prot · GP0953 · 2002-01-17 00:00:00 — Detta fanns intemed i propositionen.Jag skulle vara intresserad av att höra förklaringentill att socialdemokraterna i KU nu har landat pådenna i förhållande till regeringens hållning klokaståndpunkt. Kanske kan det också intressera fleraandra.Min andra fråga är rent principiell: Anser KerstinKristiansson Karlstedt att indirekta val är bättre ändirekta, eller är det tvärtom?Anf. 20 () replik:Fru talman! Jag sade i mitt anförande - men detkom kanske inte fram riktigt tydligt - att vi i KU harhaft många och långa diskussioner för att kommafram till ett någorlunda enigt ställningstagande. Dockfinns det också reservationer.Vad gäller och ansåg vi attdet inte förelåg så stora skillnader i förhållande tillförslaget i propositionen. Skillnaden för vid-kommande var grovt sett "kulturpåsen". Vi fann attdet i det läget var klokt att vara ödmjuka och böja ossför de övriga, eftersom skillnaderna var så marginel-la.Spörsmålet om indirekta eller direkta val är förmig ytterst en demokratifråga, och det är från denutgångspunkten som vi har diskuterat i utskottet.Handlar demokrati bara om en aktiv valhandling,eller kan jag påverka politiker bara om de är direkt-valda? För mig är demokrati något mycket mer. Dethandlar för mig om en vardagskontakt mellan väljareoch valda. Man kan därför se det här som ett inrikt-ningsbeslut mot mer av ett regionalt styre också ut-ifrån att det handlar om ett indirekt val.Jag ser inte någon stor motsättning på den punk-ten. Jag tycker att det är viktigt att vi som förtroende-valda har en normal vardagskontakt med våra väljare,med våra partier och med människor ute i samhället.Det har inget att göra med indirekt eller direkt val,om det nu var demokratiaspekten som Bo Könbergville få belyst.Anf. 21 BO () replik:Fru talman! Jag förstod av svaret att man intetyckte att det inte skulle vara så farligt att låta Skåneoch få fortsätta och att man därförsökte enighet med de andra partierna. Men i klartexthandlar det väl helt enkelt om att om inte Skånemo-deraterna hade fått riksmoderaterna att överge sinprincipiella inställning, hade inte heller socialdemo-kraterna i konstitutionsutskott ändrat sig,och då hade den dåliga propositionen gått igenom.Jag tror att jag därmed rätt har uppfattat det svar somjag fick.Däremot är jag lite mera osäker på hur jag skauppfatta svaret på min andra fråga. Det är alldelesklart att det finns en massa aspekter på demokratin -det har vi ofta diskuterat - och att en av de viktigasteförstås är den som nämndes, att vi som företrä-dare för väljarna har kontakt med dessa och hur denkontakten upprätthålls. Men min fråga avsåg interiktigt det utan var mer generell: Hur ser KerstinKristiansson Karlstedt på frågan om indirekta val ochdirekta val? Det finns mängder av andra spörsmål isamhället, men det var detta som jag frågade om.Anf. 22 () replik:Fru talman! levererar man inte riktigt detsvar som man vill ge. Det är klart att direkta val är attföredra, men diskuterar vi en speciell fråga. Regi-onalt självstyre och statlig länsförvaltning heter detbetänkande som vi diskuterar, och det berör kanskeinte direkt den här frågan. Om man väger in den i vårtbetänkande kommer man fram till det svar som jaglevererade, nämligen att det viktiga i det här sam-manhanget är att man har kontakt med sina väljare,med de många människorna ute i regionen, så attderas stämma blir hörd. Det är det viktiga i det härsammanhanget, och då har kanske frågan om direkteller indirekt val en underordnad betydelse.Anf. 23 ()replik:Fru talman! Jag har förstått att det är önskvärt attvi klarar voteringen i KU-ärendena om det går.Därför ska jag nöja mig med att ställa en enda frågatill , nämligen utifråndet som hon sade om att det hade varit en krångligoch besvärlig behandling av den här propositionen iKU, vilket är en riktig beskrivning. Anser KerstinKristiansson Karlstedt att detta på något sätt kanhänga samman med propositionens kvalitet - med deförhandsbesked som