prot · GQ0925 · 2002-11-28 00:00:00 — Jag tror dock inte att det väcker omvärldensrespekt ifall man i stället för att göra detta till enviktig formell fråga, där man också tar ansvar för detsom har skett, gör det till ren partipolitisering. Det ärvad nu gör.NyföretagandetAnf. 28 ():Fru talman! Om ska stå sig starkt som in-dustri- och välfärdsnation är det angeläget att vi harett gott företagsklimat och mycket nyföretagande. Iveckan kom ännu en rapport som bekräftar att dettyvärr inte står så bra till med företagandet, i synner-het nyföretagandet, i Sverige.Jag skulle vilja fråga den minister som känner sigmanad att svara. Vilka slutsatser drar regeringen avatt ligger i bottenskiktet, på 31:a plats av 37undersökta länder, när det gäller företagande ochentreprenörskap? Är regeringen beredd att gå från ordtill handling? Det har ju länge talats om att förenklaregelverket, och Simplexgruppen har sett över det,men det händer väldigt lite.Nu har vi fått ännu ett dokument som visar att detär dåligt ställt med nyföretagandet i . Vilkaslutsatser drar regeringen av den rapport som kom iveckan?Anf. 29 Finansminister ():Fru talman! Det duggar många rapporter, och un-der senare tid har det kommit rapporter som exem-pelvis visat att tillväxtförmåga av graderats upp från nionde till femteplats. Det är ett uttryck för ett gott näringsklimat ochför att det finns goda förutsättningar att även startaföretag i kom också en rapport som visar attSverige har den allra främsta placeringen när manmäter ländernas förmåga att ta till sig exempelvis nyteknik och förvandla ny teknik till nya arbetsplatseroch nya företag. Där har en väldigt fram-skjuten ställning, vilket visar att vi har stärktvåra positioner jämfört med omvärlden. Detta harskett genom att vi har skött ekono-min på sådant sätt att har en dubbelt såsnabb tillväxt som den i omvärlden. Det är bra bådeför att starta företag och för att skapa nya arbetsplat-ser.Anf. 30 ():Fru talman! Jag tycker att det är lite allvarligt attfinansministern bara viftar bort frågan och säger attdet nog inte är så illa ställt som sådana rapportervisar. Det är fråga om en mycket seriös undersökning,gjord av Global Entrepreneurship Monitor. Till ochmed var med och arrangeradedet seminarium som hölls och där dettapresenterades.Finansministern slätar bara över och säger att detär väl ännu en rapport bland många, och han är nöjdmed situationen. Är det verkligen så illa? Tycker interegeringen att det är hög tid att förbättra entrepre-nörskapsklimatet, företagsklimatet, för att ocksåframgent säkra välfärden och som industri-nation? Eller tycker regeringen verkligen att det ärbra som det är, att vi ligger 31:a bland 37 länder närdet gäller nyföretagande, och att vi ska nöja oss medden bottenplaceringen?Anf. 31 Finansminister ():Fru talman! Vi tar självfallet alla rapporter på fulltallvar, men man måste se till helheten, , och helheten visar att har en väldigtframskjuten position när det gäller tillväxten. Vi haravancerat från nionde till femte plats på den lista somhandlar om alla utvecklade länder. Vi har tillmätts entopplacering när man har mätt framför allt länder somhar förmåga att tillvarata ny teknik och utveckla nyaföretag och nya arbetsplatser.Vi vill självfallet se att ännu fler företag startas.Därför har regeringen satt upp mycket ambitiösa målom att vi ska ha sysselsatta . Vi harockså satt upp en rad andra mål som understöder denutvecklingen, och vi gör en hel del insatser för attförändra och förenkla för de små företagen. Vi harinfört nya regler som till exempel ger företagen möj-lighet att skjuta upp skatten, vilket underlättar star-tandet av nya företag. Det sker alltså mycket, men detkan alltid göras mer för att både starta nya företag ochskapa nya arbetsplatser.BarnfattigdomAnf. 