prot · GP09101 · 2002-04-24 00:00:00 — sakersom man inte ser på grund av att man har ett manligtsätt att bedöma själva frågan. Det är naturligtvis vik-tigt att det rensas på den kanten i synnerhet när detgäller läromedlen.Vi har föreslagit att ska få ett uppdragatt läromedlen ur ett genusperspektiv. Den reserva-tionen har också hakat på. Vänsterpar-tiet har tidigare haft en liknande motion, och vi harockså haft en sådan . Vi hoppas att det ärfler som tycker att det är ett bra förslag och kan stödjadet. Jag tackar för ordet.(forts. 16 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 17.00 då voteringen skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.15 § Beslut om ärenden som slutdebatterats viddagens sammanträdeMJU19 nationalparkKammaren biföll utskottets förslag.AU6 ArbetsrättPunkt 1 (Avslag på proposition 2001/02:97)1. utskottet1. 2 (fp)Votering:250 för utskottet13 för res. 235 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 68 m, 36 v, 16 c, 13 mp, 1 fp, 1 -För res. 2: 13 fpAvstod: 35 kdFrånvarande: 16 s, 13 m, 7 v, 7 kd, 2 c, 3 mp, 2 fp,1 -Punkt 2 (Övrig lagstiftning mot diskriminering m.m.)1. utskottet2. 3 (m)3. res. 4 (kd)Förberedande votering:70 för res. 335 för res. 4193 avstod51 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Huvudvotering:181 för utskottet69 för res. 348 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 36 v, 16 c, 13 mp, 1 fpFör res. 3: 68 m, 1 -Avstod: 35 kd, 13 fpFrånvarande: 16 s, 13 m, 7 v, 7 kd, 2 c, 3 mp, 2 fp,1 -Punkt 6 (Ändringar i fråga om deltidsarbete och tids-begränsade anställningar)1. utskottet2. 8 (v)Votering:263 för utskottet36 för res. 850 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 69 m, 35 kd, 16 c, 13 mp, 14 fp,1 -För res. 8: 36 vFrånvarande: 16 s, 12 m, 7 v, 7 kd, 2 c, 3 mp, 2 fp,1 -Punkt 7 (Allmänna frågor om arbetsrätten)1. utskottet2. 11 (fp)Votering:186 för utskottet14 för res. 1199 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 6 v, 35 kd, 16 c, 13 mp, 1 -För res. 11: 14 fpAvstod: 69 m, 30 vFrånvarande: 16 s, 12 m, 7 v, 7 kd, 2 c, 3 mp, 2 fp,1 -Punkt 10 (Stridsåtgärder)1. utskottet2. 15 (c, m, kd, fp)Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation.Punkt 12 (Yttrandefrihet för privatanställda m.m.)1. utskottet2. 18 (mp)Votering:255 för utskottet13 för res. 1831 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 69 m, 5 v, 35 kd, 16 c, 14 fp, 1 -För res. 18: 13 mpAvstod: 31 vFrånvarande: 16 s, 12 m, 7 v, 7 kd, 2 c, 3 mp, 2 fp,1 -Punkt 15 (Rättsläget vid företagsnedläggningar m.m.)1. utskottet2. 22 (v)Votering:263 för utskottet36 för res. 2250 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 69 m, 35 kd, 16 c, 13 mp, 14 fp,1 -För res. 22: 36 vFrånvarande: 16 s, 12 m, 7 v, 7 kd, 2 c, 3 mp, 2 fp,1 -Punkt 18 (Turordningsundantag)1. utskottet2. 24 (s, v)Votering:148 för utskottet148 för res. 2453 frånvarandeTalmannen konstaterade att rösterna var lika deladeoch förklarade ärendet bordlagt enligt 5 kap. 6 § riks-dagsordningen.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 69 m, 35 kd, 16 c, 13 mp, 14 fp, 1 -För res. 24: 112 s, 36 vFrånvarande: 19 s, 12 m, 7 v, 7 kd, 2 c, 3 mp, 2 fp,1 -JuU28 Godkännande av rambeslut om åtgärderför att bekämpa människohandelPunkt 1Kammaren biföll utskottets förslag.Punkt 2 (Samtyckes straffrättsliga verkan)1. utskottet2. 1 (mp)Votering:284 för utskottet14 för res. 11 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 69 m, 36 v, 35 kd, 16 c, 13 fp,1 -För res. 1: 1 s, 13 mpAvstod: 1 fpFrånvarande: 16 s, 12 m, 7 v, 7 kd, 2 c, 3 mp, 2 fp,1 -LU10 Ersättningsrättsliga frågorPunkt 1 (Överfallsskyddet i hemförsäkringen)1. utskottet2. 1 (v)Votering:249 för utskottet50 för res. 150 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 69 m, 35 kd, 16 c, 13 fp, 1 -För res. 1: 36 v, 13 mp, 1 fpFrånvarande: 16 s, 12 m, 7 v, 7 kd, 2 c, 3 mp, 2 fp,1 -() anmälde att han avsett att rösta jamen markerats ha röstat nej.Punkt 3 (Småföretagares försäkringsskydd)1. utskottet2. 