi. Det är inte sannolikt.Sedan gäller det elimporten. Normalt sett brukar vi importera frånNorge. Det blir alltså inte de här konsekvenserna. har jag inte sett åretsimport. Det är väl sannolikt att inte har haft så stora möjligheter attexportera . Men hursomhelst är och - det är väl sna-rast de länderna som kommer i fråga - liksom parter av Kyotoproto-kollet. De är tvungna att dra ned sin användning av fossila bränslen, precissom vi. Både och gör även detta. De bygger betydligt merän vi av förnybar energi, även om de är ganska fast i sin fossilaenergianvändning. Men det här förhållandet kommer inte att fortsätta, efter-som de kommer att bli tvungna att dra ned på sin fossilanvändning, precissom vi. Jag tror att i den mån det är kolkraft som är importerad är det intenågonting som kommer att bestå. Och vad säger att det är kolkraft? Det kanvara vindkraft som vi har importerat. De har ganska mycket vindkraft i Dan-mark, till exempel.Anf. 10 () replik:Fru talman! Jag vill först säga till att det låter hoppfulltatt regeringen på initiativ tänker se till att det inte blir någrahöjningar av fastighetsskatten om man gör miljöinvesteringar. Vi vill ju heltta bort fastighetsskatten, men i det läge som råder är detta ändå positiva sig-naler. Jag hoppas att näringsministern kan bekräfta att det är på det viset.Sedan funderar jag över hur det här med att avveckla kärnkraften går ihopmed strävan efter en bättre miljö. Jag kan ju bara referera tillEnergikommissionen 1997 som beräknade hur vår elförbrukning skulle öka,och det som man hade beräknat till 2010 hade vi redan föregående år. Hursannolikt tror egentligen att det, med den nuvarande poli-tiken, är att vi kan minska vårt elberoende så att vi inte kommer att bli bero-ende av kol- och oljekraft ? Det kan väl ändå inte vara förenligtmed politik att vi ska vara det?Anf. 11 () replik:Fru talman! Beträffande fastighetsskatten vill jag säga att det finns en så-dan uppgörelse. Framöver ska det inte medföra att man får en högre fastig-hetsskatt om man genomför miljöinvesteringar. Det är bara det, som jag sade,att regeringen tyvärr har sölat med att genomföra det här. Det borde ha varitgenomfört . Det är en gammal överenskommelse som tyvärr inte harblivit genomförd.Jag anser att sannolikheten för att vi ska kunna minska vår energianvänd-ning, vår elanvändning, är stor. Det finns mycket att göra, och det ärväldigt underutvecklat det som har gjorts. Det finns mycket stora möjligheteratt effektivisera, som inte har tagits i bruk. Det är en stor elanvändning ihus-hållen. Och industrin, inte den elintensiva industrin men den andra industrin,har inte haft incitament att effektivisera. Det måste den få. Det kan göra oer-hört mycket. Även den elintensiva industrin kan göra mycket, men framförallt handlar det om den industri som inte har elkostnader som en stor andel avsina kostnader. I är de dubbelt eller tredubbelt så energiintensiva sommotsvarande industrier i . Det är faktiskt ett väldigt dåligt betyg tillsvensk energipolitik.Anf. 12 () replik:Fru talman! Kärnkraften står ju för hälften av vår elförsörjning. Jag trorinte att sannolikheten är så stor att vi ska kunna göra sådana besparingar attvikan ta bort kärnkraften.När det gäller besparingar inom industrin tror jag inte att någonting talarför att man kan göra så stora besparingar. Jag har följt den här utvecklingengenom att jag har varit aktiv i byggbranschen. Jag ser ju att i och med att viställer arbetsmiljökrav på industrier så ökar elförbrukningen. Vi ställer kom-fortkrav på olika sätt. Vi vill inte ha det så varmt . Då användervi oss av kyla. Det ökar elförbrukningen. En väldigt stor del av elförbruk-ningshöjningen härrör faktiskt till små industrier och till kontorsbyggnaderför att man förbättrar luftkvaliteten. Det är också någonting som vi ställerkrav på, så det finns alltså kolliderande