prot · GP0976 · 2002-03-05 00:00:00 — Och smakabara på det som sade här tidigare: visstidsvis-telse hela skoltiden. Är det regeringens nya skolpoli-tik för alla barn, visstidsvistelse i den kommunalanioåriga ? Vad är det för respekt för barnmed funktionshinder? De har precis samma rätt somalla vi andra att tillsammans med klasskamrater gåläsårsvis i en social gemenskap med möjlighet attplanera sin utbildning och inte hänvisas till visstids-vistelser hela skoltiden.Det är t.o.m. så att är avförd från detoffentliga utbildningssystemet som grundskola.Var går du i skola? Jag vet inte om jag går i skola.Jag går på ett resurscentrum på visstidsvistelse.Bara detta borde, skolministern, säga att det ärdags att se över hela det beslut som tidigarehar fattat. Dessutom är barnen inte ens garanterade attkomma på visstidsvistelse därför att det avgör hem-kommunen - beroende på om den har råd med deteller inte!Kan skolministern ge garantin att alla barn, somså behöver, efter sina egna och föräldrarnas beslutkommer att få komma till resurscenter påvisstidsbesök?Anf. 67 ():Herr talman! Jag vill i alla fall tacka för svaret.Det var ett klart besked om att det ska finnas en fastskoldel på . Jag hoppas att också IngerLundberg noterat det. Det verkar ju finnas en vissdiskrepans mellan er. säger att det,även om det inte kallas för fast skoldel, ska finnas ettresurscenter. Nåväl, jag är glad över det svar som jagfått av skolministern.Kommunerna har det yttersta ansvaret för attkommuninvånarnas grundläggande behov tillgodoses,men även staten har - som också kan läsas om i detskriftliga svaret från skolministern - ett ansvar för attde allra svagaste, som de multifunktionshindrade är,ska få en bra skolgång samt bra livskvalitet ochlivsmiljö.Det finns dock, skolministern, en uppenbar risk attmånga kommuner inte anser sig ha råd att skicka sinabarn till specialskola. Är skolministern beredd att setill att inga multifunktionshindrade, på grund av attden egna kommunen inte har råd att skicka dessa barntill , ska behöva avstå från den kompetenssom specialskolan kan erbjuda? Och kan skolminis-tern lova att multihandikappade elevers speciellabehov ska tillgodoses också genom attstaten ställer ekonomiska resurser till förfogande?Anf. 68 ():Herr talman! Jag delar till fullo när det gäller den ovärderliga kompetens somfinns på . Det gäller både det pedagogiskaarbetet och arbetet med fritidsverksamhet. Det gällerockså den kamratskap som finns på skolorna. Detgäller såväl skolenheten som den betydelse som verk-samheten och kompetensen har för barnen ute ikommunerna. Detta är oerhört viktigt.Det är trams att det, som påstår,finns skillnader mellan min och skolministerns syn pådetta med fast skoldel. Jag är trött på att man frånborgerlighetens sida bara använder det begreppet.Vad är då fast skoldel? Ja, åtminstone ,som bor i , borde veta att det är fast anställdalärare, fasta lokaler och fast kompetens som finns där- oavsett om man använder begreppet fast skoldeleller inte.Det är tydligt att och har ägnat mer tid åt advokatyr än åt att verkli-gen bry sig om verksamheten där ute. Om StenTolgfors med hjärtat brydde sig om innehållet i verk-samheten, varför då inte se den väldigt fina och spän-nande verksamhet som utvecklats där i samspel mel-lan kommunerna och ? Och varför då intese till att Moderata samlingspartiet, precis som Soci-aldemokraterna gör, tillför tillräckliga resurser till debarn som har olika handikapp?25 miljoner kronor i någon sorts extra politisktdemonstrativt tillskott till -ja, det är inte ens rätt myndighet. Så litet intresse harSten Tolgfors i sakfrågan - detta som detnetto handlar om minst 43, sannolikt 93, miljonerkronor mindre till dessa barn, dvs. till Ekeskolansbarn, till barn och till de barn ute iverksamheten som har svåra sjukdomar. Det är led-samt, ! Dock är jag mycket glad överutbildningsministerns klara ställningstaganden.Anf. 69 ():Herr talman! Jag tycker att det finns en del dubblabudskap i den här debatten. Det är lite svårt att vetavad som egentligen är på gång och hur regeringenframöver kommer att ställa sig vad gäller Ekeskolan.