prot · GP0990 · 2002-04-04 00:00:00 — Det är visserligen tillåtet attstimulera ökad sysselsättning, men om det handlarom att upprätthålla sysselsättning - som är motivatio-nen i betänkandet - är det tillåtet bara under mycketextrema omständigheter som t.ex. för att återställaskador efter naturkatastrofer i regioner där levnads-standarden är särskilt låg. Även om det går att klagahögljutt om dagispersonalens löner är det inte de somavses utan andra mer extrema åtgärder. Det andraskälet är att det är snedvridande och därmed otillåtetatt gynna kommunala anställningar framför privata.Det här har vi debatterat , och dethär debatterades vid den offentliga utfrågning vi hadeför . Vi konstaterar att privataaktörer får det svårare än de offentliga enligt dettaförslag. Privata aktörer som verkar inom ramen föringångna avtal, dvs. de valfrihetsprogram som redanfinns, får ingen stimulans alls.Så här får man nog inte göra. Om det är så ellerinte vet vi inte . skriver, till skillnadfrån uppfattning, att han vill på-minna om att enligt artikel 88, § 3, i EG-stadgan skakommissionen informeras av medlemssta-terna för att hinna komma med sina synpunkter omsådana planer på statligt eller snedvridande stöd.Sverige bör icke genomföra de föreslagna åtgärdernainnan denna procedur har resulterat i ett slutligt avgö-rande.Det här var min fria översättning från engelska,och jag vill gärna delge det här bre-vet.Jag tycker att det här förslaget är nonchalant, ochdet är tvivelaktigt att genomföra förslaget som detföreligger . Men även om skulleha en annan uppfattning får jag väl i stället fråga hanspartivänner till vilket pris ni är beredda att genomföradetta. Är ni t.ex. beredda att riskera att framåt höst-kanten under ett valår tvingas ta tillbaka förslaget omdet visar sig att förslaget strider mot EG-rätten? Ellerkan ni tänka er att i alla fall först ta reda på hur detförhåller sig och följa EG-stadgan och faktiskt under-ställa förslaget prövning av kommissionen i stället föratt göra tillvaron ännu osäkrare för både kommuneroch privata företag? Det vore ett minimalt anständig-hetskrav att faktiskt få ett svar på frågorna, om intefrån så från någon av hans partivän-ner, innan riksdag kan fatta beslut på sådåliga grunder.Anf. 199 HANS () replik:Herr talman! Jag har någon fråga till . Vad är det för förslag som ni har översänt tillkommissionär ? Är det det förslag som riksda-gen behandlar eller är det någonting annat?I det här sammanhanget vill jag referera till denoffentliga utfrågning som finansutskottet genomfördeden , där bl.a. från var en av de inbjudna. Konkurrensver-ket är den instans i som bevakar dessa frågor.Han sade följande: "När vi går igenom propositionenkonstaterar vi att i den finns en klart uttalad ambitionatt villkoren ska vara konkurrensneutrala oavsettägare eller associationsform. Det tycker vi är bra."Anf. 200 () replik:Herr talman! Jag har när det förstaännu mer orimliga förslaget lades fram skickat neddiverse förslag. Det senaste som ligger till grund fördet svar jag har fått är den proposition som vi be-handlar . Det är kanske inte Hans Hoffs men välBosse material som ligger till grund förMario Montis reaktion.Jag ser på klockan att jag inte hinner fördjupa migi den öppna utfrågningen om konkurrensneutraliteten,men jag konstaterar att den kritik som har framförtsfrån t.ex. och har riktatsig mot bedömningen att de privata entreprenörernafår en lägre andel av sina kostnader tillgodoseddagenom förslaget och att de som verkar inom ramenför ingångna avtal inte får en krona.Själv tycker jag att detta är snedvridande. HansHoff behöver inte hålla med mig, men jag vill i allafall att vi tar reda på hur det ligger till och följer EG-fördraget innan vi går till beslut.Anf. 201 HANS () replik:Herr talman! Man konstaterade från sida vid utfrågningen att förslaget var konkur-rensneutralt.Har kommissionär tagit del av det utskotts-betänkande som vi behandlar i riks-dag?Anf. 202 () replik:Herr talman! Jag har skickat ned