har kommit eller inte kommitom propositionen och de eventuella motsägelser ochoklarheter som kan finnas i denna? Eller är det baraKU:s fel att det har dragit ut ?Anf. 24 () replik:Fru talman! Den fråga som till mig var något knepig, men statsrådet finns ju här, så frågor om propositionen kan stäl-las direkt till honom.Det finns väl olika synpunkter på varför det harblivit som det har blivit just i KU. Jag har uppfattatdet så att det har varit spretande åsikter i sakfrågan.Anf. 25 () replik:Fru talman! Jag ger på en punkt som jag också tog upp i mitt huvud-anförande, nämligen att det föreliggerväldigt små substansskillnader. Men visst måste välKerstin instämma i att det ärfråga om inriktningsbeslut och att det är skillnadmellan att framställa en kvist som en kvist och attframställa en kvist som en gren. Är det inte så att denframtida inriktningen avgörs här?Jag börjar kanske bli gammal och lomhörd, menjag tyckte faktiskt att att betänkandet heter ochstatlig länsförvaltning. För säkerhets skull vill jag förprotokollet säga att det heter Regional samverkan ochstatlig länsförvaltning. Det handlar inte om självsty-relse i egentlig mening.Anf. 26 () replik:Fru talman! Jag ber om ursäkt om jag citerade feli betänkandet.Ingvar ! Vi har också i utskottet haft enliten diskussion om inriktningsbeslut. Visst är detfråga om en inriktning mot större regionalt självbe-stämmande. citerar jag inte utan använder minaegna ord.Inriktningen är den. Oavsett om man väljer attkalla det samverkansorgan i form av kommunalför-bund eller något annat, så är ju inriktningen den ska samverka ute i kommunerna för att nå enbredare effektivitet och för att beslut ska fattas på rättnivå så att de fattas närmare de många människornasom besluten drabbar.Anf. 27 () replik:Fru talman! Jag ska inte förlänga debatten alltförmycket på den här punkten. Det här med indirekta valhar vi ju kanske klarat av tidigare. Där avviker soci-aldemokraterna från folksuveränitetsprincipen.Men nämnde enannan princip, nämligen effektivitetsprincipen, somskulle användas i det här sammanhanget. MenarKerstin verkligen att det är braur effektivitetssynvinkel att en enskild kommun kanobstruera och sabotera regional samverkan?Anf. 28 () replik:Fru talman! Självfallet menar jag inte det, och detförstår väl också. Vad jag menar idet här sammanhanget är att små kommuner kansamverka i för regionen bra saker så att man lyfterregionen. Det här ser man inte minst i glesbygds-kommuner. Jag, som kommer från Västernorrlandslän - det sades tidigare att man var så ledsen över dethär beslutet, vilket man inte alls är - vet att det härmed samverkan kommuner emellan ären överlevnadsfråga. Här ser många av Norrlands-kommunerna - jag skulle tippa att det är så i södradelen av landet också, t.ex. i , ,m.fl. - möjligheter att kunna samverka för attöver huvud taget kunna överleva.Anf. 29 () replik:Fru talman! Jag tror trots allt att det krävs ytterli-gare förtydligande med anledning av fråga. Jag skulle vilja vända frågan så här tillKerstin : På vilka grunder harsocialdemokraterna nu kunnat ta det ställningstagan-de i utskottet som vi nu snart också ska ta beslut om ikammaren, nämligen att de direktvalda organen meddirektvalda socialdemokratiska företrädare i VästraGötaland och tydligen hanterat sin rätt att översig själv bestämma på ett sådant felaktigt sätt attresten av förtroendevalda - socialdemokra-ter, moderater och andra partiers företrädare - måsteha en landshövding som överrock? Vad är det förunderlag som har gjort att socialdemokraterna nu hartagit detta beslut att direktvalda förtroendevalda som iVästra och har skött sig så att restenav landet inte kan över sig själv bestämma?Anf. 30 () replik:Fru talman! Jag vet inte om jag uppfattade fråganrätt, men menade väl kanske: Varförfår inte övriga landet bedriva en försöksverksamhetliknande den i och ?Utifrån att ha deltagit i diskussionerna kring dehär frågorna, inte bara här i riksdag utanockså lite grann i hemlänet och