prot · GQ0940 · 2002-12-19 00:00:00 — Jag tänker på Friskare , där man nu skaförsöka göra någonting åt arbetsplatserna - inte baraför att tjäna pengar på det utan för att folk inte ska blisjuka, vilket man ju också kommer att tjäna pengar påså småningom. Jag tänker på psykiatrin, som vi måstebevaka.För ett och ett halvt år sedan var jag i Nederlän-derna för att studera global och annorlunda ekonomi.Jag berättade om våra problem här med ohälsa ochalla sjukskrivningar och fick då detta råd: Tänk pådetta stora, enorma makroproblem som ett jättestortmarmorbord. Du kan inte flytta på det. Men vad dukan göra är att bygga massor med små, bra bord. Visadem, och gör fler och fler och visa dem, och man kandå likna varandra och ändå komma fram till någon-ting.Jag har tänkt mycket på det här lilla bordet. Närjag var på vårdcentralen i hemma i Dalarnahade de ett litet bord där de satsade på personalen, påpatienterna, på tid och på utbildning. Och i stället föratt bara gnälla över att psykiatrin fungerade så dåligtsåg man till att få egna psykiatriteam. Det var etthärligt bord! Jag rekommenderar ett besök på Gag-nefs vårdcentral.En sak till vi måste bevaka är specialistgrenarna.Det håller på att hända något alldeles hemskt, förfär-ligt, besvärligt, tråkigt och konstigt som vi måste tittapå. Det pågår en utredning, och man vill minska påantalet specialiteter, bland annat på barnallergi. Detmåste vi hålla ögonen på.Jag tycker att vi tillsammans ska försöka hjälpasåt att övertyga om vad det ärsom behövs när det gäller förebyggande åtgärder.Jag läser lite mer - det får liksom bli min julläs-ning - av :"Ett samhälle som präglas av växande klassklyf-tor, och utslagning av ett stort antal människor redanvid unga år, är inte bara otillständigt. En utveckling iden riktningen minskar också den framtida ekono-miska tillväxten. "Jag vill sluta med att stödja reservation 17 omhemlösa. Jag yrkar bifall till reservation 6 om kost,hälsa och miljö. Det handlar om ett uppdrag till att se över sambandet mellandessa saker och hur felaktigheter när det gäller kost,hälsa och miljö leder till negativa hälsoeffekter. Jaghar ett yttrande som handlar om omskärelse av pojkaroch ett som handlar om mansjourer. Det är från enmotion i år.God jul allihopa, skulle jag vilja säga!Anf. 70 () re-plik:Fru talman! Jag vill hälsa till kammardebatten om de sociala frå-gorna, som ju är många och stora och väldigt näramänniskor.Jag blev också glad över att upp barnen, att ha barnen i fokus. Barnbilagan harjag också både frågat efter och önskat under lång tid.Jag vill fråga vad i samarbetet med rege-ringen har fört fram för att lyfta fram barnens situa-tion.Enligt många folkhälsorapporter mår barn psy-kiskt dåligt i allt högre utsträckning. De är stressadelångt ned i åldrarna. De har fått färre och färre vuxnakring sig på förskolan och i skolan. Barn har inteprioriterats i vårt land, enligt vad jag tycker.Jag vill då fråga: Vad har gjort för attlyfta fram barnen i fokus i regeringsarbetet?Anf. 71 ()replik:Fru talman! Det har bara gått någon månad sedanöverenskommelsen. Jag vet inte om ni har hört talasom 121-programmet. Där står det mycket om barnoch att vi ska lyfta de frågorna högt och främst. Detvar en sådan bra skrivning i början av det program-met att jag ville ha in den i budgetpropositionen. Såblev det inte, men i överenskommelsen är detta enmycket viktig fråga. Det är det jag menar när jagsäger att vi måste bearbeta så attde förstår det här.Anf. 72 () re-plik:Fru talman! Jag fick inget särskilt konkret svar,men jag kan också förstå att man inte är riktigt förbe-redd på alla frågor.Men jag vill också ställa en fråga om valfrihet ibarnomsorgen. Min uppfattning är att hartyckt att det är viktigt att man kan ha valfrihet i barn-omsorgen. Bland annat vet jag att det gällt att enförälder även ska kunna vara dagmammaeller dagpappa till sitt barn.Jag vill också här fråga: Vad anser Kerstin-MariaStalin och vad avser att göra föratt förändra denna betongsyn på barnomsorgen, somverkligen