32 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till med anledning av en alldeles färsk rapport frånRädda Barnen som heter Barnfattigdomen i Sverige2000. Jag vill ställa frågan eftersom det är en uppfölj-ning av den rapport som lämnades . Denvisar att väldigt många barn i fortfarandelever i fattigdom, och skillnaderna blir allt störremellan dem som lever i rika familjer, om man kankalla dem så, och fattiga familjer.Eftersom jag har hört att statsrådets ambition äratt ta upp dessa frågor vill jag fråga: Vilka förslagavser statsrådet lägga fram med anledning av rappor-ten?Anf. 33 Statsrådet ():Fru talman! Det är korrekt som att har lämnat en rapport där mantar upp frågan om hur det ser ut i barnfamiljer medont om pengar.Det finns en diskussion kring hur begreppet fat-tigdom ska definieras. Mot bakgrund av inte bara denhär rapporten utan också andra undersökningar somgjorts, till exempel i Välfärdsbokslutet, har jag dragitslutsatsen att det som krävs är en ökad kunskap omhur det ser ut i denna fråga.Det är också bakgrunden till varför jag har kallattill ett kunskapsseminarium som kommer att genom-föras . Vi ska bjuda in experter ochandra kunniga inom området för att få en gemensamkunskapsbas inom detta område.Syftet med politiken är att skapa utjämning ochsärskilt rikta in sig på de barn som lever i familjer därman har ont om pengar.Anf. 34 ():Fru talman! Jag tackar självklart för det initiativet.Det är alldeles utmärkt. Men när med mig, gällde det mycket mer änden ekonomiska situationen. Det är nödvändigt att vigenerellt på ett mycket tydligare sätt räknar medbarnen.Jag vill ställa den fråga som jag har ställt förut:Avser statsrådet ta initiativ till en barnbilaga ibudgeten? Hon kanske nu när finansministern sitterbredvid henne i kammaren kan få gehör för detta. Detskulle ge oss alla en tydligare bild av hur förslagenkan komma att få konsekvenser för våra barn.Anf. 35 Statsrådet ():Fru talman! Inriktningen på den socialdemokra-tiska politiken är att utjämna mellan dem som inte harbarn och dem som har barn. Familjepolitikens olikadelar är uppbyggd på det sättet.Under det senaste året har vi genomfört en radolika reformer som syftar till att skapa en bättre eko-nomisk situation för barnfamiljerna och ytterst ocksåför de familjer där man har ganska ont om pengar.Det ska vi jobba vidare med. Det kan krävas yt-terligare åtgärder. Jag har för avsikt att efter kun-skapsseminariet gå vidare i frågan och vidta de åtgär-der som jag tillsammans med andra kan tycka varariktiga att genomföra.När det gäller barnbilagan är det något som vi justnu och bereder i Regeringskansliet.Avsikten är att vi i samband med budgeten och vidalla andra beslut ska integrera ett barnperspektiv i alltbeslutsfattande.Sommararbetets effekt på socialbidragAnf. 36 HANS ():Fru talman! uppstod en debatt i mitthemlän angående att socialtjänstlagen gerkommunen rätt att besluta om en familjs socialbidragska reduceras eller inte då familjens barn i åldern arbetar under sommarlovet.Det har visat sig att omkring hälften av landetskommuner tillämpar möjligheten att minskafamiljens socialbidrag då barnen sommarjobbar. Jaganser att samhället ger helt fel signaler när sådanabeslut fattas. Kommunen säger om inte direkt så ivarje fall indirekt till dessa ungdomar att det intelönar sig att arbeta och försöka förbättra sin ellerfamiljens inkomst.Jag vill därför fråga socialministern om han hartagit eller är beredd att ta initiativ till att socialtjänst-lagen ändras så att möjligheten upphör för kommunenatt reducera familjens socialbidrag när barnen som-marjobbar.Anf. 37 Socialminister ():Fru talman! Låt mig först upplysa Hans Backmanom att med den regeringsombildning som har genom-förts ligger ansvaret för socialtjänstfrågorna från ochmed nu hos statsrådet . Men efter-som jag har haft ansvaret för frågorna fram till nu kanjag ändå svara Hans Backman.Kommunerna ha möjlighet att göra individuellaprövningar. De har möjlighet att låta den familj, ellerden ungdom det handlar om som sommarjobbar, attbehålla en del av inkomsten eller hela inkomsten. Detär inte så, som det har uppfattats, att det skulle varaomöjligt att göra en sådan bedömning. Det visar sigockså att kommunerna