prot · GP0991 · 2002-04-05 00:00:00 — Men revisorerna har inte påpekat defenomen som jag började med.Jag håller med om att vi på kort sikt ska göra somrevisorerna föreslår. På lång sikt måste vi ta tag i destora problemen, om det inte blir bättre. Jag hållerockså med om att det har blivit en mycket bättrestruktur, men det tar tid.Miljöpartiet bifaller alltså revisorernas förslag ochvill att dessa tillkännages för regeringen. Anledning-en till det är att regeringen då måste genomföra revi-sorernas förslag samt återrapportera åtgärderna tillriksdagen.Majoriteten skriver i betänkandet att flera av revi-sorernas förslag redan behandlas och att det skerförändringar. Varför kan vi inte bifalla förslagen, såatt vi får det här återrapporterat? Jag anser att detkommer att gå fortare då än om man bara säger att detpågår arbete i Justitiedepartementet.Det står att håller på medunderrättelseverksamheten. Vi som sitter i rådgivandenämnden - det finns en representant från varje partidär - fick när vi hade sammanträde veta attunderrättelseverksamheten inte fungerar och att Jus-titiedepartementet mer eller mindre har släppt frågan.Ekobrottsmyndigheten, och åkla-garna hade gjort en kompromiss och trodde att dendög, men den gjorde inte det, för Justitiedepartemen-tet sade nej. Då är man ju tillbaka på ruta noll igen.Därför hade det varit väldigt bra om vi hadekunnat samlats kring en reservation om att Justitiede-partementet skulle få uppdraget och att vi skulle fådetta återrapporterat.Nu ser jag att det i betänkandet finns reservationerfrån olika partier. Det kommer då att bli en väldigsplittring. I stället hade vi kunnat enas om den reser-vation som har arbetats fram av revisorer.Jag skulle vilja fråga alla partier: Varför kan ni intebifalla den reservation som har, som ärrevisorernas förslag? Då skulle vi kunna hjälpaEkobrottsmyndigheten i detta arbete som är så ange-läget. Jag skulle vilja att Socialdemokraternas repre-sentant är lite mer ingående på just den punkten.Sedan vill jag komma in på regeringens skrivelseom den ekonomiska brottsligheten, för där, fru tal-man, ingår också miljöbrottsligheten. Det är ingensom har berört den här i dag.I skrivelsen finns det en sammanfattning av vadsom har hänt med miljöbrottsligheten. Den har fått enegen avdelning tack vare enträgna ar-bete. Men det finns fortfarande problem. Ett problemsom jag skulle vilja lyfta fram gäller just miljötillsy-nen.Som regeringen konstaterar i sin skrivelse är eneffektiv och funktionell tillsyn av avgörande betydel-se för miljöbrottsbekämpningen, och merparten avmiljöbrotten upptäcks vid tillsynsarbetet. Expertgrup-pen för studier i offentlig ekonomi, , har i enrapport som heter Att granska sig själv - en om den kommunala miljötillsynen påvisatbrister i tillsynsverksamheten. Det har även gjort i rapporten om kommunernas orga-nisation för tillsyn över miljöarbetet.Naturvårdsverket föreslår i sin rapport tydligarejävsregler i kommunallagen för att motverka olämpli-ga organisatoriska lösningar samt en förstärkning avlänsstyrelsens roll. Men vi i tror inte attdet hjälper, eftersom landets miljökontor lider avmycket allvarliga arbetsmiljöproblem. Personalenkänner en klar misstro mot kommunerna som hu-vudmän för miljötillsynen. Det är synd, för vi i Mil-jöpartiet har tidigare tyckt att det har varit bra attkommunerna har fått ansvaret med miljönämnder,men i många kommuner har de slagits samman medandra nämnder, så att man inte har rena miljönämn-der. har tidigare motionerat om att såda-na ska finnas i alla kommuner, men är det inte så,utan de är sammanslagna med tekniska nämnden ellernågon annan nämnd. Då är det klart att det blirjävsproblem.