prot · GQ0914 · 2002-11-08 00:00:00 — Det är2002, och de sista bildbanden är slängda.Fram träder bilden av ett annat land.Samtidigt som denna riksdag tillträdde presente-rades en rapport som visar att utomeuropeiska in-vandrare riskerar att bli en permanent underklass,utestängda från utbildning och arbete, hänvisade tillett segregerat boende och till livsförhållanden somskapar social utslagning och misär.Fram träder bilden av ett annat land.Någon vecka senare visade ett program omde nya utvandrarna: personer med utländskt ursprungoch goda utbildningar inom yrken som är starkt efter-frågade i som hade upptäckt att de inte kundefå jobb här. De kunde själva bara se en förklaring tilldetta: De hade fel namn, fel utseende och var födda ifel land. levde de i , där de snabbt fått braarbeten med goda löner.Fram träder bilden av ett annat land.En nyhet som nådde oss efter valet var att perso-ner med invandrarbakgrund var kraftigt överrepre-senterade bland dem som suttit häktade under långtid, sedan släppts utan rättegång och därför erhållitskadestånd. Detta är bara en av de indikationer somfinns på att diskriminerar perso-ner med utländsk bakgrund.Fram träder bilden av ett annat land.År 1900 gav ut . är det 2002 och barnets århundrade är sedanlänge slut.Jag tror inte att verkligheten någonstans står i såbjärt kontrast mot de ideal som vi har som i fråga omhur vi behandlar barn som är flyktingar.Det vore lätt att här fylla sex minuters talartid medde mest förfärliga exempel på detta. Det räcker dockmed ett. I ett rum någonstans i ligger på enbädd en liten flicka. Hon är tyst, sluten i sig själv.Hon vägrar äta. har hon vårdats på sjukhus.I snart sex år, större delen av sitt liv, har hon befunnitsig på flykt. Hennes läkare anser att hennes hälsotill-stånd i värsta fall kan göra slut på hennes liv. Särskiltstor är risken om hon utvisas.De avtal och regler som finns när det gäller flyk-tingar är inte alltid skrivna för att passa små barn. Dåframträder bilden av ett annat land, och det är enskrämmande bild. Det finns inget parti i den här riks-dagen som har velat ha det så. Och det finns helleringen i den här kammaren som har velat det.Jag tycker inte att det finns anledning att försökapeka ut någon som skyldig till det som vi ser i dag.Det räcker med att konstatera att vi alla har misslyck-ats, och att vi har misslyckats kapitalt.I valrörelsen försökte vi i sätta fokuspå integrations- och flyktingfrågor. Att skapa en vär-dig och human integrations- och flyktingpolitik, sominnebär lika möjligheter för alla människor oavsettbakgrund, är den här kanske viktigasteuppgift.Vi har från sida kommit med ett antalförslag vad gäller detta. Vi vill ha en jobb- och ut-vecklingsgaranti även för flyktingar och invandrare.Vi vill alla kunna försörja oss själva och vår familjgenom arbete, vilket är nyckeln till integration. Vi villförbättra och förstärka undervisningen i svenska förinvandrare. Vi vill slopa kravet på godkänd sfi för ska vara anställningsbar.Skolan måste bli en murbräcka mot segregationen.En skola som satsar på lugn och ro, ordning och reda,och som sätter läsning och skrivning i centrum frånde tidigaste skolåren gynnar barn med invandrarbak-grund. Vi vill ha satsningar på skolor i invandrartätaområden.Vi måste göra diskrimineringslagstiftningen mertydlig, och vi bör skärpa påföljderna om man brytermot den.Vi måste förverkliga beslutet att asylärenden skaavgöras i domstol, men vi måste också tillämpa vårasyllagstiftning på ett mer humant sätt. Det ska intevara möjligt att utvisa kvinnor som riskerar köns-stympning. Och vi måste ta påallvar i alla asylärenden.Från sida hoppas jag att denna riks-dag ska kunna samla sig kring konkreta beslut, somskapar en verklig integration där varje individ sessom den hon är och ges likvärdiga möjligheter oavsettbakgrund.Huvudskälet till detta är givetvis varje människassjälvklara rätt att leva sitt liv som hon själv vill, ochatt förverkliga sina drömmar och visioner oavsettvarifrån hon kommer.Men