gör olika bedömningar.Jag har sagt att jag tycker att det är rimligt att manser till att också de ungdomar som jobbar på somma-ren och vars föräldrar är beroende av socialbidrag skafå känna att det faktiskt betyder någonting för demsjälva att de jobbar under sommaren.Jag tror att det är möjligt att göra detta utan att vifår ett egendomligt system där socialbidrag betraktassom en absolut rättighet oavsett familjens inkomster.Jag har förstått att de flesta kommuner hanterar dettaganska rimligt.Anf. 38 HANS ():Fru talman! Det är just det som jag tycker är pro-blemet. Vissa kommuner använder sig inte av möjlig-heten. Men jag vet att socialnämndens ordförande iGävle tycker att det är helt okej. I tycker maninte att man ska göra så. Det blir en väldig orättvisaför ungdomar som bor i olika kommuner.Jag känner att det vore rimligt att ändra lagen.Annars måste min fråga till socialministern bli: Hurtror socialministern att ungdomarna uppfattar detviktiga i att jobba och förtjäna en inkomst om detvisar sig att man tar pengar från föräldrarna om denunga gör en insats och jobbar, medan kompisen somhar föräldrar som inte har socialbidrag får behållahela sin lön? Jag tycker att det blir en konstig signal.Det måste alltid löna sig att arbeta.Anf. 39 Socialminister ():Fru talman! Detta rör flera ganska svåra principi-ella ställningstaganden.Den första frågan är om det är kommunerna somska bestämma över de enskilda insatserna inom indi-vid- och familjeomsorgen eller . Jagtycker att kommunerna ska göra det och att kommu-nerna ska göra prövningen. Vi bör inte från statenssida gå in och reglera vilka bedömningar man skagöra.Den andra principiella frågan handlar om hur viser på familjen. Jag tycker att det är rimligt att barneller ungdomar som arbetar över sommaren ska varamedvetna om att de faktiskt också ska betala för dekostnader som han eller hon har inom familjen. Det ärinte orimligt att de bidrar till en del av familjens kost-nader.Den tredje principiella frågan gäller följande. Omvi ska få unga människor att intressera sig för ettsommarjobb ska de få känna att de får behålla någondel, och att någon del av inkomsten förbättrar derasegen möjlighet att göra en semesterresa eller någotannat.Dessa tre saker ska sammanvägas. Jag tycker attdet rimligaste är att varje kommun får göra det och attvi för debatten på det kommunala planet.USA:s regler vid inresaAnf. 40 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till ut-rikesminister 1 oktober infördes nya regler vid inresatill . De gäller för personer som är födda i vissaländer i . Reglerna innebär att personersom är födda i oavsett om de nu ärmedborgare i ett annat land måste låta sig fotografe-ras, lämna fingeravtryck eller bli intervjuade vid in-och utresa till att reglerna är oerhört kränkande för demsom blir drabbade har vi hört uppgifter om att tillexempel en kanadensisk medborgare med ursprung iSyrien har blivit utvisad till och inte tillbakatill . Det skulle kunna innebära att en svenskmedborgare med irakiskt ursprung vid besök i kunna skickas tillbaka till som personenhar flytt ifrån.Jag undrar om ministern tänker göra någonting föratt förhindra att så kan ske.Anf. 41 Utrikesminister ():Fru talman! Alla stater har rätt att helt och hålletsjälva bestämma vilka regler som gäller för att kom-ma in i det landet och vara på dess territorium. Sveri-ge eller något annat land kan aldrig lägga sig i vilkaregler som till exempel sätter upp och vilkakontroller man gör vid sina gränser.Däremot är det viktigt att de som reser till till dessa regler. Därför informerar vi ocksåom det på UD:s hemsida. Det finns en tydlig infor-mation om vilka nya bestämmelser som gäller i USA.Det finns också ett samråd mellan EU-länderna kringde nya bestämmelserna och eventuella diskussionermed om detta.Anf. 42 ():Fru talman! Jag undrar om inte ministern anser atten svensk medborgare måste känna sig trygg i är svensk och att man blir skickad tillbaka tillSverige och inte ett tredje land.Anf. 43 Utrikesminister ():Fru talman! Om ett sådant fall skulle bli aktuelltär det självklart att vi menar att svenska medborgareska behandlas som svenska medborgare och aldrig iett sådant läge riskera att skickas till något annat land.Det har vi också vid andra tillfällen haft anledning attdiskutera med andra länder.Regelförenklingar för småföretagareAnf. 