Även om miljönämnderna är renodlade, som här iStockholm, finns det problem. Det visar en undersök-ning som är gjord av . avde anställda inspektörerna i kommuner med samman-slagen förvaltning - det handlar alltså om byggnads-förvaltning eller teknisk förvaltning - säger att ar-betsgivarna låter bli att agera vid misstanke om mil-jöbrott. Det är synnerligen allvarligt. Arbetsgivarnaunderlåter att använda sig av miljösanktionsavgifteroch åtalsanmälan vid misstanke om miljöbrott. En-kätundersökningen visar också att avinspektörerna känner oro för den egna hälsan pågrund av svårigheter att utöva tillsynen enligt miljö-balken. Dessutom uppger cirka en tredjedel av in-spektörerna i kommuner med sammanslagna förvalt-ningar att det har förekommitklandervärda handlingar från politikerna och arbets-givarna riktade mot enskilda inspektörer, så att de harstötts ut från arbetsplatserna. Det är mycket allvarligt.Uppsalaforskaren och en ESO-rapportvisar på att det rör sig om ca 100 kommuner som intelever upp till bestämmelser. Det är såle-des ett stort problem för vår gemensamma miljö ochinte någon marginell företeelse.Miljönämnder som inte fullgör sina förpliktelserhar dessutom blivit frikända av domstol, t.ex. i Enkö-ping, men det finns flera. I många kommuner råderdet en motsättning mellan miljöinspektörerna somvärnar miljön och politiker som vill tillåta så storautsläpp som möjligt utan att bli dömda. Det gällernaturligtvis sådana kommuner där det finns en intres-sekonflikt. Man vill ha arbetsplatser och fabriker.En majoritet av inspektörerna vill att huvudman-naskapet ska flyttas till staten men att det ska finnaslokalt arbetande inspektörer i varje kommun.En förutsättning för att personalen ska kunna göraett bra jobb är att huvudmannen vill att personalengör ett bra arbete. Om miljötillsynen mest anses varatill besvär får man en dålig tillsyn. Hos många hu-vudmän finns det en ovilja att följa lagen och utövaeffektiv tillsyn. Huvudmannaskapet är alltså huvud-problemet.Ett system som är uppbyggt på detta sätt har ingaförutsättningar att leda till ett bra resultat. Därförbehövs det en oberoende och stark miljömyndighetsom inte har någon annan uppgift än att främja de målsom genom politiska beslut av olika slaghar bestämt ska gälla på miljöområdet. Den organisa-tion som man har gör att krafterna mot en bramiljö har ett avgörande inflytande över miljöarbetet.Därför har jag i reservation 15 talat om just att detbehövs en utredning som tittar närmare på detta. Jagär inte beredd att säga exakt hur det arbetet ska ut-formas.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 4.Anf. 48 () re-plik:Fru talman! pratade omEkobrottsmyndighetens underrättelseverksamhet. Detfinns tre reservationer på det här området. Det seregentligen lite konstigt ut. Vi menar nog samma sak,men reservationerna är formulerade på lite olika sätt.Vi skulle egentligen ha diskuterat detta tidigare. Na-turligtvis kan vi inte göra det här i kammaren. Vi fårgöra det efter debatten.Vi anser också att det är viktigt att ekobrottsmyn-digheterna har underrättelseverksamheter. Det skrevvi i vår partimotion. Vi har argumenterat mycket fördet. Man har påpekat attekobrottsmyndigheterna behöver egna underrättelse-verksamheter. Vi kan formulera det på olika sätt ireservationer.Jag tror, , att vi alla har läst Riks-dagens revisorers rapport. Rapporten är en av desaker som ligger bakom vår reservation 8.Jag ville bara säga det. Vi får diskutera hur vi skagöra.Anf. 49 (mp) replik:Fru talman! Det var bra att tog uppdenna fråga. Jag vill bifalla reservation 7, som jagglömde göra.Revisorernas rapport är mer neutral. Jag har lästreservationerna, och jag tror inte heller att vi menarolika saker. Att vi har olika reservationer beror merpå att vi bygger dem på våra egna motioner.Om vi kan enas om revisorernas förslag, som ärväldigt genomarbetat och inte skiljer sig så mycketfrån våra förslag, skulle vi kunna rösta på reserva-tion 7.Anf. 50 () re-plik:Fru talman! Vi kan diskutera vilken reservation viska rösta på . Revisorerna är ett mycket braverktyg när det gäller att få kunskap. De har gjort enväldigt fin rapport. Jag hoppas att att utveckla det lite mer.När vi skriver motioner, som sedan bereds ochdiskuteras i , är det viktigt att ha den kun-skap som revisorerna har. Vi hade naturligtvis kun-skap när vi skrev vår reservation, men