prot · GP09108 · 2002-05-17 00:00:00 — Det är nämligen så attde bidrag som kommer har gjort att markpriserna harökat, vilket innebär att om man inte kan ärva sittlantbruk utan måste köpa det, då måste det vara entillräckligt stor gård för att man ska kunna få in såmycket pengar att man klarar lånen eftersom prisethar blivit högre. Därför finns det i många fall inteavsättning för små gårdar i udda bygder. Norra Upp-land är ett typexempel på det. Men det som händer ärinte att gården läggs ned utan att bondens granne taröver gården. Och samma areal odlas i somnär vi gick in i EU. Det produceras precis lika mycketsom tidigare, och där är det produktionsbegränsningari EU. Vi producerar så mycket mjölk vi får, och viproducerar så mycket nötkött vi får, dvs. vi utnyttjarde möjligheter som finns fullt ut. Vi tar ut nästanexakt det antal handjursbidrag som finns.Jag skulle verkligen önska att det blev en hyfsningi debatten. Det är inte negativt att vara bonde i Sveri-ge. Det finns enorma potentialer och möjligheter, ochdet går att tjäna pengar.När det gäller lika villkor kan vi se att Danmarkhar tio gånger lägre miljöstöd och tio gånger högreskatt på bekämpningsmedel. Och ett av skälen till attMiljöpartiet är intresserat av en återföring av mil-jöavgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedelär just detta, att det därigenom finns en möjlighet attöka skatten på bekämpningsmedel och återföra dessapengar till lantbruket och se till att vi ökar miljöstyr-ningen på det sättet. Vi hoppas att det kommer atthända. har gjort så. Man har sett till att höjaskatten på bekämpningsmedel rejält och återförtpengarna till lantbruket. Man får därmed en starkarestyrande miljöeffekt, och man börjar se effekter.Alltfler slutar använda bekämpningsmedel i Dan-mark. Där är naturligtvis skälet att man har mycketlättare jordar och ser direkt att det rinner ned i grund-vattnet. Man har alltså problem.Jag måste också säga att lantbruket har påverkatden biologiska mångfalden, i alla fall . Sedan skedde det en förändring. Det kan man seinte bara i utan även på många andra håll därdet kemikaliserade lantbruket gör att den biolo-giska mångfalden i odlingslandskapet har det mycketsvårt.Det finns en känd naturvårdare som brukar hävdaatt en spannmålsåker är lika fattig på biologisk mång-fald som en asfalterad parkeringsplats. är detekologiska lantbruket som gör att många av de artersom är beroende av ett odlingslandskap har en chansatt finnas kvar.Från sida har vi många reservationeri det här betänkandet. Jag vill yrka bifall till reserva-tion 10, men naturligtvis står vi bakom samtliga vårareservationer.Jag vill bara kort säga att det som verkligen behö-ver tas bort av EU:s stöd är exportstöden för djur. Enhalv miljon djur skeppas med exportstöd till norraAfrika och i transporter som ibland tarupp till till en slakt som är fruktansvärtgrym. Om de exportstöden för levande djur försvin-ner har EU tagit ett steg framåt när det gäller djur-skyddet. Där börjar bli omsprunget. De in-redda burar som vi tagit ett beslut om och som deinvesteras i nu kommer inte att godkännas av Tysk-land, väntas gå efter och även Belgien.Ibland måste vi nog fundera på vad vi gör för någon-ting. Vi får höra att det konventionella lantbruket blirallt miljövänligare. Det är tyvärr inte sant. Använd-ningen av bekämpningsmedel ökar.Vi har två divergerande strömmar i lantbruksut-veckling . Vi har en som är positiv och medframtidstro som inte använder kemikalier och somhittar möjligheter, som är innovativ och vill göraförändringar, som tjänar pengar. Så har vi en annan,som säkert också tjänar en del pengar, där man rein-vesterar, och det är naturligt att man gör så. Det ärsom med pensionsförsäkringen att man inte vill be-höva skatta pengarna. Det gäller att öka investeringeni sitt lantbruk. Det finns naturligtvis pengar även däratt tjäna. Men vi måste, som säger, slutamed den självkritik som tyvärr bara är negativ.Anf. 15 () replik:Fru talman! Jag vill ställa några