prot · GP0999 · 2002-04-19 00:00:00 — tror jag mig förstå varför Centernhar hamnat på den position man har hamnat på, närman bara läser rubriker och glömmer att det finns textdäremellan som beskriver precis de arbetsuppgifteroch infallsvinklar som regeringen föreslår och ävenvilka åtgärder som redan har vidtagits.Det gör mig lite bekymrad att vi i den här kamma-ren fastnar vid att bara läsa rubriker. Då måste vinaturligtvis gå vidare. Min förhoppning var att Cen-tern hade kommit vidare, men förstår jag situatio-nen. har inte kännetecknats av att stå på bar-rikaderna för att förändra och förbättra i arbetsmiljö-frågor om vi ser till historien.Anf. 75 () replik:Fru talman! Jag är mycket förvånad över att GöteWahlström säger att jag läser rubrikerna. Jag tror inteatt jag läste upp en enda rubrik - i så fall var det väl-digt få. Jag hämtade de värdeord som finns undervarje punkt, som gäller vad man beställer på olikahåll. Jag har läst varje punkt åtskilliga gånger. Medtanke på att sjukskrivningarna kostar ungefär25 per arbetsför person kan jag inte tycka närjag läser varje punkt att det som Socialdemokraternaföreslår är kraftfullt.Anf. 76 () replik:Fru talman! Jag kan bara konstatera att vi har oli-ka uppfattning. Jag vet att man har börjat föradiskussioner kring de s.k. trepartssamtalen och diskuterar och analyserar för att bli överens. Detär naturligtvis en kraftfull åtgärd att parterna på ar-betsmarknaden blir överens om den problematik somde befinner sig i.Jag beskrev tidigare utbildningen av skyddsom-bud på regionalt och lokalt plan, där jag själv harvarit inblandad. Jag vet vilken betydelse ett förebyg-gande arbete har, där skyddsombuden ute på arbets-platserna är med i en process för att diskutera föränd-ringar och förbättringar i arbetsmiljösituationen.Vi vet att ungefär 60 000 skyddsombud försvannunder en period , och det är naturligtvisalarmerande. Det var människor som satte sin kraft iatt förändra och förbättra för arbetskamraterna. Jagvet att en process behöver startas, och den har nustartats och kan ge resultat ganska snart.Anf. 77 () replik:Fru talman! Jag tror att jag och överens i många delar av detta betänkande, men viskiljer oss åt när det gäller bl.a. karensdagen. Rege-ringen skriver själv i propositionen att karensdagen isjukförsäkringen gav en dramatiskeffekt på sjuktalen. Det innebär att Socialdemokrater-na tydligen i alla fall tycker att det är okej med någontyp av självrisk. Jag tycker att det bör finnas en sådani alla försäkringar. Vi tycker att det är rimligt med enbegränsad självrisk även i skadeförsäkringen, ävenom vi inte tror att den minskar antalet arbetsskador.ILO-konventionen har också tagits upp. Sverigehar totalt sett förmåner i försäkringen som vida över-stiger de miniminormer som har lagts fast i . Därför tycker vi, som sagt, att det ärrimligt med karensdagar.När det gäller privatisering tycker vi att det behö-ver finnas incitament för arbetsgivare att förebyggaarbetsskador. Det saknas i dagens system, så på siktbehöver man se över systemet. Då skulle jag baravilja veta: Hur anser att förebyggan-de incitament finns i nuvarande arbetsskadeförsäk-ring?Anf. 78 () replik:Fru talman! Det finns en hel del incitament. Efter-som jag ser arbetsskadeförsäkringen som en del i enprocess för att få till stånd en ändrad attityd på ar-betsplatserna ser jag naturligtvis helhetsbilden. Inci-tamenten ligger både i arbetsskadeförsäkringen och idet elvapunktsprogram som har förelagts, men också iytterligare åtgärder som har föreslagits och eventuelltsnart kommer från regeringen. Vi vet att ett antalutredningar har lagts fram som kommer att behandlasav regeringen och även här i ,där man kommer att ta ställning till en hel del åtgär-der för att just ge incitamentsskapande faktorer ijobbet.När det gäller karensdagen som sådan konstaterarjag att en av de parter som bildar opposition i riksda-gen, , här markerar en helt annan uppfatt-ning än vad har i frågan. Bo