skrivningenblev lite annorlunda.Vi får diskutera det senare.Anf. 51 (mp) replik:Fru talman! Jag vill instämma i berömmet överRiksdagens revisorer. Varje rapport som har gälltjustitieutskottets område har varit väldigt välarbetad,och deras förslag har stämt.Miljöpartiet är det enda parti som verkligen harunderstött och yrkat bifall till alla revisorernas för-slag. Det har inte majoriteten gjort. Men det går somsagt att justera.Anf. 52 ():Fru talman! Vi socialdemokrater anser att allbrottslighet ska bekämpas med största kraft. Samhäl-let ska tydligt visa för dem som bryter mot lagar ochregler vad som gäller. Brottslighet skadar samhället -främst dem som utsätts för brott, men även alla andra.Det trasar sönder solidariteten människor emellan.Det gäller alla sorters brott - inte minst ekonomiskabrott.När det gäller den ekonomiska brottsligheten, somvi debatterar , har regering och riksdag sedantidigare antagit en strategi. Strategin slår fast detövergripande målet att vi påtagligt ska minska denekonomiska brottsligheten genom åtgärder som inne-bär en kraftig förstärkning av samhällets insatser motsådan kriminalitet.Sedan dess har en rad åtgärder satts in. Bl.a. harskattekontrollen förstärkts, skattelagstiftningen för-enklats, myndighetsstrukturen förbättrats och gemen-samma kontrollaktioner från myndigheterna genom-förts. Men det räcker inte. Arbetet med att bekämpaden ekonomiska brottsligheten måste fortsätta.I den nu aktuella skrivelsen från regeringen redo-visas den senaste utvecklingen. Det gäller bl.a. detbrottsförebyggande arbetet, forskningen, den interna-tionella utvecklingen och utvecklingen av den nyamyndighetsstrukturen.Där redovisas också lagstiftningsarbete och andraåtgärder som rör bl.a. ekonomiskt och juridiskt biträ-de, s.k. målvakter, stiftelser och handelsbolag, handelmed skalbolag, punktskatter och olagliga oljeutsläpp.Vi får också veta att regeringen avser att arbetafram en ny samlad strategi mot den ekonomiskabrottsligheten. Det är bra.Vi måste arbeta aktivt mot denna typ avbrott. Vi måste också alla bidra med att öka medve-tenheten om ekonomiska brott, och visa att det ärnågot som vi inte tolererar. Det kan exempelvis visom finns här göra genom att föra ut frågan i denoffentliga debatten.Den som begår ekonomiska brott stjäl av oss and-ra. får jag en känsla av att det är något sommånga bortser ifrån. Men det är fakta. Andra får be-tala det brottslingen tillskansar sig.I det här betänkandet, som behandlar regeringensskrivelse och revisorers förslag, finns 17reservationer och ett särskilt yttrande. I stort sett in-nehåller inte reservationerna något nytt. Där görsmarkeringar om att myndigheterna ska arbeta effekti-vare, samarbeta bättre m.m. Jag finner det lite märk-ligt, eftersom det som påtalas återfinns i regeringensskrivelse och behandlas i betänkandet. Antingen ärförslagen redan på väg att genomföras eller så beredsde på ett eller annat sätt. Vill man vara positiv kanman välja att se på reservationsskrivandet som resul-tat av ett intresse för frågorna.Fru talman! Att vi alla vill ha så effektiva ochenkla system som möjligt är självklart. Vi vill ocksåatt myndigheternas arbetssätt och samarbete ska varaså fruktbart som det bara är möjligt. Vi strävar ocksåefter att få tillräckligt tydliga skatteregler för att för-hindra fusk och missförstånd. Vi kommer alltid attbehöva justera lagar och regler och ändra i systemen.Det tror jag vi är ganska överens om.Däremot kanske vi inte alltid är lika överens i sy-nen på ekonomiska brott och ekonomiska brottsling-ar. får jag en känsla av att alltför många blun-dar för det kriminella i den ekonomiska brottslighetenoch förklarar allt med krångliga skatteregler och be-svärlig arbetsrättslagstiftning. Men ekonomiskbrottslighet handlar inte om att man missförstått nå-gon skatteparagraf. Det handlar om att medvetet gåförbi lagar för att nå egna ekonomiska fördelar. Denekonomiska brottsligheten ska bekämpas med kraft.Fru talman! Jag vill avsluta med att yrka bifall tillförslaget