prot · GP09122 · 2002-06-11 00:00:00 — Elpriserna stiger, och helasamhällets energiförsörjning hotas vid stark kyla elleravbrott i någon del av nätet. har elförbruk-ningen ökat . Sammantaget under år 2000ökade elanvändningen netto jämfört medåren innan. Även i fortsättningen förväntas elkon-sumtionen öka med , allt enligt Ener-gimyndigheten.Efterfrågan kommer att öka medan utsläppen bor-de minska. Risken för torrår och stränga vintrar kvar-står, och då, fru talman, ska stänga väl funge-rande, rena och säkra svenska kärnkraftverk som geren stabil tillgång till el. Regeringen hoppas att mansnart ska hitta ersättning till av den svenskaenergiproduktionen, kanske genom att bygga mångafler förfulande och störande vindkraftverk eller eldalite mer biobränsle i ett certifikatsystem som ger böteråt den som inte köper sin kvot av grön el.Fru talman! Det som inte syns, i alla fall inte början, är de ökade utsläpp som kommer att bliföljden av detta energipolitiska beslut eftersom vikommer att bli tvingade att importera mer energiproducerad av olja och kol. Praktiskt nog ska det skeen bedömning av de miljömässiga konsekvensernaförst efter det att hela är stängt.Men varnar för ef-fekterna av stängningen av . Det finns,säger man, en klar risk för elbrist under torrår, speci-ellt i Syd- och . Utsläppen beräknas ökamed koldioxid bara vid avstäng-ningen av . Det är verkligheten i Sverige.Om vi sedan multiplicerar detta med alla kärnkrafts-reaktorer som har kan alla och envar förståatt detta är en miljöförstörande politik utan all like.Praktiskt nog syns inte de ökade koldioxidut-släppen i statistik eftersom det är så fiffigt,fru talman, att energi som importeras statistiskt settinte har några utsläpp. Ett utsläppens svarta hål ärbildat. Detlåter det.Fru talman! Återigen har en proposition från rege-ringen i sin luddighet lyckats reta upp oss som är fören fortsatt användning av kärnkraft som desom är emot också är sura. Kärnkraften ska avvecklassnabbt men i allt väsentligt vara grund försvensk energipolitik under de närmaste 30-40 åren.Fast det fanns det ju ingen politisk majoritet för, sadeGöran . Det är inte alltid lätt att vara en tydligopposition när det är så oklart vad regeringen egentli-gen vill och föreslår.Fru talman! Folkomröstningen om kärnkraften iSverige genomfördes , dvs. har avsevärdatekniska framsteg gjorts inom många områden, själv-klart även inom energiområdet. har manockså vunnit en ökad insikt om olika energikällorsmiljöeffekter, t.ex. i frågan koldioxid. Till dettakommer att både väljargruppers och t.ex. riksdagenssammansättning har förändrats sedan folkomröst-ningen genomfördes. De väljare som har tillkommitsedan 1980, drygt 2 ½ miljon, har inte fått uttala sig ikärnkraftsfrågan. Jag själv är t.ex. en av dem. I dagtycker svenska folket att kärnkraften ska vara kvareller t.o.m. utvecklas.Kärnkraftstekniken har varit föremål för en snabbutveckling, inte minst på säkerhetsområdet. Vid dis-kussioner inför folkomröstningen fanns det helleringa som helst reservationer för att nya tekniska in-novationer kan förändra såväl säkerhets- som miljö-aspekter på kärnkraftsanvändningen. Det är orimligtatt dagens och också morgondagens energipolitik skastyras utifrån folkomröstning och de förhål-lande som då var kända.Utformningen av energipolitiken måste självfalletpåverkas av nya omständigheter som har tillkommitsedan vi hade folkomröstningen, t.ex. har ju ener-gifrågornas globala karaktär, inte minst genom växt-huseffekten, blivit allt tydligare.Fru talman! Vi fortsätter regera, sade glatt på valnatten 1998. Så här efteråt kanvi inse att detta glada utrop har medfört ett myckethögt pris för och för miljön.Denna proposition är luddig och utan särskiltmånga skarpa förslag, och de förslag man har är igrunden felaktiga. Därför bör hela propositionenavslås, och regeringen bör komma tillbaka med ettnytt och bättre förslag.Jag rekommenderar varmt ett studiebesök i Fin-land, där den politiska majoriteten investerar