prot · GQ0935 · 2002-12-12 00:00:00 — Jag tycker att det är roligt att Centernpå så många håll närmar sig socialdemokratin i skol-politiken. Det tycker jag är positivt. Det framgickframför allt av det replikskifte hade medVänsterpartiet, där hon var mycket tydlig om att honinte ställer upp på skolpengssystemet. Det är ett vik-tigt ställningstagande för . Det är en av destora vattendelarna i den här kammaren.Framtidens lärare måste utbildas i dagens lärar-högskolor. Vi antar väldigt många fler. Vi ser ett ökat intresse. Det är viktigt.Hur kommer det sig? Jo, på mycketlänge pågår det också en positiv diskussion om sko-lan. Det satsas i skolan. Det utvecklas och förnyas,och detta lyssnar unga människor på. De ser att dettakanske ändå är ett område som de kan ägna sin kraft.Detta måste vi hålla i väldigt noggrant. Vi måste setill att resurserna kommer fram. Det är tråkigt, men det går kanske attändra på det under mandatperioden.Jag tycker att till exempel timplaneförsöket ärväldigt intressant. Det är många skolor som är medi det och själva får använda tiden för att nå målen,inte bara för att det ska vara ett visst antal timmar.Men vi måste naturligtvis fundera över vilka utvärde-ringsmekanismer och vilka uppföljningsmöjlighetervi har, så att vi inte bara tar bort ett verktyg och intehar något annat. Det är precis det som pågår , närvi följer upp försöken med slopad timplan i ett stortantal skolor för att utvärdera om det är en politik förframtiden. Också där tror jag att det finns möjligheteratt diskutera med Centern.Problemet med är att de har bedrivit envalrörelse där de har lagt sig tätt intill ochModeraterna, som i skolfrågan på många sätt harbedrivit en ren högerpolitik. Det är något som Cen-terns väljare inte ställer upp på. Vill ni bedriva enannan politik är det intressant att diskutera. Menvalrörelsen visade ju inte någon sådan tendens, vadjag kunde se.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 12.15.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 12.15.4 § (forts.) Utbildning och universitetsforskning(forts. UbU1)Anf. 43 () replik:Fru talman! Utbildningsministern angriper starktFolkpartiet, men inte . Jag skullevilja be honom att inte spela det här välkända dema-gogiska spelet med icke grundade anklagelser.Folkpartiet har under en mycket kämpatför kunskap. Vi sänker inte kunskapskraven. Men vadvi vill göra är att skapa respekt för all kunskap. Vi haren mycket djupgående respekt för den praktiska kun-skapen.Det finns en bok som är skriven av en svensk filo-sof från som heter . Jagrekommenderar starkt denna bok till utbildningsmi-nistern.Vi placerar inte en sorts kunskap, den teoretiska,på en piedestal och den praktiska någonstans i botten,utan vi vill ge alla unga människor en möjlighet atterövra den kunskap som bäst passar dem. Det är där-för som vi vill ha praktiskt inriktad utbildning pågymnasiet. Vi vill inte göra var och en av gymnasie-eleverna till kärnfysiker, filosof eller doktor i stats-vetenskap. Detta skulle vara en mycket felaktig in-riktning.Socialdemokratisk skolpolitik lider avotydlighet, ett begrepp av kunskap som varken gyn-nar den teoretiska kunskapen eller den praktiska.Anf. 44 Utbildningsminister () replik:Fru talman! Låt mig försäkra attsocialdemokratin känner den djupaste respekt föryrkeskunskaperna. Jag kommer själv från ett arbetar-hem och har en mycket stor respekt för de kunskapersom man förvärvar genom ett hårt arbete. Men vi görinte den åtskillnad som gör när honsäger att man antingen ska ha kunskaper av praktisknatur för att bli yrkesarbetare eller sikta på att blifilosof eller doktor i teologi.Samhällsutvecklingen är sådan att alla också be-höver teoretiska kunskaper - matematik, engelska,svenska