frågor till GudrunLindvall som jag ställt till tidigare.Först vill jag instämma i att framtidstron finns natur-ligtvis. Vi har ju sett en tendens till att också investe-ringarna ökar i vissa delar av landet, framför allt attyngre tar över. För övrigt tycker jag att löften trotsallt ska hållas, att i överenskommelser hålla det manhar lovat.Min fråga gäller inställning. I liv-skvalitetsfrågor vet vi att den är att leva nära naturen,att människor ska trivas med tillvaron. Men jag tän-ker på mjölkbönderna, som självnämnde. Mjölkbonden är lite utsatt genom inlåsthe-ten. Det är inte så enkelt att ta ledigt . Man ärväldigt bunden till marken, jorden och till mjölkning-en. Avbytarstödet är en fråga som man skulle kunnahitta bra lösningar på och där man psykologiskt visaratt det här är någonting som ska gälla också mjölk-bonden som alla andra. Då kan man undra varförVänsterpartiet tillsammans med inte harlyckats övertala regeringen och sagt: Peka på att dettaär viktigt. Låt oss börja med en mindre insats ochkanske bygga ut senare när vi gör omläggningen avprogrammet och möjligen baka in det i miljö- ochlandsbygdsstödet. Hade det inte varit någonting attsatsa på?Vad är inställning till detta? Det ärmänniskor det handlar om.Anf. 16 () re-plik:Fru talman! Det finns ett ganska enkelt svar pådet: vill inte det. Vi anser näm-ligen att det är väldigt viktigt att lyssna på brukarna.Vi hade det som ett krav vi skulle ökaavsättningarna till avbytartjänst. Så tog vi kontaktmed LRF om hur vi skulle utforma det. Då sade LRF:Kan ni inte släppa det kravet? Vi vill inte. LRF valdeatt ta över verksamheten. har man fått i gång denverksamheten och vill inte ha en statlig inblandningigen. Det är skälet.Jag tycker att det är viktigt att man lyssnar pålantbrukarnas organisation i det här fallet. De seratt det fungerar i den organisation som de själva harskapat. Det finns ingen anledning att av politiska skäl- ska vi kalla det valfläskskäl - kräva ut någontingsom lantbrukarna själva inte vill ha. Det fungerar.Dessutom kan man se att detta ökar snabbt på deflesta mjölkgårdar beroende på hur många korde har, och många mjölkgårdar har anställda.Det innebär att det här för många mjölkbönder inte ärnågot problem. Det problem som mjölkgårdarna harhaft är att hitta folk som vill arbeta.Det var en mycket intressant artikel i en av lant-brukstidningarna som visar att alltfler kvinnor i dagsöker sig till lantbruksgårdarna, och de är just intres-serade av mjölkproduktion. Vi kanske kommer tillba-ka dit där vi var där det är kvin-norna som har hand om kor och mjölkning. Det in-tressanta var att en lantbrukare som hade tre fyrakvinnor anställda menade att kvinnorna är duktigarenär det gäller kor än män. Det är möjligt.Vi hade hemskt gärna varit med om att få frampengar till en avbytartjänst, men lantbrukarna villeinte.Anf. 17 () replik:Fru talman! Det säger är ganskaanmärkningsvärt. Jag har pratat med många bönder,inte minst . De anser det här varaen mycket viktig fråga. Det är viktigt att få känna detpsykologiska stödet. Då pratar jag om enskilda lant-brukare. Vad LRF i det här sammanhanget tycker ärväl inte så viktigt - höll jag på att säga. Det är inte ialla lägen som bönder och LRF är överens i alla frå-gor. Det gäller att lyssna på den enskilda människan,individen, om hur situationen är. Visst varierar det.Vi har olika krav i livet. Men frågan är om det skafinnas en möjlighet även för bonden att hitta en mo-dell. Vi från statsmaktens sida kan hjälpa till att hittaen sådan modell.Det gäller för övrigt även skördeskade- och ka-tastrofersättningarna. Det går inte att bara se till ennäring som sådan och säga att det gick ganska bra,inte lika bra som det brukar, här behövs inget stöd närden enskilda bonden, kanske som potatisodlare, drab-bas i sträck. Man måste från statsmaktenssida, när man hjälper till att producera våra fina livs-medel, vara med och ta ett ansvar också för individenoch säga att vi är beredda att hjälpa till, det är viktigtatt