44 ():Fru talman! Vi hör ofta diskussioner om företa-gens regelverk. Jag läste en artikel i om olika förslag somskulle förenkla och förbättra för företagen. Artikelnberörde främst deklaration och skatteadministration.Min fråga går till finansministern. Vad gör reger-ingen för att förenkla - och då tänker jag mest påsmåföretagare - när det gäller deklaration och skatte-administration?Anf. 45 Finansminister ():Fru talman! Jag såg också artikeln i , som jag tyckte var intressant. Det fanns mångabra uppslag för hur man både via bokföring ochskattelagstiftning kan förenkla för de små företagen.Det redovisas idéer från ett projekt som görs gemen-samt mellan och Bokföringsnämn-den bland andra. Jag tycker att flera av idéerna ärvärda att följa upp.Jag kan lägga till i svaret att regeringen har lagtfram ett förslag som också kammaren har bifallit. Detinnebär att så får i stort sett allaenmansföretagare en förtryckt deklarationsblankett påsamma sätt som löntagare har fått . Det under-lättar naturligtvis företagens deklarationsarbete omman i stort sett kan kolla av uppgifterna i deklaratio-nen i stället för att själv göra en sammanställning.Vi har dessutom försökt att underlätta för mindreföretagare på andra områden genom att ge uppskovmed skatten vid starten av nya företag.Anf. 46 ():Fru talman! Jag tackar för det utförliga svaret. Vivet ju alla hur viktigt det är att skatter och reglerfungerar tillsammans på ett bra sätt.Jag utgår från - och jag vill gärna ha det bekräftatav finansministern - att regeringsarbetet med regel-förenklingar fortsätter med samma höga prioritet. Jagtänker då särskilt på småföretagarna.Anf. 47 Finansminister ():Fru talman! Jag kan bekräfta det som IngerNordlander säger. Vi har självfallet hög prioritet förjust förenklingsarbeten. Det är Näringsdepartementetsom i första hand har ansvaret för det i dess helhet,men mycket av detta är sådana lagar och förordningarsom berör både och Finansde-partementet. Det är naturligtvis hela Regeringskansli-et som har ansvaret för att vi fortsätter förenklingsar-betet.Jag vill gärna understryka det som säger; det finns mycket att göra på regelbekämp-ningens område. Men ibland halkar diskussionen övertill att mer handla om skatter och skattesänkningar.Jag tror att det är en väldig fördel om vi kan koncent-rera oss på just regelförenklingar. Där gör regeringenåtskilligt, och där kan naturligtvis göras mer undertiden framöver.Bristen på reumatologerAnf. 48 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministern.Mer än en miljon människor i har en reu-matisk sjukdom. Förutom allt personligt lidande ärsamhällskostnaderna mycket höga. Tyvärr går bara20 % av kostnaderna till aktiva insatser som rehabili-tering och vård. går till sjukskrivningar ochförtidspensioneringar.En viktig orsak till detta är bristen på specialistlä-kare - reumatologer. I mitt hemlän, , finnsdet bara ett par stycken, men det finns behov av sexsju stycken sådana läkare.Jag undrar vad ministern tänker göra för att för-bättra tillgången till reumatologer och därmed kanskefå ned kostnaderna för det personliga lidande sommänniskor ofta drabbas av.Anf. 49 Socialminister ():Fru talman! fråga utgår från densärskilda situationen för reumatiker. Men den handlari själva verket allmänt om vårt ansvar för att utbildaspecialistläkare. Den rör sannolikt också, antar jag,debatten om det förslag som just nuarbetar med, nämligen att se över specialistindelning-en. Jag vill påpeka att arbetar medden frågan, och inte har kommit med något förslag,vilket man ibland kan tro av den allmänna debatten.När det gäller specialistläkare och utbildning avsådana är det i