mål, om man säger så.Men tycker och att det är en bättre politikatt stänga kärnkraften och öka koldioxidutsläppen än att låta kärnkraftverkenvara kvar och ha fortsatt låga koldioxidutsläpp och kanske kunna uppnå må-len enligt Kyotoöverenskommelsen?Anf. 13 () replik:Fru talman! Som jag sade anser jag att det finns väldigt stora möjligheteratt energieffektivisera både industri och hushåll till exempel på grund av attindustrin har mellan två och högre energiintensitet än motsvarandeanläggningar i andra europeiska länder där priserna har varit högre.Det är förskräckligt att det ser ut så i . Jag påstår att det är svenskmiljödumpning det handlar om, och det måste vi göra någonting åt. Vi går ini ett nytt samhälle där det är helt andra saker som behövs än att vi lever påbillig energi och faktiskt ägnar oss åt miljödumpning jämfört med andraländer. Så kan inte framtiden se ut när vi nu står inför en växthuseffekt.Beträffande koldioxidutsläpp och kärnkraft tror jag inte att det är en mot-satsställning på det vis som menar. Det handlar inte om anting-en-eller, utan vi måste avveckla kärnkraften, och vi ska inte öka koldioxidut-släppen. De måste ned. Detta är möjligt. Vi måste lära oss att använda denenergi och den el vi har på ett smart sätt. Det finns väldigt mycket att göra.Ett av problemen kommer vi in på i en annan debatt också. De flesta avde nya goda idéerna till energibesparingar och energieffektivitet finns i småföretag. Och jag ser många exempel på att dessa små företag inte har pengaroch kapital till att utveckla sina idéer, utan de läggs ned i ett alltför tidigtstadium. Det här måste vi göra någonting åt, tycker jag. Jag har träffat såmånga vid det här laget och hört så många vittnesmål om goda idéer som,innan de börjar utvecklas eller i ett tidigt skede i sin produktion, faller påattman inte har kapital.Anf. 14 ():Fru talman! Vi behandlar utgiftsområde 21 Energi. Jag vill börja dagensdebatt med att tacka våra samarbetspartier, inte stödpartier som några i denhär kammaren ofta vill säga då vi pratar om dem vi samverkar med.Jag vill tacka och företrädare för det godasamarbetet på energiområdet, och jag ser fram emot ett fortsatt gott samar-bete under fortsättningen av mandatperioden.Efter detta ska jag gå över och kommentera vårt betänkande kring energi-området. Jag ska ge bakgrunden till vår långsiktighet då det gäller energipo-litiken.Riksdagen beslutade om riktlinjerna för energipolitiken. Be-slutet innebar att riktlinjerna års energipolitiska beslut liggerfast.Enligt vad fastställt ska den svenska energipolitiken ha följandeövergripande mål:Den svenska energipolitikens mål är att trygga till-gången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor.Energipolitiken ska skapa villkor för effektiv och hållbar energianvändningoch kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan påhälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt ut-hålligt samhälle. Vidare ska energipolitiken bidra till ett breddat energi-,miljö- och klimatsamarbete i . Energipolitiken ska därförutformas så att energimarknaden ges en säker tillgång på energi - el, värme,bränslen och drivmedel - till rimliga priser.Regeringens redovisning av elmarknadspolitiken görs med hjälp av sexresultatindikatorer. Dessa indikatorer är prisutveckling på den nordiska elbör-sen, elpriser till slutanvändare, strukturutveckling, nättariffer, antal ärendenvid tillsynsmyndigheten samt effekt- och elbalans.Man kan kommentera elpriser och utveckling utifrån det som hänt de se-naste veckorna. Jag tänker överlåta till energiministern att kommentera detlite mer ingående i sitt anförande.Elpriserna har varit sjunkande på spotmarknaden från elreformen år 1996och . vände trenden, och priserna stegkraftigt. Den främsta orsaken till prisstegringen var att tillrinningen varlägreän normalt i . ser vi elpriser