bönderna finns. Då känner sig bonden sig trygg isin produktion och känner stöd från statsmakten.Uppenbarligen är det ingenting som Miljöpartietkänner för, utan här kan man skylla på LRF.Anf. 18 () re-plik:Fru talman! Återigen: I de här fallet måste detnaturligtvis vara LRF som organisation som talar.Man har byggt upp en avbytartjänst och sett till att dethar kommit i gång många enskilda företag för attbedriva avbytarverksamhet. Man tycker att den verk-samheten är positiv. Den har nämligen skapat arbetenpå landsbygden, framför allt för kvinnor. Den situa-tionen är så positiv. Om statsmakten skulle gå inskulle det vara negativt och till förfång.Jag kan förstå att det finns en del bönder somskulle önska att man fick avbyteriet gratis. Men detsäger sig självt att avbytarföretagen, som ju är småfö-retagare, måste jobba på marknadsmässiga villkor.Det är också människor vars företag måste ges enmöjlighet.När vi tittade på hur stöden skulle fördelas valdeman från LRF:s sida, och vi får förutsätta att de talarför bönderna, att i stället ha stöden till annat. Manansåg att det var bättre att lägga in de här pengarna imiljöstöden.Detsamma gäller faktiskt skördeskador. Det varockså en diskussion om det skulle finnas kvar eller gåtill någonting annat. LRF valde att självt ta hand omdet och ansåg att de stöd som gick ut via statsmakter-na ändå inte gick rätt. Då var det bättre att de pengarsom fanns gick till sådant som kändes som angeläg-nare. Man förhandlade bort dem. Har man en gångförhandlat bort de pengarna för att lägga dem tillnågot annat kan man sedan inte komma och säga vill ha det också - det måste vi acceptera. Manmåste ha en trovärdighet i sin argumentation. Jagtycker inte att man har det om man från talarstolensäger att man vill ha pengar till avbytare och skörde-skador. Det är någonting som LRF i förhandlingarmed regeringen har valt att inte ha.Anf. 19 () replik:Fru talman! Först skulle jag vilja instämma medGudrun genom att säga att det är lite tråkigtatt vi inte har kunnat skapa en majoritet i kammarenför att från svensk sida ställa krav på att exportstödentill levande djur från EU ska tas bort. Det är tråkigt attvi i och - och några ytterli-gare - gång efter annan ska behöva reservera oss iden frågan.Så till min fråga. Jag måste respektera att Miljö-partiet bara vill ställa upp på en återföring av be-kämpningsmedelsavgifterna till lantbruket. Men närkommer återföringen? har suttit iden inre kretsen och förhandlat år ut och år in, eftervad jag har förstått, i just den här frågan som GudrunLindvall säger sig ha fått igenom. Men när konkretkommer denna återföring? 20 () replik:Fru talman! Den här återföringen har inte varitnågon hjärtefråga för oss i . Vi har till-sammans tagit och givit i förhandlingarna. Formenför återföringen har drivits mycket hårt från lant-brukshåll, och vi har accepterat den eftersom vi serfördelar med en återföring. Vi ser t.ex. den fördel somDanmark har utnyttjat, nämligen att inom denna åter-föringsmodell höja skatterna för att få en rejäl mil-jöprofil. Det har varit ett sätt och en påtryckning föratt få en bättre miljö.Som vet mal kvarnarganska långsamt. Han kanske ska ställa sin fråga iEU-parlamentet. När tänker svara?Anf. 21 () replik:Fru talman! Men måste väl ändåha en uppfattning i frågan. Hon måste väl själv haställt frågan. måste väl ha en upp-fattning om det är innevarande års avgifter, näst-kommande års eller möjligen avgifter somska betalas tillbaka.Anf. 22 () re-plik:Fru talman! Svaret på den frågan kan naturligtvisutläsas ur budgeten. Vi förutsätter att kanhantera sin byråkrati på ett sådant positivt sätt att detkan bli fråga om 2001 års avgifter. Medel för detfinns också avsatta i budgeten. Så fort det kommer ettokej från sker det en återföring. Det finnspengar avsatta i budgeten.Jag har naturligtvis ställt samma fråga till depar-tementet, vilket jag förutsätter att även har gjort. Men det är svårt att få ett svar. Öppen-heten i EU-byråkratin är inte så stor precis.Anf. 