det finns ytterligare skäl. Främlingsfientligapartier gjorde i det senaste valet stora framsteg. Detfinns olika förklaringar till detta. En förklaring ärdefinitivt den misslyckade integrationspolitiken. Ochdet är i den verkligheten som främlingsfientlighetgöds.En välfungerande integrationspolitik och en hu-man och generös asylpolitik är det bästa botemedletmot detta. Låt oss hoppas att vi ser enförbättrad bild av Sverige.Anf. 165 ():Fru talman! var jag ute tillsam-mans med fältassistenterna i i södra , där jag bor. För mig är det viktig politisk när-ing att kunna möta unga människor ideras vardag på fritidsgårdar, tunnelbaneperrongeroch utanför korvkiosken.I förorten där jag bor har av 17-åringarnaprövat narkotika. För de unga som finns ute på kväl-larna är våld, brott och droger en vardag. Även omman inte själv blivit rånad på sin mobiltelefon kännerman någon som har blivit det.Den utsatthet som många unga upplever visar sigockså i andra delar, exempelvis i skolresultaten. Be-tygen ligger mycket lägre än snittet i ochövriga landet. Den borgerliga så kallade valfriheten,som drabbades av under de gångna fyraåren, fördjupade klyftorna. Ett resultat av detta harvarit att studiemotiverade elever, och elever medstudievana föräldrar, lämnar våra skolor i förorten tillförmån för skolor i innerstaden.Det är en dyster bild som jag målar upp, men detär en vardag. Det är den verklighet jag möter varjedag i det område där jag bor. Men det finns också enmotbild.I har vi ett rikt kultur- och föreningsliv.Exempel på detta är vår byalagsrörelse, ett eget Fol-kets hus, Fria Teatern i , och på Rågsvedss-kolan finns en mycket rik rock-, teater- och musikal-verksamhet.En annan positiv bild är att vi i området har en et-nisk och språklig mångfald. De barn och ungdomarsom växer upp i vår förort växer upp med hela värl-den i sitt kvarter. Förståelse och respekt för olikheterblir ett naturligt inslag i vardagen, på samma sätt somsolidariteten blir det.Det finns också en stolthet i förorten. jag ser dentydligt i och . Vi som bor i förortenvill inte vara några "stackars människor" som måstetas omhand. Det finns kraft, stolthet och mångfald iförorterna. Men det finns också sociala problem, ochdärför krävs en speciell storstadspolitik.Jag är politiskt aktiv för att jag vill förändra, för-bättra och öka rättvisan. Att göra extra satsningar påförorterna i våra storstäder är att öka rättvisan. Allabarn och unga har rätt till en bra uppväxt, fri frånvåld, brott och droger, oavsett om man råkar varafödd i , eller Rågsved.För att bygga ett land där alla kan leva gott krävsextra satsningar på storstädernas förorter. Det krävsett omfattande drogpreventivt arbete, där alla godakrafter tas till vara. Det krävs fler vuxna kring ung-domarna, exempelvis på fritidsgårdar och i skolan.Det krävs ökade satsningar på skolan, inte minst påspråkundervisningen.Alla skolor ska vara bra skolor. Ingen ska behövakänna att han eller hon måste välja bort och lämna sinhemskola för att den inte ger en tillräckligt god stu-diemiljö. Självklart krävs också en regional omför-delning av resurserna. Jag har stora förväntningar påregeringens arbete. Jag förväntar mig att de satsarhårt på att minska arbetslösheten i invandrargruppen.Jag gör inte anspråk på att ha alla svar och lös-ningar - det är ett komplext problem - men jag väck-er frågan och vill peka på några vägar.Jag tror också att det behövs ett fortsatt statligtriktat arbete i förorterna. Tyvärr har de nya direktivenför storstadssatsningen blivit något stramare, vilketgör att det är svårare för närsamhället att ta del avresurserna för att exempelvis driva drogpreventivaprojekt och att hitta mötesplatser för unga.Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet . Tror statsrådet, liksom jag, att det behövs enfortsatt storstadssatsning som också ger möjligheterför närsamhället och föreningslivet att ta del av resur-serna för att hitta egna vägar att förbättra förorterna?Jag vill bo i ett där hela kan leva,så också förorterna. Jag kommer att fortsätta att ar-beta för ett rättvisare , där barn och ungdomari hela landet får en bra start i livet.Anf. 166 () replik:Fru talman! När Socialdemokraterna hade styrtSverige i sju eller fungerade det så att allt varbra i , och ifall något var fel var det i så fall iStockholm.Det ska bli intressant att se hur man klarar dennamandatperiod - vem man ska skylla på ifall något ärfel i . Det är väl bara att fortsätta att skylla påStockholm trots att Socialdemokraterna har tagit överdär.Jag skulle vilja ställa några enkla frågor. AnserVeronica att skolpolitiken i harmisslyckats? Anser , när hon talar omatt ge makten till de utsatta i förorterna, att det är merrättvist att de inte har en chans att välja en skola iinnerstaden utan ska gå i skolan där de bor? Är deträttvisare än att de människorna också får chansen attgå i innerstaden, och inte bara de som råkar ha rikaföräldrar och är födda på ?Anf. 167 () replik:Fru talman! Ja, jag anser att skolpolitiken harmisslyckats i , och det gör jag därför attden har fördjupat segregationen. Skolpolitiken harvarit en av de saker som tydligast har satt gränsermellan fattig och rik, vit och svart, innerstad ochytterstad. Den har fördjupat orättvisorna. Det har dengjort bland annat med det som tar upp i sin följd-fråga. Med möjligheterna, säger . Jag säger attdet är att välja med fötterna att tvingas välja bort sinhemskola för att den har varit dålig.Anf. 168 () replik:Fru talman! Det var mycket bra att jag fick svarpå den frågan. Jag ska ta ett konkret exempel, läsut-vecklingsprojektet som körs i gång i sominnebär att man ställer krav och ger människor indi-viduella förutsättningar att lära sig i sin egen takt. Detgjorde att av eleverna i årskurs 3 i Oxhags-skolan, där av eleverna har invandrarbakgrund,hade godkänd nivå i svenska, vilket hade varit ettfullständigt unikt resultat i svensk skolpolitik av denmodell som Socialdemokraterna har bedrivit.Ser ingenting positivt i det? Ska vinu ha då ni ska skälla över vad som sked-de i ?Anf. 169 () replik:Fru talman! Nej, jag vill inte ha dåman skäller på . Jag vill ha dåman utvecklar och utvecklar hela landetför att människor ska ha bra resurser och bra möjlig-heter i hela landet. Jag vill att vi ska utveckla skolanmed ett nytt resursfördelningssystem med nya nycklarpå central nivå och se till att alla skolor är bra, inte ska behöva välja bort sina klasskamrater.Jag vill inte ha ett samhälle där elever väljer bortvarandra. Jag vill ha ett samhälle där alla elever harmöjlighet till en bra utbildning.Anf. 170 () replik:Fru talman! är en av dem som harvisat stor oro för att flirtar med främlings-fientliga krafter. Ett av förslagen som ledde till denretoriken är språkförståelse för medborgarskap.En Sifoundersökning visar att av Sverigesbefolkning, det vill säga såväl svenskar som invand-rare, inte tycker att detta krav är orimligt. tyckeratt det är det, och tillhör tydligen . Men sade i ett uttalandeatt han inte hade några problem med detta förslag, såjag utgår från att han tillhör dessa 80 %.Om det är så att av befolkningflirtar med främlingsfientliga krafter, och kanske tilloch med snart är på väg att bli främlingsfientligasjälva, så är jag också orolig. Vad tycker VeronicaPalm att vi ska göra åt detta?Anf. 171 () replik:Fru talman! Det som gör mig orolig när det gällerförslaget, som kom upp i valrörelsens elfte timme, omspråkkrav kopplat till medborgarskap är att det gavbilden av att vi ska ställa krav på dom, att dom måstelära sig svenska.Självklart måste man kunna svenska för att leva idet svenska samhället, och då måste vi, majoritetsbe-folkningen, ge möjligheter att leva i det svenska sam-hället, ge möjligheter att lära sig svenska och, inteminst viktigt, ge möjligheter att vilja lära sig svenska,att vilja ta del. Där är ju att bryta segregationen nyck-eln för att man ska kunna känna att man har ett behovav att kunna svenska bra, ett behov av att ta del av detgemensamma. Så jag har inga som helst problem