prot · GP0982 · 2002-03-14 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:82Torsdagen den 14 marsKl. 12.00 - 17.5919.00 - 20.49Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 8 mars.2 § Meddelande om information från regering-enTalmannen meddelade att torsdagen den 21 marskl. 12.00 skulle statsminister lämnainformation om Europeiska rådets möte i Barcelonaden 15-16 mars 2002.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner2001/02:107 till justitieutskottet2001/02:121,123, 134 och 136 till lagutskottet2001/02:156 till utrikesutskottet2001/02:162 till socialutskottetSkrivelser2001/02:90 till utrikesutskottet2001/02:115 till konstitutionsutskottetRedogörelser2001/02:RR5 till finansutskottet2001/02:RR6 till utbildningsutskottet4 § Skogsbruk m.m.Föredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2001/02:MJU13Skogsbruk m.m.Anf. 1 ():Fru talman! I min ungdom befann jag mig mycketoch ofta i ödsliga skogsområde, därrövare höll till och ställde till oro ibygden. Det kommer mig att tänka på , som skrev denna dikt om skogen:Om i ödslig skogångest dig betog,kunde ett flyktigt mötevara befrielse nog.Giva om vägen besked,därpå skiljas i fred:sådant var främlingars möteenligt uråldrig sed.Byta ett ord eller tvågjorde det lätt att gå.Alla människors möteborde vara så.Det behövdes säkert i de gamla tiderna när skogenvar ett hot.I dag är skogen inte något större hot för oss. Sko-gen och skogsnäringen har en mycket stor betydelseför . Över hälften av nettoexportin-komster kommer just från skogen och skogsnäringen.Nära 100 000 människor är direkt sysselsatta i bran-schen, främst i gles- och landsbygd. Detta ger dess-utom spridningseffekter i form av arbete i en mängdföretag i andra sektorer.Det finns ändå en hel del att önska när det gällerförädlingsfrågorna. Vi måste bli bättre på att självaförädla vår råvara skogen. Det skulle kunna bli enytterligare skjuts framåt på sysselsättningsfronten.Det är dessutom oerhört viktigt att den stora re-surs skogen utgör förvaltas på rätt sätt. En grundtankei ideologi är just förvaltar-skapsprincipen, som innebär ett medvetet ansvarsta-gande för att med lika rätt och lika möjligheter som vihar haft lämna över den viktiga resurs som skogenutgör till kommande generationer. Vi serskogsvårdslagen, där miljö- och produktionsmål jäm-ställs, som ett instrument för ett gott förvaltande medskydd för den biologiska mångfalden somvirkesförsörjningen kan säkras för skogsindustrinsolika grenar.Ett förvaltarskap innebär självklart också att manvidtar åtgärder för att på olika sätt skydda skogen ochskogsmarken från utarmning och andra miljöskador.Hittills har t.ex. kalkningsinsatser huvudsakligeninskränkt sig till kalkning av sjöar medan den skada-de skogsmarken inte har uppmärksammats på sammasätt. Trots att har pekat på behovet avett fortsatt program för skogsmarkskalkning och vita-liseringsgödning har regeringen inte varit beredd attsatsa några pengar i budgeten för sådana utvidgadeåtgärder.Dessutom måste en långsiktig strategi för sjöaroch vattendrag omfatta mer än bara åtgärder direkt ivatten eftersom vattenförsurningen också är en följdav att omgivande marker försurats. Skogsvårdsstyrel-sen har arbetat fram en modell för en samordnad sjö-och skogskalkning eftersom man menar att det är etteffektivare system. Dessutom kan det kosta lite mind-re pengar. I vårt budgetalternativ har vi sedan flera årtillbaka satsat ytterligare per årjust för sådana insatser.I det här betänkandet behandlar vi dock ett antalmotioner som inte i första hand har med budgeten attgöra. Jag ska här kommentera några av de reservatio-ner vi från sida bifogar betänkan-det.Först gäller det statens skogsinnehav, som omfat-tar nära produktiv skogsmark. Upp-giften bör vara dels att ta hand om områden med höganaturvärden som undantas från brukande, dels att taansvar för en markbytesreserv, bl.a. i omarronde-ringsområden. Det är en viktig uppgift för staten meddet innehav man