23 () re-plik:Fru talman! Jag vill tacka för atthon förde in en ny fråga i jordbruksdebatten. Jagtycker att det är bra att vi diskuterar den svenskabondens situation på ett annat sätt än vi har gjorttidigare. Det är bra att inledde dennanya diskussion.Jag har samma frågeställning som tog upp. var det en stornyhet att miljöavgifterna skulle betalas tillbaka tillbönderna. Jag vet att frågan ligger inom EU, menformerna för återbetalningen kan vi från svensk sidaändå ha åsikter om.Gudrun talade om avgifternas miljöstö-rande effekter och sade att det är viktigt att manåstadkommer sådana effekter. Det lilla som vi har fåtthöra om återbetalningen är att den ska vara arealrela-terad. Handlar den hemställan som vi har gjort om enmiljöstyrande återbetalning?Anf. 24 () re-plik:Fru talman! Jag kommer inte riktigt ihåg, om jagska vara ärlig.Tanken är naturligtvis att pengarna ska återföraspå ett sådant sätt att det inte missgynnar de som inteanvänder bekämpningsmedel. Vi har diskuterat en rakåterföring baserad på areal. Men vi har också diskute-rat om det finns möjlighet att göra en återföring base-rad på betesmark, men det ville man inte göra, utandet ska vara en rak återföring relaterad till åkerkmark,oavsett vilken odlingsform som bedrivs.Man får alltså stöd per areal, oavsett om man an-vänder bekämpningsmedel eller inte. Det är på detsättet som man får en miljöstyrning. Man kan alltså fåen återföring genom att minska kostnaderna för be-kämpningsmedel och handelsgödsel. Det är det somär miljöpotentialen i det hela.Det kan naturligtvis inte gå till så att man tar inavgifter och sedan ger tillbaka pengarna bara tillsamma bönder. Då skulle det inte bli den miljöprofilsom man eftersträvar, utan avgiften måste återföraspå all åkerareal.Anf. 25 () re-plik:Fru talman! Nej, det är klart att man inte kan åter-betala på det sättet. Då ökar ju bara byråkratin. Mankan inte ta in pengar och sedan betala tillbaka dem påsamma grunder som man tog in dem. Det kan intevara meningsfullt.Men jag blev ändå förvånad över svaret från Gud-run . Inte är det mycket till miljöstyrning iden konstruktion som hon nu presenterade.Jag trodde att syftet från svensk sida var att få tillstånd en ordentlig miljöstyrning. Återföringen är juändå arealrelaterad, men att döma av svaret är miljö-styrningen minimal.Anf. 26 () re-plik:Fru talman! Det är naturligtvis beroende av vadBryssel går med på. Om man gör en återföring måsteden ske på ett acceptabelt sätt. Om jag inte minns felpåminner det här ganska mycket om den återföringsom . Det som är miljöstyrande är inte baraatt återföringen baseras på areal, utan det är också hurstor skatten är.Danmark har valt att ha en sådan här återföring,men man har sett till att skatten är hög. För att det skabli reella fördelar måste också användningen av be-kämpningsmedel minskas eller helt upphöra. I ettekologiskt lantbruk där man inte har kostnader förhandelsgödsels- och bekämpningsmedelsskatt fårman ett bidrag genom återföringssystemet.Vi från hoppas att ska vågagöra så som man har gjort i . Genom att höjaskatterna rejält, framför allt på bekämpningsmedel,och ha en återföring kan miljöstyrningen ökas i sys-temet.I dag har skatterna på handelsgödsel och bekämp-ningsmedel egentligen inte någon miljöstyrande ef-fekt i . Skatterna är för låga. är detväldigt svårt att höja dessa skatter utan ett återfö-ringssystem. Men i och med att vi får ett sådant sys-tem öppnas en helt annan möjlighet att höja skattenpå handelsgödsel och bekämpningsmedel. Därmedökar incitamenten för att inte använda dessa ämnen.Anf. 27 () replik:Fru talman! säger att det ekolo-giska jordbruket inte har någon ryggsäck. Det är sant.Men man har också ett väsentligt högre statsstöd somstimulans för denna produktionsgren. Så länge mark-naden efterfrågar varorna går det att hålla ett högt prispå dessa produkter. Men betänk om det hade varittvärtom, att allt hade varit ekologiskt producerat iSverige. Då skulle inte prisnivån och inte heller stats-stödet