prot · GP09124 · 2002-06-13 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:124Torsdagen den 13 juniKl. 09.00 - 18.0319.00 - 20.56Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Meddelande om statistiska uppgifter omriksdagsarbetetFörste vice talmannen meddelade att statistiskauppgifter om riksdagsarbetet hade delats ut till kam-marens ledamöter.Statistiken skulle fogas som bilaga till detta pro-tokoll.2 § Hänvisning av ärenden till utskott och be-slut om förlängd motionstidFöredrogs och hänvisadesRedogörelse2001/02:RS2 till konstitutionsutskottetKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden för ovanstående redogörelse skulle förlängas tillmåndagen den 7 oktober 2002.Motioner2001/02:Ub24-Ub30 till utbildningsutskottet3 § Ändringar i riksdagsordningen, m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2001/02:KU37Ändringar i riksdagsordningen, m.m. (prop.2001/02:100).Anf. 1 ():Herr talman! Det betänkande som vi nu ska de-battera bottnar i den ekonomiska vårpropositionenoch frågan om indelning i utgiftsområden. Jag skatala om skillnaden mellan majoritetens förslag tillbeslut och våra två moderata reservationer.När det gäller den första reservationen menar viatt det är mest ändamålsenligt att anslaget för utrikes-förvaltningen återförs till utgiftsområde 5. I den andrareservationen behandlas Försvarsmaktens internatio-nella insatser av fredsfrämjande karaktär. Vi menaratt detta ska finansieras inom utgiftsområde 7. Det ärdet som handlar om internationellt bistånd.Jag står naturligtvis bakom bägge reservationernamen nöjer mig med att yrka bifall till den första. Denhandlar alltså om UD och utgiftsområde 5.Utrikesförvaltningen skiljer ut sig från Regerings-kansliet i övrigt, eftersom man har som uppgift attansvara för hanteringen av förbindelser medandra länder och med internationella organisationer.Utrikesförvaltningen berör därmed inte bara statenutan också ett brett spektrum av individer, grupperoch juridiska personer. Det ger UD en vidare rolljämfört med i övrigt.Regeringskansliet kan sägas vara ett stabsorganmed uppgiften att förbereda och samordna verksam-heten för regeringen. däremothar inom sig såväl stabs- som myndighetsuppgifter.Därför menar jag att det är angeläget att frågor omUD:s organisation och dimensionering bereds sam-manhållet med övriga utrikesfrågor. Därför bör an-slaget för utrikesförvaltningen föras tillbaka till ut-giftsområde 5.När det gäller den andra reservationen, somhandlar om finansieringen av internationella insatser,pekar vi moderater på att det är väsentligt att detskapas adekvata resurser för återuppbyggnad av ettcivilt samhälle efter krig eller efter andra katastrofer.Särskild personal bör utbildas och hållas i beredskapför att snabbt komma på plats för återuppbyggnad ochockså för andra typer av hjälpinsatser.Denna verksamhet, menar vi, bör finansieras inomutgiftsområde 7. Det är alltså det som handlar ominternationellt bistånd. Samma modell gäller för öv-rigt för Statens räddningsverks internationella insat-ser. Den modellen kan lämpligen användas också närdet gäller denna typ av bistånd. Jag står bakom ävenden reservationen, men jag yrkar, som sagt, bifall tillreservation nr 1.Anf. 2 ():Herr talman! Får jag börja med att yrka bifall tillförslaget i betänkande KU37.Såsom har sagt är det inga stora me-ningsskiljaktigheter i det här betänkandet. Det somframför allt har delat utskottet är frågan om vilketutskott som ska bereda pengarna till Utrikesdeparte-mentet och utrikesförvaltningen. Majoriteten harfastnat för att det är logiskt att betrakta Regerings-kansliet som en enhet, en myndighet, och det har variten strävan under en lång följd av år att organiserakansliet på det sättet. Då blir det logiskt att ocksåberedningen av hela det ekonomiska anslaget förRegeringskansliet hanteras i ett och samma utskott.Sedan ska jag gärna säga att det finns en poäng iden distinktion som