2 (c, fp)Votering:255 för utskottet42 för res. 21 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 69 m, 36 v, 34 kd, 1 mp, 1 -För res. 2: 16 c, 12 mp, 14 fpAvstod: 1 kdFrånvarande: 17 s, 12 m, 7 v, 7 kd, 2 c, 3 mp, 2 fp,1 -Punkt 5 (Utvidgat ansvar för trafikförsäkringen)1. utskottet2. 3 (kd)Votering:260 för utskottet38 för res. 351 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 69 m, 35 v, 16 c, 13 mp, 12 fp,1 -För res. 3: 1 v, 35 kd, 2 fpFrånvarande: 17 s, 12 m, 7 v, 7 kd, 2 c, 3 mp, 2 fp,1 -Punkt 7 (Handläggningen av trafikskadeärenden)1. utskottet2. 4 (v, c)Votering:233 för utskottet65 för res. 41 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 69 m, 35 kd, 14 fp, 1 -För res. 4: 36 v, 16 c, 13 mpAvstod: 1 sFrånvarande: 16 s, 12 m, 7 v, 7 kd, 2 c, 3 mp, 2 fp,1 -Punkt 8 (Det allmännas skadeståndsansvar)1. utskottet2. 5 (m, c)Votering:214 för utskottet85 för res. 550 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 1 m, 36 v, 35 kd, 13 mp, 14 fpFör res. 5: 68 m, 16 c, 1 -Frånvarande: 16 s, 12 m, 7 v, 7 kd, 2 c, 3 mp, 2 fp,1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.LU32 Höjda ansvarsbelopp vid oljeskador tillsjössKammaren biföll utskottets förslag.SfU14 Konvention om social trygghet mellan Sve-rige och KanadaKammaren biföll utskottets förslag.UbU11 Vissa högskolefrågorPunkt 5 (Studenternas rättssäkerhet)1. utskottet2. 3 i motsvarande del (c)3. res. 4 i motsvarande del (fp)Förberedande votering:16 för res. 315 för res. 4268 avstod50 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Huvudvotering:Kammaren biföll utskottets förslag genom uppres-ning.Punkt 6 (Kårobligatoriet)1. utskottet2. 5 (m, kd, c, fp)Votering:160 för utskottet133 för res. 55 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 35 v, 11 mpFör res. 5: 67 m, 34 kd, 15 c, 2 mp, 14 fp, 1 -Avstod: 2 m, 1 v, 1 kd, 1 cFrånvarande: 17 s, 12 m, 7 v, 7 kd, 2 c, 3 mp, 2 fp,1 -Punkt 15 (Utbyggnad av forskningen)1. utskottet2. 2 i motsvarande del (kd)Votering:247 för utskottet34 för res. 215 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 69 m, 35 v, 1 c, 13 mp, 14 fp, 1 -För res. 2: 34 kdAvstod: 1 v, 14 cFrånvarande: 17 s, 12 m, 7 v, 8 kd, 3 c, 3 mp, 2 fp,1 -Punkt 26 (Andra motionsyrkanden)Yrkande:1. utskottet2. utskottets förslag till beslut med den ändring somföranleddes av bifall till mot Ub371 (m, kd, c, fp)Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.16 § (forts. från 14 §) Jämställdhet inom utbild-ning och forskning (forts. UbU12)Anf. 158 ():Fru talman! Det betänkande från utbildningsut-skottet som vi nu behandlar omfattar 51 motionsyr-kanden - de flesta från allmänna motionstiden . Imotionerna tar man upp frågor om jämställdhetsar-betet i både skola och högskola, men i nästan samtli-ga fall slås öppna dörrar in.Jämställdheten mellan män och kvinnor i modern,fördjupad betydelse har varit enaktuell fråga i den politiska debatten. Mycket har häntsedan 1979 då den första jämställdhetslagen antogsav riksdag.När det gäller jämställdhetsarbetet i skolan harriksdagen gång på gång slagit fast att synen på jäm-ställdheten är både en värdegrundsfråga och en peda-gogisk fråga som ska lyftas fram i skolans dagligaarbete och som ska genomsyra undervisningen i allaämnen. Universitet och högskolor ska aktivt främjajämställdhet mellan kvinnor och män.Fru talman! Den politiska enigheten kring mål ochmedel för jämställdhetsarbetet synes mig vara mycketstor när jag läser de motionsyrkanden som här be-handlas. Det uppstår dock en del frågor och undringarhos mig när jag läser och begrundar Moderaternasoch gemensamma reservation angåendejämställdhetsarbetet i skolan.De båda partierna betonar gemensamt i reserva-tionen att jämställdhetsarbetet måste "bli en pedago-gisk fråga, snarare än en moral- eller attitydfråga".Man beskriver ingående hur skillnaderna mellanpojkar och flickor ska tas till vara för att möjliggöraatt alla presterar så goda resultat som möjligt när detgäller ämneskunskaper.Det är bra att alla får goda ämneskunskaper. Dettaär ett av skolans mål - alltså inte det enda målet.Därför vill jag ställa följande fråga till ni i lämnat den position som ni engång intog när det gäller arbetet för att skolan skaförmedla och förankra de grundläggande värden somvårt samhällsliv vilar på, nämligen människolivetsokränkbarhet, individens frihet och integritet, allamänniskors lika värde, jämställdhet mellan kvinnoroch män samt solidaritet gentemot de svaga och ut-satta?Folkpartiets partiledare lät i endebatt här i kammaren undslippa sig att skolans upp-gift att lära eleverna att bli demokrater, att respekteravarandra och att vara jämställda är blomsterspråk somborde skalas bort. I stället skulle vår uppgift till sko-lan bli otroligt tydlig. Kunskapen ska stå i centrum -så uttalades det här i kammaren.Detta debattinlägg paras med den reservation somvi behandlar får mig att dra slutsatsen att Folk-partiet numera anser att endast ämneskunskaper ärkunskap. För mig som socialdemokrat är det oerhörtväsentligt att goda ämneskunskaper ska vara en del avden djupare kunskap som ett demokratiskt förhåll-ningssätt innebär. Ett demokratiskt förhållningssätthandlar i allra högsta grad om attityder.Jag tycker att det är ännu mer väsentligt att betonaskolans roll som demokratisk fostrare, som den somska föra vidare de grundläggande värden som vårtsamhällsliv vilar på - alla människors lika värde,jämställdheten, solidariteten med de svaga och utsatta- med tanke på vad som faktiskt börjar händaute i , där vi i land efter land ser hur starkaodemokratiska krafter växer till sig. I en sådan tidanser jag att det är mer nödvändigt än någonsin attbetona skolans andra uppgift och mål, nämligen attföra vidare våra demokratiska traditioner och vårtdemokratiska förhållningssätt människa och männi-ska emellan.Fru talman! Som jag inledningsvis nämnde skauniversitet och högskolor aktivt främja jämställdhetmellan kvinnor och män. Varje lärosäte ska aktivtarbeta för att få en jämnare könsfördelning i lärarkå-ren, och varje lärosäte ska vidta åtgärder för att få enjämnare könsfördelning inom de olika utbildningarna.Genusperspektiv ska ingå i den högskolepedagogiskautbildningen, och naturligtvis måste det demokratiskaförhållningssättet, attityden, arbetas med även inomuniversitet och andra lärosäten, där av tradition kan-ske fortfarande väldigt mycket av elittänkande ochelitistiskt förhållningssätt lever kvar. Det är viktigt attuttrycka att det demokratiska förhållningssättet na-turligtvis är lika väsentligt inom högskola och univer-sitet som inom hela det övriga utbildningssystemet.Den positiva attityden till jämställdhet är en del avdetta demokratiska förhållningssätt. Det är viktigt attvi från talarstolen i riksdag markerar viktenav att arbeta både med att bibringa goda ämneskun-skaper i det svenska utbildningssystemet och med attbibringa det demokratiska förhållningssättet männi-ska och människa emellan.Med det jag har sagt som grund yrkar jag avslagpå samtliga motioner i betänkandet.Anf. 159 () replik:Fru talman! Jag måste tillstå att jag inte riktigtförstod den fråga som till mig. Jag skulle vilja be henne att preciseraden. Jag har fört fram i mitt anförande ett antal kravpå att det måste finnas pedagogiska och andra kun-skaper om hur olika flickor och pojkar fungerar ,man måste ha individperspektivet så att de som inteföljer ett traditionellt könsrollsmönster uppmuntrasatt fortsätta med det. Vi har föreslagit skärpningar avlagen om sexuella trakasserier. Jag förstår inte riktigtvad frågan gick ut på. Den formulerades, som jaguppfattade det, inte