kunna hållas uppe. Så det hade varit lite merklädsamt om hade varit mer realis-tisk och ödmjuk i den här frågan.Vi hävdar att det är bra med mångfald. Vi ska haett ekologiskt lantbruk som växer i den takt som ef-terfrågan ökar. Då klarar man dessa odlares ekonomioch också en positiv utveckling. Ett jordbruk somdrivs alltmer miljövänligt ska även ha en stimulansför att ytterligare öka takten i den riktningen, men detvill ni inte medverka till, vilket jag beklagar.Det är inte som påstår, att detkonventionella jordbruket inte har blivit miljövänliga-re. Jag har själv sedan barnsben växt upp och sett helautvecklingen till . Jag har självsom aktiv bonde medverkatoch känt av hur trenden har varit.Vi har haft ett jordbruk som har gått från ett eko-logiskt jordbruk till ett mer industrialiserat jordbrukdär man använder mer handelsgödsel och dragit nyttaav bekämpningsmedel. Jag har också sett att man påett helt annat sätt använder dessa hjälpmedel påett positivt sätt. Därmed påstår jag - tvärtemot vadGudrun säger - att det konventionella jord-bruket har blivit miljövänligare. Så jag anser att denargumentationen är mycket svag, . 28 () re-plik:Fru talman! Jag skulle önska att det var så att detkonventionella jordbruket hade blivit mer miljövän-ligt. Bekämpningsmedelsanvändingen har halveratsdärför att volymen har halverats. De ämnen somanvänds är mycket giftigare. Det har inte skettnågon reell minskning. Dessutom ökar besprutningenpå de hektar som besprutas.Det finns många hektar som inte besprutas. Denvinning vi har haft är att alltfler har gått över tillekologiskt lantbruk. Hade man inte gjort det hadeökningen varit närmast gigantisk - det gäller t.ex.Round up när man bryter träda - vilket bl.a. haratt göra med naturligtvis, men det sker defacto.Peter Rasztar säger alltså att det finns massor avmarknader när det gäller alla djurslag, såväl nöt, svinsom fjäderfä. Är man på en marknad, , måste man producera vad marknaden kräver.Man måste se till att man kan marknadsföra på ettsådant sätt att man får upp priserna. Där tycker jag attdet helt klart finns stora brister i i dag.När det gäller ekologiskt stöd är det enda miljö-stöd som krävs i EU just ett stöd till ekologiskt lant-bruk, därför att man gemensamt i EU, tydligen förut-om , anser att det är nödvändigt att fåalltfler bönder att ställa om till en ekologisk produk-tion för att få en ekologisk långsiktigt hållbar utveck-ling. Det krävs i EU ett stöd till ekologisk produktion.Det finns skäl för det, därför att man ser att den an-vändning av kemikalier som har accelererat inte skapar långsiktigt hållbar utveckling. Dethär är en parentes i lantbruket. Det har varit en ke-misk parentes som inte kommer attkunna fortsätta, för den skapar så mycket mil-jöproblem att vi inte kan acceptera det.Om lantbruket skulle betala alla de miljöproblemman skapar, då skulle det vara svårt att vara lantbru-kare. Jag tycker att vi måste vara ödmjuka inför detoch våga erkänna att betalar inte lantbruket sinamiljöproblem, det gör vi andra.Dessutom är det en myt att påstå att lantbruket iSverige ställer om till ekologisk produktion när efter-frågan ökar. Det gör man inte. Vi importerar i dagekologiska produkter, bl.a. mycket från Danmark.Anf. 29 () replik:Fru talman! Självklart jobbar vi på en marknad.Just på grund av att marknaden i fortfarandeefterfrågar mer ekologiskt producerade livsmedel skade givetvis produceras. De kan produceras till ett såhögt pris som på grund av marknadens efterfrå-gan, annars hade det inte varit möjligt. Det är därförjag menar att det är viktigt att vi höjer hela miljönivåni jordbruket, också på den konventionella sidan.Jag motsätter mig helt klart att det inte har skett något i miljövänligriktning. Det är rent nys, för att använda GudrunLindvalls egna ord, att det inte sker något i positivriktning.Det är inte heller belagt att ekologiskt producera-de livsmedel är nyttigare för människor att äta. Jagvill gärna upprepa, för att inte missförstånd ska