som vi inte trod-de var möjliga då vi genomförde omställningen på energiområdet. Det berorpå att det var en mycket torr sommar samt en extremt torr höst med ringanederbörd. Därför ser vi att våra vattenmagasin både i och iNorge endast är fyllda till av det normala pååret. Det innebär att spotpriset nu stigit mycket kraftigt. Det är inte prisetförleverans , utan det som ligger framåt 2003, alltså nästaår.Många vill skylla detta på den avreglerade elmarknaden. Det är inte rätt.Vi kan konstatera att den svenska omregleringen av elmarknaden fungerade.Det är så här marknaden kommer att fungera framöver om det blir en torrsommar.Fru talman! Målet för politiken för ett uthålligt energisystem är att ener-gin ska användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurs-tillgångar. Stränga krav ska ställas på säkerhet och omsorg om hälsa ochmiljö vid användning och utveckling av energiteknik. Programmet indelas ienergipolitiska åtgärder på kort sikt, åtgärder för ett långsiktigt uthålligtenergisystem samt energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser.Jag vill flika in att vi socialdemokrater, centerpartister och vänsterpartis-ter i energipolitiken tar ett ansvar både nationellt och globalt kringutsläppen.Jag vill också säga till och att det kanske är påsin plats att ni går hem och tar kontakt med era respektive partikamrater somsitter i för att ta reda på vad de gör i denna kommitté.Där tar vi faktiskt ett ansvar för den globala utvecklingen och ser till att vitarvår andel av Kyotoprotokollet. Vi har spetsat det lite ytterligare. Vi ska ta enstörre andel av det. Det är kanske på sin plats att ni pratar med medlemmarnai kommittén för att se vad vi gör på området.Energipolitiska åtgärder på kort sikt är den del av programmet som avseratt kompensera bortfallet av elproduktion från andra reaktorn i . Ettvillkor för stängning av andra reaktor är att bortfall av elproduk-tion kan kompenseras genom tillförsel av ny produktion och minskad an-vändning av el. Syftet med åtgärderna inom det kortsiktiga programmet är attunder minska användningen av el för uppvärmning ochöka tillförseln av el och värme från förnybara energikällor och utnyttja detbefintliga energisystemet effektivare.Regeringen har tillsatt en utredare, , generaldirektör för , som har i uppdrag att föra diskussioner med kraftvärmeföretagen omhur vi fortsättningsvis ska kunna avveckla verksamheten. Kammaren ska tillvåren diskutera en eventuell stängning av . Vi har två konsult-rapporter till grund för vårt ställningstagande. Vi vet inte om vi kommer attstänga . Framtiden får utvisa det. Regeringen tittar på frågan ihopmed oss som tillhör förhandlingsgruppen.Målet med insatserna för minskad elanvändning är att åtgärderna ska ledatill minskad årlig elanvändning på . Regeringens måluppfyllelse för minskad elanvändning och den ökadeproduktionen av mottryck i fjärrvärmesystemet motsvarar ca 1,2 terawattim-me baserat på de ansökningar som beviljats medel till och de utbetalningarsom gjorts under perioden 1998-2001.Fru talman! Målet för åtgärderna för ökad tillförsel av el från förnybaraenergikällor är att öka tillförseln med totalt . Fördelningen mellan energislagen är 0,75 terawattimmebiobränslebaserad kraftvärme, vindkraft och 0,25 terawat-timme småskalig vattenkraft. Regeringen konstaterar att målen avseendestöden för utbyggnad av vindkraft och biobränsleeldade kraftvärmeverkkommer att nås inom programperioden.