annorstädes kännerjag så här: Vi måste skynda långsamt i den här frå-gan. Att släppa försöksverksamheten ända ut försök kanske är att ta i. Är det då inte kloktatt följa försöksverksamheten under nästkommandemandatperiod, utvärdera den, göra en över-syn av ansvarsfördelningen mellan stat, landsting ochkommun och därefter se vad man kan komma framtill för någonting.Vi vet ju, , att det finns forsk-ningsrapporter som säger att den effekt som ÅsaTorstensson är så livlig att uppamma, nämligen de-mokratieffekten - och jag också för den delen - kanman inte utröna och utläsa efter så här , ochden tycker jag är så pass viktig att vi åtminstone bor-de kunna se en inriktning på den innan vi så att sägasläppte loss allt.Anf. 31 () replik:Fru talman! Det var ju intressant, det sista somKerstin säger. Det är ju ocksåen del av den ambition som faktiskt fanns i , dvs. att tillåta nya försök med också nyadirektvalda organ. Men det är just detta som social-demokraterna tillsammans med förhind-rar: möjligheterna för nya regioner att utvecklas ut-ifrån ett självbestämmande.För visst är det så, fru talman, om jag får vändamig till utifrån kärn-frågan: Visst handlar det om folkstyre eller landshöv-dingestyre och folkstyre eller landshövdingemakt?Jag kommer fortsatt, som centerpartist, att välja folk-styre, och i min enfald trodde jag att också socialde-mokraterna, med sin bakgrund, hade kampen motöverheten med sig. Men med det underlag vi har medoss är företrädaren för Socialdemokraterna och mode-raterna eniga om att stärka landshövdingemakten.Anf. 32 () replik:Fru talman! Självfallet är det så att vi värnar folk-styret. Trodde någonting annat? Detär väl att spetsa till frågan något i överkant, tyckerjag!Sedan förklarade jag i förra replikskiftet att i av-vaktan på översyn, utvärdering och sådant så kanskedet är klokt att skynda långsamt. Det kanske är kloktatt avvakta och utvärdera de försök som är på gångför att sedan kanske gå åt det ena eller andra hållet.Men man kan inte vänta så länge, eftersom det finnsen entusiasm ute i länen och i regionerna för att börjanågon form av försök och samverkan. Därför är dettamed kommunalförbund, tycker jag, en väldigt bralösning underhand.Anf. 33 ():Fru talman! Jag vill börja med att instämma medIngvar välkomnande av statsrådet debatten. Vi gillar statsråd! Vi vill gärna ha flerstatsråd, i alla fall närvarande här i kammaren.Fru talman! Moderata samlingspartiet har i denhär frågan uppvisat en beundransvärd kreativitet närdet gäller att framställa den egna partilinjen somspikrak. För oss andra kommer det väl alltid att varaen gåta varför försöksverksamheten med utökat regi-onalt ansvar är usel vänsterpolitik i den är lysande moderatpolitik i . Det ärsvårt - det är flera som har varit inne på det redan -att helt vifta bort misstanken att interna partihänsynhär har varit viktigare än politiska ståndpunkter. Mendet är ju strängt taget inte vårt problem.Frågan om den politiska organisationen på regio-nal nivå, om den statliga regionala förvaltningen ochom formerna för samverkan mellan dessa båda funk-tioner har en lång historia från den tidiga medeltidenslandskap och deras ting - ibland våldsamt idealisera-de som något slags nordisk urdemokrati - via 1634års länsindelning, landshövdingeinstruktion,inrättandet av de moderna landstingen 1862 och 70-talets författningsdiskussion fram till dagens diskus-sion om regional samverkan. Genom denna historiagår en röd tråd av kamp för fördjupad demokrati ochen konflikt, ibland öppen och ibland latent, mellan ensträvan efter regional självstyrelse och behovet avstatligt ansvar på regional nivå.Den minst riskabla förutsägelse man kan göra ärnog att det här betänkandet inte kommer att lösa allade problem som finns eller att avsluta debatten. Varesig regeringen i sin proposition eller utskottet harnågra sådana förhoppningar. Det kammaren har att taställning till är några viktiga steg på vägen mot enmer stabil och bättre förankrad lösning för den