särskilt konkret.Däremot uppfattade jag att irriterar sig på att vi brukar säga att kunskaps-målet är skolans huvuduppgift. Det tillstår jag fortfa-rande att det är, det vidhåller jag. Det är det skolan ärbäst på. Sedan är det mycket viktigt att skolan vilarpå demokratiska värderingar och för dem vidare.Skolan vilar på värderingar om jämställdhet, tolerans,respekt för olika livshållningar osv. Men det som ärskolans huvuduppgift och det skolan är bättre ännågon annan på är att hjälpa eleverna fram till kun-skapsmålet. Det tycker jag är mycket väsentligt attbetona. Det är väl det som ofta är skillnaden mellansocialdemokratisk skolpolitik och liberal skolpolitik.Kunskapsmålet skyms av er retorik.Anf. 160 () replik:Fru talman! Problemet, , ligger i justbegreppet kunskap. Jag försökte att vara tydlig ochskilja på ämneskunskap och djupare kunskap, där jaganser att det demokratiska förhållningssättet finns.Det är alltså en fråga om attityder och människosyn.Ämneskunskap är att man behärskar fysik, kemi,matematik, svenska. Javisst, det är ett av skolans målatt bibringa eleverna detta. Men det är minst likaviktigt för vårt demokratiska samhällssystem att ävenden djupare kunskapen om förhållningssättet männi-ska och människa emellan bibringas eleven underskoltiden. Det är därför jag blir lite orolig när jagläser den gemensamma reservationen från Modera-terna och där man betonar att jämställd-hetsarbete i skolan måste grundas på kunskap och blien pedagogisk fråga snarare än en attitydfråga.Anf. 161 () replik:Fru talman! Man kan naturligtvis vidga den härdiskussionen till att nästan bli filosofisk. För mig äregentligen inte jämställdhetsfrågan en moralisk fråga.För mig är det ett faktum att vi alla är individer. Detär inte så mycket att orda om. Det är väldigt viktigtatt man utgår från det. Det är bristande och dåligkunskap om man hävdar att flickor och pojkar skabemötas olika.Jag tycker att det är ett intressant retoriskt grepp,om jag får säga så, när har en rad yrkan-den som parti inte till-styrker, om åtgärder mot sexuella trakasserier, omförbättrade anställningsprinciper i högskolan, genus-perspektiv i vårdutbildningar, om genusperspektivinom medicinsk forskning osv. för att arbeta för enökad jämställdhet. Det hade kanske varit intressantareatt höra motiveringar till att socialdemokraterna av-styrker dem i stället för att diskutera sådana här i ochför sig intressanta språkfilosofiska formuleringar omhur man ska uttrycka sig, men det har vi inte riktigttid till just nu.Anf. 162 () replik:Fru talman! För mig blir det, , allvar-ligt när jag läser protokollen bakåt om våra skolde-batter i och kan se att här finns en förskjut-ning.Detta med att partiledare vispar un-dan den djupare kunskap som skolan ska bibringa,där man beskriver vikten av det demokratiska för-hållningssättet, solidariteten och jämställdheten, somblomsterspråk som måste skalas bort tillsammansmed reservationen fick mig att ställa frågan tillUlf : Står man inte längre bakom det som ståri skollagens portalparagraf, eftersom man hela tidenvill skjuta det i bakgrunden, skjuta ämneskunskaper-na framåt och förminska det andra?Jag tycker inte att det är en filosofisk debatt, utandet är en debatt som vi måste föra om vår demokratioch dess förutsättningar i dagens samhälle. Det vardärför som jag ville diskutera om det är så attFolkpartiet på något sätt nu vill skjuta tillbaka dendjupare kunskapen i skolan för att endast koncentrerasig på ämneskunskaper.Anf. 163 () re-plik:Fru talman! talar såväl om vikten av att det finns demokrati också i hög-skolan. Jag delar den uppfattningen fullt och helt.Med anledning av den tidigare debatten kännerjag ändå att det finns stora frågetecken. Det förstafrågetecknet handlar naturligtvis om vad det är fördemokrati när studenterna ska köpa sig det inflytandesom är självklart inom och gymnasie-skolan, som