förframtiden och vill bygga ny kärnkraft. harflera turer varje dag.Fru talman! Bästföredatum är passerat för längesedan för s:s, v:s och c:s energipolitik. Låt nu i ställetnya krafter ta in , där energipoliti-ken blir en tillgång och inte ett hinder!Jag står självklart bakom alla reser-vationer, men jag kommer endast att yrka bifall tillnr 1 och nr 6.Anf. 4 ():Fru talman! Så har då Socialdemokraterna, stakat ut energipolitiken för de när-maste åren. Energipolitiken är ett diffust hastverk.Den är till för att låsa frågan inför valet. Den är ettmaktpolitiskt redskap. Den är till för att möjliggöraolika regeringsbildningar och konstellationer eftervalet. Det här är tredje gången sviker kärn-kraftsavvecklingen, det är Vänstern gördet, och jag vet inte vad vi ska säga om Socialdemo-kraterna som har haft regeringsmakten och kunnatgenomföra den politik de har velat. De har kunnatfölja folkomröstningsbeslutet från linje 2, om de harvelat. Men de vill inte, och de har inte velat - ellerockså är det just det de har gjort: De har velat.Vi hade gärna velat delta i utformningen av pro-positionen från , men det gick inte efter-som vi avkrävdes att acceptera att det inte skullefinnas något slutår för kärnkraftsavvecklingen. Ob-servera att det nu inte längre handlar om att vi inteska ha någon årtalsexercis, som det pratades om efter1997 års uppgörelse. handlar det om att det inteska finnas något slutår. Det är en avsevärd skillnad.Det kunde vi naturligtvis inte ha som utgångspunkt ienergiförhandlingar, och därför kunde vi inte varamed.Av våra kontakter med industrin och kärn-kraftsproducenterna har det framgått klart att utanslutår tror man inte på avveckling utan planerar förfortsatt drift , och det är vad som skernu: Man investerar för fortsatt drift under lång tid.Vår slutsats är att kärnkraftsavvecklingen är in-ställd. Den här propositionen, liksom många tidigare,går ut på att föra frågan från dagordningen inför valet.Ytterligare en gång är talet om avveckling bara reto-rik, både för Socialdemokraterna, , och det är sorgligt att se. Chansen till makt eftervalet är det som har avgjort partiernas ställningsta-gande.Ändå är det fortfarande så att kärnkraften är farlig.Uranbrytningen innebär stora faror både vad gällerstrålning och andra föroreningar. I vill vi inteha uranbrytning. Vi sade nej till det i kommunalafolkomröstningar. Uranbrytningen orsakar cancerfalli de länder vi importerar uran ifrån. När det gällerdriften har vi ett dåligt underlag om säkerheten. Ingenordentlig säkerhetsanalys är gjord sedan 1979.Nu tillsätts en säkerhetsutredning, men den bordeha varit klar innan regeringen började förhandla medkärnkraftsindustrin, som man ju har lovat göra. Dethade varit ett självklart krav att den utredningenskulle vara klar då. Kravet på en ny utredning harfunnits , då det visade sig att Oskarshamn2 var mycket farligare än vad det borde vara. Riskenför härdsmälta i 2 är 25 gånger högre änägaren eget säkerhetsmål. Barsebäcksre-aktorn har låg säkerhet. Så varför har denna utredningdröjt så länge? Varför är den inte klar nu när resulta-tet skulle ha behövt vara framme?Jag anser också att vi borde ha ett miljömått påkärnkraften. Hur många becquerelsekunder ger enkilowattimme upphov till? Hur många cancerfall iländerna vi köper uran från ger en kilowattimmeupphov till? Vi vet också att det är betydande strål-ning i drift, och vi vet att avfallsfrågan inte är löst.Processen för att bestämma var och hur kärnkraftsav-fallet ska förvaras ger upphov till stark kritik. Egent-ligen är det ju nu så att det är acceptansen i kommu-nerna som är avgörande för var avfallet ska placeras,inte säkerheten.Vi är också mycket kritiska till att Socialdemo-kraterna, och Vänstern inte har använt sig avmöjligheten att avveckla med marknadsmekanismer.Det har visat sig att just marknadsmekanismer är etteffektivt sätt att avveckla. harfått brev från där man vädjar om att kärn-kraftsskatten ska bort. Man skriver: Om inte kärn-kraftsskatten snart reduceras