prot · GP09113 · 2002-05-27 00:00:00 — Dethar varit många varsel inom branschen det senasteåret. Glasindustrin drabbades i förhållande till sinstorlek relativt hårt av konjunkturnedgången i höstas.Detta var då en direkt följd av minskad export tillUSA efter . Tack och lov verkställ-des endast cirka hälften av varslen.Enligt länsarbetsnämnden är situationen bra förglasarbetare. Endast ett fåtal har registrerats somarbetslösa. är situationen den omvända. Regi-onen kan snabbt komma att behöva rekrytera särskilthantverkare såsom glasblåsare och slipare - somsjälvklart oftast utgör den största bristen. De varselsom har lagts handlar inte heller om blåsare utan ompersonal i industrin.Sedan var det frågan om forskning. Såväl storasom små företag står bakom Glasforskningsinstitutet.Orrefors , som till största delen ärutlandsägt, är ett av de företag som genom sitt med-lemskap bidrar till verksam-het. Det kan också vara värt att notera att sam-manslutningen av de mindre konstglasbruken, Svens-ka glasbruk, är svenskägt. Dessa glasbrukbidrar till verksamhet. Där-utöver bidrar staten till Glafos forskning genom pro-jektmedel från , och Energimyndig-heten. Totalt har 9,5 mil-joner kronor beviljats för olika projekt.Länsstyrelserna i och länbeviljade investeringsbidrag till olika projekt medanknytning till glasindustrin. Regionkontoret i Kal-mar beviljade tillsammans med Stiftelsen svenskindustridesign projektmedel till glasindustrin. Härfinns cirka en och en halv miljon statliga medel attfördela under 2002.Yrkeskunskap försvinner. Det sägs att det satsasför lite på utbildning. Låt mig ändå notera att univer-sitetet i och högskolan i startattreåriga designutbildningar, bl.a. med glasinriktning. IVäxjö finns dessutom en ettårig glasdesignutbildning.I län finns en hantverksskola för glasindustrinpå gymnasienivå. Kortare påbyggnadskurser finns viduniversitetet i . Här finns också en adjungeradglasprofessor.Vi har från statens sida satsat rejält på utbildning-ar för glasarbetare och designer. Jag anser att fort-bildning för anställda är arbetsgivarens ansvar.Fru talman! Självklart är jag beredd att övervägahur vi bättre kan förstärka glasindustrin. Jag ska självta kontakt med glasindustrin och berörda kommuner.Staten har gjort mycket. Självklart kan mer göras.Men ytterst handlar det också om företagens förmågaatt konkurrera på en hård marknad. Vi vet att designbetyder mycket.Anf. 83 ():Fru talman! Jag tackar ministern speciellt för detallra sista. Visst är vi medvetna om att det har satsatsmycket. Det har skett av och till under åren.Jag har med mig en utredning av , gjord 1980, om Glasrikets framtid och de hotoch möjligheter som då fanns. Den är värd att läsa.De utbildningar och satsningar som görs påforskning räcker inte. Det är ingen kontinuitet iforskningen vad gäller de ekonomiska medlen.Där behövs ökade insatser.Det finns andra problem i det hela. Det är jättebraatt det på finns flera utbildningarsom har anslutning till design och glas, men här harvi en bransch i en nedåttrend och som är på väg utåt.För 15 år sedan sade man att när det finns färre än2 000 anställda i branschen börjar det bli problemmed möjligheten att få intresserade ungdomar attsöka sig till branschen och utbilda sig till bl.a. glas-blåsare - det tar att bli glasblåsare - och gåvidare till forskning och formgivning. Om det intefinns en attraktiv bransch med tillräckligt många jobbhjälper det inte hur många bra utbildningar vi har.Detta är en av anledningarna till att vi kän-ner rädsla. Det är viktigt att vi diskuterar frå-gorna för att inte mötas av dem - och detär då försent att göra någonting. Det är bra att minis-tern är beredd att överväga frågorna och ta kontaktmed branschen.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på interpellation 2001/02:461 ommiljövänlig energiproduktionAnf. 