har. För övrigt är det inget självän-damål att staten ska behöva äga skogsmark.När det gäller omarronderingsåtgärder vill jag änen gång uttrycka min förvåning över den nonchalansregeringen visar gentemot de stora behov av omar-ronderingsstöd som fortfarande finns främst i Dalar-na. Trots flera tillkännagivanden från omdet behovet har det lilla stöd som utgår för verksam-heten skurits ned till ett minimum, fastän det bevisli-gen är en ren vinst nationalekonomiskt och för stats-kassan. Pågående arbeten nödgas nu kraftigt begrän-sas, och nya planerade angelägna projekt riskerar attbli stoppade.Det är dock bra att skatteutskottet tydligen lyckatsenas om en avdragsrätt när det gäller förrättnings-kostnaderna vid just omarronderingar. Det är ändå ettsteg i rätt riktning när det gäller att hjälpa till meddetta viktiga arbete.För övrigt kan enskilda skogsägare och privatabolag bruka skogen miljö- och produktionsmässigtminst lika bra som staten. Det finns ingen anledningför statsmakten att konkurrera genom att äga produk-tionsskog i stor omfattning. Sälj ut den, med andraord! Det finns intressenter.Vi pekar i en reservation på behovet av att klar-lägga huruvida de statliga medlen till reservatsavsätt-ningar verkligen används till de mest skyddsvärdaområdena. Nya kunskaper när det gäller nyckelbio-topsinventering har visat att det fortfarande finnsbehov av att skydda mer värdefull skog än de tidigareavsatta områdena. Inte minst gäller detta i de södradelarna av landet. En översyn av gamla reservatsav-sättningar behöver således göras.Vi pekar också på behovet av att statliga medelavsätts till en katastroffond som kan nyttjas vid störreståndsskador och insektsangrepp där snabba åtgärderär nödvändiga för att skadorna inte ska få okontrol-lerbar omfattning.Fru talman! Efter den utvärdering av skogspoliti-ken som och nyli-gen presenterat är det angeläget att regeringen nu tartill sig de förslag till åtgärder som presenterats däroch också lyssnar till de idéer som framförts i demotioner som behandlas i det här betänkandet avKristdemokraterna och av de övriga partierna.Vi kristdemokrater vill ha långsiktigt hållbaraspelregler för skogsbruket. Skogens produktions- ochmiljövärde, med de utvecklingsmöjligheter som före-ligger, måste på bästa sätt tas till vara som en resursför framtiden och kommande generationer. Det över-gripande målet ska vara att all skog i skaförvaltas på ett föredömligt sätt, ur både produktions-och miljösynpunkt, för att trygga en långsiktigt eko-logiskt hållbar utveckling. Det är en målsättning somvi med förvaltarprincipen i botten står för som krist-demokrater.Fru talman! Jag står naturligtvis bakom alla vårareservationer men yrkar här bifall endast till reserva-tion 1.Anf. 2 ():Fru talman! Dagens ärende heter Skogsbruk m.m.Det är möjligt att jag mer kommer att uppehålla migvid "m.m." än vid själva det primära skogsbruket,därför att jag uppfattar att vi inte har några stora poli-tiska motsättningar när det gäller förutsättningarna förskogsägarna, stora som små, och hur det primäraskogsbruket ska bedrivas. Vi har inga motsättningaralls när det gäller hur skogsvsårdslagen ska se ut. Vistår alla bakom skogsvårdslagens båda mål, miljö-målet och produktionsmålet. Det finns däremot meratt säga om vidareförädling av skogens produkter.Det är det som jag tar upp under begreppet m.m.I betänkandet finns en mängd reservationer, ochvi står från moderat håll bakom dem där våra namnstår med. Jag yrkar här bifall till reservation 4. Denreservationen har signifikativt nog . Det är mycket det som det hand-lar om.Vi hade i går i ett förmiddagsseminari-um arrangerat av skogsindustrigrupp. Dethette just En skog av möjligheter. Där framkom detmed stor tydlighet vilken oerhörd faktor för sam-hällsutvecklingen i stort och i smått som skogen ochskogsnäringen är.Där berördes, och här instämmer jag med föregå-ende talare, skogsbrukets och skogsnäringens enormabetydelse för den ekonomiska utvecklingen. Skogsin-dustrin - skogsbruket och skogsnäringen totalt - ärhelt enkelt en motor i svensk ekonomi.Klimatfrågan berördes och skogsbrukets storabetydelse för klimatfrågan i stort. När skogen växerhar det en positiv påverkan på klimatet genom attkoldioxid binds. Därför är faktiskt våra skogar en delav lösningen på de globala klimatproblemen. För migär det obegripligt att Socialdemokraterna och rege-ringen inte utnyttjar detta. De kanske inte förstår dettaviktiga samband.