reservanterna gör när det gällerde dubbla uppgifter som finns för utrikesförvaltning-en. Utifrån hur majoriteten har sett det kan man na-turligtvis säga att logiken bjuder att anslaget hanterasi ett utskott, men lösningen på den här frågan frånmajoritetens sida har också varit att vi noga har un-derstrukit vikten av att utrikesutskottet får tillfälle attordentligt yttra sig över de delar som framför alltberör verksamheten utomlands, ambassadorganisatio-nen och annat. Den korta erfarenhet som vi har på dethär området kan nog sägas vara god, och den visar attdet är fullt möjligt och korrekt att hantera saken pådet här sättet.Det finns ytterligare en reservation, och den gällerfrågan om var försvarets insatser utomlands egentli-gen ska bokföras. Man kan möjligen tro att detta är enfråga om pengarna i sig, men man kan naturligtvishävda att det inte blir mer pengar, oberoende av varvi bokför detta eller hur vi organiserar det här påolika utgiftsområden. Sedan kan man säga att Sveri-ges internationella åtaganden ska speglas inom ettsärskilt utgiftsområde. Det finns en del logik i detresonemanget, men är detta en verksamhetsom är nära förknippad med just försvaret, så det kanvara svårt att ordentligt skilja ut och få en korrektredovisning på det här området.Får jag, herr talman, också konstatera att fråganom vilket utskott som ska bereda frågor beträffandeLantbruksuniversitetet är föremål för en motion.Utskottet konstaterar att det finns mycket som talarför att skulle beredas inomramen för utbildningsutskottets verksamhet. Sedankan man naturligtvis säga att logiken möjligen bjuderatt Försvarshögskolan och också skaöverföras till utbildningsutskottet. Det är kanske intealldeles enkelt att exakt bestämma vad som är detmest logiska och det mest kloka i det här samman-hanget. Just när det gäller harutskottet också uttalat att man får överväga den härfrågan i samband med en större översyn av uppgifts-fördelningen mellan de olika utskotten.Jag vill med det här, herr talman, yrka bifall tillförslaget i utskottets betänkande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §. )4 § Riktlinjer för den ekonomiska politiken ochbudgetpolitikenFöredrogsfinansutskottets betänkande 2001/02:FiU20Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budget-politiken (prop. 2001/02:100 och skr.2001/02:101).Anf. 3 ():Herr talman! Vi är här i slutet av mandatpe-rioden. En sak som kan konstateras mycket enkelt äratt det är så mycket i som hade kunnat görasbättre . Det är så mycket somkan göras bättre under de kommande.Vi kan föra en politik som innebär att vi får fart påföretagandet, en inflyttning av företagande till Sveri-ge, en arbetsmarknad som fungerar, en välfärd där deenskilda människorna kan bestämma och ett stopp påutflyttningen av forskning. Vi kan föra en politik somstärker de enskilda människornas trygghet och sompressar ned den sjukfrånvaro som urholkar detsvenska samhällets ekonomi och arbetsmarknad.Herr talman! , biträdande socialmi-nister, sade i går angående politiken och sjukfrånva-ron: Jag kan inte se någon större skillnad på det för-slag vi kommer att presentera ochdet som de borgerliga partierna har enats om.Nej, det kan hon inte göra. Det kan ingen annanheller. Regeringens förslag finns inte. Det är frånva-rande, precis som regeringen är det i varje viktigfråga. På samma sätt kan hävda atthan inte ser någon större skillnad mellan den politiksom vi företräder när det gäller att få fart på företa-gandet och den som han kanske ska föreslå någongång. Hans politik finns ju inte. kansäga samma sak, att han inte ser någon större skillnadmot den skattepolitik som han kanske skaföreslå. Den finns ju inte. Den finns inte företräddoch representerad i den proposition som ligger tillgrund för bearbetning här. Den har överhuvud taget inte presenterats under dennamandatperiod.När det gäller sjukfrånvaron, herr talman, är deten utveckling som har pågått . Regering-en har varit frånvarande, lika frånvarande som man ärnär det gäller debatterna om företagens utflyttning,arbetsmarknaden och valfrihet i välfärdenI problemområde efter problemområde är manfrånvarande. Jag skulle gärna vända mig till finans-minister , men han är inte här. Han ärockså frånvarande, som om det är något slags ideolo-gi i socialdemokratisk politik att vara frånvarande.Ni har svartmålat in er i ett hörn när ni fördömeralla de förslag till förändringar som skulle kunna gedet svenska samhället lyftkraft och tillväxtkraft. Nihar från början varit emot privata daghem, föräldra-kooperativ, personalkooperativ, behandlingsföretag,rekryteringsföretag, avreglering av telemarknadenoch fri radio och TV.Inom område efter område har ni varit emot detsom ger människor ökad växtkraft och ökade möjlig-heter. Ni är det också. Därför har ni svartmålatin er i ett hörn av passivitet tillsammans med Miljö-partiet och och är frånvarande.Därför har vi också haftden närapå sämsta utvecklingen av sysselsättninginom Europeiska unionen. Därför har vi ett rekordlågtnyföretagande som är lägre än i alla andra jämförbaraländer, en rekordartad utflyttning av investeringar ochföretagsägande och en utveckling av sjukfrånvaronsom saknar motstycke i något annat land. Vi har fåtten eftersläpning som drabbar enskilda människorshushåll.Under den tid som har varit stats-minister har förlorat tillväxt. Jämfört medFinland är det 200 miljarder. Jämfört med ärdet över 20 miljarder. För enskilda hushåll har dettainneburit förlorad välfärd och förlorade möjligheter.Det allvarliga är att denna eftersläpning fortsätter.Om man läser regeringens proposition ser man att denkommer att fortsätta. Det kommer att röra sig ommellan 40 och 100 miljarder under den kommandemandatperioden om samma politik får fortsätta.Jag skulle vilja ställa en fråga till till som är den som har det yt-tersta ansvaret men som inte är här. På vilket sätt kanni vara stolta över detta när ni inte ens vågar tala omproblemen? När vi borgerliga och vi moderater lyfterfram dessa problem gör vi det för att vi ser en möjlig-het att göra något åt dem. Problemen ligger inom vårpolitiks räckvidd. Hur ser det ut i de delar av ,där ni har genomfört er politik exakt såsom ni självavill, där ni under mandatperiod efter mandatperiodvarit ostörda?Jag har gjort en undersökning, ochden frånvarande . Jag frågade mighur det ser ut i det perfekta socialdemokratiska sam-hället, där man har haft makten sedan så långt tillbakasom 1920 kanske. I undersökningen har vi utgått frånden nya kommunindelningen och de kommuner därSocialdemokraterna i obruten följd haft makten sedan1973. Där måste det socialdemokratiska skyltfönstretfinnas. Där borde socialdemokrater kunna vara stoltaöver den politik som finns, och även vänsterpartister.Men i dessa kommuner är det högre arbetslöshetän rikssnittet, mindre företagande och mindre mång-fald i välfärden. Där fungerar skolorna sämre, i allafall om vi mäter med avseende på betygen. Som enliten kompensation för att välfärden fungerar sämre,arbetslösheten är högre och sysselsättningen lägre fårmedborgarna betala en högre skatt.Så går det när man för en politik som svartmålarförändringar och håller allt kvar i kommunens och detoffentligas makt. Det drabbar människorna. Om jagjämför med de borgerliga kommuner som under den-na tid har varit borgerliga och är moderatledda ärskillnaden i skatt 2½ skattekrona. Det är omåret. Arbetslösheten är dubbelt så hög i de socialde-mokratiska kommunerna. Mångfalden är hälften ochännu mindre än i de borgerliga kommunerna.Jag skulle vilja ställa en fråga till kan det komma sig att socialdemokratiska kom-muner, där ni har haft makten så länge, så genomgå-ende är så misskötta?Jag såg att , ochAnnika skrev en artikel om Stockholmhäromdagen. De kunde knappt komma på någonting.Det är klart att de hade problem. I är ar-betslösheten lägre, mångfalden