kommer det att leda förtida avveckling av ett eller flera kärnkraftsag-gregat med påföljd att elpriserna stiger. Med kraftigtreducerad kärnkraftsskatt kommer den befintligakärnkraften däremot att bli klart lönsam.Det är alltså denna skatt, som kan avveckla medmarknadsmekanismer, som har varit uteoch erbjudit att kärnkraftsföretagen ska slippa, innande ens har satt i gång förhandlingarna kring kärn-kraften. Jag tycker att det är ganska absurt. Regering-en, Vänstern och hade alltså möjlighet attvälja en väg som skulle ha inneburit en avveckling,men de valde att inte ta den chansen. Man kan frågasig varför.Att ta bort kärnkraftsskatten verkar vara regering-ens öppningsbud till industrin, som Rosen-gren har gått ut med att det kan ta innankärnkraften är avvecklad. Det betyder en drifttid påungefär . Det är en lång drifttid för en reaktor.Då går den hela sin livslängd ut. Jag tycker inte ska kalla det avveckling om reaktorerna går sinlivslängd ut. Det här är i stället ett öppningsbud tillkärnkraftsindustrin om att den lugnt kan investera ochgöra sina renoveringar, för de kommer att betala sig:Kärnkraften kommer att gå så länge den bedöms varaekonomiskt lönsam.Det viktiga nya som händer i den här propositio-nen är resonemangen kring gröna certifikat. Den härfrågan var intresserat positivt till, särskilttill en början, för idén är inte fel. Men det finnsmycket kritik man kan rikta mot hur man har använtgröna certifikat i propositionen och hur det görs.Jag ska hålla mig till principerna nu för att inte bliför långrandig. Den viktigaste svårigheten nu är attmarknaden blir väldigt begränsad. Det borde nog havarit ett krav att man hade kommit överens inomNorden för ett sådant här system. Det blir alldeles förlitet när man bara har ett system inom . Dethar man också nästan klart sagt i propositionen, ochdärför har man inkluderat saker som man kanskeegentligen inte vill ha i det här systemet: t.ex. stor-skalig vattenkraft finns inkluderad. Även om mansäger att man inte har tänkt bygga ut några nya älvarfinns de med i systemet som möjligheter till att fåbidrag.Nytillskottet är väldigt viktigt, och här sätter mani propositionen en nivå på förnybarel till 2010. I EU har man arbetat fram ett förslag påvad länderna borde kunna åstadkomma, och där harman uppskattat att borde kunna åstadkomma25 terawattimmar förnybar el till 2010. Men rege-ringen, Vänstern och valde att lägga sig påmindre än hälften av vad EU tycker att vi borde kun-na klara av. Dessutom kan de istort sett täckas av byte av bränsle i kraftvärmever-ken. Enligt Energimyndigheten kan 14 terawattimmarper år täckas av bränslebyte från fossilt till biobräns-le. Till 2010 behövs det då ingen tillkommande ener-gi för att uppfylla det mål som Socialdemokraterna,har satt. Ingen tillkommandeenergi behövs. De kan täckas avbränslebyte.Sedan är det naturligtvis viktigt att det fungerar såatt biobränslen blir lönsamma och att bränslebytenablir av. Det här är något som man har lovat att seöver. Men det hade behövts ny kraft i systemet, sär-skilt om man menar någonting med en kärnkraftsav-veckling.Nu väljer regeringen, Vänstern och attlägga sig på en så skamligt låg nivå när det gällerförnybar el att ingen ny kraft behövs. Vindkraften harblivit väldigt märkligt behandlad i propositionen. Denriskerar att inte byggas ut alls till 2010.Förslaget om övergångsstöd till vindkraften ärinte tillräckligt för att den ska få långsiktigt stabilavillkor. För att investeringar i vindkraft ska kommatill stånd måste regeringen ta fram ett nytt förslag tillkompletterande stöd för vindkraften som ger en till-räcklig långsiktighet. Jag tycker också att man skainrätta ett för vindkraft, och dåvore en lämplig plats.Vindkraftsutredningen har lagt fram en del förslagtill förenkling och samordning för att uppfylla lagaroch regleringar kring vindkraft. Här tycker jag attregeringen borde komma med ett förslag för att manska kunna åstadkomma denna samordning och för-enkling av tillståndsprövningen