medatt människor ska lära sig svenska. Vi har allihop ettgemensamt ansvar för att bryta segregationen. Det ärkopplingen till medborgarskapet och attityderna isamband med att förslaget presenterades som jagtycker är lite jobbiga.Anf. 172 () replik:Fru talman! Vi kan ju inte stå för attityder somvarken journalister eller socialdemokrater för ut närde ska kommentera våra förslag.Nu glömde jag min fråga. Jag är så förkyld attmitt huvud inte fungerar.Anf. 173 Statsrådet ()replik:Fru talman! Jag önskar att hon kryar påsig.Veronica ställde en konkret fråga som jagvill svara på, om jag ser ett behov av en fortsatt ut-veckling och satsning på storstadspolitiken. På denfrågan vill jag svara ett obetingat ja.Vi har lärt oss oerhört mycket, positivt och nega-tivt, om vilka krafter som behövs för att motverkasegregation och utanförskap. Jag är övertygad om attstat, kommuner och frivilligorganisationer måstefortsätta att samverka, för vi har alla ett gemensamtansvar och måste hjälpas åt för att bryta den utveck-ling som finns i många förortsområden. Storstadspo-litiken är ett av verktygen och som har kommit för attstanna.Anf. 174 () replik:Fru talman! Jag vill bara säga att det naturligtvisgläder mig att vill fortsätta att utvecklastorstadspolitiken, för jag tror att det är jätteviktigt just utvecklar den.Sedan vill jag också avslutande säga att det ärklart att det är sorgligt att det behövs en speciell stor-stadspolitik därför att segregationen har gått så långt.Men är vi där, och då krävs det att vi arbetar aktivtmed att bryta segregationen och se till att alla - barn,ungdomar och alla i hela landet - har rätt till ett braoch värdigt liv.Anf. 175 ():Fru talman! Att jag har fötts i , som är ettfritt och rikt land förskonat från krig, beror inte på attjag har gjort något extra bra eller att jag har gjort migförtjänt av det. Det beror bara på att jag har haft tur.Den lilla flickan som behöver vård för sin ögon-sjukdom i , som kommer från ett annat landdär hon inte kan få den vården, har inte gjort någotfel. Hon har bara haft oturen att födas i ett land därman inte kan få en sådan vård.Den som just nu fängslas för att hon eller han gördet vi gör, det vill säga ägnar oss åt politik, har integjort något fel. Man har haft oturen att födas i ofrihet.För mig som är liberal gör det att vi har ett mora-liskt ansvar att ställa upp för de människor som intehar haft samma tur som vi. Den här moraliska skyl-digheten sviker nu och den socialdemokratis-ka regeringen.Jag nämnde tidigare i kammaren att jag träffadeen syriansk läkare som bidrar till svensktillväxt och välfärd. Med den politik som förs skahan kastas ut.Fortfarande är det så att homosexuella iranier intefår asyl i , trots att de inte kan utöva sin kärleki hemlandet.58 barn har försvunnit i det svenska mottagnings-systemet . Vi vet inte var de är och ivilken situation de befinner sig i.Svårt sjuka människor utvisas från ett av världensrikaste länder. Handläggningstiderna på migrations-verk och i mottagningssystem är så långa att männi-skor får gå , ibland år , föratt vänta på besked om ifall de får stanna.Europas länder bygger allt högre murar, vilket göratt människor som vill söka asyl hänvisas till flyk-tingsmugglare. Och sedan ställer sig den svenskaregeringen sig upp och säger: Vi måste ta krafttagmot flyktingsmugglingen.Jag lyssnade noga på när han lästeupp sin regeringsförklaring. Han talade om att värnaasylrätten, och jag blev väldigt glad. Jag tänkte att detkanske är en förändring på gång i socialdemokratiskflyktingpolitik. Det var det. Det var en förändring tilldet sämre. Det som migrationsminister har ägnat sig åt efter valet är att säga att vi måsteta krafttag mot de asylsökande ryssar som begår brott.