regio-nala organisationen i vårt land.Innan jag går in på utskottets förslag i betänkandetvill jag mycket kortfattat skissera den grunduppfatt-ning om den regionala demokratin som har väglettoss i i vårt arbete med de här frågorna,både i och här i riksdagen.Vi menar att det regionala självstyret ska utövasav direktvalda församlingar, regionfullmäktige. Dessaansvarar dels för dagens landstingsuppgifter, delsmerparten av de uppgifter som ligger på statligalänsmyndigheter, framför allt länsstyrelserna. Region-fullmäktige ska ha ansvaret för den regionala när-ingspolitiken, för samverkan med universitet ochhögskolor när det gäller forskning och utveckling iregionen, för de övergripande miljöfrågorna, för vår-den och omsorgen, för den utbildning som inte bästsköts av kommunerna, för en regional kulturpolitikoch för kommunikationer liksom för övergripandeplanering av regional utveckling. De statliga myndig-hetsuppgifter som kvarstår, framför allt statens ansvarför tillsyn och kontroll på olika områden, bör sam-manföras till ett statligt länskontor. bör avskaffas.Malisen påstår förresten att numerahar bytt åsikt och anser att landshövdingarna skaavskaffas i alla län utom i . Jag kan demente-ra detta. Visserligen är jämtlänningarna att gratuleratill sin nya landshövding, men vi vidhåller vår princi-piella hållning trots denna kloka utnämning.Regeringen föreslog i sin proposition att den nu-varande försöksverksamheten med s.k. regionalasjälvstyrelseorgan i , , och skulle avbrytas och ersättas med enny modell byggd på samverkan i kommunförbund. Vimenar att det skulle vara mycket olyckligt att i förtidavbryta eller ändra villkoren för försöken med tvådirektvalda regionala självstyrelseorgan.Vi motionerade därför om detta. Det är självklartmed stor glädje som vi kan konstatera att utskottetsmajoritet nu föreslår bifall till vår motion på bådadessa punkter. Vi noterar också ett bifall till vårtyrkande om förtydligande av lagtexten om samver-kansorganens befogenheter.Tre bifallsyrkanden i samma betänkande skulleinte jag vilja beskriva som att vi "under tystnad an-slutit oss till s och m", som påstod.Vänsterpartiet kan alltså konstatera att vi i de vik-tigaste frågorna nått framgång men också att mycketåterstår att göra innan vi har fått riktig ordning på denregionala demokratiska organisationen. Vi är emel-lertid rätt övertygade om att erfarenheterna kommeratt tala för en utveckling i den riktning som jag skis-serade förut med en tydlig ansvarsfördelning medmellan staten och de regionala, folkvalda organen.Det är en modell som både råder bot på dagens frag-mentisering och ansvaret och onödiggör dubblastrukturer där kommunförbund byggs upp parallelltmed landstingen.Den nya modell för regional samverkan som re-geringen föreslår tror vi inte är den långsiktigt bästalösningen. Men vi har ändå inte velat yrka avslag påpropositionen. Bland vissa regionala företrädare frånolika partier har det funnits farhågor om att den nyamodellen är ett försök från den stygga centralmaktenatt sätta stopp för en fortsatt regional demokratise-ring. Vi ser det inte så.Vi har lyssnat på dem som ser denna modell somen möjlighet att fortsätta att utveckla och fördjupa detregionala ansvaret när den direktvalda modellen avett eller annat skäl ännu inte är möjlig. Därför kan viinte stödja det avslagsyrkande som föreligger frånKristdemokraterna, . Detta ställningstagande är inte taktiskt i någonmening, och det överensstämmer också med vår mo-tion till propositionen.På ett par punkter har vi från avvi-kande uppfattningar. Det gäller dels tillsättande avlänsstyrelsens styrelse, dels frågan om jämställdhets-experter. Vi har valt att inte reservera oss på dessapunkter. Men jag vill ändå understryka att vi står fastvid våra uppfattningar.Vad gäller styrelse föreslås nu attdenna i fortsättningen ska utses av regeringen ochinte av för att tydliggöra Läns-styrelsens roll som företrädare för staten. Vi menar attdetta är rimligt i de län som är