Även energipolitiken och dess bäring på skogspo-litiken berördes. Skogsnäringen är både en mycketstor konsument och producent av energi.Infrastrukturen berördes och skogens betydelseför rekreation: bär, naturupplevelser och jakt. Inteminst det senare, jakten, har blivit en mycket stor ochviktig affär, både vad gäller värdet av viltkött ochupplevelsen som sådan. Den har faktiskt blivit värdganska mycket pengar.Jag uppfattade att seminariet i går, där skogsin-dustrins företrädare var väl representerade, gav osssom arbetar här i tre viktiga budskap. Detre budskapen rörde sig för det första om att vi måsteha en forskning i världsklass. För det andra måste vipresentera en energipolitik som tillgodoser näringenmed energi till rimliga priser. Det innebär i sin tur attskogsnäringen ska ha en internationell konkurrens-kraft. För det tredje måste vi presentera en in-frastrukturpolitik som är värd namnet. Det är natur-ligtvis i första hand vägar det handlar om.När det gäller det första budskapet, om forskning,vill jag påpeka att skogsnäringen är en högteknolo-gisk bransch. Det är en kunskapsintensiv bransch.Hela framgången bygger på att vi ska kunna ha enhög grad av vidareförädling av skogens produkter.Där kan vi alldeles säkert bli mycket bättre. Därförefterlyses, som jag sade , forskning i världsklass.Där är jag orolig för att staten inte tar sitt ansvar.Näringen tillskjuter mycket stora beloppunder det att statens andel av forskningsanslagen helatiden minskar sett i relation till näringens. Här är detviktigt att staten bibehåller och garanterar basfinansi-ering av denna mycket viktiga forskning.När det gäller energin konsumerar skogsnäringen20 %, alltså en femtedel, av hela vår energiproduk-tion. Eftersom marginalerna för energiproduktion iNorden i förhållande till vad som behövs är lika mednoll är det viktigt att vi inte fattar politiska beslut somriskerar energiförsörjningen för en effektiv vidareför-ädling. Här är det främst fråga om förädlingen tillpappersmassa och papper.Ett öres höjning av energipriset motsvarar faktisktså mycket som löneökning inom den industrin.Här är det naturligtvis också viktigt att vi får en har-monisering av skatter, avgifter och styrmedel i för-hållande till vår omvärld i stället för det lapptäckesom just nu råder.I det sammanhanget, när det gäller behovet avenergi, kan man också nämna den svenska diesel-skatten, som är ett ständigt återkommande ämne ochett ständigt återkommande besvär i konkurrenssitua-tionen. Vi hör ofta talas om detta i jordbrukssamman-hang, men också i skogssammanhang är detta påfal-lande. Jag har tidigare i kammaren i ett annat sam-manhang pekat på den stora skillnaden mellan och i detta fall. Ett finskt skogsskördar-lag bestående av en skördare och en skotare betalarper år i dieselskatt. Motsvarandesvenska skördarlag betalar i dieselskatt.Detta är en orimlighet och inte hållbart.Det tredje budskapet vi fick med oss i går var be-hovet av en god infrastruktur, dvs. Visserligenär skogsnäringen en stor transportör inte bara på vä-gar utan också på järnvägar och per båt. Men i detsvenska vägsystemet är skogsnäringen den i särklassstörsta transportören om vi räknar per tonkilometer.Skogsnäringens kostnader består till just avtransportkostnader. Då förstår vi hur viktigt detta är.Vi vet och vi hör ofta talas om att vårt bristfälligavägnät är en flaskhals för industrins möjligheter attkontinuerligt få fram råvara.Vi har fått en infrastrukturproposition därdet finns många ord och