Är detta huvudproblemet i ett land som utvisar enögonsjuk flicka? Vilken signal sänder det om främ-lingsfientlighet och rasism när man säger att det finnsen massa asylsökande där ute som begår brott?I förrgår såg jag ett TV-program dit migrations-ministern var inbjuden för att diskutera de här ensam-kommande 58 flyktingbarnen som hade försvunnit.Migrationsministern hade tackat nej. Han hade med-delat TV-programmet att inte hade tid en enda onsdaginnan jul att inför svenska folket diskutera var de här58 barnen befinner sig. Han prioriterar uppenbarligenatt samarbeta med den för att takrafttag mot de väldigt få asylsökande som begårbrott.Vi har ett tydligt liberalt alternativ vad gällerflyktingpolitiken. Det handlar om att vidga begreppethumanitära skäl så att fler får stanna. Det handlar omatt se över barns situation så att vi inte hamnar i densituation där vi är . Det handlar om att korta hand-läggningstiderna. Det handlar om att ta emot flerkvotflyktingar. Det handlar om att öppna förarbetskraftsinvandring så att den som får ett jobb ochvill arbeta i kan få möjlighet att stanna. Kortsagt handlar det om att stå upp för en generös flyk-tingpolitik.Vi ser en möjlighet under den kommande man-datperioden här. Socialdemokraterna är isole-rade när det gäller att stå för en restriktiv flyktingpo-litik. Jag hoppas att med andra menar allvar när det handlar om att drivasocialdemokratin framför oss.Jag skulle vilja ha svar på en fråga i debatten. Nuär inte här, men är här.Är det viktigare i svensk flyktingpolitik att ta krafttagmot asylsökande ryssar än att hjälpa den ögonsjukaflickan? Är det viktigare att diskutera de frågorna ochsäga: Nej, jag har inte tid att diskuteravar de här 58 barnen befinner sig? Är det viktigare?Det är den ena frågan som jag skulle vilja ha svar på.Den andra frågan har vi redan varit inne på tidiga-re . Den handlar om de horribla anklagelser motFolkpartiet om att fiska i grumliga vatten som harkommit i slutet av valrörelsen. Jag har läst ett mejlfrån en handläggare på kansliet från slutet av valrö-relsen där man öppet skriver att arbets-marknadspolitik är rasistisk. Är det något som MonaSahlin står för?Jag lyssnade på närhan sade: har blinkat med högerögat tillde främlingsfientliga krafterna. Är det något somMona står för?LO skrev om vårt förslag om arbetskraftsinvand-ring, det vill säga det som skulle göra att den syrians-ka läkaren fick stanna. Man hade rubriken: Folkparti-et vill införa arbetsläger i . Är det något somMona står för?Förra gången det gick bra för var1985. Det valets huvudfråga var eget rum på långvår-den. Det förslaget pratade Socialdemokraterna, när dekände makten hotad, om som att vill sättagamla i isoleringscell.När nu har fått ansvar för demokrati-frågorna så är det nog rätt viktigt att fundera en smulapå hur vi för den politiska debatten och retoriken iSverige.Anf. 176 ()replik:Fru talman! Vi har lite olika syn på vilka strängarFolkpartiets retorik i valrörelsen slog an, . Låt detvara därvid. Vi har fört den debatten ett par gånger.Men vore det inte åtminstone ett rimligt krav attni, precis som socialdemokraten varinne på, också ser till att få en intern uppgörelse ochen intern där kan man se till attrensa i den - om man nu ska vara snäll - eventuellabruna retoriken, den bruna politiken och de brunalössen?Anf. 177 () replik:Fru talman! Det är synd att gångpå gång ägnar sig åt besinningslösa anklagelser motFolkpartiet i stället för att ännu mer fokusera på ochkritisera det parti som han samarbetar med och somstänger gränser. Det är väl det som är denintressanta striden?Däremot kan jag säga - och där ska jag vara all-deles glasklar - att den som hyser främlingfientligaeller intoleranta åsikter inte har någonting att göra iFolkpartiet. Den personen ska inte rösta på Folkparti-et. Han eller hon får i så fall hitta något helt annatparti. Det där sade jag , tror jag, i valrörel-sen. Jag sade det i den förra valrörelsen också. Jagvill inte ha din röst, sade jag till människor som villstänga gränser. Det borde fler partier ägnasig åt.Anf. 178 ()replik:Fru talman! Jag vet att det är an-sats, och jag tror att vet att det också ärmin ansats rörande Miljöpartiet.Men han svarar ändå inte på min fråga. Vi är up-penbarligen många i den här kammaren som tror