som utredningen hartagit fram.Fru talman! Om vi skulle ha avvecklat kärnkraftensom tanken var hade vi behövt göra någonting åtenergisystemet. Man skulle ha behövt att ersättakärnkraften med effektivisering, sparande och kon-vertering till nya energislag. Men grunden för enlyckad omställning är att marknaden fungerar. Därförär det så anmärkningsvärt att regeringen inte har visatnågon lyhördhet för de signaler som tyder på att el-marknaden inte fungerar bra.På producentsidan svarar bara tre kraftproducen-ter, varav är den största, för nästan allproduktion i , som det finns bety-dande konkurrensfördelar för stora nationella produ-center, och på konsumentsidan är läget bedrövligt.Det har många som har försökt att byta leverantörerfarit, eftersom de stora bolagen har maskat.Men det största problemet är att marknaden fun-gerar så att den gynnar att konsumenter användermycket energi vid fel tid, alltså när systemet är hårtbelastat. Konsumentkollektivet subventionerar demsom använder el på ett felaktigt sätt och vid fel tid-punkter. Detta är naturligtvis barockt, och det kom-mer inte att hjälpa att förbjuda direktverkande eleftersom det med detta system är så lönsamt. Manborde i stället göra direktverkande el till ett olönsamtalternativ.Fru talman! Jag hinner inte med alla viktiga sakersom jag hade tänkt att säga.Jag glömde att säga att jag yrkar bifall till reser-vationerna nr 4, 11, 16 och 24, men jag står naturligt-vis bakom alla våra reservationer.Anf. 5 ():Fru talman! Energipolitikens mål är att på kortoch lång sikt trygga tillgången på el och annan energipå villkor som är konkurrenskraftiga med dem i om-världen. Energipolitiken ska skapa villkoren för eneffektiv och hållbar energianvändning och en kost-nadseffektiv energiförsörjning med låg negativ på-verkan på hälsa, miljö och klimat. Energipolitiken skaockså underlätta omställningen till ett ekologisktuthålligt samhälle. Genom detta främjas en god eko-nomisk och social utveckling i hela Sverige.Fru talman! Detta har jag och många andra sagt idebatten , och det tål att upprepas därföratt det är viktiga principer för energipolitiken.I dag tar vi ytterligare ett viktigt steg i förnyelsenoch omställningen av det svenska energisystemet.Med energiproposition fortsätter vi soci-aldemokrater det samarbete vi inledde med Centernoch i samband med energipo-litiska beslut. Tillsammans tar vi ansvar för framti-dens energiförsörjning. Detta samarbete är en styrkaför svensk energipolitik. Uppgörelser över den s.k.blockgränsen i är viktiga för tydlighetenoch stabiliteten och är grundläggande för miljön,jobben, tillväxten och välfärden i vårt land.Riktlinjerna för energipolitiken ligger fast. Vad viföreslår är en ny inriktning på de styrmedel som skapåverka utvecklingen mot en säker energiförsörjningtill konkurrenskraftiga priser och med så lite negativpåverkan på hälsa och miljö som möjligt.I det betänkande vi behandlar håller våra trepartier fast vid det samarbete och de mål som väglettsvensk energipolitik alltsedan mitten av 1990-talet.Huvudinriktningen på åtgärderna ligger också fast.Det är genom forskning, utveckling och tillvarata-gande av ny teknik som det uthålliga energisystemetskapas.Det nya med beslut är som sagt att viändrar inriktning på de styrmedel som ska påverkautvecklingen på lite kortare sikt. programinnehöll subventioner till förnybar el och till minskadelanvändning. Utvärderingar visar att vi på vissaområden bör välja en något annorlunda väg.För det första innehåller propositionen en ny me-tod för att främja andelen miljövänlig och förnybarelproduktion. Syftet är att kraftigt öka ambitionsni-vån, stimulera teknikutvecklingen och hålla nerekostnaderna. Vi vill införa ett system för handel medgröna elcertifikat som ska träda i kraft vid årsskiftet.Producenter av förnybar el ges rätt att ge ut och säljasådana certifikat. Producenterna får därmed en extraintäkt utöver den intäkt som fås via elförsäljningen.Principen för gröna certifikat är att varje