är från Socialdemokraternas håll,och stimulera till uppfattningen att det är föräldrarnasom ska kunna se vad barnen och familjen bäst behö-ver när det gäller barnomsorg? Vilka åtgärder avser niatt vidta för att det ska bli valfrihet i barnomsorgen?Anf. 73 ()replik:Fru talman! Först fick jag höra att jag inte svaradekonkret på frågan. Jag kan inte säga att vi ska satsa såmycket pengar på det och så mycket pengar på det,utan vi ska utifrån arbeta med deförebyggande frågorna och med det barn behöver. Vivet att det kommer att kosta pengar och måste få göradet. Det är därför vi måste bearbeta Finansdeparte-mentet, menar jag.Vi har tillsatt en grupp därför att vi ska gå igenomhela vår familjepolitik. Vi vill ha en mångfald. Jagförstod inte riktigt vad menade medbetongsyn. Menade du att alla barn ska vara på dagis?Vi menar att dagis kan vara bra, dagmammor kanvara bra och att vara hemma hos sitt eget barn kanvara bra. Det måste finnas en mångfald.Anf. 74 () re-plik:Fru talman! En liten komplettering och två mindrefrågor på detta stora område.Jag vill för protokollets skull komplettera med attsäga att tillkännagivandet om spelberoendet här-stammar från och motio-ner.Den första frågan gäller LSS och förstatligandetsom jag debatterade med före-trädare. och jag var på sammadebatt. Den handlade om de assistansberättigade.Några dagar efter den debatten fick jag ett brev. Därframfördes: Driv frågan att vi bör få en översyn närdet gäller ett statligt kostnadsansvar! Jag känner alltsåatt det finns ett stort stöd från de assistansberättigadesförening i alla fall.Om man läser reservation nr 11, som fyra borger-liga partier står bakom, ser man att det ganska snälltoch vänligt står skrivet att vi föreslår att man skautreda ett eventuellt statligt kostnadsansvar för LSS.Jag vill fråga om inte Miljöpar-tiet efter lite eftertanke innan det är dags att voteraskulle kunna tänka igenom detta en gång till ochstödja ett enkelt utredande av den frågan.Den sista frågan handlar om mångfalden. Miljö-partiet, , och regeringen stårbakom handlingsplanen för hälso- och sjukvård. Därstår mycket tydligt och klart att vi ska stimulera alter-nativa driftsformer inom den öppna vården. Om detnu går trögt, vilket jag anser att det gör, är Miljöparti-et och intresserade av och be-redda att tillsammans med bland annat Centerpartietdriva på även här så att det händer någonting?Anf. 75 ()replik:Fru talman! När jag sade att jag ville bevaka me-nade jag också driva på. I fråga om vissa saker går detinte att bara sitta med armarna i kors utan vi måsteförsöka se till att det händer någonting. Det menar jagockså med bevaka - antingen se till att det händernågonting eller också se till att det som känns farligtinte händer. Det är också att driva på.Ursäkta att jag inte visste att varmed på den motionen från början. Jag är som sagt varny och kan inte hela historien. Men jag vet att Miljö-partiet har hållit på med den här motionen länge.När det gäller LSS tror jag att det har pågått en ut-redning som inte lämnat sitt betänkande . Vi har ivårt parti sagt att vi vill se vad den säger. Den handlarbåde om statligt övertagande och om utjämning mel-lan kommunerna, om jag har fattat saken rätt. Vi harsagt att vi vill diskutera igenom det.Det låter väldigt ofarligt när att er motion är en förfrågan om en liten utred-ning. Om du har motionen med dig kan jag få titta påden innan jag går.Anf. 76 () re-plik:Fru talman! Den utredning om LSS som vi har fåttdel av nu handlar om utjämning. Vi var flera somville att den utredningen även skulle få titta närmarepå för- och nackdelar med ett förstatligande. Men vifick nej av den här till det. Därför har vilagt fram nya förslag.Kerstin-Maria ska få se alla de underlagsom finns. Jag tycker att man ska kunna ta fram för-och nackdelar och ha som underlag. Det är en åtgärdsom är rimlig i det här fallet. Det förstår man om manlyssnar till brukarna och tar till sig de enskilda män-niskornas behov.När det gäller just mångfalden, alternativa