Å ena sidan säger att vi är överensom hur bra är med de pedagoger och demöjligheter som där finns. Å andra sidan säger : Varför ska vi tjafsa om en fast skoldel?Det är ju bara ord.Ja, men det var ju de orden som vi i riksdagenfattade beslut om . Det var de or-den och de begreppen samt deras innebörd som sadeatt och begreppet specialskolan Ekesko-lan inte skulle finnas kvar. För oss betyder det myck-et, och speciellt för de barn, elever och föräldrar somfinns på skolan betyder just de ord så mycket somInger säger inte är så viktiga.Herr talman! Skolministern säger också att det ärviktigt att det finns en bra koppling mellan resur-scentret och kommunerna. Ja, givetvis. Det finnsingen motsättning där, utan det tycker jag är väldigtbra. Sedan kommer begreppet fast skoldel in igen.Det kan betyda lite olika saker - en fast skoldel för enelev under en termin, eller kanske helatiden. Jag tycker att det är ganska märkliga budskap.Vad ska skolministern säga till de föräldrar somgör ett val och säger att deras barn ska kunna få möj-lighet att gå i specialskola och få den här unika kom-petensen och den här unika möjligheten att få stärktsjälvförtroende och att få leva upp som människa ochbarn? Ja, kanske finns det möjlighet för ert barn attunder eller få göra det, kan detheta. Men just den ovissheten måste vi komma bortfrån.Skolministern måste vara tydlig om vad som gäl-ler för framtid. Kan det bli en grundskolaigen? Ska vi riva upp beslutet och säga att Ekeskolansframtid är säker och att ska vara en grund-skola för de här barnen?Anf. 70 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag vill se att blir ettstarkt resurscentrum som har den kunskap och deresurser som krävs för att också kunna bidra till sko-lutvecklingen i landets kommuner. Det behövs, ochden kompetensen finns på . Dessutomska man ha möjlighet att ta emot elever på de villkorsom bestäms i mötet mellan eleverna, deras föräldrar,skolan och även hemkommunen, som har ett ansvarför alla medborgare.Det ska - jag vet att detta stöds livfullt också frånskolans ledning - kunna resultera i att man just görindividuella lösningar. Här finns det möjlighet attstötta elever, föräldrar och personal från hemkommu-nen genom att ha kortare besök regelbundet för attbåde stärka kompetensen och stimulera utvecklingen.Här finns också möjligheten att finnas på skolan un-der hela skoltiden.Jag tror inte alls - och tolkar nog inte heller SofiaJonsson så - att det bara ska vara en lösning somgäller. Lite grann är det nog så att ni blir så ivriga attni nästan ramlar över till att vi inte ska ha någotkommunalt ansvar över huvud taget. Ska alla barn dågå på ? Det finns ju väldigt många barn utei kommunerna . Vi måste se till att stärka ocksådessa barns ställning. Det finns en väldigt bra verk-samhet i många kommuner, medan det i andra kom-muner också finns behov av kvalitetsutveckling.Vad jag alltså vill se är ett resurscentrum, natur-ligtvis med en fast skoldel. Självklart går det inte attta emot barn på vare sig omman ska anställa folk varje gång som det är dags ellerom man ska ha en organisation som inte har någraplaneringsförutsättningar alls. Här kommer det attfinnas möjlighet för skolan att göra bedömningar somär sådana att man håller ihop grupper och ser till attbarnen har en trygg och fin samvaro. Det menar jagatt vi ska skapa förutsättningar för. Vi ska nu ta förstasteget genom att just utreda de visstidsplaceringarsom har fattat beslut om ska finnas vidskolan. Det stöd som jag upplevt från skolans ledningoch från flera av de engagerade lärarna är, menar jag,ett gott tecken på att vi kan komma vidare den vägen.Jag noterar också att det finns ett stöd från ErlingWälivaara och för att göra den härutredningen i syfte att se till att vi får klarlagt vilkaförändringar som måste göras och hur vi ska vidare-utveckla skolans verksamhet.När det gäller själva budgetdiskussionen kan viinte i denna