huvudsak en fråga för Socialstyrelsenatt tillsammans med sjukvårdshuvudmännen planeraför det, mot bakgrund av en bedömning som mangemensamt gör av behovet. Vi har fyra fem specia-listyrken där det råder uppenbar brist, och arbetarman tillsammans för att försöka komma undan den.Totalt sett handlar det om att vi behöver öka ut-bildningen allmänt av läkare, och det sker nu i ganskastor omfattning.Anf. 50 ():Fru talman! Det är just den utredningen somReumatikerförbundet funderar mycket på. Det låtersom om förslaget innebär att detta ska bli en del avden allmänläkarutbildning som finns. Det kan nog blisvårt att klara av, för det handlar om ett 80-tal dia-gnoser och en medicinering som inte är så lätt attgenomföra. Den måste göras på ett effektivt och brasätt för att den ska fungera för dessa människor. Desäger att de hellre åker längre för att få träffa en spe-cialist än att de får tillgång till den närhet som enallmänläkare innebär.Jag undrar om ministern tänker ställa upp på denåsikt som har om att specialist-läkarna, reumatologerna, ska få finnas kvar som enspecialistfunktion.Anf. 51 Socialminister ():Fru talman! Jag misstänkte att isjälva verket ställde frågan just om det som har dis-kuterats i medierna, nämligen det uppdrag som Soci-alstyrelsen arbetar med när det gäller att se över spe-cialistindelningen. har inte kommitmed något förslag, men man har aviserat att mankommer med det och då får vi pröva det.Jag vill påpeka att det inte handlar om att avskaffanågon enda läkare eller något läkaruppdrag. Dethandlar i stället om att diskutera hur man ska indelade olika specialistfunktionerna. Internationellt försdet en ganska intensiv debatt om risken för att vi fåren sorts subspecialisering där varje läkare är specia-list på en så liten del av medicinen så att vi inte på ettvettigt sätt utnyttjar den totala kunskapen.Jag vet inte om det är rätt, och jag vet inte hur So-cialstyrelsens förslag kommer att vara. Men när detväl kommer fram så finns det en möjlighet till en breddebatt om hur vi ska dela in det hela. Någon enskildreumatolog eller läkare som kan hjälpa reumatikernaska inte dras tillbaka - tvärtom ska det vara fler läka-re som kan ge stöd till dem som har reumatiska pro-blem.VäginvesteringarAnf. 52 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetUlrica Messing.I dag saknas mellan och Jönköpingför att sträckan ska ha motor-vägsstandard hela vägen. Just detta att det bara är åttamil innebär att den största delen av den trafik som gårmellan och tar just den vägen.På vägsträckan har ett antalolyckor med dödlig utgång skett. En första etapp ärpå väg att byggas genom att berörda kommuner lånarupp pengar. Ur trafiksäkerhetssynpunkt och för attinte hämma tillväxten i området måste riksväg 40byggas ut snarast.Hur tänker statsrådet agera för att vi ska få motor-väg hela vägen mellan rikets två största städer?Anf. 53 Statsrådet ():Fru talman! Ett första steg för att kunna mötaAnne-Marie fråga är naturligtvis att vi nuhar avsatt pengar för nya investeringar i infrastruktu-ren. Det var en stor proposition som ställdesig bakom . Då bestämde också riksdagenatt av alla de hundratals miljarder som vi nu ska inve-stera i infrastrukturen så ska 39 miljarder gå till attförbättra gamla vägar genom att bredda dem och tillatt dra nya vägar där vi kan höja kapaciteten på olikasätt.Nu finns det en plan som gäller fram i ti-den, och jobbar med de förslagsom man ska lämna till regeringen . Det ärförslag som vi ska ta ställning till , och dåska vi fördela pengarna från den proposition somriksdagen har ställt sig bakom.Jag vet att det just nu runtom i vårt land naturligt-vis finns en rad olika förhoppningar om viktiga inve-steringar som måste komma till stånd för att till ex-empel stötta en regional utveckling. kom-mer jag att sätta ned foten när det gäller vilka inve-steringar det ska bli.Anf. 54 ():Fru talman! Tack för svaret, ! Detkänns viktigt med det faktum att det bara saknas åttamil, vilket gör att det går mycket tung trafik