84 Näringsminister ():Fru talman! har frågat miljöminis-tern vilka åtgärder han avser vidta för att stimuleraelproducenterna till miljövänlig elproduktion. Inter-pellationen har överlämnats till mig.Först av allt vill jag säga att i ett EU-perspektiv har en mycket hög andel förnybar elpro-duktion. är det land inom EU som i absolutatal producerar mest el med förnybara energikällor.Sverige har näst efter den högsta andelen elproducerad från förnybara energikällor. Användning-en av fossila bränslen för elproduktion är mycket låg.Oljekondenskraftverk och gasturbiner utgör i förstahand en reservkapacitet med liten nederbördoch därmed liten vattenkraftsproduktion.Under många år har staten på olika sätt stöttat ut-vecklingen av miljövänlig och förnybar elproduktion.Detta har skett bl.a. genom stöd till forskning ochutveckling och genom investerings- och driftsbidrag.Konkret innebär insatserna inom 1997 års energipoli-tiska program att ytterligare förny-bar el kommer att produceras.Sedan länge används marknadsekonomiska in-strument för att internalisera miljökostnader och ska-pa en marknad för förnybar energiproduktion. Blandsådana instrument kan nämnas energi- och koldiox-idskatt på fossila bränslen, skatt på svavelutsläppsamt en avgift på utsläpp av kväveoxider. Sammanta-get har dessa instrument bidragit till kostnadseffektivminskning av utsläppen.I mars i år överlämnade regeringen propositionenSamverkan för en trygg, effektiv och miljövänligenergiförsörjning till . I propositionen finnsflera förslag som berör fråga. En viktigdel är förslaget om en ny stödform för den förnybaraelproduktionen, det s.k. certifikatssystemet. I propo-sitionen föreslås även ett vägledande mål att använd-ningen av el från förnybara energikällor ska öka med10 terawattimmar års nivå till 2010. Om detvisar sig att det finns förutsättningar för att ytterligareöka elproduktionen med förnybara energikällor, be-dömer regeringen att en lämplig ambitionsnivå börvara att öka den årliga förnybara elproduktionen med15 terawattimmar års nivå till 2012. Vidsidan om certifikatssystemet föreslås särskilda åtgär-der för vindkraften. På klimatområdet pågår arbetetmed ett system för handel med utsläppsrätter.Regeringen har alltså vidtagit en rad åtgärder föratt stimulera till ökad miljövänlig elproduktion. Jagbedömer att det nya marknadsbaserade stödsystemetsom nu föreslås är ett effektivt sätt att nå de högtställda mål som föreslås.Avslutningsvis: Vad gäller verksamheti kan jag konstatera att av Tysk-lands elproduktion är beroende av förbränning avfossila bränslen. Ett bolag måste självklart anpassasig till de förutsättningar som finns på de marknaderman verkar i. ambition är att genom stän-diga förbättringar bli ett föredöme på de marknaderdär de verkar. miljökunnande är stort, ochVattenfall bör kunna bidra positivt till miljön i Euro-pa, t.ex. genom minskade utsläpp av föroreningar.Exempelvis har det av ägda företagetVEAG världens mest moderna brunkolseldade an-läggningar, och utsläppen befinner sig under vad tysklagstiftning och relevanta EG-direktiv anger.Anf. 85 ():Fru talman! Jag ber att få tacka näringsministernför svaret.Det är ett känt faktum att det finns ett klart sam-band mellan miljöpolitik och energielproduktion. Dethär var någonting som inte minst statsmi-nister betonade nu i samband med beslutet att byggaytterligare en reaktor i . Han underströk att detvar två skäl som var bärande när det gällde det be-slutet i den finska . Det ena var givetvis entryggad elproduktion, och den andra viktiga faktornvar att man skulle ha en elproduktion som var baseradpå miljövänlighet när det gällde frågan om växthusef-fekten.Jag delar helt den syn på elproduktionen somFinlands statsminister poängterade i samband meddetta.När det gäller delar jag näringsministernsuppfattning - det vet vi också - att tack vare att vi haren elproduktion som är baserad på vatten- och kärn-kraft har vi små utsläpp av växthusgaser jämfört medandra länder.Det är väl ingen tvekan om att detta också var enbidragande orsak till den överenskommelse inom EUsom innebar att får öka sina koldioxidutsläppi förhållande