Kön-berg har utifrån sin erfarenhet av problematiken ochden diskussion som har varit vad gäller kommit fram till att det inte finns skälatt ha karensdagar i arbetsskadeförsäkringen i denmån arbetsskada är klarlagd.Anf. 79 () replik:Fru talman! När det gäller incitament i arbetsska-deförsäkringen får jag nog inget riktigt bra svar. Detblandas äpplen och päron; det är sjukförsäkringen ocharbetsskadeförsäkringen. Men de är inte riktigt jäm-förbara.Elvapunktsprogrammet är än så länge bara en tompåse. Den kan fyllas med någonting, men än så längefinns det ingenting som hjälper alla dem som i daggår och väntar på att få hjälp med rehabilitering.120 000 personer har varit sjukskrivna mer än ett år.Birgitta beskrev elvapunktsprogrammetväldigt bra, som ett mantra som tas fram i fråga omrehabiliteringen . Det är absolut ingenting somhänder i dag.I stället har ni dragit ned på resurserna till försäk-ringskassorna och inte sett till att någon får stöd ochhjälp. Det är den politik som förs på rehabilite-ringsområdet.Svaret på frågan om incitament i arbetsskadeför-säkringen lär jag få vänta på.Anf. 80 () replik:Fru talman! Jag konstaterar att vi tydligen har oli-ka syn på vilka åtgärdsprogram som behövs för attlösa problematiken ute i arbetslivet och på arbets-marknaden. Men än så länge måste jag säga att jaginte har upplevt att speciellt mycket offensivt harkommit från sida.Däremot har regeringen och majoriteten lagt ettantal förslag, som naturligtvis måste värka fram. Mendet är också påvisat att åtgärder redan har börjat vid-tas när det gäller utbildning av skyddsombud ochtrepartssamtal, som jag nämnde. Jag skulle kunnaräkna upp ytterligare ett antal åtgärder som är pågång. Processen har alltså startat. Det är viktigt att vitillsammans hjälps åt. Under parollen Det goda arbe-tet kanske vi kan nå ganska bra resultat ganska snart.Anf. 81 ():Fru talman! har vi imedierna och även ibland från forskarhåll fått bud-skapet: Om ni löntagare bara hade försökt trivas påjobbet och gått dit även när ni är förkylda så hade nivarit arbetsföra . ligger tonfallet nära dehälsotidskrifter som hävdar att man med tankekraftoch promenader kan läka varje cell i sin kropp. Enk-last är det att undvika att alls bli sjuk. Det går till så,enligt , att man hållersig god och glad och rund och stämplar in med ettleende på läpparna.Nu vet och förstår de flesta att det vi ser medökad ohälsa inte beror på att folk inte har vaccineratsig mot influensan, utan diagnoserna är utbrändhet,belastningsskador, psykiska sjukdomar och i mångafall långa sjukskrivningsperioder. Mycket av de ohäl-soproblem vi ser är klass- och jämställdhetsfrågor.I är vi glada för att vi äntligen hardenna debatt om en ändring av arbetsskadeförsäk-ringen.Propositionen har kanske dröjt lite, men det äringa lätta avvägningar som görs när en bevisregelförändras. Många av oss har ju länge krävt och arbe-tat för en mänskligare, rättvisare och mer jämlik ar-betsskadelagstiftning. Det kan inte vara rätt att kvin-nor ska ha dubbelt så svårt som män att få en anmäldarbetsskada godkänd. Att komma igenom nålsögat iarbetsskadeförsäkringen och få skador godkända ärmycket svårt . En mycket vanlig motivering tillavslag på begäran om arbetsskadeersättning efter den1 har varit påståendet att det inte före-ligger tillräckligt hög grad av sannolikhet för skadliginverkan.Fru talman! Det finns med stor sannolikhet hund-ratusentals drabbade personer som har fått detta be-sked hem i brevlådan från och käntsig orättvist behandlade.De regelförändringar som infördes den 1 januari1993 innebar att i det närmaste full vetenskaplig be-visning alltid krävdes. Regelförändringarna har ocksåinneburit att för den som har drabbats av en arbets-skada utges numera i regel endast ersättning i form avarbetsskadelivränta. Det är först vid bestående ned-sättning som denna livränta fås, ofta efter många årssjukskrivning och långvarig kamp mot myndigheter-na.I dag finns det många stora brister