mycket siffror. Men deträcker inte med ord och siffror. Vi måste också fåpengar bakom en sådan proposition. Och vi vet att deligger så pass långt fram i tiden att på kort sikt kom-mer de här problemen att bestå.Alltså forskning i världsklass, energi för konkur-renskraft och infrastruktur värd namnet! Det är viktigtför skogsnäringen i stort eftersom det finns ett sådantoerhört stort samband mellan det primära skogsbruketoch skogsindustrin.Anf. 3 ():Fru talman! Skogens betydelse för landets eko-nomi och medborgarnas välbefinnande kan inte nogapostroferas. Det finns säkert en stor enighet i kam-maren. Vi har hört de två föregående talarna nämnadetta också.Vänsterpartiet har till detta betänkande fogat enreservation, nr 2 under punkt 3, angående ädellöv-skog. Jag yrkar bifall till den reservationen.I miljökvalitetsmålet Levande skogar finns det ettantal delmål. I ett av dem framgår att "arealen markföryngrad med lövskog skall öka". I svaret till motio-nen anges att det redan finns olika möjligheter att fåbidrag till plantering av ädellövskog. Vi bestrider intedetta, utan vi tycker att det är bra. Så fort som EU-byråkratin har malt färdigt räknar regeringen med attförordningen om bidrag till plantering av ädellövskogpå stormfällda områden kan träda i kraft som det står i betänkandet. Det är alltså nu när visitter här.Detta är också bra, men det är inte det vi har tagitupp i motionen. Vi har försökt sätta fingret på attdessa medel i mycket stor grad har utnyttjatsoch styrts till dem med stora skogsinnehav och storaädellövskogsplanteringar. Dem med små skogsinne-hav har inte nåtts av dessa bidrag i den ut-sträckning som vi menar är önskvärt. Det kan ha olikaorsaker. Det kan bero på att den information ochrådgivning som finns inte har nått fram till dem. Detkan också bero på att de skogsvårdande myndigheter-na ser det som mindre kostnadseffektivt att ge bidragtill plantering av ädellövskog på små arealer. Gränsengår i praktiken vid . Då missar man att nå enutökning av ädellövskogsbeståndet också genommindre bestånd.I dag planteras oftast gran på nedlagd åkermark.Det växer fort där, men kvaliteten på det som växerdär blir ofta lidande. Här kunde man kanske i ställetplantera ädellövskog, även om det är fråga om småbestånd.Fru talman! Därför menar vi att det är angelägetatt se över resurser och regler för bidragen till ädel-lövskog, så att möjligheten till nyplantering av fleramindre bestånd av ädellövskog också tas till vara.Anf. 4 ():Fru talman! Utgångspunkten är för Centerpartietsoch min personliga del alldeles klar, nämligen att vi iSveriges riksdag inser skogsnäringens mycket storabetydelse. Jag behöver inte upprepa det som har sagtshär tidigare. Jag instämmer i det. Vi fick också delta ien mycket informativ konferens om skogliga frågor idetta hus under gårdagen.Självklart är näringsklimatet väldigt viktigt och -betoningen på infrastrukturen - där vägarna har enutomordentlig betydelse. För oss som bor i de delarav landet där vi vet vad bristen på tjälsäkring innebärger detta en särskild dimension. Skogforsk i Uppsalahar efter en betydande utredning tagit fram att skogs-näringen drabbas enbart av bristen på tjälsäkring ochdärmed uteblivna leveranser till industrin under vårenmed ökade kostnader på per år.Självklart har också drivmedlen och drivmedelsskat-terna en stor betydelse för näringen. Det är ganskaanmärkningsvärt att man för fordon som inte får be-träda allmän väg ändå ska betala den indirekt fiskalaskatten som kan anses utgöra en vägtrafikskatt. Manbetalar skatt för skördare och skotare trots att de intefår köras på allmän väg.Det som också nämndes i går var kompetensför-sörjningen. Det är en fråga av mycket stor vikt för detlångsiktiga perspektivet. Det är något som vi får åter-komma till. Självklart kommer också frågan om vida-reförädling upp. Här har vi diskussioner som förs i ettannat sammanhang. Det får vi återkomma till, och detär en stor utmaning.Vi står bakom de