till andra EU-länder utifrån Kyotoproto-kollet och att energiproduktionens bakgrund var engiven faktor.Om de låga utsläppen nu beror på bl.a. elproduk-tion baserad på kärnkraft måste det också innebära attom man avvecklar kärnkraften ökar de negativa mil-jöeffekterna. Jag vill fråga näringsministern om haninte delar min uppfattning på den punkten.Växthusfrågan är internationell. har lågautsläpp sett i ett internationellt perspektiv. Det berorpå att vi har liten kolanvändning när det gäller fram-för allt elproduktionen. är vi på väg mot en änd-ring. engagerar sig i storskalig kolbrytning,visserligen i ett annat land, men ändå, och därmedockså kolenergiproduktion i stor omfattning. SvenskaVattenfalls engagemang innebär att man äger ca 90 %av tysk kolbrytning framöver. Det är sannerligeningen liten andel. Brunkolet som bryts beräknas tillca per år.Det är ingen tvekan om att detta faktiskt är en heltny inriktning när det gäller svenskt engagemang ienergipolitik.En annan dimension i sammanhanget är flytten av150 hushåll. Det motsvarar ca 300 personer, sommåste flytta från byn . Det här är ett starktingrepp när det gäller de enskilda människornas livoch förutsättningar. Det har skapat en mycket stordebatt både i och i andra länder när detgäller det sätt på vilket man behandlar enskilda män-niskors livsmiljöer.Jag vill med anledning av detta fråga näringsmi-nistern: Har det förevarit kontakter och samtal mellande svenska och tyska regeringarna när det gäller detsvenska engagemanget i den tyska brunkolsbrytning-en och den tyska brunkolsnäringen? Vad har i så fallde samtalen föranlett? Vad kommer det nu att innebä-ra för ett svenskt företag när det gäller de stora för-ändringarna i bl.a. Horno och andra delar av Tysk-land? Hur ser näringsministern på just de här frågornaoch den förändring av svensk energiproduktion somdetta engagemang innebär?Anf. 86 ():Fru talman! Megawatten är den miljövänligastewatten. På dagens elmarknad fungerar det i princip såatt den som installerar direktverkande elvärme sub-ventioneras av det övriga elkollektivet i sin konsum-tion. Det beror på att den personen behöver användamycket el, speciellt när det är ont om el och specielltnär det är kallt och effektsituationen är besvärlig.Men det syns inte på elräkningen att han användermycket el just när effektsituationen är svår.Man kunde ha en elmarknad där kostnaden tas utav den som orsakar kostnaden. Den som har en högkonsumtion vid tillfällen då det är ont om el orsakaregentligen hela kollektivet stora kostnader. Det är denpersonen som gör att nya kraftverk måste byggas. Vivet att nya kraftverk är dyra. Om elmarknaden funge-rade väl borde alltså effektuttag vara dyrare när det äront om el än effektuttag när det är mindre ont om el.Jag undrar om näringsministern har några fun-deringar på hur vi kan reformera elmarknaden så attdet tydligare avspeglas i kostnader hur man tar ut sinel. Det borde vara dyrare för konsumenter av direkt-verkande el, så att de inte subventioneras av kollekti-vet, vilket händer . Det är därför som regeringenska utreda ett förbud. Det vore bättre om marknadensåg till att de här investeringarna inte var lönsamma.Jag undrar om näringsministern tänker göra någon-ting åt den delen.Jag undrar också hur det går med funderingarnapå att de icke-elintensiva företagen ska belastas medenergiskatt. De har ju visat sig vara elslösande. Det ärett svårt problem.Anf. 87 Näringsminister ():Fru talman! Får jag först göra det konstaterandet,som jag sade tidigare, att har den nästefter högsta andelen el från förnybara ener-gikällor i hela EU. Enligt kommissionens statistikhade den högsta elproduktionen frånförnybara energikällor inom EU. produceradedå , vilket motsvarar avden totala förnybara elproduktionen i EU. Då talar viom vattenkraften, inte om kärnkraften.När det sedan gäller diskussionen om att sätta uppett kärnkraftverk till, den femte reaktorn, i ärdet nog lång väg innan man har kommit dit. Det skaplaneras, miljöprövas och