ochseriöst tycker att retorik i valrörelsenslog an strängar som vi helst inte vill ha anslagnaunder valrörelsen därför att vi traditionellt har lämnatdem till de bruna, främlingsfientliga extrema höger-krafterna.Kan det inte då vara ett rimligt krav att man inomFolkpartiet ser till att utreda och kolla upp det här?Man bör fråga sig: Hur var det egentligen? Vad liggeri anklagelserna? I stället för att bara reflexmässigt slåifrån sig.Anf. 179 () replik:Fru talman! Jag kan säga det igen: av desom röstade på sade att vi har den bästaskolpolitiken. Räknar man snabbt i huvudet så serman att det är av svenska folket,det vill säga två miljöpartier. Så där alldeles vansin-nigt många röster kan vi alltså inte ha vunnit på dethär, även om vi skulle ha använt en sådan retorik.Det otäcka med debatten, och det som stör migmed , och nästan allaandra som har varit uppe, är att det inte ges någrakonkreta exempel. stod här uppe ochsade lite raljant att blinkar med högerögat.Det är en mycket allvarlig anklagelse utan att man gerett enda konkret exempel. Då är vi farligt ute i ettdemokratiskt samtal i Sverige.Anf. 180 ():Fru talman! Mamma - mina kompisar vill intelängre gå och rösta! sade min dotter mot slutet avvalkampanjen. Mina barn var mina bästa valarbetare,bland annat. Varför vill de inte längre gå? De hade juvarit väldigt intresserade . Jo, pro-grammet med den dolda kameran hade klart och tyd-ligt illustrerat vilken stor skillnad som finns mellanretorik och egentligt ställningstagande.Då tänkte jag så här: Vilken tur! Vilken tur att såfå känner till politikens vardag. Det finns ju så mångainstitutionaliserade osanningar som cirkulerar ochvirvlar runt, runt i den politiska debatten och som detnästan inte går att slå hål på.En av de här institutionaliserade osanningarna äratt den öppna arbetslösheten har blivit . Vad be-tyder "den öppna arbetslösheten"? Den är en liten delav arbetslösheten. Var finns de andra? Vi har diskute-rat det här. Jag har skrivit motioner om en statistiksom inte speglar sanningen. Men det är som om dettainte någonsin skulle ha sagts eller skrivits.När man en gång intervjuade chefen för arbetsmarknadspolitisk utvärdering, IFAU, Su-sanne Ackum-Agell, om hur stor den egentliga ar-betslösheten var så sade hon att hon inte visste därföratt det inte gick att räkna fram det, men att den antag-ligen skulle ligga på 15-16 %.Vem behöver den institutionaliserade osanningen?Och hur går det att arbeta demokratiskt när det integår att ta reda på så enkla saker som hur många män-niskor som inte kan arbeta i ?En stor del av de här människorna är så kalladeutomlands födda. De får inte kallas för någontingannat i statistiken. Det är ett mycket intressant språk-bruk! Men om man letar efter dem i arbetsförmed-lingarnas register så finns de inte. Så fort som de blirsvenska medborgare så försvinner de. De blir anony-ma, och de finns . Vill man göra någontingtillsammans med dem, på deras villkor, så går inte detheller därför att de inte går att identifiera - och såvidare, och så vidare.I den här dimman av konstigheter, förvirring ochoriktiga uppgifter kan man sprida väldigt konstigauttalanden.En av dessa ständigt upprepade propagandistiskafraser är att vill dumpa lönerna och att detär därför man vill ha arbetskraftsinvandring. När manslänger ur sig något sådant ser man inte ens på denenkla, mycket enkla, sanningen att intealls har tagit ställning mot kollektivavtal. Man baraslänger ur sig det.Jag vill då fråga: Vad är aktivitetsgarantin för nå-got, annat än dumpade löner? Aktivitetsgarantin germycket låga ersättningar till de långtidsarbetslösa -många av dem är invandrare - och tvingar in dem isysslor som de mycket ofta inte vill ha. De får jobbadär för oerhört låga ersättningar. Statsrådet vet mycket väl att jag under en följd av år hartalat om den mycket låga ersättning som en långtids-arbetslös får när han eller hon vill ha utbildning, omhan inte har haft a-kasseersättning. Vad är det förnågot? Det är en underdumpad ersättning!