i hanteringenav arbetsskadeärendena. Långa handläggningstideroch brister i många försäkringsläkares arbetssätt ärexempel på detta. Trovärdigheten för arbetsskadeför-säkringen och tillämpningen av denna lagstiftning ärmycket låg hos många löntagargrupper. I förläng-ningen blir trovärdigheten för det politiska systemetockså låg.Vårt välfärdssamhälle och många av våra med-borgare har fått uppleva stora nedmonteringar i soci-alförsäkringarna . Det ekonomiskaskyddet för dem som har drabbats av skador vid för-värvsarbete är också mycket urgröpt. Men dennareformering av arbetsskadeförsäkringen utgör ett stegi rätt riktning. Den kan hjälpa många löntagare att fålite mer rättvisa när de drabbas av en arbetsskada.Jag tror att det är bra att vi i detta lagförslag gårifrån den nuvarande ordningen med en bedömning aven arbetsskada i två led till en helhetsbedömning. Attvi inför ett enhetligt beviskrav där övervägande skälkrävs för att det ska bedömas att en arbetsskada före-ligger kan innebära att tilltron till socialförsäkrings-systemet förbättras. Det är också min förhoppning attbetydligt fler ska få en förbättrad rättssäkerhet och attarbetsskadeförsäkringen har blivit mer rättvis ocheffektiv. Men det är viktigt att vi följer upp alla deproblem vi ser med bristande rättssäkerhet,långa handläggningstider och stora regionala skillna-der. Det kan inte accepteras.Arbetsmiljöproblemen måste tas på allvar. Mångamår inte bra på dagens arbetsmarknad. Det förebyg-gande arbetsmiljöarbetet är därför mycket viktigt. Härhar företagshälsovården en stor uppgift. För att vi skafå bukt med ohälsoproblemen måste många arbetsgi-vare ta ett större ansvar. Detta gäller inte minst deoffentliga arbetsgivarna. Det handlar om att skapamer resurser för förebyggande arbete, utbilda flerskyddsombud och förbättra rehabiliteringsarbetet. Föratt komma till rätta med ohälsan behöver alla partersamverka. Det gäller arbetsgivare, företagshälsovård,facken och de anställda.Vi vet att ohälsan framför allt drabbar kvinnor ioffentlig sektor som fått jämka högaambitioner och krav med minskade resurser. Det ärsom min partiledare säger: "Det ärbra om vi nu kan ta lärdom och framför allt förebyggaohälsan. Det får inte bli individens problem även ominsatserna måste utformas personligt. "Att balans uppstått i arbetsskadeförsäkringen närdet gäller ekonomin är inte detsamma som att sam-hället lyckats få bukt med dålig arbetsmiljö och ar-betsskador. Ytterst handlar det om kamp om maktenöver hur samhällets resurser ska fördelas. Det sombehövs är inte privatiseringar, utan det behövsmer inflytande och mer demokrati på arbetsplatserna.Vi politiker borde också visa mer respekt för alla devårdbiträden, undersköterskor och metallarbetarem.fl. och all den skolpersonal som har fått bära enmycket tung börda med den egna hälsan som insats imånga fall. Själv har jag under mångårigt fackligtarbete träffat hundratals arbetsskadade, och majoritenav dessa har varit kvinnor.Fru talman! Det går ju inte att öka stressen ochpressen på arbetsplatserna i all oändlighet som om vimänniskor vore evighetsmaskiner. Arbetsorganisatio-ner som behandlar människor som utbytbara delar ärineffektiva, inhumana och omoderna. Dessa arbetsor-ganisationer vältrar över sina kostnader på andra.Dessa problem är med all säkerhet det som kostarsamhället mest pengar. Att därför satsa pengar på attförebygga ohälsa är troligen den bästa investeringensom ett företag och ett samhälle kan göra.Men vi behöver också ett bra och stabilt försäk-ringsskydd när vi av olika skäl drabbas av ohälsa.Vänsterpartiet välkomnar därför denna förbättring iarbetsskadeförsäkringen.Jag vill avslutningsvis yrka bifall till förslaget ibetänkandet. Jag vill också tacka Socialdemokraternaoch för ett bra samarbete.Anf. 82 ()replik:Fru talman! I sitt anförande talade om rättvisa. Det får mig att fråga: Vad är rätt-visa? Är det att det finns rättvisa bedömningskriterierför vad som är en arbetsskada? Eller