drifts-former, att stimulera kooperativa, ideella och kanskeockså privata entreprenörer i en solidariskt finansie-rad hälso- och sjukvård, som jag tror att vi gemen-samt är intresserade av att ha, går det trögt. Det är fåexempel där man från kommuner ochlandsting lägger ut verksamhet. Jag och Centerpartietmenar inte att man ska tvinga kommuner och lands-ting, absolut inte, men det finns morötter. Det finns åtgärder man kan vidta för attpuffa på, bevaka och driva på så att man får mer snurroch aktivitet som går i den riktning som handlings-planen faktiskt säger. Det är det jag skulle vilja ha ettlöfte om från att hon med kraft,tillsammans med oss andra, ser till att det vi faktiskthar beslutat också blir verklighet.Anf. 77 ()replik:Fru talman! Det var precis det jag vädjade till helakammaren om. Tillsammans måste vi bevaka ochdriva på.Orsa kompani lovar ingenting bestämt. Jag kaninte stå här och säga: Jadå, nu gör jag som du. Mendet säger är intressant. Vi ska ju fortsätta attprata. Vår representant i LSS kommer tillbaka efterjul, och vi ska gå igenom det här igen. Så jag kan intepå stört lova att rösta med er reservation. Men jag hörvad du säger. Jag tycker att det är viktigt, och jag villhemskt gärna se motionen igen. Jag borde ha sett deninnan också, men jag kommer inte ihåg den så väl.Anf. 78 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillförslaget i betänkandet och avslag på de reservation-syrkanden som finns.I den här budgeten fullföljs de satsningar på vårdoch omsorg som vi socialdemokrater pratade om ivalrörelsen. Vi gör det tillsammans med Miljöpartietoch . För sjukvårdens del handlar detom fortsatt satsning i enlighet med den nationellahandlingsplanen för utveckling av hälso- och sjuk-vård samt om de så kallade tillgänglighetssatsningar-na. Sammantaget innebär de här båda besluten attvården tillförs nästan 13miljarder kronor.Om man summerar landstingens och kommuner-nas kostnader för hälso- och sjukvård kan man sägaatt vi i använder runt 8 ½ % av brutto-nationalprodukten till hälso- och sjukvård. Det är enökning jämfört med läget när svensk ekonomi måddesom sämst under delar av 90-talet.Den stora frågan för framtiden är självfallet vilkaresurser hälso- och sjukvården behöver framöver föratt möta alla utmaningar som finns i form av förbätt-rad service, nya medicinska landvinningar och dendemografiska utvecklingen. Om man tittar på befolk-ningsstatistiken kan man konstatera att antalet perso-ner i åldrarna ökade kontinuerligt iSverige för att under desenaste åren minska något i antal. Men Statistiskacentralbyråns befolkningsprognoser för åren framövervisar att vi återigen står inför en mycket snabb ökningav antalet äldre. kommerantalet pensionärer, människor , attöka med närmare 750 000 individer i landet. Av den-na ökning utgör personer drygt301 000. Vårdområdet står inför en gigantisk utma-ning om vi tittar på bara befolkningssammansättning-en i landet. Som lite kuriosa kan jag säga att 1950fanns 40 svenskar som uppnådde aktningsvärda ål-dern . lär det finnas 1 040svenskar som är . Det säger sig självt attmed de antalen ökar efterfrågan på och behoven avomsorg.Fru talman! Kännetecknande för svensk sjukvårdhar varit hög kvalitet i vården och enjämn vårdkvalitet över hela landet. Utomordentligt fåmänniskor är missnöjda med den vård som faktisktges. En del har förvisso förväntningar och förhopp-ningar på vården som ingen vård kan tillfredsställamed dagens kunskaper.Det stora problemet under har varit förlånga väntetider till ett antal behandlingar. pågårett arbete i alla landsting med att bygga ut primärvår-den, förstärka psykiatrin och korta köer till sjukhusetsspecialiteter. har antalet läkare, sjuk-gymnaster eller sjuksköterskor varit så många som . Förutsättningarna ser dock lite olika ut i olikadelar av landet. På en del håll har man bekymmermed vakanser, med att rekrytera nyckelpersoner.Därför är frågan om rekrytering till olika vårdutbild-ningar för framtiden en oerhört viktig och centralfråga för vårdens