allt material somhar kommit till mig som riksdagsledamot. Kabinettetbör vara väl informerat om allt det underlag vi har häri dag.Jag kan avsluta med att å ena sidan jämföra BosseRingholms uttalande att han inte har ansett sig behövagå till kommissionen och att förslaget inte har någotsom helst snedvridande effekt, å andra sidan att det ibrevet jag har fått framhålls att det finns en klar riskför en snedvridande effekt och där det tydligt krävsatt man faktiskt först vänder sig till kommissionenoch kontrollerar att detta är förenligt med reglerna omsnedvridande statsstöd.Anf. 203 ():Herr talman! Först kan en viktig sak sägas, nämli-gen att i den här debatten har strävan varit att diskute-ra det konkreta betänkandet i dess olika delar. Sveri-ges finansminister har bemött frågorna, i en kaskadav skäll mot propositionen, med att också skylla ifrånsig allt vad gäller den ekonomiska utveckling vi ser idag.Sakläget är att vi nu kan räkna med att ha ett un-derliggande budgetunderskott på 60miljarder kronor. Det är en mycket snabb tillväxt,liksom vi har en mycket snabb tillväxt av både be-slutade utgifter och icke beslutade utgifter. Det ärgrunden för att vi kan se tydliga risker föratt utgiftstaken för både och kommer attsprängas.Det är mot den här bakgrunden som vi har riktatkritik mot att regeringen nu tillför ytterligare en utgiftmen inte redovisar den som en utgift. Det tillkommeri budgettricksandet som ipraktiken har lagts dolt ovanför budgettaket. Det härvisar att vi har en regering som håller på att tappakontrollen över utvecklingen av den ekonomiskapolitiken.Häromdagen kunde vi konstatera genom läckor iarbetet med vårpropositionen att regeringen miss-lyckas med att nå alla sina mål: tillväxten, sysselsätt-ningen, arbetslösheten, skattetrycket, sparandet i deoffentliga finanserna och det statliga underskottet.Det här beror inte på att varningarna inte har rik-tats rätt utan det beror på att man sedanavvisade alla varningar och i stället låtsades som omingenting hade hänt. I stället lade man på nya utgifter.Nu är man här. ska man efter konjunktur-nedgången, på botten av konjunkturen, bedriva kon-junkturpolitik. Det ska ske inom ett område där viinte har växande arbetslöshet utan tvärtom sysselsätt-ningen är förhållandevis stabil.Herr talman! Det här förslaget, och även betän-kandet, har i sak blivit strimlat här i dag.Då finns det en fråga som kvarstår som AnnaKinberg har rest, nämligen frågan om konkurrens-snedvridningen. Det är uppenbart att det förslag somfinns missgynnar de kommuner som har anlitat pri-vata alternativ i olika omfattning.När finansministern fick klart för sig att dennafråga skulle tas upp och att det skulle bli en debattockså om detta lämnade han bara kammaren. På Len-nart fråga i detta ärende, om det hade varitnågon kontakt, undvek han i princip att diskutera denfråga det gäller, alltså inte om man får sänka skatteller ej - det är inte den fråga som är uppe - utan omdetta är en konkurrenssnedvridning som är förenligmed EU-rätten.Detta gör, herr talman, att jag anser att det härärendet måste beredas ytterligare. Vi har haft en de-batt som har visat att i de delar ärendet är berett ochbehandlat uppfyller det inte kraven och håller intemåttet. Det lever inte upp till de krav som regeringensjälv ställer. Det missgynnar de kommuner somskulle behöva störst stöd. Det missgynnar privataalternativ. Det riktar sig inte till den del av arbets-marknaden där problemen är stora. Det leder inte tillökad tillväxt. Det är på en konjunkturens botten mannu försöker föra politik. Det har visat sig klart.Den fråga som har rests här har inte fått någotsvar, inte av , som bara lämnadekammaren, och inte av andra socialdemokratiskaföreträdare, som bara hade frågor att ställa om vilketmaterial som kommissionen har kunnat se på. Svaretpå den frågan är att det är regeringens proposition,som också betänkandet bygger på.Mot den bakgrunden yrkar jag på återremiss avdetta betänkande.Anf. 204 HANS () replik:Herr