språket, samhällskunskap - för att kunnautvecklas i sitt arbete och för att kunna vara en aktivoch engagerad samhällsmedborgare för att bygga enlevande demokrati. Detta har arbetarrörelsen alltidkänt väldigt starkt för. Det har varit en frigörelse förmänniskor att få den kunskapen.Det som vill göra är att konsekvent,inte bara i något fall, sänka kunskapskraven för grupp av ungdomar i vår skola. Först ska mangöra det genom att se till att leda in barnen redanväldigt tidigt på olika banor och säga: Du har praktis-ka talanger. Du ska gå den här vägen. Du har teore-tiska talanger. Du ska gå den andra vägen. Dennasortering ska börja redan . Under desista åren på högstadiet handlar det om olika avance-rade kurser beroende på den läggning som Folkpartiethar bestämt att människor har uppdelad i grupper.Sedan, som kronan på verket, ett gymnasium som inteerkänner rätten till kärnämnen, kärnkunskaper ocksåför dem som satsar på ett yrkesarbete efter gymnasiet.Därmed lämnar sin tradition, som jupå många sätt är intimt förknippad med socialdemo-kratins tradition. Det gör mig djupt bekymrad.Anf. 45 () replik:Fru talman! Missförståndet - om det nu är ettmissförstånd och inte, som jag sade, ren demagogi -fortsätter.Vad vi vill göra är att förstärka kunskapsutveck-lingen redan på låg- och mellanstadiet, och det kännerutbildningsministern mycket väl till.Vi sorterar inte människor. Vi ger människan fri-het att utvecklas enligt de egna möjligheterna.Vad som har förstört den svenska skolan är denotydliga synen på kunskap som försöker stoppa inalla människor i en enda modell. Detta har i praktikenvisat sig vara en återvändsgränd. Ändå försvarar nifortfarande den här enhetligheten som inte leder tillnågonting. Folk får inte möjlighet att satsa på det somär den egna livskraften, den egna begåvningen ochden egna passionen. Alla ska vara precis likadana.Detta är inte demokrati, utan en mycket fattig syn påkunskap och mänsklig utveckling.Anf. 46 Utbildningsminister () replik:Fru talman! , den bortgångne folk-partiledaren, sade: En människa är inte vad hon varitutan vad hon kan bli. Precis det är en väldigt brautgångspunkt också för skolpolitiken.Det ger väldigt dåliga resultat att återgå till engammal skola som sorterar barnen väldigt tidigt ochsom säger till arbetarhemmens pojkar och flickor: Nihör till den praktiska traditionen och ni vill sätta igång med det praktiska arbetet, så ni ska inte ha destarka teoretiska kunskaperna, för dem behöver niinte.I våras hade jag besök av skolminister.Tyskland har ju sorteringsskolan verkligen uppbyggdefter de här idéerna och principerna: tidig sorteringmen också tidig betygssättning. Man försöker helatiden hitta vilka som är lämpade att gå vidare tillteoretiska studier och vilka som är lämpade för prak-tiska uppgifter. Resultatet för är ju att manligger långt efter i skolresultat.Jag tror väldigt mycket på den gemensamma sko-lan. Den har mycket starka både idémässiga ochpraktiska förutsättningar att ge stöd och hjälp åt allabarn och ungdomar i sin utveckling. Jag tror att vibehöver bli bättre på att individualisera skolan ochlåta barnen växa i sin egen takt - det tror jag är väl-digt viktigt. Att ge barnen stöd tidigt är väldigt cent-ralt. Men försök inte skapa en sorteringsmekanismsom ska fånga detta. Arbetarrörelsens kun-skapsidé ligger i att lusten till kunskap kan väckasäven hos de människor som har visat att deinte vill och inte orkar. Det kan komma med en väl-dig styrka. Där ligger också styrkan i den svenskautbildningstraditionen.Jag är väldigt besviken över utveck-ling. Ni betonar kunskap helt riktigt - där tror jag attvi har mycket gemensamt. Men att ni har gått till denhär sorterande idén som ger så dåliga