reservationer som vi har med-verkat till, men jag nöjer mig i detta sammanhangmed att yrka bifall till reservation nr 5. Vi pekar till-sammans med på samordningen avskogspolitiken centralt. Det finns anledning att ävenur ett lokalt och regionalt perspektiv se på betydelsenav samordning för den enskilde. Det dubbelkomman-do som och skogsvårdslagen innebär kanvara komplicerat i många fall, särskilt i samband medbyggande av skogsbilvägar samt vid markavvatt-ningsfrågor. Där får den enskilde två myndigheter attstå i kontakt med, både skogsvårdsorganisationen ochlänsstyrelsen. Vi anser att det fulla sektorsansvaret förskogsvårdsorganisationen skulle förenkla för denenskilde markägaren.Fru talman! Jag måste få återkomma till det jagtrodde vi var överens om, nämligen skogens enormabetydelse. Eftersom vännen skakomma efter mig i talarstolen vill jag ändå fråga påen del punkter i hans särskilda yttrande. Som jag läserdet ser han mer av hot än möjligheter. Han säger attskogen bidrar till försurningen, att det skördas mer,att vi inte klarar den biologiska mångfalden och attavsättningarna måste öka ytterligare.Fru talman! Med den erfarenhet jag har vill jagpåstå att verkligheten ser lite annorlunda ut. Skogenhar stor betydelse för klimatarbetet. Det fick vi veta av skogssakkunniga. Vi har ingen nämnvärd ök-ning av avverkningsvolymerna sett över tiden. ökar med 30 miljoner skogskubikmeterper år. Därmed ökar också skogens betydelse somkolsänka. Ett rätt bedrivet skogsbruk klarar den bio-logiska mångfalden. De frivilliga avsättningarna harökat markant och uppgår nu till mellan3 och av arealen. I det läget kan det inte vararimligt att avsätta ytterligare stora markområden. Detär också tveksamt ur forskarsynpunkt om man för allevinnerlig tid ska avsätta samma stora områden. Manpekar på att forskningen går framåt, andra alternativkommer fram och att skyddsområdena kan behövaändras. Det är i och för sig en ny del i reservatsav-sättningspolitiken.Jag vill avsluta med att fråga ,som får inta platsen efter mig, om han ser någonövre gräns för samhällets behov att skydda ytterligarestora markarealer i landet.Med det anförda yrkar jag bifall till reservation nr5.Anf. 5 ():Fru talman! Alla vittnar vi om skogsindustrinsstora betydelse. Jag tycker inte att någonting somsägs om den betydelsen är överdrifter, t.ex. för Sveri-ges ekonomi, för export och för rekreation.Tillväxten i skogen är säkrare och starkare äninom den s.k. nya ekonomin. Skogsindustrins storaekonomiska betydelse har inneburit att den till storadelar har styrt utformningen av skogspolitiken.Men - och här kommer frågor ini bilden - jag är förvånad över att inte sernågra som helst problem, trots att det finns forskar-rapporter som pekar på att här finns problem som vimåste tackla.Vi har anledning att fråga oss, mot bakgrund aven ökad kunskap som skogsekosystemet, om skogs-bruket har bedrivits för intensivt. Flera studier visarpå att nuvarande skogsbruk inte är uthålligt.I 1994 års skogsvårdslag jämställs produktions-och miljömål. har granskatskogsvårdsstyrelsernas arbete med att uppfylla målen,och verket har redovisat kritik på flera områden. Mankonstaterar bl.a. att man inte har klarat av att förmåskogsbruket att värna den biologiska mångfalden ochatt lagens portalparagraf är så skriven att det inte gåratt jämställa de båda målen.Det är närmast en kommunikation mellanskogsindustrin och de ideella naturvårdsorganisatio-nerna som har bidragit till ambitionshöjningen iskogsbruket. Skogsindustrin, skogsägare och natur-vårdsorganisationer har gjort jobbet, och de har gjortett stort jobb.FSC-certifieringen har följts av en liknande stan-dard, PEFC-certifieringen. Dessa certifieringar styrsedan några år mycket av naturvården; de styr denhänsyn som tas och de frivilliga avsättningar somgörs. Jag frågar mig om skogsvårdsstyrelserna ochskogsvårdsorganisationerna här har suttit på åhörar-plats.Skogsvårdslagen har börjat spela ut sin roll. Det ärambitionsnivån