Åtgärder för effektivare energianvändning syftar till att främja en effektivanvändning av energi och omfattar främst information och kunskapsspridningtill olika målgrupper. Redovisning av måluppfyllelsen görs utifrån kvalitativavariabler, och regeringen påpekar att det av olika skäl är svårt att ställa upprelevanta kvantitativa mål.Fru talman! För de energipolitiska åtgärderna på lång sikt gäller den delav programmet som innebär en långsiktig satsning på forskning, utvecklingoch demonstration av ny energiteknik under perioden.Fru talman! När det gäller redovisning av anslagen fanns det ipropositionen inte fastställt hur vi skulle finansiera 2004. Vi har självklartresonerat med våra samarbetspartier om vilka pengar vi pratar om långsiktigt.Vi vill ge regeringen till känna att i samband med vårpropositionen tyd-liggöra finansieringen beträffande det nämnda anslaget.Fru talman! Jag vill yrka bifall till förslaget i näringsutskottets betänkandeNU3 och avslag på samtliga reservationer.Anf. 15 () replik:Fru talman! Jag tackar för högläsningen ur inriktningen för det energipo-litiska programmet. Det är mycket vacker läsning. Det är mycket bra som stårdär. Det är viktigt att detta följs upp i form av handling.Jag vill fråga om han anser att resultatet av stäng-ningen av som har lett till ökat koldioxidutsläpp är förenligt medinriktningen på de energipolitiska målen?Jag skulle också vilja fråga om personligen kännerstolthet och tillfredsställelse över det beslut som då fattades.I årets budget fanns ett förslag om förändrade skatteregler för fjärrleve-ranser till industrin som egentligen gick emot alla de mål som finns uppsatta iriktlinjerna för energipolitiken. Hur kommer det sig att Socialdemokraternalade fram ett förslag som i praktiken innebär att man gör det dyrare för deindustrier som har gjort goda miljöval? Detta förslag går tvärs emot de ener-gipolitiska inriktningarna. Det är en smula märkligt. Jag tycker att det tarvaren förklaring.Anf. 16 () replik:Fru talman! Vi i vårt utskott hanterar inte frågan om skatter över huvudtaget. Det är skatteutskottet som har hand om detta. Jag vet, av de kontakterjag har med skatteutskottet, att de har tagit upp den här frågan. De har ocksåskrivit om energiskatterna på industriområdet. Jag vet att det kommer atträttas till. Detta var någonting som hände i samband med förhandlingsarbetetför att få ihop budgeten tillsammans med våra samarbetspartier. Man hadeinte klart för sig att det blev den här effekten. Jag är på det klara med attdetkommer att förändras.Jag är självfallet stolt över vår energipolitik. Jag skulle inte kunna stå häri talarstolen och säga någonting annat. Jag är stolt över de beslut som vi harfattat där vi går framåt. Vi har också tagit det första steget genom att stängaett kärnkraftsaggregat. är vi också på väg att stänga det andra så småning-om. Kärnkraften är ingen framtida energikälla. Vi måste hitta andra saker.Därför är jag stolt över detta.Anf. 17 () replik:Fru talman! Det blev ju bakläxa för regeringen när det gäller fjärrvärme-leveranserna. Det fanns en stor majoritet i finansutskottet för att skickatillba-ka det ärendet. Jag tycker att det är lite farligt att stå med alltför stoltaparol-ler om de resulterar i förslag som går i totalt motsatt riktning. var det jubra att kunde justera detta och ändra det.Sedan noterar jag att är stolt över att utsläppen avkoldioxid har ökat och att växthuseffekten har förvärrats på grund av stäng-ningen av . Det är ju detta som blir resultatet. Det är därför somvi kristdemokrater så starkt betonar att vi måste kunna ersätta kärnkraften. Vitycker också att den ska fasas ut, men vi ska göra det genom att ersätta denmed det som är bättre ur miljösynpunkt och ur växthuseffektssynpunkt. Detuppnåddes inte med stängningen av . Därför är jag en smulaförvånad över den stolthet som utbreder sig i talarstol.Jag hoppas, , att vi tillsammans ordentligt ska ge-nomlysa konsekvenserna av en stängning av så att samma sakinte upprepas en gång till, nämligen att miljön försämras. Jag menar att detstår i strid med det som alldeles sade om att ta ettglobalt ansvar. Vi kan inte bara se till var utsläppen produceras någonstans.