talman! När man lyssnar till kan man konstatera att det värsta är illa, ochännu värre är det egentligen. Det handlar väl ocksålite om vilka ambitioner man har på välfärdsområdetoch om att värna de jobb som finns inom välfärds-produktionen, inom skolan, vården och omsorgen.Nu yrkar man på återremiss, och jag vill yrka av-slag på det, med hänvisning till det som företrädare uttalade vid den of-fentliga utfrågning som finansutskottet genomförde.Där sade han: "När vi går igenom propositionen kon-staterar vi att det i den finns en klart uttalad ambitionatt villkoren ska vara konkurrensneutrala oavsettägare eller associationsform. Det tycker vi är bra. "Jag yrkar avslag på återremissyrkandet.Anf. 205 ()replik:Herr talman! Först vill jag säga en sak till HansHoff: Försök lyfta debatten lite mer från finansmi-nisterns nivå. Han hävdade här i kammaren att oppo-sitionen vill ha högre arbetslöshet och sämre välfärd.Det är med förlov sagt inte värdigt en riksdagsleda-mot att föra debatten på det viset. Höj debatten frånBosse nivå!Såväl ni som vi vill ha så låg arbetslöshet sommöjligt och vill ha så bra välfärd som möjligt. Viförsöker diskutera hur vi på bästa sätt når dit. Där kanvi se att den politik som har förts har lett till väx-ande arbetslöshetsproblem. Vi har fäst oss på en hög-re nivå av jämviktsarbetslöshet. Det är fler människorsom har kommit ut från arbetsmarknaden och flermänniskor som inte går till jobbet , bl.a. pågrund av sjukfrånvaro och andra effekter på arbets-marknaden. Granska den utvecklingen kritiskt och haklart för er att vad vi från andra partier vill är att prö-va hur man kan nå fram på ett bättre sätt, därför att viunderkänner de resultat som har uppnåtts.När det gäller frågan om , herrtalman, hävdade dess företrädare vid utfrågningenföljande: "Just nu är det här ingen lätt fråga." Hanfortsatte: Det beror på att frågorna när det gällerövervakning och tillsyn är splittrade på en mängdolika myndigheter. Det är ingen lätt fråga.Just mot den bakgrunden är det rätt rimligt ger sig tid att granska detta ytterligare.Jag såg att nickade och höll med migom att det inte är en lätt fråga. Jag begär inte att HansHoff ska yrka bifall till återremissyrkandet, men hankanske med öppet sinne kan gå till ett nytt samman-träde med finansutskottet för att vi ska kunna skär-skåda förslaget och se till att föra en politik som ärbra för både välfärden och arbetslösheten. Jag ärövertygad om att vill detta samhälle väl,och jag tror att det vore bra om och inte gav uttryck för förakt för andra parti-ers väljare - de vill också väl.Anf. 206 ():Herr talman! Värderade kolleger som fortfarandeär kvar i kammaren under denna del av debatten! Ibörjan av november höll , och då utlovades att det skulle komma merpengar till kommunerna. , någonvecka senare, fattade vi beslut om budgeten . Då fick vi borgerliga representanter redapå att hur det skulle bli med detta stöd behövde viinte bekymra oss om då, utan det skulle vi få reda pånär tilläggsbudgeten kom. Då kommer också den vårpro-position som regeringen enligt budgetlagen ska läggamen som vi fram tills har fått höra att maninte tänkte lägga. Men den ska tydligen komma i allafall. Då ska vi ta en debatt med , omhan är här, om konjunkturpolitik och strukturpolitik.Men gäller det detta specifika sysselsättnings-stöd. Det ska vi fatta beslut om , alltså 14dagar innan tilläggsbudgeten kommer.Det är klarlagt på längden, bredden och tvären attdet här är ett rent budgettricksande därför att reger-ingen inte har utrymme under utgiftstaket. Det ärockså helt klarlagt att vi egentligen har ett underskotti statsfinanserna för i år.Det är också entydigt klarlagt att anledningen tillatt den här modellen sägs vara väldigt effektiv är justatt det inte finns något utrymme under utgiftstaket.Annars är det helt befängt att påstå, som man görbåde i utfrågningen och i betänkandet, att det skulleligga någon högre effektivitet i att införa en tillfälliglag om en särskild kreditering hanterad av än