större, skatterna lägreoch tillväxten bättre.Jag vill ställa en fråga till . Hansmedarbetare kanske kan skriva upp den. Han har 15minuter på sig att svara, efter att ha varit frånvarandei denna kammare. Varför skriver ni och attackerarStockholm när det finns en lång rad - nästan hundra -kommuner i landet som så i grunden är missköttaeftersom ni har bromsat, stoppat och sagt nej påsamma sätt som ni gör i svensk politik i dess helhet?Herr talman! Konsekvenserna av att alltid säga nejär eftersläpning, utflyttning och en lång rad andraproblem. Ni har låtit strukturproblemen bränna i det svenska samhället. Det blir en allt mindreandel privatanställda, mindre investeringar, mindrenyföretagande och mindre nytänkande. Det får ocksåkonsekvenser för den offentliga och statliga ekono-min.År 2003 kommer, enligt ,det underliggande budgetunderskottet att vara 60miljarder. Då utgår verket från den ekonomiska ut-veckling som regeringen har räknat med som basal-ternativ. Om det blir ett sämre alternativ i fråga omsysselsättning och arbetsmarknad, som vi nu ser att viär på väg in i, blir det underliggande underskottet 70miljarder. Då sprängs utgiftstaken med 19 miljarder2003.Om ni dessutom börjar använda de 100 miljardersom har krävt för nya utgiftsreformeroch de 50 miljarder som ni själva har lovat kommerdet statliga underliggande underskottet att närma sig100 miljarder åren 2003 och 2004.Visan börjar återupprepas. hållerpå att ansluta sig till den rad av finansministrar somlikt och talat om envändpunkt som inte finns och underminerat de statli-ga finanserna som man låtit tillväxtkraftenurholkas.Det är vi som kommer att ta tag i detta efter er.Socialdemokrater brukar ibland ironisera över attborgerliga har otur. Det är sant. Vi har otur, för vi fåralltid ta över efter er.Men den goda saken är att vi har en politik för attge företagare en renässans, för att ta tag i deoffentliga finanserna, för att skapa valfrihet, för attsänka skatterna och för att ge en tillväxtkraftsom ligger , men som framför allt ger män-niskor mycket större möjligheter än köerna, de högaskatterna och bristen på mångfald.Vi ska ge tillväxtkraft, och vi kan gärna taöver efter er därför att vi ser nu att ni får underkänt.Ni har varit frånvarande i de viktiga frågorna. Ni harinte klarat jobbet. Vi ska göra det.(Applåder)Anf. 4 ():Herr talman! Vi måste återvända till den fulla sys-selsättningens politik. Det kan låta konservativt till-bakablickande, men det ska inte uppfattas så. Det krävs en ny vänsterpolitik för en nytid. Den statliga ekonomiska politikens nuvaranderedskap är viktiga men otillräckliga. Vi har sett storaföretag över fatta beslut som slår sönder pri-vatekonomin för tusentals människor, sombeslutsfattarna får väldiga bonusar.Vi måste våga ha en bredare debatt om ägandetoch makten. Makten över ekonomin ska ligga i helafolkets händer. Det har kallats för ett återfall i kom-munism när vi har envisats med den frågan. Men i såfall har hela svenska arbetarrörelsen varit kommunis-tisk åtminstone fram till den senaste socialdemokra-tiska programrevisionen i höstas.En stark demokrati kräver starka offentliga finan-ser. har vi en offentlignettoförmögenhet, dvs. de offentliga tillgångarna ärstörre än skulderna. Vi vänsterpartister har bidragittill det. anklagade man oss för överbudspolitik.Vi vet att ni andra granskar oss. Vi räknar på varjekrona. Vi skulle aldrig låtit de moderata och kristde-mokratiska motioner som behandlas i detta betänkan-de passera. Era besparingar är luft. En karensdag tillkan kanske kortsiktigt få några till att gå till jobbetsjuka. Men i det långa loppet leder det till större sjuk-vårdskostnader. Er enda rejäla pluspost i budgeten ärutförsäljning av statliga företag. Ni tycks tänka somhan som satte guldklockan på pantbanken, fick peng-ar i fickan och trodde att han blivit rikare.Att inte vill ha offentligt sparande ärlogiskt eftersom inget bäddar så