interpellationsdebatt ge oss in i myndig-hetens interna diskussion så länge om hur pengarnaska fördelas. Men jag kommer att följa det väldigtnoggrant och informera mig om resultatet. Vi får välåterkomma till en diskussion om detta.Jag har goda förhoppningar om att det går att fåett brett politiskt stöd för den här typen av inriktningför att utveckla skolans verksamhet. Jag har redannoterat att det från skolans ledning finns ett sådantstöd.Anf. 71 ():Herr talman! Det fanns tre skäl som regeringenanförde för att stänga . Det första var prin-cipen om integrationen av alla barn, med eller motderas vilja. har skolministern backat från en tidi-gare debatt med mig.Det andra var lösningen med visstidsbesök. Nuska man, efter det att beslutet fattades, utredavad man egentligen menade med det när man sadedet. Vi har påtalat att det var oklart. IngerLundberg bl.a. har förnekat det.Det tredje var att stödet till kommunerna skulleöka. Skolministern medger nu själv att så inte harskett och att det blir nästa steg. Därmed uppstår rim-ligen ett glapp eftersom specialskolor redan harstängts. Varför det skulle vara nödvändigt att stängaspecialskolan för att stärka resurscentret har ThomasÖstros aldrig förklarat. Tvärtom förhåller det sig såatt verksamheten på resurscentret förutsätter samver-kan med och den kunskap som utvecklas ispecialskolan. De behöver varandra. Det var och ärfel och orättfärdigt att ställa barnen på ,specialskolan, mot barnen som går i sina hemkom-muner. En välfärdsstat borde klara, skolministern,både att ha specialskolor och att driva resurscenter.Det andra är bara en debatteknisk fint från ministernssida.Vad säger då rektorn på om resurscen-terverksamheten som skolministern slår sig för brös-tet om? Ja, hon säger: Att klara verksamheten inomResurscenter syn inom den angivna anslags-ramen blir utifrån våra beräkningar en omöjlighet.Det är det här brevet jag citerat i den här debattenoch gjort det i artiklar och rapporter och som IngerLundberg bara rakt av avfärdar och som skolminis-tern hävdar att jag hittar på. Jag kopierar det gärna föratt ge till dem som är intresserade.Det är för sent som regeringen nu bestäm-mer sig för att se över ekonomin. En ansvarskännan-de minister hade dessutom gjort det självmant för attfölja upp konsekvenserna av sitt eget beslut, inte låtitoppositionen driva fram det. Det måste i Sverigefinnas utrymme för både specialskolor för funktions-hindrade barn och ett betydligt ökat stöd till hem-kommunerna så att de barn som går där också kan fådet bättre. Det är orimligt och orättfärdigt att somskolministern ställa barnen mot varandra. Det är lan-dets mest behövande och mest utvecklingsbara barn.Anf. 72 ():Herr talman! Jag vill tacka skolministern för de-batten, för de svar och de besked som vi har fått. Jagvill tro skolministern, och jag tror att det här kommeratt bli bra också om man bevarar den fasta skoldelenpå Ekeskolan.Däremot blir jag väldigt beklämd när jag hör In-ger här och tala sig varm för Ekeskolannär hon gång efter annan i debatter här i kammarenhar avstyrkt och röstat emot ett bevarande avEkeskolans fasta skoldel. Jag kan förstå att IngerLundberg känner sig besvärad över att Kristdemo-kraterna för de kommande tre åren har avsatt 55 mil-joner, alltså 15 miljoner detta år, 20 miljoner nästa åroch ytterligare 20 miljoner 2004, till . Förmig känns det som att här hartalat med kluven tunga. Jag undrar vem det är somtramsar.Anf. 73 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag menar att också den här diskus-sionen visar att det går att finna en bra lösning förEkeskolans framtid som kan få ett brett stöd medutgångspunkt i riksdagsbesluten och med en utveck-ling av visstidsplaceringarna, just på så sätt att skolanfår en möjlighet att vara ett starkt resurscenter. Detbehövs verkligen, det behövs vidareutbildning ochstöd ute i kommunerna av den kompetens som finnspå , tillsammans med att man kan mötabarnen på deras villkor. Utredningen ska titta på hurvi ska se till att ha ett system där