i betänkandet och avslag på reservationerna.Anf. 53 () replik:Fru talman! Jag undrade, , i mittanförande varför ni socialdemokrater inte var villigaatt ta in extern kompetens i verksamheterna. GöranNorlander påstår att det inte finns något nytt attkomma med. Allt tillmötesgås i betänkandet. Det sägsemellertid ingenting på s. 13 om att man kan införaannan kompetens. Därför undrar jag vad anser. Är det inte nödvändigt att få in annankompetens för att hjälpa åklagare och poliser? Det äromöjligt för dem att själva besitta all kompetens. Omman tar in extern kompetens blir verksamheten ef-fektivare och kan utnyttjas på ett bättre sätt.Jag undrar också över en annan sak. Vill inte So-cialdemokraterna underlätta för enskilda människor?Jag tänker på miljösanktionsavgiften som jag tog upptidigare. Varför ska det vara så krångligt? Om enperson blir ålagd en miljösanktionsavgift och villpröva ärendet vidare anser vi inte att man ska ta utnågra pengar från den enskilde innan tillsynsmyndig-hetens beslut har blivit prövat. Varför skulle ni intekunna underlätta åtminstone på detta område?Anf. 54 () replik:Fru talman! Man var tidigare oenig om vem somhade ansvar för kompetensutvecklingen och perso-nalen. har man i alla fall slagit fast att det ärEkobrottsmyndigheten som har det ansvaret.Självklart är det så, när det gäller så här komplice-rade frågor, att man inte i alla lägen har den kompe-tens som behövs inom myndigheten. Jag kan på rakarm inte uttala mig om huruvida man har rätt att an-lita specialkompetens, men jag förutsätter att man möjligheten.Anf. 55 ():Fru talman! Det är nog lite farligt att stå i kamma-ren och säga att man tror. Antingen ska man veta,eller också ska man nog vara tyst.Jag går tillbaka till s. 13 i betänkandet. Vi har be-gärt experter som kan hyras in för ekobrotten, och dåsäger utskottet bara att man inte finner någon anled-ning till ytterligare resurser och hänvisar till budget-betänkandet för år 2002.På s. 10 finns något intressant som jag vill frågaGöran om. Det handlar om strategin. Ut-skottet säger att man vill att en ny samlad strategi motden ekonomiska brottsligheten utarbetas och att den-na fråga liksom det fortsatta arbetet med att vidareut-veckla nu bereds i Regerings-kansliet. Kan här tala om för oss närdenna beredning ska vara slutförd?Anf. 56 ():Fru talman! På den sista frågan kan jag bara svaraatt det kan jag inte tala om. Jag vet dock att det pågårett arbete med att utarbeta ett nytt förslag till samladstrategi, och där ligger både ochRiksdagens revisorers rapport som grund.När det sedan gäller de resurser som det talas ompå s. 13, , handlar det ju om pengar.Om myndigheten har ett antal är detdetta som avses med de resurser som är tillförda, intevilka kompetensresurser, så att säga, man använder.I ett tidigare inlägg tog upp sank-tionsavgifterna vid miljöbrott. Det finns faktiskt enmöjlighet för Miljödomstolen att utverka att man intebehöver betala sanktionsavgiften om den dömdekräver det. Men jag vill påpeka att dettamed miljöbrott är så allvarligt att det nog är bra meddenna möjlighet att sätta lite hårdare press på demsom bryter mot miljöreglerna.Anf. 57 ():Fru talman! Jag vill fråga omhan är beredd att arbeta för att myndigheterna får enmöjlighet att vara effektiva i sin verksamhet och fårtillgång till register - administrativa register, under-rättelseregister osv. När vi diskuterade detta i utskot-tet förespeglades vi att den möjligheten fanns, menvid en redovisning från dennavecka vid Riksåklagarens rådgivande nämnd fick vihöra att det hade uppstått problem. Är beredd att arbeta för att de här problemen undan-röjs så att det kan bli en god samverkan för att kom-ma åt den ekonomiska brottsligheten?Anf. 58 ():Fru talman! På frågan om jag är beredd att verkaför att myndigheterna ska arbeta effektivare är svaretsjälvklart ja. Men det är inte så enkelt som att manbara ger någon form av direktiv och säger: ska nibli effektiva. Som tidigare talare har berört är det enrelativt ny myndighet och svåra