bra för högerpolitiksom förstörda offentliga finanser. Det såg vi i riket i90-talets början och i . Men ni har fåttproblem. En utredning slår fast att ett medlemskap iEMU ställer krav på ännu större offentliga överskottän de av BNP som vi har som mål . Sänkervi statsinkomsterna, som ni moderater vill, har vi iEMU inga vapen mot de kriser som kommer. Hur,, ska ni hantera det?Till Socialdemokraterna vill jag säga: Varför skavi späka oss extra med en ännu hårdare budgetpolitikför att kunna gå in i en union som ändå innebär för-svagade möjligheter att avvärja kriser? Två fackföre-ningsekonomer har visat att det behövs 6 %öppen arbetslöshet för att klara EMU:s inflationsmål.Låg arbetslöshet kräver att vi säger nej till EMU. Ärdet i denna vetskap som ni undviker att debatteraEMU?Mer måste göras för att klara sysselsättningsmålet.Vi har enats om ett tillfälligt sysselsättningsstöd tillkommuner och landsting . Det är bra men otill-räckligt. Kommunernas och landstingens ekonomiblir sämre 2003 och 2004 än . De lär knappastvåga tidigarelägga anställning av personal nu som deinte har råd att avlöna därefter.Ett rejält bidrag till sysselsättningen kräver attstödet permanentas. Flera händer och klappandehjärtan i vård och omsorg är det effektivaste sättet attbekämpa stress och sjukskrivningar. Ge besked nu!Jag får också beklaga att finansministern inte är här.Jag ställer frågan till och hoppas attden förmedlas till : Ge besked ,eller duger inte som plats för offentliggö-rande? Måste det till en partikongress?Vi måste också göra mer åt de stora klass- ochkönsklyftorna. Handel, hotell och restaurang utgörtillsammans med vård och omsorg en mycket stor delav kvinnors arbetsmarknad med låga löner. Lönesätt-ningen i kommuner och landsting är en huvudför-klaring till att kvinnor i genomsnitt tjänar långt mind-re än män. Inga jämställdhetslagar i världen räckerför att bryta detta mönster som är en del av samhälletskönsmaktsordning.Vi har föreslagit att vi i ett första steg underkommande mandatperiod ger kommuner och lands-ting ett ökat utrymme på så där kan teckna avtal som ger de stora kvinnodo-minerade yrkesområdena inom offentlig sektor rejälalönepåslag. Vi hävdar att det finns ett samhällseko-nomiskt utrymme för det. Överskottet i de offentligafinanserna lär hamna totalt minst 50 miljarder kronoröver budgetmålet på av BNP över den femårigakonjunkturcykeln 1999-2003.Göran tycks ha sagt på i går att de 10 miljarderna dels är ettslagord, dels att det är för lite pengar. Vilket är det nudå? Är det ett slagord eller är det för lite pengar? Detär för lite pengar, men det är vad vi tycker att vi an-svarsfullt kan få fram. Det är ett realistiskt förslag.Det kan genomföras.Det behövs också andra beslut för att stärka eko-nomin för dem som har lägst inkomster. Debatten omfastighetsskatten har handlat för lite om hyresgäster-na. Vi har pressat ned skatten på hyreshus, men detkrävs mer. Vi måste ha fler billiga hyreslägenheter.Att inordna tandvården under högkostnadsskyddetoch höja de lägsta pensionerna är andra exempel pååtgärder med god träffsäkerhet. Det är svårt att förståde borgerliga partier som tycker att det är viktigare attta bort förmögenhetsskatten och ge kraftiga inkomst-skattesänkningar till miljonärer.Borgarna påstår att sänkta skatter är universalme-dicinen för fler jobb. Men de har fel. När hemmafru-arna strömmade ut på arbetsmarknaden på 60- och70-talen betalade de också in mer i skatt. En arbetslössom får ett jobb i näringslivet betalar in ungefär100 000 mer i skatt och sparar in lika mycket i bidrag.I är andelen sysselsatta av den vuxna befolk-ningen högre än genomsnittet i EU. Främstberor det på att vi har mobiliserat en högre andelkvinnor i förvärvsarbete. Full sysselsättning går välatt förena med ett solidariskt skattesystem. Jämställd-het är produktivt.Borgare älskar att påstå att har fallit i väl-ståndsligan. Men de väljer noga sina