innebär att man deltar och är med ochbestämmer över sin undervisning och sin utbildning.På grund av den obligatoriska kårtillhörigheten måstestudenterna alltså betala en avgift för att få vara medoch bestämma, och detta kallade demokratins säkerställande.Min andra fråga gäller värdegrunden. MajléneWesterlund har inte tillstyrkt de motioner som vi harväckt tidigare om att det ska vara samma värdegrundäven för högskolor och universitet.Min tredje fråga har jag fortfarande inte fått be-svarad. Varför gäller inte samma lagstiftning omjämställdhet för studenter inom högskolan som förövriga människor i samhället? Varför kan vi inte fåigenom att det lagliga skyddet ska vara detsamma? Vivet ju att det förekommer trakasserier.Trots den proposition som kom från regeringenom likabehandling av studenter finns det student-grupper inom basårsverksamheten som inte omfattasatt detta. 164 () replik:Fru talman! Vi hade en mycket intensiv diskus-sion om diskrimineringslagstiftningen som har införtsför högskolan. Det innebär att de fyra separata dis-krimineringslagar som gäller för arbetslivet har sam-manförts. Studenterna har ett rättsskydd när detgäller dessa frågor, men det är inte inskrivet i sammalag som gäller för arbetslivet. Enligt juridiska exper-ter gick det inte att skriva in regler som gäller stu-denter i samma lagstiftning som gäller för människorute i arbetslivet. Då löste vi det hela genom en separatlagstiftning för studenter.Vi hade inte heller möjlighet att gå utanför stu-denterna som begrepp och kår, dvs. de studenter somär inskrivna på högskolan för fortsatta studier.Anf. 165 () re-plik:Fru talman! Då har man tagit bort en del. Enligtden diskussion som då fördes här i kammaren gickdet tydligen inte heller att lösa frågan för de studentersom fanns inom de ickestatliga högskolorna. Det ärockså lite märkligt i det här sammanhanget.Anser vi att vi ska ha demokrati i hela utbild-ningssystemet gäller det självklart att människoromfattas av samma lagstiftning var än i samhälletman befinner sig. Det ska gälla alla studenter. Detkan inte vara så att vissa grupper står utanför.Jämställdhetslagstiftning är viktig för dessa grup-per, kanske viktigare än för någon annan grupp. Stu-denterna är helt och hållet beroende av de nära ochtäta relationer som de tvingas att ha med sina handle-dare.Jag fick inte svar på min första fråga. Därför villjag återigen ställa den: Är det rimligt att säga att mansäkerställer demokratin i högskolan och studenternasinflytande genom att de obligatoriskt ska betala enkåravgift?Anf. 166 () replik:Fru talman! Jag vet inte riktigt vad kårobligatoriethar med jämställdheten att göra, men både manligaoch kvinnliga studenter omfattas av det. På det sättetär kårobligatoriet jämställt.Yvonne resonerar som om det intefanns någon jämställdhetslagstiftning som gällerinom universitet och högskolor. För sedanfattade vi beslut om en diskrimineringslagstiftningsom ska gälla för studenter vid universitet och hög-skolor. Det finns ju en lagstiftning. Skillnaden är attden inte är införd under samma paragraf som gällerför arbetsmarknaden. Men den är ju lika omfattandeför den enskilde studenten i förhållande till andrastudenter och till lärare och handledare.Anf. 167 () replik:Fru talman! Jag glömde faktiskt att i slutet av mittanförande yrka bifall till reservation nr 9 under punkt13. Jag beklagar glömskan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )17 § Elever med funktionshinderFöredrogsutbildningsutskottets betänkande 2001/02:UbU13Elever med funktionshinder.Anf. 168 ():Fru talman! Även funktionshindrades rätt att väljaskola är en självklarhet för oss moderater. Lika själv-klart är det att ge elever med betydande och beståen-de funktionshinder på grund av en hjärnskada enoptimalt god utbildning.I mitt anförande kommer jag att koncentrera migpå elevens rätt