att ha ett vanligt, generellt statsbidrag.Såvitt jag kan bedöma måste det vara den enklastesak i världen att organisera det den vägen. Det här ärdäremot väldigt krångligt.Sedan kommer vi till vad som är själva syftet. Jo,det skulle vara att motverka varsel, hindra uppsäg-ningar och tidigarelägga anställningar. Några fakta imålet finns inte i propositionen. I den utfrågning vihade framkom det däremot tydligt att det knappt harvarit några varsel i kommunsektorn. Enligt AMS-chefen finns det ingen personal att anställa inom vård,skola och äldreomsorg.Jag vill bara citera vad AMS-chefen sade på denutfrågningen: "Det finns behov inom administrativayrken. Det finns behov inom vägverksamhet, vidareinom elsidan och energiverksamhet. Där ser vi att detfinns förutsättningar att anställa utan att kompetensoch yrkesbehörighet är en flaskhals. "Då blir helt plötsligt logiken glasklar när vi hörBosse tala om de amerikanska hushållensom inte har råd att köpa Electroluxdammsugare ochde varsel som har varit i den privata industrisektornhär i . Det är naturligtvis till svenska damm-sugarförsäljare som ska börja jobba inom elsidan ikommunerna som det här ska gå. Men det är ju intevad ni försöker slå i väljarna.Vi i liberalerna ser mycket allvarligtpå situationen inom förskoleverksamheten, inomsjukvården och inom skolan. Vi ser att det finnsmycket stora behov av att förbättra villkoren för per-sonal för att man ska kunna locka, attrahera, behållaoch rekrytera sjuksköterskor, förskollärare och lärareoch se till att de får anständigt betalt för sina arbetsin-satser. Men det här är så fel alltihop. Det här är ingetsvar på alla de frågor som ställs ute i verkligheten.Därför, herr talman, yrkar jag dels bifall till åter-remissyrkandet, dels, om det skulle falla, bifall till dereservationer som representant har ställt sig bakom i betänkandet.Anf. 207 ():Herr talman! Vi behandlar här finansutskottetsbetänkande nr 25 om ett tillfälligt sysselsättningsstödtill kommuner och landsting. Vi kristdemokrater ärinte emot de 3 miljarder som här föreslås till kom-munsektorn - tvärtom. Vi föreslog i anslutning tillbudgetpropositionen just en ökning av det generellastödet till kommunsektorn med 3 miljarder kronor.Detta avslogs, herr talman, av socialdemokrater,vänsterpartister och miljöpartister i skön föreningmed motiveringen att något sådant stöd, några sådanaextra resurser, inte behövdes.Vad som förvånade mig var finansministerns an-förande här i kammaren tidigare. Han sade: Vi harskjutit till ca till kommunsek-torn . Detta besked måste få represen-tanter för den svenska kommunsektorn, Kommunför-bundet och , att höja något påögonbrynen, eftersom den rapport som lades fram islutet av mars från visar på någothelt annat. Den visar på att kommunerna är tillbaka iett krisläge och att verksamheterna i skolan och om-sorgen i själva verket är hotade. Regeringen har gettmed ena handen, och man har tagit tillbaka med andrahanden. Man räknar med en real resursminskning i årpå för kommunernaom man tar hänsyn till den urholkning av regeringenssatsningar som priser, löner och momssystemet harbidragit till.Herr talman! 2005 kommer resursminskningen attuppgå till nästan , enligt , om inga nya beslut tas.Finansministern talar om amerikansk ekonomi.Det är patetiskt när vi vet att tillväxtkraften i svenskekonomi har varit trendmässigt sämre än exempelvisresten av . Man sitterdå bara och väntar på konjunkturvändningar, vänd-punkter. Det är ungefär som när inför1991 års val såg vändpunkten i konjunkturen. Det ensvensk finansminister borde göra är just att ta itu medde strukturproblem som flera talare harnämnt. Det avfärdas nästan föraktfullt av finansmi-nistern.Det anmärkningsvärda är att finansministern un-der den tid som han var ordförande i , genomEU, i just den egenskapen föreslog ett stort antalsådana här strukturreformer. Sedan avvisar han demsjälv, närmast föraktfullt, i egenskap av svensk fi-nansminister. Det gäller exempelvis reformer påarbetsmarknadsområdet. Jag