jämförelseperio-der för att de ska passa egna syften. Som vi visar ibetänkandet föll vi från plats 6till plats 8 bland räknat i BNP percapita. Men vi ökade från till jämfört medUSA. har vi troligen stärkt vår position.Enligt FN har vi världens bästa livssituation för kvin-nor. Räknar vi med det och med miljöskulden är vitroligen i fatt.Men jag vill inte . Stora brister finnsi vård och skola. Vi har stora klassklyftor, stora köns-klyftor, stora regionala klyftor. Den ekonomiskamakten är extremt skevt fördelad. Man frågar ossvänsterpartister hur vi kan samarbeta om en politiksom leder till sådana följder. Mitt svar är att klyftornatill största delen bestäms av krafter som politiken interåder över. Det är därför maktförhållandena måsteändras.Om inte vi samarbetat med regeringen hade densamarbetat med borgerliga partier. De som minnsåren 1995-1998 vet att en sådan politik blir merorättvis. Nästan alla socialdemokrater säger sig varastolta över det som har genomförts . Men alla desakerna har de först sagt nej, nej, nej till i förhand-lingar med oss. Vi gav inte upp. Vi pressade framhögre anslag till skolan. Vi pressade fram höjd a-kassa.Vi drog allt vad vi kunde i väns-terarmen. Det skedde i de slutna förhandlingsrummenpå . Det var osynligt för väljarna.Av bl.a. det skälet måste vi ändra formerna för sam-arbetet så att det blev mer öppet. kan vi bara hop-pas att vi blir trodda i valrörelsen. Utan en starkarevänster som kan dra socialdemokrater i vänsterarmarkommer , , och deraskolleger att dra dem hårt i andra armen. Då dras dened i högerträsket.Till sist vill jag tacka mina utskottskamrater ochfinansministern - när han kommer - för samarbetet.Vi möts i valrörelsen och kanske i fotbolls-matchen mellan regering och opposition. Jag hoppasatt ni socialdemokrater då har kommit så långt medfeminism att också ni har ett tvåkönat lag. Vi bordespela ihop då - ett röd-grönt tvåkönat lag med likamånga tjejer som killar.Kanske får jag skryta med att har varit med i , min fotbolls-förening, när jag har spelat i . Jagkanske kan övertala honom att komma och träna oss- ett röd-grönt lag, en röd politik för en grön miljö.Inte kan vi spela som landslaget i och Sydko-rea, men kvaliteten höjs väsentligt om politiken ärröd, grön och feministisk.Anf. 5 () replik:Herr talman! Efter inlägg vill jagförst och främst bestämt yrka bifall till reservation 1.Jag har tydliga frågor till . Ni gårtill val, och ni har partikongressbeslut, på ökade ut-gifter på . Enligt kommer utgiftstaken att sprängas med 16miljarder . Får vi den ekonomiska utvecklingsom vi med hänsyn till börsfall ser kommer utgiftsta-ken att spräckas med 20 miljarder . Vi kommeratt få ett statligt underskott som med den försiktigautvecklingen närmar sig 70-80 miljarder.Därutöver vill ni genomföra utgiftsreformer somhandlar om 100 miljarder. Ponera att ni får igenom endel av detta. Ponera att ni får igenom 50 eller 25 mil-jarder. Då närmar sig det statliga underliggande un-derskottet . Då närmar sig detstatliga underskottet 100 miljarder, !Då ställer jag en fråga till som fö-reträdare för regeringskoalitionen. ärju inte här. Han är frånvarande även rent fysiskt. Vadär det ni ska spara på för att klara utgiftstaken sommed ESV:s prognos handlar om 16 miljarder i bespa-ringar och med en sämre utveckling 20 miljarder, omni dessutom ska införa reformer på 50 miljarder? Jagställer frågan därför att mönstret går igen. Ni ger storalöften och säger att allting är bra.Svara gärna på frågan, : Hurkommer det sig att de socialistiskt styrdakommunerna är så mycket sämre skötta än andrakommuner i ?Anf. 6 () replik:Herr talman! Vi har under den här mandatperio-den tillsammans med Socialdemokraterna och Miljö-partiet genomfört reformer i storleksordningen - jagkan inte den exakta siffran - många tiotals miljarderkronor. Vi har klarat detta därför att vi harsett till att få in inkomster som väl täcker utgifterna.Bl.a.