och kompliceradeärenden, så det är naturligtvis inte så lätt att hittaarbetsformer.När det sedan gäller möjligheten att ha tillgång tillregister ligger nu och Ekobrotts-sekretessberedningens förslag för beredning i Rege-ringskansliet. Jag har fått information om att det ärmycket komplicerat att få tillgång till de här registren.Det kanske behövs lagändringar osv., och det är detman tittar på just nu.Anf. 59 ():Fru talman! Visst kan saker och ting vara proble-matiska och svåra, men det hindrar väl inte att manjobbar vidare med dem. Det viktigaste för oss är välatt vi får en verksamhet som är effektiv och har enhög kvalitet. Det behöver vi verkligen för att kunnabekämpa de här brotten. Även om det är svårt hoppasjag alltså att tar det här till sig ochsätter alla klutar till så att det blir möjligt att användade tekniska redskap som finns.Anf. 60 ():Fru talman! Självklart ska vi göra allt vi kan föratt myndigheterna ska kunna jobba effektivt. Men vifår inte glömma bort att när det gäller tillgången tillolika register har vi också en rättssäkerhetsaspektsom måste beaktas mycket noga. Det är därför man sånoggrant måste bereda detta i innanman kommer med förslag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § Jakt och viltvårdFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2001/02:MJU18Jakt och viltvård.Anf. 61 ():Fru talman! Jakten har en oerhört stor betydelseför många människor i vårt land och inte minst förboendet på landsbygden. Dessutom är den en viktigpusselbit för att människor över huvud taget ska bokvar, leva och verka på landsbygden. Jakten är ocksåen viktig del i människors rekreation, friluftsliv ochfriskvård. En jakt och viltvård grundad på naturensbiologiska villkor innebär ett tillämpat förvaltarskapoch ett ansvar för en naturlig och förnyelsebar natur-resurs. Ett medvetet förvaltaransvar, en god viltvård,är förutsättningen för att både den resurs som jaktenutgör och den biologiska mångfalden bevaras tillkommande generationer.I huvudsak fungerar förvaltningen och den admi-nistrativa organisationen väl, bortsett från att regel-verket kring jakten är komplicerat och borde kunnaförenklas. är det viktigt att de människorsom är direkt berörda av jakten också blir delaktiga iarbetet. De som lever nära naturen och står för kun-skapen om jakt och viltvård är sannolikt också lämp-ligast att ansvara för att detta sköts på ett bra sätt.Naturvårdsverkets roll upplevs ofta som ett onö-digt och påtvingat förmyndarskap ovanifrån, fjärranfrån det underifrånperspektiv som är nödvändigt omacceptans för regelverket ska skapas bland vanligamänniskor på markplanet. Inriktningen måste vara attåstadkomma ett bättre samarbete lokalt mellan samt-liga som har jakt- och fiskerätt vare sig det gälleräganderätt till mark eller rätt som en del av t.ex. ren-skötselrätten.När det gäller småviltsjakten i fjällområdet är detviktigt att regeringen påskyndar tillsättandet av denutredning som aviserats för att klarlägga sameby-medlemmars och markägares rätt till jakt och fiskeinom de olika delarna av renskötselområdet. Denförvirring som råder när det gäller dubbelregistrering-en av älgjakten måste också i det sammanhangetredas ut.Här kommer också de känslomässigt starka rov-djursfrågorna in och komplicerar situationen på flerahåll i landet. Det är naturligtvis frustrerande när denökande rovdjursstammen, och då inte minst vargensutbredning, inte bara skapar rädsla för att gå ut i mar-kerna utan också kraftigt reducerar jaktlagens tilldel-ning av älg. Tillspetsat hör vi skriet från vildmarken:älg till jägarna eller älg till vargen? Naturligtvis är enreducerad tilldelning också ett ekonomiskt avbräck,både för den enskilde jägaren och när det gäller in-komster på fällavgifter.Naturvårdsverket har ett stort ansvar att lyssna påfotfolket i de vargtäta områdena i och Da-larna när det gäller att få till en spridning av vargenöver vidare områden och när det gäller att lokalt fåtillstånd till viss avskjutning. Jag är fullt medvetenom att det här är