utveckling.I en del landsting lämnar tidigare majoriteter eftersig stora budgetunderskott. I är det förinnevarande år ca 4 miljarder, och i är det ca 2miljarder. Det är underskott som självfallet de nyamajoriteterna måste hantera.Riksdagens utskott ska i ökad utsträckning sysslamed uppföljning av verksamheten inom sitt ansvar-sområde. När socialutskottet fattade besluten om dennationella handlingsplanen för sjukvården och ommer pengar för att öka tillgängligheten ingick ocksåatt uppföljning ska ske. redo-visade en kartläggning överväntetiderna för läkarbesök i primärvården. Av denundersökningen framgick att den genomsnittligaväntetiden för icke-akuta läkarbesök i landstingen . av alla patienter i landet som sökerläkare på vårdcentral, men som inte är akut sjuka, fårtid . får komma sammadag som de kontaktar vårdcentralen. Nio av tio pati-enter som är akut sjuka får vård . De siff-rorna indikerar för mig att tillgängligheten till svenskprimärvård håller på att öka. Det är en positiv ut-veckling på gång i den frågan.Från , kommande årsskifte, får pati-enterna ett fritt vårdval över hela . För depatienter som har behov av primärvårdens resurserinnebär det inga stora förändringar. De allra flestavänder sig till närmaste vårdcentral. Men för en delmänniskor som väntar på att få komma till en sjuk-husspecialist innebär det en möjlighet att bättre ut-nyttja vårdens kapacitet i hela landet.Nästa steg handlar om väntetiderna till sjuk-husvården. Målsättningen är att behandling ska er-bjudas . I valrörelsen gjorde de borger-liga partierna ett stort nummer av sitt utspel kringvårdgaranti. Jag minns själv hur man ordnadegemensam presskonferens och talade om att man varhelt överens i frågan. Men i reservationerna till da-gens betänkande kan vi konstatera att det blev enöverenskommelse som inte stod sig över bud-getjobbet . avsätter 2 mil-jarder och 1 ½ . nöjersig med och 250miljoner kronor . säger förnästa år. Det finns en totalt splittrad borgerlig bildöver vilka resurser som man ska sätta in bakom frå-gan. Stolt presskonferens : "Vi är överens!" Nukan vi avläsa i reservationerna till betänkandet att detspretade åt många olika håll när det gäller resurserna.Läkemedelskostnaden ägnas alltmer uppmärk-samhet. trädde den nya lagen om lä-kemedelsförmåner i kraft, och den nya nämndenpåbörjade sitt arbete. Det är för tidigt att dra någraslutsatser kring vilka effekter det här kan få, men detär ändå intressant att notera att hitintills har ca 600prissänkningar skett på olika läkemedel. Hitintillsfinns inga tecken som talar för att det har varit någraandra följdkonsekvenser av lagstiftningen som pånågot sätt bör inge oro.Moderaterna fortsätter med sin politik på området.I årets budget säger man att man kan sparaöver på kontot. Mot bakgrund avden utveckling vi har på läkemedelsområdet med nyapreparat, med många fler äldre människor som behö-ver konsumera läkemedel, är det här moderata bespa-ringsförslaget ett av de mest orealistiska som finnsöver hela budgetområdet i år.De borgerliga är överens om - det känner vi tillsedan tidigare - att man ska privatisera Apoteksbola-get. En borgerlig regering gjorde det i . Det har stått mycket i tidningarna omkonsekvenserna av hur det gick i . Det varprisökningar som var långt större än i andra jämförba-ra länder. Norrmännen är allvarligt oroade översin utomordentligt snabba ökning av läkemedelsno-tan. Kring detta faktum talar de borgerliga inte alls.Här är det någon ideologi som ligger bakom och inteden faktiska verkligheten på det ställe där den opera-tion man vill göra i har gjorts.Lika verklighetsfrämmande är för-slag om att avveckla . I ettläge när vi har behov av att utveckla och stärka folk-hälsoarbetet och vi står inför en proposition om na-tionella mål för folkhälsopolitiken, väljer Moderater-na att föreslå att vi ska avveckla Statens folkhälsoin-stitut. De arbetsuppgifter som Statens folkhälsoinsti-tut har behövs inte enligt . Vi ska disku-tera folkhälsopropositionen . Men Mo-deraterna fortsätter sin