upp-stå, att vi moderater vill ha mångfald. Vi vill ha eko-logiskt jordbruk med en produktion som är i takt medmarknadens efterfrågan, för då får vi möjlighet atthålla en bra prisnivå och god lönsamhet i produktio-nen. Men huvuddelen av produktionen som konsume-ras kommer från konventionellt miljövänligtjordbruk, och vi måste också utveckla detta.Sedan var det en sak som non-chalerade. Hon säger att vi ska sluta tala om diesel-skatter och liknande pålagor som vi har i mensom det är mindre av i andra länder. Inteminst det miljövänliga ekologiska jordbruket är juberoende av dieselanvändning. Då vore det väl intres-sant också för den delen av jordbruket att minska sinakostnader. Jag tror att vi kommer att blitvungna att sänka dieselskatten om vi ska få den po-sitiva utveckling som vill ha på dethär området.Alltså: För mångfald, men också för realism ochsaklighet i debatten.Anf. 30 ():Fru talman! Det innebär att om alla svenska lant-brukare skulle vilja ställa om till ekologisk produk-tion därför att man tycker att det är bättre och ger enhögre lönsamhet, ska alltså tvingasomliga bönder att fortsätta odla konventionellt. Jagtycker faktiskt att man ska få välja själv. Även om detblir den enfald som anser att detskulle bli om alla bönder ställde om till ekologiskproduktion, tycker jag att de ska få göra det. Dettycker jag vore bra dessutom. Men de måste själva fåbestämma.Det förs nu en intensiv kampanj från det konven-tionella lantbruket mot det ekologiska som är ganskaförskräcklig. Den innehåller väldigt många lögner.Det visar att man börjar bli rädd för att det ekologiskalantbruket inte kommer att vara någon sorts litennisch när alltfler börjar vilja köpa de här produkternaoch vill betala ett merpris därför att de tycker att detfinns så pass stora fördelar. Det handlar inte i förstahand om hälsan. De köper ett odlingssystem och ettsätt att hantera djur, natur, miljö och jord, och de ärberedda att betala ett merpris för det.När det gäller produktion i takt med efterfrågansker ingen sådan. Det är sorgligt att se att det finnssvenska bönder som i stället väljer att föra en kam-panj mot det ekologiska lantbruket med lögner i stäl-let för att fundera på hur de själva ska ställa om för attkanske ta del av det här som gör att man faktiskt gårmed mer vinst.I dag importeras mycket grönsaker från Danmark.Men det exporteras också ekologiska produkter. Detär intressant att se att det finns en stor efterfrågan påsvenskt ekologiskt producerat. Därför tror jag att detfinns en stor, viktig och lönsam nisch för det svenskalantbruket, om man vågar hoppa på det tåget. Annarsgör andra länder det. håller på att ställa omstort . Det är massor av franska bönder somställer om till ekologisk produktion. I ärman långt framme liksom i och Belgien.Sverige håller på att missa tåget, bl.a. på grund av dengnälliga diskussion som vi har i kammaren och påandra håll.Anf. 31 ():Fru talman! Denna vackra vårdag känns dennadebatt ganska dyster. Den är lika gammal som EU:sjordbrukspolitik, . Och när jag som är drygt 50år ser mig själv i spegeln känner jag att jag skullebehöva ett ansiktslyft. Det kanske också skulle behö-vas ett lyft i den här debatten, men kanske även ijordbrukspolitiken som vi diskuterar i dag.Sedan 50-talet då EU fick en gemensam jord-brukspolitik - vi har själva varit med - hardet runnit mycket vatten under broarna. Världen harförändrats, men inte jordbrukspolitiken. Befolkningenhar ökat, men avstånden har minskat på grund avsnabba kommunikationer. Våra värderingar har för-ändrats. Kunskapen ökar, och vi ställer andra krav påvåra livsmedel. Då måste kanske också politikenförändras.Egentligen är det självklart att livsmedelsproduk-tionen hör framtiden till. Äta måste vi. avvår föda kommer från jordbruket. Åkern och betes-marken kommer inom överskådlig framtid att utgörade viktigaste ekosystemen på vår jord. Vad gör vi föratt de ska fungera?I framtiden har livsmedelssektorn, jordbruket ochförädlingsindustrin flera viktiga uppgifter.