framför allt undersökas omdet är ekonomiskt möjligt, så jag väntar med minasynpunkter där.Får jag sedan ta upp frågan om ochstatens roll som ägare. Jag vill först konstatera attsom ägare bestämmer staten de övergripande målenför företagets verksamhet. har som huvud-uppgift att på ett effektivt sätt producera och levererael till sina kunder. Detta ska ske på ett affärsmässigtsätt, vilket innebär att företaget ska uppfylla mark-nadsmässiga avkastnings- och utdelningskrav i sinaffärsverksamhet. Den operativa verksamheten ärbolagets styrelses och ledningens ansvar. Denna be-slutsordning gäller såväl privata som helt eller delvisstatligt ägda företag.Jag kan också ta upp frågan om att tvångsförflyttaen sorbisk minoritet. Det är naturligtvis utomordent-ligt allvarligt. Jag vill ändå göra det konstaterandet attbrunkolsutvinningen, och hur den görs, rör tysk ener-gipolitik och tysk lagstiftning. Det är resultatet av entysk politisk överenskommelse och godkänt av berör-da myndigheter. Jag har inga synpunkter på Tysk-lands energipolitik.Som ägare ska den se till attde statliga bolagen följer gällande lagstiftning ochbefinner sig väl inom de råmärken som lagen anger.Lagstiftningen är ytterst ett uttryck för ett samhällesvärderingar och moral. Jag utgår från att Vattenfallföljer gällande regler och lagstiftning i Tyskland.När vi sedan talar om huruvida det är rimligt attett svenskt företag går in och gör ingrepp i naturen -eldning av brunkol är, som sagt var, inte specielltmiljövänligt - vill jag konstatera att all energiutvin-ning innebär ingrepp i naturen. Kraftverk måste byg-gas i älvar, vindkraftverk vid kuster osv. Det är tyvärri dag oundvikligt.VEAG, som förbränner kolet, har världens mo-dernaste brunkolseldade anläggningar. Utsläppenbefinner sig under den gräns som tysk lagstiftningoch EG-direktiven anger. Exempelvis har man mins-kat koldioxidutsläppen och svavelutsläp-pen med 92 %.Tyskland, och t.o.m. dess förbundskansler , har uttalat sig mycket positivt när det gäller attjust är en stor operatör på området. Detfinns alltså inget annat än applåder från den tyskaregeringen i detta avseende.Anf. 88 ():Fru talman! Jag inser givetvis också, precis somnäringsministern, att all energiproduktion kan innebä-ra ingrepp i naturen och ingrepp i förutsättningarnaför vissa människors sätt att leva och vara. Men jag ärändå bekymrad över läget och över det anseende somSverige får som miljönation genom omväxlingen närdet gäller energipolitik. Det råder som jag ser detingen tvekan om att det finns ett samband mellanbeslutet om avvecklingen av kärnkraften i Sverigeoch engagemang i brunkolsbrytningen iTyskland. Att sedan den tyske förbundskanslern serdet som positivt att ett svenskt företag går in innebärju egentligen bara att han slipper se tyska företag tade konflikter som detta innebär. Jag kan därför i ochför sig ha förståelse för den uppfattning som Schröderhar i det här sammanhanget.Jag tycker att det är allvarligt för svenskt förtro-ende när det gäller miljöfrågan att växlar omnär det gäller energipolitiken. Energipolitiken är ju ensådan viktig faktor just ur miljösynpunkt.Jag ställer frågan: Hur ska den svenska miljömi-nistern agera i EU när han nu möter sina kolleger ochska ta upp frågan om fossila bränslen? Den svenskamiljöministern får ju faktiskt ta på sig solglasögon omhan ska kunna titta kollegerna i ögonen och diskuteraavvecklingen och förändringen i energipolitiken ochhur man ska växla bort från en fossilbaserad energi-produktion. Det är ju ändå detta det handlar om; ettsvenskt företag som staten är engagerad i går in i enmycket storskalig verksamhet när det gäller energi-produktion baserad på brunkolsaktivitet. Detta trorjag kommer att skada tilltron till den svenska miljö-politiken framöver.Det intressanta är att enligt energiöverenskom-melsen 1977 sägs det att ska vara ett verk-tyg i omställningen av energisystemet i uthållig rikt-ning. Anser näringsministern att brunkolsbrytning istor skala är en