en balansgång med den målsättningvi har antagit, men uppenbarligen ökar vargstammenfort.Fru talman! När det gäller skador av vilt säger ut-skottet att den grundläggande principen är att detta iförsta hand ska förebyggas och att det huvudsakligenska ske genom jakt. Utskottet konstaterade också förett år sedan i betänkandet 2000/01:MJU9 att bidragtill rovdjurssäkra elstängsel i områden med fast varg-förekomst har haft och har en avgörande betydelse förtamdjursägarnas syn på förekomsten av varg ochbjörn. Ska vi få acceptans hos lokalbefolkningen förlivskraftiga rovdjursstammar enligt tidigare fattadebeslut är det naturligtvis viktigt att vanliga människorhålls skadeslösa genom ersättning för skadegörelse.Det ska naturligtvis gälla även skador som kan hänfö-ras till näringsverksamhet.De här frågorna tas upp i två reservationer som ärgemensamma för flera partier. Jag kan redan här yrkabifall till reservation 9.Några kristdemokratiska motioner berör huvud-sakligen problemen med de skador på fisket somförorsakas av skarv och säl. Vid flera besök hos fiska-re på "ostkanten", i och , harjag mött den oro som breder ut sig över ökningstaktenför just skarvbeståndet.Liknande är situationen när det gäller sälbestån-det. I ett tillkännagivande till regeringen redan för tvåår sedan påpekades att regeringen bör ta ett övergri-pande ansvar för att motverka ekonomiska förlusteroch andra olägenheter som åsamkas fiskenäringen närdet gäller just säl och skarv. De motioner vi i Krist-demokraterna väckt betonar vikten av att skärgårds-fiskarna ges möjligheter att hålla skarv- och sälbe-ståndet på en för näringen acceptabel nivå.Det är bra, som det står i betänkandet, att nu tydligen arbetar med de här proble-men.Till sist, fru talman, beslutades med anledning avbetänkandet Jaktens villkor, som behandlades förcirka , om ett tillkännagivande till rege-ringen som innebar att regeringen borde återkommatill med en samlad redovisning av rege-ringens arbete med jaktfrågor och vilka åtgärder somplanerades för bl.a. de nämnda frågorna.Vi förväntar oss att regeringen kommer tillskott med den skrivelsen.Med detta yrkar jag bifall endast till reservationnr 9.Anf. 62 ():Fru talman! Betänkandet som vi ska behandla nuomfattar många av jaktens och viltvårdens aspekter,men jag ska begränsa mig till att kommentera ett parsaker, dels vikten av förståelse för jakt över huvudtaget, dels vill jag säga några ord om rovdjurspoliti-ken.Det finns ca 300 000 aktiva jägare i vårt land.Betydligt många fler är intresserade av vår rika fauna.De vill gärna uppleva och se älgar, hjortdjur, rovdjuroch kanske en tjäder eller andra fåglar som inte ärsjälvklara på det vanliga fågelbordet. attityd-undersökningar visar att den vilda faunan är ett av deviktigaste naturvärdena för en stor majoritet av vårbefolkning.Finns det då ett motsatsförhållande mellan dessagrupper, jägarna å ena sidan och de naturintresseradei största allmänhet å den andra? Enligt min meningborde det inte finnas det, och det är i varje fall våruppgift som lagstiftare och som opinionsbildare attmedverka till förståelse för sambandet mellan vårdenav våra viltstammar och jaktens betydelse. Den vikti-ga beståndsdel i viltvården som jakten och beskatt-ningen av viltet utgör måste framhållas och förklaraspedagogiskt.Mot den här bakgrunden är det viktigt att de ten-denser som finns till ett allmänt motstånd och deantijaktrörelser som förekommer bemöts med sakliginformation om jaktens betydelse för starka och ut-hålliga viltstammar. Härvidlag, ,som är regeringens talesman , tycker jag attregeringen sköter sig dåligt.Jakt är en urgammal svensk tradition, och detfinns därför anledning att erinra om att förutsättning-arna för jakt och viltvård är mycket olika i EU:s olikadelar. Skillnaderna härvidlag mellan t.ex. Spanienoch å ena sidan och och åden andra är stora för att inte säga enorma. På före-kommen anledning måste slutsatsen av det resone-manget bli att EU inte ska lägga sig i angelägenhetersom bäst sköts på nationell nivå.