är det någontinghelt annat? Kan reda ut detta?Sedan talade också om före-tagshälsovård. har företagshälsovården storaproblem, bl.a. med sitt ersättningssystem. Men före-tagshälsovården är också i vissa sammanhang förbju-den att bedriva hälso- och sjukvård. Om det verkligenska var möjligt för företagshälsovården att arbetaförebyggande och hjälpa till i arbetet med att minskaohälsan på arbetsplatserna är det naturligtvis en förut-sättning och en fördel att företagshälsovården ocksåkan arbeta med hälso- och sjukvårdsfrågor. Jag hop-pas att kan uttrycka sig positivtom detta.Anf. 83 () re-plik:Fru talman! undrar först vadjag anser vara rättvisa. Det är klart att vi har olikabedömningsgrunder för vad vi menar med rättvisa.Jag har sysslat ganska mycket med arbetsskadeför-säkringen i fackligt arbete. Jag tror att människor skaha respekt och veta att de blir bedömda på ett bra ochseriöst sätt. Det är rättvisa. Om man råkar ut för detsom vi rent traditionellt bedömer som arbetsskadortycker jag att man ska ha ett skydd. Det är rättvisa.Man ska vara garanterad ett skydd av samhället närman råkar ut för t.ex. en allvarlig olycka på en arbets-plats. När resurserna pressas så mycket bör man få ettskydd, och det ska man vara garanterad. Det är rättvi-sa för mig. Det ska vara en likhet inför lagen också.Det här ska gälla alla.Margareta går också in på företagshäl-sovård. Utifrån mina erfarenheter tycker jag att före-tagshälsovården fungerar ganska väl. Ungefär 75 %av arbetskraften i är på något sätt ansluten tillföretagshälsovården. Jag hade gärna sett en obligato-risk företagshälsovård - att man är garanterad detta.Nu är det inte riktigt så. Det finns också exempel påatt en del företagshälsovård mest sysslar med denmedicinska hälsovården - i alla fall var det så tidiga-re. Man gick till sin företagsläkare när man var för-kyld. Jag tycker att det är lite fel. Man ska utnyttjaföretagshälsovården till det den kan, nämligen attförbygga och komma med lösningar och hjälpa per-sonalen med det. Den ska också hantera t.ex. arbets-skadorna.Anf. 84 ()replik:Fru talman! Det var intressant att tog upp frågan om likhet inför lagen när detgällde rättvisa. Det förutsätter ju också att det finnslikhetskriterier att utgå ifrån. Problemet med det för-slag som finns i betänkandet är att kriterierna förbedömning av arbetsskador kommer att vara olika.Detta är naturligtvis väldigt olyckligt. Kan inte instämma i det?Om det finns ett intresse hos de arbetstagare somär anslutna till företagshälsovården att använda sig avden även vid förkylningar borde det vara positivt. Detkan också bidra till att minska ohälsan och till attmänniskor mår bättre. Det måste vara syftet.Anf. 85 () re-plik:Fru talman! Jag ska börja med det som MargaretaCederfelt avslutade med, företagshälsovården. Närjag för arbetade ute i produktioneninfördes husläkarsystemet. Företagsläkaren på minarbetsplats anslöt sig till det och blev husläkare. Jo, vi fick bara en halvtidsanställd före-tagsläkare, men eftersom jag kände företagsläkarenanlitade jag honom sedan som husläkare. Rent kvali-tetsmässigt får man på det här viset en mycket sämreföretagshälsovård.Det är naturligt att en företagsläkare har kompe-tens för att behandla allergi, beslastningsskador ochden typen av åkommor. Med sin medicinska kompe-tens kan företagsläkaren göra utredningar, ge råd ochlämna förslag till lösningar när man planerar en ar-betsplats, vilket är oerhört väsentligt. Det är den rollsom en företagsläkare ska ha, tycker jag.När det gäller rättvisa och olika kriterier för be-dömning tror jag att en kunskapsbank är oerhört vik-tig. Man måste kunna diskutera och uppnå konsensusi ett samhälle. hamnade alltförmånga människor mellan stolarna. Det finns de somhar blivit bedömda på ett orättvist sätt. Vi har egentli-gen haft en mycket stor kunskap i samhället, menkanske inte på den lokala . Detgäller att utbilda personalen vid försäkringskassornaoch att man långsiktigt följer upp och gör kontinuer-liga utvärderingar. Det är oerhört viktigt.