resultat ocksåinternationellt, det tror jag att ni också själva kommeratt inse inte är rimligt och inte är en modern syn påskolan.Anf. 47 () replik:Fru talman! målade i sitt anföran-de upp en bild som inte direkt överensstämmer medverkligheten. Han plockar bitar från de olika borger-liga partierna och gör det till ett slags borgerlig poli-tik. Det är ungefär som om jag skulle be ThomasÖstros försvara inställning till frisko-lor. Det gör jag inte. Jag inser också att även om manstår långt ifrån varandra i vissa frågor så kan mansamarbeta. Socialdemokraterna får genomföra ettensidigt torskfiskestopp för att få med sig Miljöpartietpå någonting annat, och samma förhållande rådermellan de borgerliga partierna. Vi är olika partier,men vi har en sammanhållen politik var och en, ochdet är den vi vill presentera.Jag ska bemöta några av de saker som ThomasÖstros tog upp.Förskolan är redan tillgänglig för alla. I det lägettycker vi att det är viktigare just nu att se till att kva-liteten förbättras i form av mindre barngrupper ochmer personal än att genomföra en ytterligare reformsom ska få in fler barn och som därför kommer attförsämra kvaliteten. Den reformen kan komma efter-hand, när kommunerna och staten har råd.Att vi säger nej till riktade bidrag har också en or-sak. Vi är inte ensamma om att tycka att det här är fel.Riksdagens revisorer har alldeles varit väldigtkritiska mot det här systemet. Jag tycker att man kanjämföra med om skulle få sin lön iform av riktade insatser: så mycket ska gå till barnenskläder den här månaden och så mycket ska gå tillbostaden, och går inte riktigt 9 000 till bostaden så tarvi tillbaka alltihop. Det blir en väldigt konstig sits förkommunerna. De vet ju var behoven finns och kansätta in resurserna där de behövs. Vi har kvar pengar-na, men i de allmänna bidragen, och vi höjer dess-utom dem med 2 miljarder i förhållande till regering-en.Anf. 48 Utbildningsminister () replik:Fru talman! Visst har en poäng iatt det måste vara ett stöd till kommunerna som fun-gerar i praktiken och som inte leder till onödig byrå-krati eller onödigt krångel.Problemet med linje är ju attni har avsatt en del pengar till påsen till kommunerna.Skulle vi här nu ha debatterat äldre-omsorgen så hade mycket engage-rat talat om att hela den här påsen minsann ska an-vändas för att göra tillvaron tryggare och bättre förvåra äldre i samhället. Sedan, när vi diskuterar sko-lan, ska påsen användas till att förstärka skolan. Detblir inte trovärdigt.Vi har gjort bedömningen att vi behöver, förutomatt allmänt stärka kommunernas ekonomi så att deklarar sina breda ansvarsåtaganden, göra en särskildsatsning på skolan för att få en samtidig och gemen-sam vändning för skolans utveckling. Vår analys äratt resurserna är en grundfråga - inte en bifråga, utanen grundfråga. Då har vi valt att satsa de pengarna,och där har sagt nej. Det tyckerjag är tråkigt och väldigt olyckligt.Det är klart: Det kanske inte alls är rimligt attplocka från varje borgerligt parti och därmed få ettborgerligt alternativ, men det är ändå det som är al-ternativet. Skulle ni sitta vid makten så måste ni ju tafrån och ge till varandra för att skapa ett borgerligtskolpolitiskt alternativ. Då har jag ett par centralafrågeställningar att rikta till : Vad skani säga om skolpengen, om ni hamnar i det läget? för ett skolpengssystem som kommer att medförastora klyftor mellan elever? Vad säger ni om sorte-ringsskolan, att så tidigt börja sortera eleverna för attleta fram de praktiska respektive de teoretiska begåv-ningarna? Vad skapar det för skola när vi inte längremöter varandra tillsammans i skolan? Vad sägerKristdemokraterna om de, centrala, borgerliga försla-gen från de två stora partierna?Anf. 