på en vägsom inte är gjord för en sådan intensiv trafik. Det ärviktigt för näringslivet och tillväxten i området att visnarast får en lösning på vägproblemet.Ett alternativ är att använda en finansieringslös-ning PPP, public-private partnership, det vill säga attde som bygger vägen i princip lånar ut pengar tillstaten.Vad anser statsrådet om PPP?Anf. 55 Statsrådet ():Fru talman! Jag är positiv till det intresse sommånga kommuner har visat , och som också påpekade, för detta. Kommu-nerna lånar själva ut pengar och får tillbaka dem dendag som vägen enligt den plan som harskulle ha blivit investerad i.Vi har dessutom öppnat för andra alternativa fi-nansieringsmöjligheter, där vi lånar från Riksgäldensom ett exempel.Stockholmsberedningen har också ett uppdrag atttitta på ytterligare sätt för att kunna växla upp peng-arna, men man har inte kommit med något förslagännu.Jag tycker att det är bra att det finns ett starkt en-gagemang från många kommuner, som är beredda attlåna ut pengar för att kunna skynda på investeringar-na.En viktig aspekt på de nya vägar som vi ska byg-ga och de sträckor som vi ska bygga om är att de skabyggas på ett sådant sätt att de avsevärt kan minskariskerna för svåra trafikolyckor och döda efter våravägar. Det måste vara utgångspunkten i alla nya inve-steringar.Våld mot barnAnf. 56 ():Fru talman! Jag vill rikta min fråga till statsrådetBerit Andnor. Dödsmisshandeln av treåringen iSpånga där pojkens styvpappa fick en dom fängelse visar på behovet av enöversyn av straffskalan när det gäller grova brott motbarn. Våld mot barn är synnerligen rått och hänsyns-löst eftersom de inte kan försvara sig och är totaltutlämnade till våldsförövaren. För att i framtidenundvika dödsmisshandeln av barn måste det till enförstärkning av barnets rättigheter i lagstiftningen.Det behövs en särskild barnbalk och domare med enspeciell barnkompetens.Min fråga till statsrådet med ett särskilt ansvar förbarn och familj är: Kan statsrådet tänka sig att verkaför en särskild barndomstol?Anf. 57 Statsrådet ():Fru talman! De tragiska händelser som AnnelieEnochson nämner har ju upprört oss allesammans.Det är ofattbart för oss alla att detta händer. Tyvärrkan vi se i många undersökningar att barnmisshan-deln är mycket utbredd. Den är kanske mer utbreddän vad vi verkligen vet.Enligt min uppfattning är första steget att vi skaf-far oss bättre kunskap. De som möter barn när dekommer till sjukhus eller som kommer i kontakt meddem inom skolan, vården och barnomsorgen måste getydligare signaler när de ser att det är fråga om barn-misshandel.Det har också förts en diskussion om en översynav straffskalorna. Där har justitieministern lämnat ettbesked. Jag ska inte ge mig in i den diskussionen.Som jag ser det är frågan om en separat barndomstolmycket tveksam.Anf. 58 TREDJE VICE TALMANNEN:Inför följdfrågan vill jag erinra om att kammareninte äger rätt att överlägga om lämpligheten ellerrättsenligheten i myndigheters eller domstolars en-skilda fall.Anf. 59 ():Fru talman! Min fråga gäller också om man kantänka sig en barnbalk. är ju barnens möjligheterunderordnade föräldrarätten. Barnen i dagens Sverigemår inte särskilt bra. Det ser vi speciellt vid umgäng-estvister. Då får ofta föräldrarätten företräde framförbarnens rätt. En förälder kan till exempel neka attumgås med sitt barn, men ett barn hämtas av polisenom de ska umgås med föräldern.Min fråga är: Om man nu inte kan inrätta en barn-domstol, kan man då tänka sig att verka för inrättandeav en barnbalk?Anf. 60 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker att det viktigaste är fokuse-ringen på barnens bästa. Vi måste ha ett beslutsfat-tande på olika nivåer inom samhällets alla områdensom innebär att vi ser till barns rättigheteroch barns bästa. Vi har ett omfattande arbete på gångmed att inkorporera i beslutsfat-tandet. Jag anser att det är det absolut viktigaste sättetatt arbeta på för att skapa en bra och trygg tillvaro förvåra barn. Det arbetet måste vi intensifiera.