produ-cent av grön el - t.ex. sol, vind, biobränsle - får delssälja sin el på den gängse marknaden, dels sälja ettantal certifikat per producerad megawattimme. Dess-utom föreslås särskilda åtgärder för att främja vind-kraften och öka kunskapen om effekter av havs- ochfjällbaserade vindkraftsanläggningar.För det andra innehåller propositionen åtgärderför att vi måste använda energi effektivare. En effek-tivare energianvändning stimuleras genom ökadesatsningar på information och utbildning, kraftigförstärkning av den kommunala energirådgivningenoch fortsatt upphandling av energieffektiv teknik.Förslagen innebär att lokala och regionala initiativfrämjas i första hand och att de statliga insatserna fåren tydlig inriktning på metodutveckling, rådgivningoch information.För det tredje innebär propositionens förslag attkraftvärmens konkurrenskraft i energisystemet stärks,dels genom certifikatsystemet som ju omfattar bi-okraftvärme, dels genom att vi aviserar en förändringav kraftvärmebeskattningen så att kraftvärme ifjärrvärmesystemen beskattas på samma sätt somindustrin. Samtidig produktion av värme och el ärmiljö- och energimässigt effektivt oavsett bränsle.Sammantaget innebär förslagen ökad produktion ivåra kraftvärmeverk och därmed minskad import.För det fjärde meddelar vi i propositionen att detnu är dags att ta ytterligare ett initiativ i kärnkrafts-frågan. Att skapa förutsättningar för avveckling avkärnkraften har varit en av huvuduppgifterna förenergipolitiken ända sedan folkomröstningen 1980.Avvecklingen inleddes med . Kärnkraftenbyggdes ut , mellan åren1972 och 1985, och svarar för ungefär hälftenav elproduktion. En alltför snabb avställningav återstående reaktorer skulle skapa stora problemför välfärden, sysselsättningen och miljön. Därföranser vi att när reaktorerna stängs måste annan kon-kurrenskraftig och miljövänlig elproduktion finnas påplats.I träffades ett avtal mellanregeringen och kraftindustrin beträffande stängningenav de tyska kärnkraftverken. Genom avtalet fastställsen total elproduktionsram. Ramen formuleras som enmaximal energimängd som kan produceras i de be-fintliga reaktorerna under deras återstående livslängd.Parterna bedömer att denna energimängd är tillräck-ligt stor för att ersättande produktion ska kunna fasasin i en lämplig takt. Produktionsvolymen kan relativtfritt fördelas i tiden och mellan kärnkraftverken. Närden avtalade totala produktionsvolymen är uppnåddska samtliga reaktorer vara utfasade. Avtalet inne-håller även åtaganden från båda parter avseende denframtida energiförsörjningen.Ett avtal liknande det som träffats i kanha betydande fördelar. Ett sådant avtal kan innebäraatt avvecklingen kan genomföras på marknadsmässi-ga villkor och medge tid för anpassning. De sam-hällsekonomiska kostnaderna för avvecklingen ochriskerna för störningar i elproduktionen kan därige-nom minska.Våra tre partier ska nu gemensamt analysera dettyska avtalet och se om en liknande överenskommel-se kan åstadkommas i . Självklart måste densvenska överenskommelsen anpassas till svenskaförhållanden som i flera avseenden skiljer sig frånden tyska. Syftet bör vara att träffa en överenskom-melse som skapar gynnsamma förutsättningar för enföretagsekonomiskt försvarbar fortsatt drift och ensuccessiv avveckling av den svenska kärnkraften.Detta ska ske som annan miljövänlig elpro-duktion tas i drift och elförsörjningen tryggas.Omställningen av det svenska energisystemetmåste ske på ett ansvarsfullt och kontrollerat sätt ochmed ett långsiktigt perspektiv. En bred politisk enig-het och en nära samverkan mellan stat, kommun ochnäringsliv är en väsentlig förutsättning för en fram-gångsrik energipolitik.Regeringen kommer därför att bjuda in företräda-re för kraftindustrin till överläggningar i syfte att nåen överenskommelse om en långsiktigt hållbar politikför den fortsatta omställningen av energisystemet.Sverige får med det beslut vi fattar i kamma-ren en bred politisk majoritet i för en ener-gipolitik