försökslän. Däremotborde den hittillsvarande ordningen gälla i de län sominte är försökslän. Vi avstår dock från att reserveraoss mot bakgrund av den fortsatta översyn som re-geringen aviserar. I den översynen kommer fråganmed nödvändighet upp.När det gäller den andra punkten, jämställdhets-experterna, är vi helt ense med regeringen när denskriver: "direkta ansvar för att omsättajämställdhetspolitiken i länet - - - motiverar en sär-skild reglering i länsstyrelseinstruktionen." Vi menaratt det dessutom motiverar att kravet på jämställd-hetsexperter finns kvar.Länsstyrelserna måste naturligtvis även i fortsätt-ningen ha ett antal olika experter till sitt förfogande.Men när nu detaljregleringen av dessa föreslås för-svinna kan det förefalla rimligt att inte heller jäm-ställdhetsexperterna lagregleras. Vi utgår från attregeringens instruktion utformas så att det i praktikenblir omöjligt för länsstyrelserna att inte ha jämställd-hetsexperter. Vår erfarenhet är att dessa spelar enviktig och mycket positiv roll.Fru talman! Efter en något komplicerad utskotts-behandling, där vi ägnade mer tid och tan-kemöda åt propositionsordningar än åt regionfrågan isig, är vi nu redo att om ett tag gå till beslut. Ut-skottsbetänkandet visar att de som säger att utskottenoch bara är transportkompanier för effektu-ering av regeringens beställningar har fel. Riksdagenoch utskotten spelar en aktiv och självständig roll ivår demokrati. Det är något som alla regeringar trotsallt bör vara rätt tacksamma för.Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkan-det.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.7 § FrågestundAnf. 34 TALMANNEN:Kammarens sammanträde återupptas nu för riks-dagens frågestund.I dagens frågestund medverkar följande statsråd:Statsrådet , statsrådet ,statsrådet , statsrådet socialminister besvarar såväl allmän-politiska frågor som frågor inom sitt ansvarsområde.Övriga statsråd besvarar var och en frågor inom sitteget ansvarsområde.Jag vill påminna både ledamöter och statsråd ombehovet av största möjliga koncentration och snabb-het så att vi hinner med så många frågor som möjligt.PostserviceAnf. 35 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet har i och i många andrasammanhang ställt krav på och visat på vikten av engrundläggande och decentraliserad service över helalandet. Vi har på olika sätt,via medierna eller i direktkontakt med enskilda med-borgare, i landet sett hur postens service har fått ab-surda konsekvenser för enskilda människor, framförallt äldre och sjuka. Det har ställts krav på stora eko-nomiska ersättningar för att kunna få posten utsänd.Nu har posten aviserat att man ska stoppa den plane-rade förändringen av sin lantbrevbärarservice.Kommer ministern att vidta några åtgärder nu föratt se till att det ges rättvis och likvärdig postserviceför hela landet?Anf. 36 Statsrådet ():Fru talman! Regeringen har för sedan anta-git en lag om grundläggande kassaservice i hela lan-det och där också skjutit till pengar i budgeten tillposten. Hela uppläggningen på den lagstiftningenhandlar om att kunna garantera den grundläggandekassaservicen på ett likvärdigt sätt i hela landet.Men jag kan inte svara i detalj när det gällerhur posten i sin tur kommer att svara upp mot dettaoch hur man kommer att organisera verksamheten.Det som riksdag och regering mycket tydligt har sagtär att det ska finnas grundläggande kassaservice i helalandet. Det är oerhört viktigt att se till att så sker.Anf. 37 ():Fru talman! Jag är medveten om just de förslagenoch besluten. Men det som de facto är verklighetenför enskilda invånare ute på en landsbygd som intekan anses som extrem glesbygd är att de trots allthamnar i en situation där de ska lämna ersättning medmellan 3 000 och för att få post erhållen tillsina brevlådor. Detta beror då på den glesa bebyggel-sen, med färre än två invånare per kvadratkilometer.Frågan bör nog lyftas fram återigen. Det är viktigtatt ministern vidtar åtgärder för att ge alla invånare enrättvis och likvärdig service över hela landet.Anf. 38 ():Fru talman! Jag är ansvarigt statsråd för det somhandlar om lagstiftningen om bl.a. postservicen. Detär det som jag har redogjort för. Både jag och denminister som är ansvarig för posten, nämligen BjörnRosengren, följer mycket noga hur servicenivån är.Lagstiftningen handlar om kassaservicen, och det ärförvisso en annan sak än det som togupp. Men jag kan försäkra att jag återigen ska disku-tera detta med min kollega och att vi följer postensåtaganden mycket noga. Mer än så kan jag inte säga idag.Kostnaden för i GöteborgAnf. 