i FSC-certifieringen som är avgöran-de och ledande. Men ännu saknas mycket för att vientydigt ska kunna konstatera att vi är på väg mot etthållbart ekologiskt skogsbruk.Min mening är att skogsvårdslagen måste ses överutifrån miljömålen och inarbetas i den övriga miljö-lagstiftningen. Skogsvårdslagen förutsätter en höggrad av frivilliga åtaganden från markägare m.fl.,men samhället behöver ökade möjligheter för attuppmuntra dessa åtaganden. I vissa fall behövsskärpta regler för hur man bedriver skogsbruket så attden biologiska mångfalden inte hotas, att fler reservatkan avsättas i produktiva skogar och att offentligägdmark ska kunna användas i utbyte mot den mark somenskilda ägare avsätter som reservat.Överordnat allt annat finns kravet på ett uthålligtbrukande av naturresurser, bevarandet av biologiskmångfald och ett kretsloppstänkande. hargenom ratificeringen av förbunditsig att iaktta dessa krav. Vi måste ta till oss de senasteforskningsrönen vad gäller både uthållighet och bio-diversitet.Om inte skogsvårdslagen tar hänsyn till grund-forskningens resultat behövs den ju inte. Den har dåmer karaktären av en modifierad industrilag utanhänsyn till ekologi. Certifiering och skogspolitik kanvara varandras hävstänger på väg mot en ekologiskskogspolitik. Nuvarande skogsbruk innebär möjligenett hot mot skogsekosystemet.Artdatabanken visar att antalet hotade arter ökarsamtidigt som en vardagsmångfald av arter står ochknackar på dörren till rödlistorna.Med en ny och bättre uppdaterad skogsvårdslag,som ger förutsättningar för ett i alla delar uthålligtskogsbruk, ges också möjlighet att stärka trä som enfantastisk förnyelsebar råvara. Potentialen ligger i atthitta nya former för hur trä kan användas i olikasammanhang, inte minst inom förpackningsindustrin.Fru talman! För att värna om svenskt skogsbrukvill jag ge en sammanfattning av vad som krävs ut-över vad jag sagt när det gäller uthålligheten.Vi måste på ett bättre sätt hävda våra intresseninternationellt. En åtgärd kan i det sammanhangetvara att inrätta en skogsambassadör på Europanivå.Vi måste satsa mer på forskningen i olika avseen-den, bl.a. när det gäller nya produkter. Men vi måsteockså satsa på forskning kring två olika slag av an-grepp på skogen. Dessa är ett större hot motskogen än någonting annat. Här krävs mycket meraforskning.Kalkningsverksamheten är en annan åtgärd. UlfBjörklund pratar om kalkningsverksamheten men intepå det sätt som vi nu måste tala om den, nämligen attden på ett bättre sätt måste anpassas till de behov somfinns. sker en alltför urskillningslös kalkning avskogsmark, och insatserna ger i många fall negativaeffekter. Det nämnde inte någontingom, vilket jag tycker är oerhört viktigt.När det gäller avsättningarna fick jag från ÅkeSandström frågan om det finns någon övre gräns fördessa. Jag tror att vi ska sluta tala om antal hektar närdet gäller avsättningarna. Vi måste i stället tala omdet som av olika skäl är viktigt att bevara. Det hand-lar om att bevara den biologiska mångfalden, menockså om andra skäl. Vad är viktigt att bevara? Atthaka upp sig på 800 000 eller kan intevara rätt väg även om vi i miljömålssammanhang hargjort det. Det väsentliga kan inte vara ,utan det väsentliga måste vara att vi sparar det sombehöver sparas.Fru talman! Jag vill yrka bifall till reservation 6.Till reservation 8, som handlar om statens skogsinne-hav, vill jag ge kommentaren att jag i andemeningeninstämmer i den. Men jag tycker att det är fel tillfälleatt nu ta upp den frågan eftersom staten har mycketkvar att göra när det gäller att ta ansvaret för densvenska skogen. Därför bör en sådan fråga väckassenare.Anf. 6 () replik:Fru talman! Det var närmast en kontrollfråga.Visst inser också vi att det finns problem och gamlaförsyndelser i skogsbruket - svar ja.Då det gäller utvärdering av den skogspolitik somhar förts är det som påpekar lite fel.Det var just naturvårdshänsynen som skogsbruketklarade bäst av de olika hänsynen.