linje när det gäller folkhälso-politik. Det är tydligen inte ett intressant område. Förmig som socialdemokrat är det en av de viktigasteåtgärderna vi har att vidta åren framöver, det vill sägase till att vi har en kraftigt förstärkt och utveckladfolkhälsopolitik för att bädda för att människor istörsta möjliga utsträckning ska slippa de besvär ochsjukdomar som de faktiskt kan påverka genom sittsätt att leva och vara. Det är alldeles uppenbart attModeraterna fortsätter att vara genuint ointresseradeav folkhälsofrågor.Vi står inför en behandling av en samverkanspro-position i vårt utskott. Det är en proposition sominnehåller förslag som kommer att leda till att kom-muner och landsting kommer att kunna utveckla sinsamverkan på en rad områden. Det är ytterligare enviktig tegelsten i att kunna motverka de problem somfaktiskt fortfarande finns på en del hål i samarbetetmellan kommuner och landsting.Anf. 79 () re-plik:Fru talman! Det är alltid intressant att lyssna pågenomgången av majoritetens företrädare. Det finnsdelar som jag håller med om, men det är två frågorsom jag måste ta upp här.Det första gäller nettotillskottet till kommuner ochlandsting. Jag har här en bok som kom ,och om det som står i den är osanning tycker jag attdet är viktigt att , som majoritetensföreträdare, i så fall säger det. Jag saknar också alltidsocialministern i sådana här viktiga debatter - han ärinte här. Enligt den här boken, och enligt , som Socialdemokraternas ordförande här heter,är det inget nettotillskott till kommunerna, utan mantar från kommunerna. Hur kan då ståoch skryta om dessa miljarder igen?Den andra frågan jag vill ta upp är att det sades attvi aldrig har haft så många läkare, sjuksköterskor ochsjukgymnaster som vi har . Det är riktigt. Men vadgör de här personerna i jobbet? Det visar sig ju attalltfler av dem som är vårdutbildade sysslar med renadministration. Det finns förskräckliga siffror pådetta. Vi borde åtminstone kunna minska det admi-nistrativa arbetet och se till att de som är utbildade fördet sköter det jobbet - de gör det både bättre ochbilligare.Jag vill då fråga: Vad avser majoriteten att göranär det gäller att se till att vi får in fler läkarsekretera-re, fler undersköterskor och mer städpersonal för attfrigöra resurser till vård och omsorg?Anf. 80 () replik:Fru talman! De tillkommande människor somjobbar i vården sysslar inte med administrationrakt av. När det gäller siffrorna för vad de faktisktproducerar i form av utökad vård skulle vi kunna gåigenom diagnos för diagnos - gråstarrs-, höftleds- ochhjärtoperationer - och se att antalet operationer ochkirurgiska ingrepp ökar och att det dess-utom är ganska stora ökningar på en del områden. Detpresteras alltså sjukvård av den här tillkommandepersonalen. Det är helt uppenbart.Det är kanske inte vår sak här i att dis-kutera hur många läkarsekreterare eller städerskorman ska ha på olika vårdinrättningar. Jag tror för att det är viktigt att det arbete som pågår medatt ta till vara IT i vården, som ett hjälpmedel för attavlasta de administrativa rutinerna, kan drivas på utehos de olika sjukvårdshuvudmännen. Det är ingentvekan om att det verktyget rätt använt är en insatssom sparar mycket administrativt arbete, och därmedfrigörs resurser som kan användas för att produceravård i stället. Jag har tillit till att de olika huvudmän-nen kontinuerligt ser över sina olika bemannings-strukturer. Jag anser inte att det är en fråga för riks-dagen.Anf. 81 () re-plik:Fru talman! Då ställer jag min första fråga igen:Är det här en lögnrapport? I så fall tycker jag attConny ska säga det. Det är alltså inga netto-tillskott till kommuner och landsting, utan det ärneddragningar i miljardklassen.Det andra gäller personalen. Det är naturligtvisriktigt att det är landsting och kommuner som be-stämmer det här. Men mycket är trender, och i så fallborde regeringen initiera ett samarbete på det härområdet för att ge riktlinjer. Vi gör ju handlingsplaneroch går ibland in och rör vid kommuners och lands-tings