Även tar upp detta med en kun-skapsbank. Jag tror att en sådan skulle vara en väldigtbra resurs för många av dem som jobbar med arbets-skadehantering.Anf. 86 BO () replik:Fru talman! snuddade i sinsenaste replik vid frågan om husläkarsystemet. Jagska inte gå närmare in på det. Jag vet sedan gammaltatt vi har olika uppfattningar om hur bra det är medhusläkare. Men jag diskuterar gärna den frågan någonannan gång.Jag begärde replik på för attfå höra hans svar på samma fråga som jag för enstund sedan ställde till . Vad är detsom gör att - i det här fallet - hans parti inte begär en återgång till det systemsom vi hade ? Är det en insikt som harkommit att det systemet var orimligt?Anf. 87 () re-plik:Fru talman! Jag skulle gärna se att vi hade gåttlängre, men jag tror att detta är ett steg i rätt riktning.Jag kan också instämma i det som sade, att vi under 80- och 90-talethade en kostnadsutveckling som vi inte kunde hante-ra. I mitt fackliga jobb mötte jag personer med arbets-skador. Det var kanske alltför lätt att få en arbetsska-da godkänd. Det var ungdomar i 25-30-årsåldernasom blev förtidspensionerade, vilket var klart olyck-ligt. Dessa människor passiviserades och kan intekomma tillbaka till arbetsmarknaden. I det fallet hadevi kanske gått lite för långt.Jag vill inte heller att vi ska gå tillbaka till detsystem som vi hade tidigare. Det fanns brister i det,bl.a. att man inte kunde kontrollera kostnaderna. Såjag förstår att man var tvungen att vidta åtgärder.Vi har en kontrollstation 2004 då vi ska se vadsom har hänt, om rättvisan har ökat, om det är flerakvinnor - som har haft klara nackdelar med det härsystemet - som får sina arbetsskador godkända. Omvi ser att det finns mer rättvisa och likhet tycker jagatt vi är på rätt väg. Sedan kan vi se om ekonominorkar med mera.Anf. 88 BO () replik:Fru talman! Jag ska be att få tacka för ett - som jag uppfattade det - mycket he-derligt svar.Anf. 89 () re-plik:Fru talman! Jag vill också tacka Bo Könberg.Anf. 90 ():Fru talman! Vi vet att det be-hövs mer arbetskraft som ska betala in till pensions-systemet och ta hand om det ökande antalet äldre sombehöver vård och passning. Men jag frågar mig: Hurska jag våga arbeta längre än till omarbetsplatsen ger mig arbetsskador och om jag dess-utom inte får ersättning för uppkommen skada?Miljöpartiet hade helst velat återinföra arbetsska-desjukpenningen, men vi förstår att det förmodligenskulle kosta för mycket, så vi har böjt oss för det. Ibetänkandet står det:"Propositionens förslag om nya regler för arbets-skadeförsäkringen har enligt regeringen stora ekono-miska konsekvenser såväl för statsbudgeten och deoffentliga finanserna som för den enskilde. Det hardock visat sig vara mycket svårt att beräkna denframtida utgiftsutvecklingen för arbetsskadeförsäk-ringen. Risken finns således att utgiftsnivån blir be-tydligt högre än beräknat." Det är ganska vanligt vidalla nya reformer att man har en osäkerhet.På arbetskadesjukpenningens tid, , fannsdet en arbetsskadefond. Jag har en fråga som jag intevisste om jag vågade ställa, men jag tänker göra det ialla fall.Som jag har uppfattat det var det då lättare attkontrollera de pengar som flöt in och ut. Jag är jät-teglad att se att statsrådet är här så att jag kan passapå att fråga: Varför slopades Arbetsskadefonden? Hurgår det med det uppföljningssystem som ska varafärdigt och som gäller system förärendehantering med tillgång till detaljerad statistikför arbetsskadeärenden? Med tanke på det nya data-system som är på gång blir jag lite orolig.Miljöpartiet har inga reservationer eftersom vi varangelägna om att få till stånd en ändring i arbetsska-delagen. Det är en lättnad att prövningen av arbets-skador är lika sträng. Det hälsar vi medglädje. Men liksom flera här har sagt tidigare vill jagunderstryka vikten av förebyggande åtgärder.Trots dessa farhågor och betänkligheter yrkar jagbifall till förslagen i betänkandet. Men vi vill fortsättaatt verka för att prövningen ska ske tidigare och fören större möjlighet att komma in i försäkringen överhuvud taget, alltså att bli prövad. Jag ser fram emotett svar på mina frågor från . 