sådan omställning i miljövänlig rikt-ning? Det är ju det som sysslar med förnärvarande.Det råder väl ingen tvekan om att det engagemangsom svenska har i brunkolsbrytningen iTyskland inom ramen för den handel med el sombedrivs mellan länderna - och som jag bejakar istor utsträckning - kommer att innebära att Sverigeimporterar den elen som vi lägger ned desvenska kärnkraftverken, som miljömässigt är betyd-ligt bättre om vi ser det ur koldioxidsynpunkt.Jag tycker att detta är en utomordentligt viktigfråga i sammanhanget. Hur ser miljöministern pådenna faktor, dvs. att vi i blir beroende avimporterad elproduktion som vi avvecklarkärnkraften? Det är ju en elproduktion som i storutsträckning är baserad på fossila bränslen och brun-kol.Det intressanta är att om vi ska ersätta Barsebäck1 med kolbaserad produktion utifrån den nyaste tek-niken, som näringsministern hänvisar till, så motsva-rar de ökade utsläppen dem från en miljon modernabilar med den bästa rening som vi har ,eller motsvarande tre och en halv miljoner ton koldi-oxid. Även om har en hög ambition när detgäller reningsteknik av brunkolsanvändning så ham-nar vi ändå i en besvärlig situation när det gällerväxthuseffekten. Detta är ett faktum, näringsminis-tern.Anf. 89 ():Fru talman! Jag vill gärna understryka den senastetalarens funderingar kring , även om vi intedrar samma slutsats av det hela. skulle juvara en viktig part i omställningen av energisystemet,och det har företaget de facto inte varit enligt mitt sättatt se det.Jag fick inga svar på mina tidigare frågor till när-ingsministern, men jag fortsätter ändå, och ställer ettpar frågor till.Den första frågan gäller certifikaten. Det handlarnämligen enbart om elproduktion och har inte medden övriga energiproduktionen att göra. Vi har en stormöjlighet att spara el genom t.ex. solvärme, somegentligen är kommersiellt gångbart . Men männi-skor vet inte om det, och därför fungerar det inte.Dels skulle det behövas informationsinsatser, delsskulle det behövas att staten hjälper till på något sättmed finansieringen när människor bygger sina hus.De har inte råd att bygga långsiktigt, utan tenderar attta direktverkande elvärme för det är det billigaste påkort sikt. Om de hade en långsiktig möjlighet attinvestera skulle de t.ex. kunna sätta in solvärme. Detskulle löna sig i längden.Detta har med lånens konstruktion att göra, ochjag undrar om näringsministern har några tankarkring detta. Hur skulle man kunna göra investerings-möjligheterna förståndigare för de människor sombygger hus så att de kan bygga mer långsiktigt?Staten skulle ha möjlighet att föregå med gott ex-empel genom att sätta t.ex. solvärme eller solceller påoffentliga byggnader. Är det någonting som närings-ministern tycker vore en bra idé att ägna sig åt?Anf. 90 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig börja med detta att ettsvenskt företag bryter brunkol i . Det är inteså att tyskarna applåderar att det är ett svenskt företagdärför att de slipper ha ett tyskt företag - det är jagövertygad om att interpellanten här också förstår. Detär mer retorik. Jag tror inte att man bryr sig om ifalldet är ett amerikanskt, tyskt eller danskt företag, utandet handlar om att just detta svenska företag, , är ett företag som är känt för och även har visatatt man satsar och investerar mycket i miljön.Som jag tidigare sade har man minskat koldioxid-utsläppen och svavelutsläppen med 92 %.Man säger här att ska sluta att bryta brun-kol, när av dess elproduktion kommer frånfossila bränslen. Det vore att mer eller mindre mörk-lägga , och det har väl ingen tänkt sig. Obe-roende av vem som bryter kolen så ska den brytas,men den ska brytas på ett miljömässigt riktigt sätt.I den svenska energipolitiken är vår linje att vi ihuvudsak ska ersätta kärnkraften med en inhemskförnybar elproduktion. Det är inte så att vi ska lägganed kärnkraften nu och köpa kolbaserad el, utan viska satsa på inhemskt. Det står också tydligt och klarti propositionen. Det är