egna ansvarsområden. Jag tycker att det är vik-tigt att lyfta fram det.Anledningen till de köer som vi har är inteatt vi saknar operationssalar. Anledningen är inteheller att vi saknar de experter som kan operera. Pro-blemet är att dessa personer oftast inte hinner med, attde har andra saker att göra. Det har gjorts utredningarsom visar att väldigt många arbetar med administrati-va uppgifter mer än hälften av sin tid, trots att man ärutbildad för att operera och vårda människor.Det är det jag tar fram som en resurs, som enmöjlighet att få mera gjort. Trots att man opererarmer står alldeles för många människor i väntan ien kö, vilket är både humanitärt och ekonomisktkostsamt.Anf. 82 () replik:Fru talman! På en del håll är det tyvärr så att mansaknar den operationssköterska eller den narkosläkaresom skulle behövas för att operera. Tyvärr är det såpå en del kliniker i landet.När det gäller administrationen vet liksom jag att har ett uppdrag attse över kraven i journallagen för att se vad man skullekunna göra på den fronten. handlar det omen avvägning mellan patientsäkerheten, vad som skadokumenteras i journalen, och den tid det tar för per-sonalen att se till att rätt saker står i journalerna. Detvar ett litet exempel.När det gäller ekonomiskarapporter gör sin prognos överden ekonomiska utvecklingen. Det är prognoser förframtiden som det handlar om. Där är det helt klart attLandstingsförbundet nu har redovisat att det under ettantal år har varit ganska hyggligt för den landstings-kommunala sektorn. Men man ser, mot bakgrund avinte minst det jag själv tog upp, den demografiskautvecklingen framöver, att behoven kommer att öka.Man vill då tala om att landstingen ser ett behovframöver att få ta en ökad del av bruttonationalpro-dukten i anspråk för att klara de åtaganden som manhar inom den sektorn. Det är en fråga som vi själv-fallet får återkomma till i kommande budgetar, attständigt väga av vilka resurser man har möjlighet attge till sjukvårdssektorn.Anf. 83 () re-plik:Fru talman! När jag hör detta från jag tro att han har suttit och sovit sig igenomhela mitt anförande eller att han har skrivit detta förnågon vecka sedan.Låt mig börja med läkemedelsbesparingarna. Ja,våra läkemedelsbesparingar är orealistiska - orealis-tiskt små, om man jämför med de siffror som tagit fram. Där redovisar man be-sparingar på 15-20 miljarder. Våra besparingar ärorealistiskt små. Men man menar att man uppnår dehär besparingarna genom en bättre patient-läkar-relation.I slängdes läkemedel 2001,beroende på denna svårighet att patienterna inte för-stod hur de skulle ta dem. Det är den biten man måsteattackera, det man ska lösa, inte genom planekono-miska system som Läkemedelsförmånsnämnden.Vårdgarantin ska jag beröra mycket kort. Vi sätterpatienten i centrum, medan Socialdemokraterna sätterlandstinget i centrum och förhandlar sig fram ochförväntar sig att de ska lösa problemet utan att egent-ligen tillföra ett öre mer. Så har jag uppfattat det. Vitillför pengar till patienterna för att de ska kunna fåhjälp av vårdgarantin.Vad gäller folkhälsan uppfattade jag det så att detär Socialdemokraterna som är genuint ointresserade,genom att springa bakom olika institutionslösningar.Det har ju misslyckats. Det har inte blivit bättre.Folkhälsoproblemen är större . Institutio-nernas tid är förbi. Vi vill att medlen ska gå till lokaltförankrade grupper som bättre kan få fram informa-tion.Den sista punkten jag ska ta upp är Riksdagensrevisorers skrivelse, som visar att äldreomsorgen ärunder all kritik i Socialdemokraternas . Vadska Socialdemokraterna göra åt detta?Anf. 84 () replik:Fru talman! När det gäller läkemedelsbiten liggerer besparing på läkemedelsförmånen. Hur man sedanhanterar läkemedel har självfallet stor betydelse förövriga kostnader i samhället. Jag känner också tillNEPI:s studier. Jag känner också till de diskussionersom förs om vikten av att läkare informerar patientenom rätt preparat och att man tar det på avsett sätt. Detär ett ganska stort spill.