91 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill börja med att stryka under detsom sade i sitt anförande, nämligenatt en väldigt viktig utgångspunkt för den här debat-ten är strävandena att skapa ett gott arbetsliv, dvs. detgoda arbetet.Precis som , tycker jag att det är väldigtbra att det nu finns en majoritet i för en nyarbetsskadeförsäkring. Det kändes bra när vi ladefram propositionen till att kunna presenteraett förslag till en försäkring som på ett bättre sätt äntidigare ökar rättvisan, jämställdheten och trygghetenför den enskilde.Om man går ut och frågar människor om arbetefinns det en oerhört stark förankring i att arbete ärgrunden för välfärd. Därför är det extra viktigt att densom drabbas av skada eller sjukdom på grund avarbetet inte drabbas ekonomiskt och därmed får svårtatt klara sin försörjning. Mot den bakgrunden är enbra arbetsskadeförsäkring en viktig del av trygghetenpå en arbetsplats.Som flera av er varit inne på i debatten är det enmer än hundraårig tanke att den som arbetar ocksåska ha särskilt skydd vid skada eller sjukdomsfall iarbetet. Det har varit en del av arbetsgivarensansvar att se till att den som han anställer ska särskiltskyddas i sitt arbete. Kloka arbetsgivare ser det dess-utom som alldeles naturligt att det ska vara så.De lagar som vi har haft ända har varitinriktade på detta område. När arbetsskadeförsäkring-en försämrades 1993 blev det, som flera av er harvarit inne på, en ganska omfattande kritik dels motutformningen, dels - vilket har varit uppe till diskus-sion - mot sättet att handskas med bedömningar. Dethar varit svårt att få vissa sjukdomar och skador god-kända som arbetsskador, särskilt dem som har berörtden del av arbetsmarknaden och sjukdomarna somhar drabbat kvinnor.Man kan väl säga att det har funnits goda skäl förden kritik som har förts fram. Därför känns det natur-ligtvis extra bra att den försäkring som nustår beredd att ställa sig bakom också innebär ettbättre skydd för den som drabbas av skada eller sjuk-dom genom sitt förvärvsarbete. Det blir en generösareförsäkring i och med att bevisregeln förändras så attdet ska bli lättare att få arbetssjukdomar godkändasom arbetsskada. Dessutom blir det i stället för enprövning i två led en enhetlig prövning.Den kritik som refererar till Lagrådet har rege-ringen naturligtvis efter lagrådsremissen bedömt ochtagit hänsyn till inför propositionsskrivandet. Jagmenar dock att det arbete som har föregått proposi-tions- och lagrådsskrivningen har grundat sig såväl påenstaka fall som på en uppföljning av flera beslutinom försäkringskassorna och i domstol. Det är vik-tigt att känner till att vi har gjort den av-vägningen efter lagrådsremissen och innan proposi-tionen skrevs.Förutom bevisregeln innebär förslaget att livräntai den reformerade arbetsskadeförsäkringen bättre skafölja löneutvecklingen. Jag har eftersom ingen hartagit upp detta uppfattat att man är helt överens omdetta. Det är också väldigt viktigt eftersom den tidi-gare indexeringen har följt prisutvecklingen. fårman en bättre följsamhet till löneutvecklingen påarbetsmarknaden.I det förslag som vi lämnat har vi också aviseratatt vi vill ge kompensation för karensdagen. Ersätt-ning kommer att ges med möjlighet attsöka för fler dagar, om man har haft det och uppvisarintyg för det.Den förändring som socialförsäkringsutskottet harföreslagit i den här paragrafen tycker jag är ett väl-kommet förtydligande. Jag vill säga det så här inled-ningsvis. I de motioner som väckts är det som avvikermest att man vill bryta upp helheten kring försäkring-en genom att privatisera en del av den och föra översjukdomsbegreppet till den allmänna sjukförsäkring-en. Som sade i sitt anförande hardetta utretts.