minns inte exakt vilkenformulering han använde, men det är alltså en mycketanmärkningsvärd situation att landets finansministerser tillfälliga sysselsättningsstöd till kommunsektornsom den långsiktiga medicin som behöveroch att han avvisar de strukturreformer som , , IMF och samtligafristående ekonomer har rekommenderat för svensktvidkommande.Sanningen är, herr talman, att statsskulden nuökar. Kommunerna är tillbaka iett krisläge där skolan och omsorgen är hotade. Sjuk-skrivningarna skenar, och sysselsättningsmålet upp-nås inte. Men regeringen är inte beredd att vidta delångsiktiga åtgärder som skulle kunna vända den härutvecklingen. Den magnecyl som delas ut är ett till-fälligt sysselsättningsstöd för landsting och kommu-ner. Detta är ynkedom.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §. )11 § Försvarsmaktens personalFöredrogsförsvarsutskottets betänkande 2001/02:FöU7Försvarsmaktens personal (prop. 2001/02:10 delvisoch prop. 2001/02:11).pAnf. 208 ():Herr talman! Dagens och framtidens försvar ståroch faller med de människor som Försvarsmaktenlyckas rekrytera och behålla. , förreÖB, självklara uttryck att människan är försvaretsviktigaste resurs upprepas ständigt men kommer intealltid till uttryck i praktisk handling.I dag debatterar vi tyvärr bara en del av personal-försörjningen. Plikt- och frivilligpersonal finns intepå dagordningen. Det är bara att beklaga att regering-en än en gång har valt att behandla personalfrågornastyckevis och delt i stället för i ett sammanhang därkloka värderingar och avvägningar kan göras samti-digt.När försvarspolitiken nu byter verksamhetsidé ochdet mobiliserande massförsvaret successivt ska er-sättas med en mer allsidig och flexibel organisation -så är det ju tänkt i alla fall - krävs omtanke på enmängd olika områden. Jag har tidigare här i kamma-ren redovisat min uppfattning, att inga stenar får liggaovända om processen ska lyckas. Ett modernt försvarmed en delvis helt annan inriktning än det kalla kri-gets ganska ensidiga fokus på ett sovjetryskt angreppkräver naturligtvis helt andra lösningar än dem sombyggde på förrådsställningens och hemförlovningensprinciper.Självklart kan ett värnpliktsutbildningssystem ochett värnpliktssystem och en befälsordningfrån inte uppfylla dagens krav. Många avsystemen och principerna på personalområdet ärbyggda för en annan tid och för en annan försvarsidé.De här inledande konstaterandena kanske ger in-tryck av att jag tycker att regeringens proposition ärurbota dålig. Så är inte fallet - tvärtom. I många av-seenden pekar den, på grundval av det gedigna arbetesom har lagts ned av Personalförsörjningsutredning-en, tydligt framåt. Därmed uppfylls försvarsutskottetssnart krav på en samlad redovisning avpersonalförsörjningssystemet, om man nu bortser frånfrågorna om de värnpliktiga och frivilliga som bordebehandlats i sammanhanget.Propositionen innehåller en hel del intressantaidéer. Många innebär ett bejakande av krav som jagoch mina moderata kolleger fört fram i tidigare riks-dagsbehandling av personalfrågorna. Till dem hör enomprövning av nuvarande befälsordning till förmånför ett flerkarriärsystem, direktrekrytering av yrkes-och reservofficerare och en genomgripande skolut-redning som ser över såväl röd tråd som innehåll ochorganisation av den militära skolverksamheten. Mendet finns också en tydlig avsikt att reformera tidigarestela former för rekrytering, utveckling och befordranav både reservofficerare och yrkesofficerare.Införandet av ett flerkarriärsystem för yrkesoffice-rare är en nödvändighet men inte bara på de högrenivåerna, som i första hand föresvävat . Också karriärvägar som tidigtinriktas mot specialiserad trupp-, flyg- och sjötjänstborde möjliggöras. Kontinuiteten och kvaliteten ivåra alltmer komplicerade förband kräver en ryggradav genuint erfarna specialister, fackmän och utbilda-re. En karriär mer inriktad på fackmanna- och utbil-darbanan bör alltså införas parallellt med dagens heltgenerella