som tryggar elförsörjningen för såväl företa-gen som konsumenter, till konkurrenskraftiga priseroch med liten negativ påverkan på hälsa och miljö.Det förtroendefulla samarbete som vi har på energi-politikens område utvecklas framöver genom nyaöverläggningar, dels kring sådana frågor som vi nuutreder och utvärderar, dels kring inbjudan till kraft-branschen om samverkan.Fru talman! Eftersom det här är min sista debatt iSveriges riksdag, vill jag tacka alla kamrater i nä-ringsutskottet för ett gott kamratskap och mångafriska debatter.Jag vill också särskilt tacka kansliet för det gedig-na arbete ni gör som underlättar för oss ledamöter.Särskilt vill jag tacka , och som liksom jag kom-mer att lämna riksdagsarbetet.Fru talman! Jag yrkar bifall till förslagen i betän-kandet och avslag på samtliga reservationer.I detta anförande instämde ,, , och (alla s).Anf. 6 () replik:Fru talman! Först av allt vill jag passa på tillfälletatt tacka för väl förrättat värvsom vice ordförande i näringsutskottet. har påett väldigt trevligt sätt bidragit till att utskottet är ettmycket trevligt utskott att jobba och verka i.Sedan, fru talman, vill jag ställa några frågor tillBarbro . Den energipolitik som nuska spikas tar ju sin utgångspunkt i att kärnkraftenska avvecklas, dvs. att halva den svenska elproduk-tionen ska avvecklas, och ändå säger att det här tryggar elförsörjningen. Jag villfråga: Vad ska ersätta denna halva svenska elproduk-tion? Vad är det som ska driva stålverken, skogsin-dustrin, kemiindustrin och gruvorna? Är det grönacertifikat? Är det vindkraftssubventioner? Är detändringar i kraftvärmebeskattningen? Vad är det somska trygga jobben i alla de industrier som är så viktigaför välfärd?Min andra fråga är: har ju varitute och sagt att kärnkraften kommer att ha en domi-nerande roll även , och att den kommer attvara kvar . Kan vi lita på ?Gäller det som han har sagt ?Den tredje frågan är: Vi har fått besked om attdet ska komma en ny stor utredning som ska tittanärmare på den långsiktiga försörjningstryggheten.Om det nu är så att den här energipolitiken, som Bar-bro säger, tryggar elförsörjningen,varför behövs det då en ny utredning?Anf. 7 ()replik:Fru talman! När det gäller detta med antalet år, 40år och , kom vi beslut fram till någotsom jag tyckte var väldigt bra. Vi avskaffade då denårtalsexercis som jag tyckte att vi hade fastnat ganskamycket i i folkomröstningen . Vad vi ändrade på1997 var att vi inte satte något slutdatum, utan vi satteett datum för när omställningen till ett uthålligt ener-gisamhälle skulle börja.Ola uppehåller sig mycket vid basindust-rin, den elintensiva industrin, sysselsättningen ochvälfärden. Det är bra, tycker jag, därför att det äroerhört viktiga frågor.Vi har sagt att avvecklingen ska ske ien sådan takt att vi fortfarande slår vakt om syssel-sättning och välfärd. Och vi har talatom basindustrin och den elintensiva industrin. Vad vikan se efter det att vi har stängt är att detinte har påverkat basindustrin och den elintensivaindustrin ett endaste dugg. Sysselsättning och välfärdhar inte minskat. Det blev en minskning under den tiddå parti var i regeringsställning, mensedan har det skett en ökning.Jag noterar att i sin motion skriveratt man avslår förslagen om mål för el produceradmed förnybara energikällor, att man avslår målen ochförslagen om vindkraften, att man avslår förslagenom stöd till solvärme, att man avslår lokala och regi-onala initiativ. Det finns ingenting som är nytt i denmoderata motionen. Det finns ingenting som lederutvecklingen framåt, utan man håller fastvid att man absolut måste koka vattnet med uran. Detmåste man inte för att behålla basindustrin och denelintensiva industrin.Min motfråga till är: Hur tänker nier det , eftersom kärnkraften ändå intekommer att finnas för evärdlig tid?Anf. 8 () replik:Fru talman! För att svara på fråga ser vi goda möjligheter att kärnkraftenkan vara till, och då finns det ingen anled-ning att avveckla den och riskera elför-sörjningen.