den linjen som har gällt förBarsebäck 1 och som kommer att gälla för Barsebäck2 och när vi ska ersätta kärnkraften.Jag vill också påstå att tar ett stort an-svar när det gäller energiproduktion kopplad till mil-jön, och det är ändå det som är det viktiga i dettasammanhang.Propositionen handlar om att vi nu ska bygga utförnybara energikällor. Vårt mål är att vi ska ökamängden produktion med ungefär 10 terawattimmarpå , och helst med . har vi en produktion påungefär 150 terawattimmar.Det som vi gör skiljer sig något från vad Modera-terna gör. har i någon mening sammamål som socialdemokratin när det gäller att vi ska habillig energi till industrin och att industrin ska kunnakonkurrera. Vi ska också ha en hög nivå när det gällermiljön etc. Vi ska kunna investera i ny produktion.Men just när det gäller att investera i ny produktion såhar inte några idéer alls, utan bara enlåt-gå-princip. Ni har något förslag om benchmarkingav nätsystem eller något liknande.Det viktiga är att vi säger att kärnkraften inte ärevig. Den kommer att läggas ned. Den har sin teknis-ka och ekonomiska livslängd. Därför föreslår vi ocksåden tyska modellen för en avveckling där det ges tidför planering att göra detta och ersätta den med in-hemsk förnybar produktion. Därför kan man inteblanda ihop vad som sker i med vad somsker här. Det är deras energipolitik. Här råkar det varaett svenskt företag som utför detta på ett utomordent-ligt bra sätt.Anf. 91 ():Fru talman! Det vore mig främmande att försökadirigera tysk energipolitik. Det var inte därför jagställde interpellationen till miljöministern. Vad jagdäremot reagerade mot var att ett svenskt statligtföretag går in och engagerar sig i ett land och i enenergiproduktion som vi själva i inte villställa upp på. Miljöfrågan är gränsöverskridande. Detär det som är allvarligt.Till sist skulle jag, utifrån det svar som jag har fåttpå min interpellation, vilja fråga näringsministern omhan anser att engagemang i den tyskabrunkolsbrytningen är en miljösatsning. Den nyatekniken kan väl även andra tillämpa? Det är väl inteenbart som kan tillämpa den? Även omman utgår från den nya tekniken när det gäller el-framställningen av brunkol, så motsvarar nedlägg-ningen av ungefär 1 000 bilar. Det är ock-så viktigt att betona att här får vi en stor andel nyautsläpp.Vi i har ingen annan uppfattning änatt vi också ska satsa på förnybar energi. Men vimåste givetvis göra det med förnuft och i den taktsom den kan ersätta den nuvarande kärnkraften. Vimenar att regeringens politik inte är realistisk i de härsammanhangen. Vi kommer att hamna i ett interreg-num när det gäller vårt energibehov. Det kommer attinnebära ökade kostnader för konsumenterna samti-digt som det innebär en påfrestning på miljön. Detvill vi inte ställa upp på, fru talman.Anf. 92 Näringsminister ():Fru talman! För det första inför vi gröna certifikat.Det innebär att vi nu satsar på förnybar energi påmarknadens villkor. Det handlar om biobränsle, soloch mindre vattenkraft, för att nämna några.För det andra har vi utsett en förhandlingsmansom förhandlar med basnäringarna, dvs. de industriersom kräver en mycket stor del av vår energi, för att fåned den genom miljösatsningar och effektivare tek-nologi. Det har varit mycket framgångsrikt.För det tredje börjar vi nu föra en diskussion medkärnkraftsindustrin om att avveckla kärnkraften påsikt. Det innebär att kärnkraftsindustrin, enligt dentyska modellen, tar över ansvaret. De får produceraen viss mängd. Det innebär att de både kan investeraoch lägga ned, men planar kärnkraf-ten successivt ut.För det fjärde tittar vi nu på utsläppsrätter.Detta innebär att vi sammantaget har en strategiför hur vi ska möta framtiden. Det är viktigt. Hittillshar vi faktiskt klarat detta mycket väl, och det kom-mer vi att göra i fortsättningen också.Sedan gällde det frågan om megawatt, dvs. attkonsumenten skulle drabbas hårdare när det finns enliten mängd energi på grund av kall vinter. Det skullebli ett högre pris.