Även om det är svensk kraft som är beställd i , eller någonannanstans har vi ett ansvar. Därför måste vi titta väldigt noga på miljökon-sekvensanalyserna av en stängning av nästa reaktor. Stängningen av en re-aktor motsvarar koldioxidutsläppen från 1,1 miljoner bilar av modell VolvoS 80 som kör 1 . Det är en bra jämförelsesiffra. Det blir etttydligt språk.Anf. 18 () replik:Fru talman! Utsläppen av koldioxid är ingenting som vi har åstadkommithär i . De kommer från den elproduktion som sker i . Dan-mark gör också saker på det här området. De ser till att rationalisera, och degör kraftverken effektivare. De lyder också under Kyotoprotokollet. Dekommer också att ställas inför det faktum att de måste göra detta.Det vi gör, , är att vi tar ansvar för svensk energipolitik. Viser till att vi börjar fasa ut kärnkraften. Men vad gör och hen-nes parti? De sitter still i båten och säger, precis som moderater och folkpar-tister, att vi ska vänta och se. Men förr eller senare måste ni också fatta dethär beslutet. Vi har gjort det . Den dagen när dessa kärnkraftverk är ut-slitna står vi inför det faktum att vi måste hitta någonting annat. Vi ger möj-ligheter att göra detta mycket tidigare.Anf. 19 ():Fru talman! Den energiuppgörelse som gjordes 1997 har avancerat framåti olika former. Vi kan nu säga att vi är inne på sjätte året av samarbete mellantre olika partier över blockgränserna. Vi kan kanske inte alltid hålla sams ialla andra frågor, men i energifrågan har vi lyckats att undan för undan kom-ma framåt och komma över olika problem. har vi kanske hittat den rättavägen.Samtidigt som vi har den här enigheten kan vi konstatera att det finns rättolika motioner och reservationer i betänkandet. Det är alltså en ganska spretigopposition där man måhända också kan utläsa en viss kristdemokratisk klu-venhet.Nu har energifrågan blivit intressantare igen. Det är bra att vi får en sådansituation att frågan blir lite hetare. Höga priser gör naturligtvis att fler ärintresserade. Jag vill påstå att den elmarknad vi har fungerar helt okej. Denska fungera på det här sättet. När det är torra somrar går priserna upp. Vi hardessutom fått balans mellan tillgång och efterfrågan. Det börjar i sin tur gelite resultat såtillvida att aktörerna på marknaden nu börjar diskutera nyinve-steringar, till exempel kraftvärme, vindkraft och så vidare. Det är just dettasom har varit problemet . Elpriset har varit så lågt attkraftindustrininte har sett någon anledning att nyinvestera.Då blir man lite undrande när pessimisterna och med djup stämma säger att kylan tränger in och att industrin riskerar attstanna. Egentligen kräver man att det alltid ska finnas tillgång till mycket ochbillig el. Nog tycker jag att detta liknar vad vilken plananhängare som helstskulle påstå. Här gäller det att få ordning inom landets gränser så att detfinnstillräckligt med el och att den dessutom är billig. Jag måste säga till modera-ter och folkpartister att detta med en fri marknad är ett problem, men nogbrukar ni väl kunna handskas med detta. Inte ska vi vänsterpartister behövatala om hur en fri marknad ska fungera på elsidan.Den nuvarande elprissituationen visar också vilka brister som finns kvar ivårt svenska energisystem. tog till exempel upp att vifaktiskt fortfarande använder el för att värma upp en väldig massa bostäder idet här landet. Att vi använder så stor del av elproduktionen för att hållavärme i våra bostäder gör att vi får den stora skillnaden mellan sommar ochvinter i . Detta beror på att vi har haft en stor uppbyggnad av kärn-kraft och stor tillgång till billig el. Man har mer eller mindre tvingat på osshusägare den här formen av uppvärmning.Det lustiga är att av de ungefär 8 000 nya hus som produceras ärfortfarande merparten eluppvärmda. Jag kan ta åt mig en viss kritik mot att viännu inte har lyckats få bort detta förhållande. Det vore annars en ganskanaturlig åtgärd.Detta visar också att vi