inriktning.Införandet av ett fänriksår för reservofficersaspi-ranterna för att öka antalet "unga trupputbildare iförbandsproduktionen" löser kanske volymmässigt endel problem, men det är en riskfylld väg. Då införsbakvägen en pedagogiskt ofullständigt utbildad yr-kesgrupp, vilket tillsammans med den avsaknad avrutin och kontinuitet som finns i en heldel av utbildningsarbetet riskerar att försämra utbild-ningssäkerheten och därmed ytterst drabba både ut-bildningens kvalitet och de värnpliktigas säkerhet.En grundläggande skolutredning, från ax till lim-pa, som tillsätts är ett bra första steg. Inte minstbör den försvarsmaktsgemensamma grundläggandeofficersutbildning som infördes omprövas. Enutbredd oro vad gäller den införda utbild-ningsgången handlar om de unga officerarnas begrän-sade förmåga att föra befäl över och inom sina typ-förband i insatsorganisationen.En officers kärnkompetens, oavsett nivå, gällerförmågan att leda väpnad strid. Alla försök och för-slag som i praktiken urholkar den kompetensen måsteavvisas och motarbetas. Helt avgörande är dessut-om att övningstillfällen ges i en helt annan omfattningän och . Om nuvarandeutveckling fortsätter kommer det mycket snart attsaknas erfarna befäl på kompani-, bataljons- ochbrigadnivå. Om ingen kan den väpnade stridens hant-verk finns det heller ingen möjlighet att ta tillbakaförlorad förmåga. Det man inte kan kan man nämli-gen inte återta.Jag vill dessutom redan nu höja ett varningensfinger för en treårig grundläggande officersutbildningsom kan riskera att urvattna det kanske bästa exemp-let på livslångt lärande, en återkommande växlingmellan praktisk tjänstgöring och teoretiska studiersom präglar officersutbildningen i de allra flesta län-der. Inte minst i en snabbt föränderlig värld är dettveksamt om man verkligen ska förlägga huvuddelenav officersutbildningen till karriärens början. Denprövning av studiemedelsfinansiering av officersut-bildningen som aviseras i propositionen är sannoliktheller ingen framkomlig väg. En statlig inomverksut-bildning med endast en tänkbar arbetsgivare - allaandra, t.ex. utländska, är t.o.m. lagligen förbjudna -bör även fortsättningsvis kunna finansieras med för-måner motsvarande värnpliktsersättningen. Utbild-ningen kommer ju genom pliktsystemets utformningstaten till nytta alldeles oavsett hur länge individenstannar i aktiv tjänst.I en enda fråga står utskottsmajoriteten och mino-riteten direkt emot varandra, och det beklagar jag. Detfinns nämligen ett uttalat behov av korttidsanställdasoldater och sjömän såväl mot bakgrund av motivsom anges i propositionen - flygtidsproduktion, sä-kerhet i personalförsörjningen när det gäller interna-tionella insatser och förstärkning av utbildningsverk-samheten - som mot bakgrund av det övergripandebehovet att utveckla kvalitet och beredskap i meraktiva stående förband.Jag menar att vi utan ett övergivande av gamlaförbandsutbildnings- och förbandsomsättningsprinci-per aldrig kommer ifrån att varje utbildningsår i devärnpliktsintensiva delarna av försvaret innebär uppfinner hjulet på nytt. Utvecklingen av taktikoch stridsteknik, men också förbandens och office-rarnas förmåga, drabbas av det traditionella systemetför förbandsproduktion. Förbanden måste i framtidenfinnas levande, bemannade och utbildade under läng-re tid än för att de ska kunna utveckla verkligeffekt. Rullande omsättning av värnpliktiga bör prö-vas i syfte att det i förbanden kontinuerligt ska finnasen ryggrad av människor som faktiskt kan sitt jobb.Korttidsanställda soldater och sjömän är en förut-sättning för denna idealbild av levande förband iverksamhet. Andelen anställda i våra förband måstedärför öka. Också de internationella insatserna talarentydigt för det. När regeringen dessutom i proposi-tionen öppnar för en förkortad grundutbildning avvärnpliktiga ter sig en komplettering av värnpliktenmed korttidsanställda soldater och sjömän än merangelägen.Regeringens idé om beredskapssoldater löser etthelt annat problem.