att välja skola och problematiken kringsärskolan.Möjligheterna att välja skola är kanske av särskildbetydelse för den funktionshindrade. Funktionshind-ren kan se väldigt olika ut, men rätten att välja måsteockså få gälla dessa elever. Allt annat vore djuptcyniskt. Det betyder att skolorna måste utformas såatt inga elever utestängs därför att skolan saknar hisseller därför att den fysiska eller mentala miljön iövrigt omöjliggör ett verkligt val. Detta måste varahuvudregeln från förskoleklassen till gymnasiet.Den som bäst känner elevens behov och viljamåste vara eleven själv tillsammans med föräldrarna.Med den inställningen måste systemen anpassas tilleleven och inte tvärtom. För oss moderater är det likasjälvklart att man även kan ha special-skolor för elever med komplicerade funktionshinder.Vi är bestörta över att regeringen väljer att stänga defasta skoldelarna vid i . Tron ochsynsättet att hemkommunerna kan klara av alla debehov som multihandikappade elever har är felaktiga.Varför ta bort ett alternativ som uppenbarligen funge-rar utmärkt? Rätten att välja måste gälla alla elever,det borde vara en självklarhet.För att kunna erbjuda alla elever med funktions-hinder verklig valfrihet vill vi även för denna gruppinföra en statlig finansiering. För gruppen funktions-hindrade är detta extra viktigt då många små kommu-ner kan uppleva det som en oöverstiglig kostnad omeleven vistas på annan ort. Det enda alternativ som dåerbjuds blir undervisning i hemorten. Ekonomin blirdå viktigare än elevens rätt till bra undervisning.Fru talman! Vi inser att det inte är helt problem-fritt att bestämma en given kostnad, en skolpeng, förelever med funktionshinder, då variationerna hoseleverna är betydande, som bekant. Exakt hur tekni-ken med statlig skolpeng för elever med funktions-hinder ska fungera tål en särskild utredning. Vi före-slår därför att regeringen återkommer till riksdagenmed ett förslag på hur en statlig finansiering av funk-tionshindrades rätt att välja skola kan ordnas.Sammanfattningsvis: Inte minst elever med funk-tionshinder av olika slag måste få rätt att välja sinskola. Valet kan då vara att integreras i den närmastekommunala skolan, den närmaste fristående skolaneller någon annan skola eller att få rätt att gå i enspecialskola på annan ort. Den statliga finansieringenföljer eleven fullt ut.Jag nöjer mig, fru talman, med att yrka bifall tillreservation nr 1 under punkt 1.Fru talman! Det är en annan fråga som jag hadetänkt prata om, nämligen om särskoleelever. De rap-porter som nått oss vad gäller just gruppen elevermed, som det står, begåvningsmässigt funktionshin-der - de som vi i vanligt tal brukar kalla för särskole-elever - är inte särskilt uppmuntrande.I dag går ca 13 500 elever i den obligatoriskasärskolan, varav 9 500 i grundsärskolan. Elevökning-en i grundsärskolan t.ex. blev till2001, en väldig ökning alltså. Överrepresentationenav invandrarelever är också påfallande stor.Man frågar sig onekligen vad detta beror på. Detfinns säkert en hel rad förklaringar, men det är svårtatt undvika frågan om det verkligen är rätt elever somskrivs in i särskolan. Finns det elever som per defini-tion inte ska tillhöra särskolan men som likväl gördet? Ja, det verkar faktiskt vara på det sättet.Skolverkets genomlysning av särskolan visar attdet finns skäl att se över de rutiner som ligger tillgrund för inskrivning. Vi menar att det finns skäl attställa krav på obligatoriska utredningar inför place-ringar i särskolan. Vidare menar vi att det är viktigtatt återkomma med utredningar om enskilda elever,då personlighetsutveckling kan göra att grundskolankan vara ett alternativ.Placering av barn i särskolan måste naturligtvisvila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet,eller, som undervisningsrådet kon-staterar: Det finns en ansenlig del elever som inte hörhemma i särskolan.