föräldrars och ele-vers röst är tydlig, där kommunerna som ytterst an-svariga för alla sina medborgare - det får vi integlömma - är med och där naturligtvis somden kunskapsorganisation den utgör är med. Det är enviktig utredning, för den kan också visa på det sättman ska kunna arbeta på med visstidsplaceringarna.Jag har samtalat med skolans ledning om detta. Deser goda utvecklingsmöjligheter med den här idén.Jag noterar att både och är resonabla på den här punkten. Jag tror attdet bästa vore om vi kunde fortsätta att föra samtaletjust i denna ton.Jag tackar för en viktig diskussion. Vi ska till-sammans arbeta för en fin utveckling av denna vikti-ga verksamhet.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 2001/02:254 omnyföretagandet i SverigeAnf. 74 Näringsminister ():Herr talman! de harfrågat mig om jag avser att på ett generellt plan före-slå ytterligare åtgärder för att långsiktigt stärka före-tags- och företagarklimatet i , om jag avser attföreslå eller vidta åtgärder som gynnar ett ökat nyfö-retagande och slutligen om jag avser att vidta åtgärderför att undvika att den statistik regeringenanvänder när det gäller utvecklingen på nyföretagar-området inte kommer förrän halva året har gått.Jag har tidigare besvarat frågor och interpellatio-ner i detta ämne och då bl.a. refererat till Sverigesofficiella nyföretagarstatistik som , , med hjälp av SCB årligenpresenterar avseende det faktiska nyföretagandet iSverige. Jag vill påpeka att detta inte är en statistiksom enbart regeringen använder sig av utan används ialla officiella statistiksammanhang. Ett problem är,som interpellanten mycket riktigt påpekar, att resul-tatet på grund av mängden data kommer först någramånader in . För att förbättra detta har delsITPS ett övergripande mål att minska eftersläpningeni statistiken och att höja dess kvalitet, dels har rege-ringen uppdragit åt ITPS att ge en samlad översyn avden statistik som behövs för att följa den ekonomiskautvecklingen. Denna översyn har resulterat i ett antalförslag till hur bl.a. företags- och företagarstatistikenkan förbättras. Förslagen är under beredning i Rege-ringskansliet.Regeringens arbete för att främja företagsamhet äri första hand inriktat på att skapa goda ramvillkor förföretagandet. Regler ska vara så enkla och ändamåls-enliga som möjligt, därför är Simplex arbete priorite-rat. Det är också nödvändigt att en effektiv konkur-rens råder på olika marknader, så att små företag kanutmana större företag och effekterna kommer konsu-menterna till godo.Arbete pågår inom flera politikområden för attuppmuntra till företagande och underlätta för företa-gen. Exempel är ett flerårigt nationellt entreprenör-skapsprogram. Syftet är att skapa ett mer entreprenö-riellt klimat, att främja och uppmuntra entreprenör-skap, bidra till positiva attityder till entreprenörskapoch företagande samt öka nyföretagandet. Förslag haräven lämnats om införandet av ett system för mik-rolån via , och ökade insat-ser har annonserats för att främja kvinnors och in-vandrares företagande samt kooperativt företagande.För att ytterligare förbättra statens insatser har rege-ringen tillsatt en särskild utredare, f.d. landshövding-en , för att lämna förslag till inriktning,effektivisering och organisering av statens insatser förtillväxt och företagsutveckling på regional nivå. Ar-betet omfattar finansiering, rådgivning och organise-ring av statens insatser.Näringsdepartementet kartlägger också omfatt-ningen, utvecklingen och varaktigheten av nya formerför företagande i gränssnittet mellan egenföretagandeoch anställning i syfte att beskriva och finna vägar attundanröja de hinder som eventuellt kan finnas förindivider som vill gå mellan att vara anställd och attvara företagare.En av de viktigaste frågor som går att påverkafrån politiskt håll när det gäller ett lands förmåga attvara attraktivt för företagande är att förutsättningarnaför produktionen med hög kunskapsnivå är god. En-ligt en benchmarking-rapport från uppvisarSverige många tecken på att