39 ():Fru talman! Min fråga är allmänpolitisk.Regeringen var värd för i Göteborgi . i fick dåuppdraget att garantera trygghet och säkerhet vid ochomkring mötet. Vi kommer alla ihåg de fruktansvärdascener som utspelades på . Helasvenska folket chockerades. Vi kommer också ihågatt toppmötet genomfördes i stort sett som planerat.Men detta kostade. har räk-nat ihop summorna. Vemstår för notan? har sagt att Göte-borg ska göra det. Men jag tycker att regeringen skastå för notan. Tänker regeringen stå upp, ta ansvaretoch betala de ?Anf. 40 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker kanske inte riktigt att detvar en allmänpolitisk fråga, utan mer en budgetfråga.Men jag ska naturligtvis svara på den i alla fall.Självfallet måste vara den somhar ansvaret under löpande budgetår för kostnaderoavsett i vilket polisdistrikt kostnaden uppstår. InomRikspolisstyrelsen gör man naturligtvis en fördelning.Detta är en fråga som är ganska specifik för Justi-tiedepartementet, som är ansvarigt för just myndig-heten. Jag utgår från att justitieministern håller sigunderrättad om frågan.Anf. 41 ():Fru talman! Jag kan informera ministern om har sagt på att man intekan ge besked förrän tidigast . Men då har detgått en fjärdedel av året, och de insatser som behövsmåste påbörjas nu! är en tiondelav myndighetens hela budget. Därför behövs det ettbesked nu från regeringen om att man står för kostna-derna för hela . Regeringen var värd,och regeringen måste också stå för de kostnader somuppkom.Anf. 42 Statsrådet ():Fru talman! Om genom Justi-tiedepartementet har fått besked om att departementetkan ge besked till så utgårjag ifrån att det är en bedömning som man har gjortpå som är grundad på sakligtunderlag.ProstitutionAnf. 43 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministerLars Engqvist.Den 1 januari 1999 blev det kriminellt att köpasexuella tjänster i . Syftet med lagen var attminska prostitutionen, hindra nyrekrytering och mar-kera att samhället inte accepterar sexköp.Det finns ca 2 500 prostituerade. Av dessagår ca 300 på gatan. Sexköpslagen har inneburit attkönshandeln har ändrat form och flyttat från gatan tillbordeller och Internet. Den totala prostitutionen harinte minskat. Tre fjärdedelar av alla polisanmälningarrör den minimala gatuprostitutionen. Åtgärderna sättsin där de syns, men inte där prostitutionen ökar.Min fråga är: Vad avser ministern att göra för attfå bukt med prostitutionen och se till att åtgärdernasätts in där den är som störst - på bordeller och viaInternet?Anf. 44 Socialminister ():Fru talman! Jag tror att det är viktigt att först kon-statera att det inte finns några planer på att ändralagen. Det påpekas då och då att vi kanske gjorde felnär vi införde lagen. Jag menar att det var en riktiglagstiftning, och jag menar att det är viktigt att viupprätthåller tilltron till lagen.Det är frågan om dels polisens, dels socialtjäns-tens arbete, som måste kombineras. Polisen bör na-turligtvis följa utveckling och se till att man ocksåföljer prostitutionen i den mån den byter form frångatuprostitution och flyttar in på klubbar eller - somockså har påpekats - in i lägenheter och mer undan-skymda ställen. Det är viktigt att polisen följer uppdetta.Men det är lika viktigt att utför ettaktivt arbete och ger stöd till de kvinnor som behöverkomma ifrån sin situation och som behöver hjälp föratt komma ifrån prostitutionen.