snabbare måste komma fram till en fungerande ef-fekthandel på elmarknaden, så att man vet vilka åtgärder man ska vidta dendag när det blir jättekallt både i och i norra i övrigt. Då måstedet finnas ett system för att klara försörjningen.Nu finns det inte längre, och , en massa reserv-kraft som står och väntar, för något sådant finns inte på en fri och avregleradelmarknad. Detta måste vi ta med i beräkningen.Jag anser också, även om vi antagligen ännu inte på länge kommer attlyckas få igenom detta, att vi borde se till att också vanliga människor priori-terar effektivisering. tycker kunder i lägenheter och i hus utan elvärmeatt de har för liten morot för att spara och effektivisera.Ingegerd Saarinen tog vidare upp den mindre elintensiva industrin. Det ärklart att den billiga el som vi har haft i har gjort att denna industriharvarit mera slösaktig än motsvarande industri i andra delar av Europa.Ett annat problem som man kan fundera över gäller ägandet av kraftbola-gen i , kanske framför allt det faktum att kraftbolagen har ett samti-digt ägande i samma kärnkraftverk. Vi har dessutom egentligen bara tre storakraftproducenter. Vi har ett oligopolliknande ägarförhållande, som man na-turligtvis måste titta på. Möjligen har man trott att detta förhållande skullekunna jämnas ut i och med att marknaden blir större och det blir flera aktörersom kan konkurrera med varandra, men det finns fortfarande problem kvarsom måste lösas.Frågan är om en utförsäljning av hela eller delar av skulle ökakonkurrensen och lösa problemet. Nej, jag tror inte det. Konkurrensen skulletvärtom antagligen minska, och det enda stora svenskägda elbolaget skulle blitysk-, finsk- eller franskägt. Jag vill ställa frågan om moderater och kristde-mokrater verkligen menar allvar med sina utförsäljningsförslag.Som sade är en av de stora frågorna attvi försöker få en situation där det politiska systemet samverkar med industrin.Vi tror att det är effektivare vad gäller att ställa om energisystemet att dehäraktörerna drar åt samma håll. Vi får se hur det går med detta, men det skullenaturligtvis förändra diskussionen och förutsättningarna ganska avsevärt. Detinnebär naturligtvis att båda sidor måste ge och ta, men jag tror faktiskt attdetta kan få till följd att vi får en effektivare energianvändning, att vi fårenutfasning av reaktorerna efter hand och att alla kan få en uppfattning om hurdet kommer att bli i framtiden.Det förvånar mig att så tydligt säger att man inte tror på ensådan här utveckling. Man vill ha skatt på kärnkraften så att den går medförlust och därmed kommer att ställas av. Vi tror att det är en felaktig metod.Ett annat nytt grepp - låt mig kalla det så - som också kommer att disku-teras senare är de gröna certifikaten, en väldigt bra insats som jag tror kom-mer att snabba på ökningen av förnyelsebar el i systemet. Också detta är enmarknadslösning. Jag kan bara hoppas att övriga partier tycker att det här ären minst lika bra väg som den vi har använt, nämligen att genombidrag försöka få till stånd en sådan utveckling.Jag tycker också att det är viktigt att slå fast att vi i vårt land har en gans-ka stor elintensiv industri. Låt mig säga att det är 13-15 enheter som använ-der el som insatsvara. Vi måste självklart se till att de klarar konkurrensenoch att de kan fortsätta att investera i . Jag vet att sådana stora enhe-ter, som exempelvis pappersbruk, naturligtvis har gjort analy-ser av om det är möjligt att investera i . Vad blir det för energikostna-der och råvarukostnader? Hur kommer det att se ut eller ännulängre fram?Jo, de gör den bedömningen att det är intressant att investera iSverige. Det gör man trots att man naturligtvis vet om att den stora konkur-rensfördelen vad gäller elpriserna för svensk elintensiv industri undan förundan kommer att minska i förhållande till annan elintensiv industri.