vara kanske världensfrämsta kunskapsbaserade ekonomi. är t.ex.det land som, enligt rapporten, satsar mest på forsk-ning, högre utbildning och investeringar i datorpro-gram mätt i andel av BNP. T.ex. har denhögsta andelen innovationer och placerar sig tvåa närdet gäller antalet patentsökningar till EU.En annan positiv trend vi upplever i är atteget företagande står högt i kurs bland unga svenskar.En rapport som presenteradeunder redovisar att var fjärde svensk mellan16 och hellre startar eget än blir anställd. Det ärden högsta siffran bland tio jämförbara EU-länder.Jag har även i mina tidigare svar påpekat att vikänner av en konjunkturavmattning, och det innebärnaturligtvis risk för ett minskat företagande, vilketinnebär ett ännu större behov av fler entreprenörersom kan omvandla goda idéer till nya och växandeföretag. Detta är en prioriterad fråga för regeringenoch , och jag kommer noga attfölja utvecklingen inom området.Anf. 75 ():Herr talman! Jag undrar om näringsministern nå-gon gång har funderat på varför han har fått så många interpellationer ochfrågor och fått delta i så många debatter som rör nä-ringsklimatet i . Kan det möjligen bero på attregeringen och har haft en ganskahög svansföring när de har pratat - och jag vill po-ängtera pratat - om hur bra näringsklimatet är i Sve-rige? Jag vill påstå att verkligheten är en helt annan.Varslen duggar tätt. Jag hörde nu senast på nyhe-terna om ett nytt varsel på . Undersökningarvisar att svenska företagsledare inte ger så särskilthöga betyg åt regeringen. ger Godkäntoch Väl godkänt.Vad gör regeringen? Jo, man tillsätter utredningefter utredning, men jag vill påstå att resultatet lysermed sin frånvaro. Simplex är ett flaggskepp somalltid nämns och som också nämns i interpellations-svaret. Jag vet inte om företagen anser Simplex haråstadkommit så mycket. Det kommer inte så månganya förslag, men man har inte tittat på de gamla för-slag som finns och de regler som berör företagarna.Tyvärr är bilden av Simplex inte så lysande. Denförsta chefen som lämnade Simplex sade: Jag haderäknat med att min panna blodig, men intemed att avlida på min post. Detta sade när han lämnade Simplex.I sitt svar till mig tar upp en heldel olika stöd som ges för att man ska få i gång före-tagandet. Men jag undrar om man inte skulle ta borthinder i stället. Är det inte så, , attdet finns hinder för att fler ska våga att starta företag?Jag vill ställa tre frågor till . ÄrBjörn nöjd med näringsklimatet i ?Är nöjd med utvecklingen av nyfö-retagandet i ? Är nöjd medden småföretagarpolitik som förs i ?Det går att svara ja eller nej på dessa frågor. Na-turligtvis är det väldigt bra om jag får en motivationtill varför svarar ja eller nej.Anf. 76 ():Herr talman! Bakgrunden till att vi står här ochdiskuterar nyföretagandet är inte bara konjunktursitu-ationen, utan har också generellt sett enganska låg andel av befolkningen som sysselsätter sigmed nyföretagande. Vi ligger långt efter ochSkandinavien i övrigt.Som näringsministern nämnde i svaret har ITPSlämnat en omfattande statistik, bl.a. över antalet ut-flyttade företag . Antalet nettoutflyttade upp-gick till 1 250 företag, och denna utvecklingstaktaccelererar. Det är mot denna bakgrund som det ärviktigt att nyföretagandet ökar.Vad som är mycket lättare än att vidta speciellastödåtgärder för vissa grupper är att underlätta driv-krafterna för entreprenörerna. En av entreprenörernasviktigaste drivkrafter är att kunna vara oberoende. Ioberoendet ligger också en stark balansräkning ochen hög självfinansieringsgrad.I dagens system, , är våra skatte-regler direkt kontraproduktiva. Exempelvis beskattaseget kapital mycket kraftigare än lånat kapital. Egetkapital beskattas både hos företaget och hos ägaren.Skatten kan bli medan lånat kapitalbeskattas . Vi är snart ensamma om att haförmögenhetsskatt, och den dränerar också riskkapi-talmarknanden både på incitament och på utbudet avkapital.Vi har t.o.m. sett här att pomperipossaef-fekter kan inträda om småföretagaren säljer sitt före-tag i utbyte mot andra aktier. Dessa effekter existerarju inte för andra företag än just för fåmansbolag.Mot den bakgrunden måste jag fråga : Anser inte näringsministern att det nuvaran-de skattesystemet är ett hinder för småföretagen,särskilt med tanke på att småföretagare tar risker sominte löntagare tar? Skattesystemet bygger ju på attsmåföretagare ska beskattas som löntagare.När man har utformat skattesystemet har man intetänkt på att en liten företagare tar inte bara finansiellarisker utan har också ofta lägre lön. De kanske intehar råd att ta ut så hög lön utan får kanske låna till sittuppehälle. På det viset kan de också gå miste omsocialförsäkringsförmåner eftersom lönen ofta ärknuten till pensionsersättningar, sjukersättningar osv.Den risken måste man också ta hänsyn till närskattesystemet för småföretagare utformas, men dethar man inte alls gjort. Dessutom har småföretagareofta sämre villkor hos leverantörer. Småföretagarentar alltså en mängd risker som inte skattesystemet tarhänsyn till.Slutligen vill jag fråga näringsministern: ärdet så svårt att fatta beslut som generellt gynnar un-derlättar för småföretagen? Man har en benägenhetatt ta till riktade insatser och bidrag till småföretagen,men man har väldigt svårt för att komma med gene-rella åtgärder.Jag undrar när 3:12-utredningen kommer med sittförslag. Jag hörde att det är försenat. Stämmerdet, näringsministern?Anf. 77 Näringsminister ():Herr talman! Varför pratas det så mycket? Ominte annat är det ni som får mig att prata. Jag hoppasatt ni respekterar att jag försöker prata till er och geolika synpunkter på företagsklimatet.Vi kan konstatera att näringsklimatet är bra i Sve-rige. Det säger till mig. Man anseratt det klimatet är väldigt bra i . Om vi jämförmed många andra länder är företagsklimatet i Sverigebra. Det är bara att titta på vad som händer när detgäller både sysselsättningsutvecklingen och företa-gandet.När den socialdemokratiska regeringen tog över1994 bildades ca 22 000 företag i . År2000, under den socialdemokratiska regeringstiden,startades 38 000 nya företag. När vi får ta del av sta-tistiken får vi se vad som har hänt.Vi har en lågkonjunktur, en recession, och detär klart att det för med sig konsekvenser för såvälsmåföretagandet som företagandet i stort och bl.a.människors konsumtion.Men om nu denna pratminister får prata vill jagbörja med att tala om vilka indikationer som finns närdet gäller företagandet.För det första: Vi har det bästa innovationsklima-tet i världen. Vi ligger före och Finland.För det andra: Utländska företag kommer hit tillSverige och investerar. Gör de det för att de är hygg-liga mot oss, eller är det för att vi har ett så dåligtföretagsklimat? Nej, de gör det därför att det är bra attinvestera i . Vi har haftmellan 100 och 150 miljarder i direktinvesteringar iSverige. Gör man dessa bara för att det är så dåligthär? Jag ställer frågan.Jag kan som exempel ta de många stora företagsom också påverkar väldigt många små företag. Låtoss som exempel ta , som investerar 6,7, 8 miljarder. Och många av de stora läkemedelsfö-retag som har knoppats av med anledning av som växer oerhört snabbt, och de växersnabbt på grund av att vi har väldigt många väl utbil-dade människor i . Vi är duktiga just på att fåfram väl utbildade människor. Då blir diskussionennästan befängd när ni ställer er upp här och talar omhur dåligt företagsklimatet är, hur dåligt företagandetär. Det låter nästan som om man befann sig i ett u-land när ni talar.Jag vill säga, om jag nu ska svara på era frågor, attföretagsklimatet är hyggligt i jämfört medmånga andra länder, och inte minst jämfört med deländer som vi konkurrerar med. Däremot kan mansäga att det självklart kan bli bättre, och det är detsom vi ska utgå från. Det måste bli bättre. Då kanman alltid föra en diskussion om hur det ska bli bätt-re.Den patentmedicin som alltid har är:Sänk skatten, sänk skatten! Det är det krav ni har, ochdet får man väl respektera. Jag tror inte att det barahandlar om det.