49 () replik:Fru talman! Jag vet inte om skivan har hakat uppsig på något sätt, för jag har hört sägadet här hur som helst, att vi användersamma pengar till det som vi för tillfället talar om.Det där är ju nys, rent ut sagt! Vi har gjort beräkning-ar av vad våra pengar skulle räcka till för primär-kommunerna och för landstingen om vi fick genom-föra det här. Vi har till och med omsatt det i hurmånga tjänster det skulle räcka till. Det skulle räckatill ca 6 200 extra heltidstjänster sammantaget, varav4 750 inom primärkommunerna och 1 450 inomlandstingen. Då kan vi alltså vid olika tillfällen talaom både satsningar på vården och satsningar på sko-lan.Nu hann jag inte ställa min fråga i förra repliken,så jag måste få återkomma till den , därför att jagtycker den är så central, och det var den jag ägnade enväldigt stor del av mitt inledningsanförande åt. Jagskulle vilja ha ett tydligt svar från närdet gäller om skolorna på alla stadier i fortsättningenska få bygga på värderingar som är förankrade i ellerhämtar sin inspiration ifrån etik och väster-ländsk humanism, eller om det finns en risk att denvärdeneutrala skolan är på väg tillbaka. Det tycker jagär ett så avgörande besked, så det skulle jag gärnavilja ha i dag.Anf. 50 Utbildningsminister () replik:Fru talman! har socialdemokratin vårdatden läroplan som skapades under den borgerligaregeringsperioden 91-94 med just de formuleringarsom plockar upp. Vi har väl inte visatnågot engagemang för att ta bort detta. Jag uppleverheller inget tryck på det någonstans i samhället. Vihar inga som helst planer på att göra detta.Det är möjligt att vi behöver göra en översyn avläroplanerna, och när det gäller läroplansdiskussio-nerna ser jag gärna att vi försöker komma så näravarandra som möjligt. Det har ju historiskt visat sigkunna fungera. Det vore inte så dumt för skolpoliti-ken som helhet, men då krävs det att vi också är tyd-liga när det gäller de grundläggande skillnader somverkar finnas i den här kammaren.När det gäller de här pengarna, , ärdet ändå ett problem att ni betonar hur de ska använ-das lite olika beroende på vilken debatt det är. Slutre-sultatet blir att kommunerna naturligtvis kommer attanvända pengarna till alla deras angelägna områden,eftersom de får ett allmänt stöd från Kristdemokrater-na, och slutsatsen blir att det blir mindre pengar tillskolan. Då håller inte de resonemang som ni i övrigthar.Ni säger att varje lärare ska ha ansvar för högst 15elever. Det ska erbjudas mera modersmålsundervis-ning. Ni ska förbättra på en rad andra olika områden iretoriken, men ni avsätter mindre pengar. Lite grannär det symtomatiskt för kristdemokratisk utbildnings-politik just . Ni har varit ett släpankare när detgäller resurser till utbildningen. Det har gällt högreutbildning, och det har varit så på flera andra håll.Men ni har legat väldigt långt framme när det gälleratt förklara att den mindre summan ska användas tillså mycket mer. Det är en lovvärd ambition men intealldeles trovärdig.Anf. 51 () re-plik:Fru talman! Den här debatten om något visar välatt det finns en viss skillnad i den här kammaren närdet gäller utbildningspolitikens inriktning. Jag tyckeratt utbildningsministern tydliggjorde det som jag varinne på i ett replikskifte med , att detfaktiskt finns en borgerlig otydlighet. Nog om detta.I mitt anförande nämnde jag fyra saker som vigemensamt ska förvalta: resurserna, förskolerefor-men, värdegrundsarbetet och arbetet med elevhälsan.Sedan tog jag upp tre frågeställningar som jag tyckeratt vi har att gemensamt utveckla inom politi-ken. Det var frågan om fysisk aktivitet - det var alltsåkopplat till idrott och hälsa. Det var frågan om bety-gen, och det var frågan om de enskilda skolorna.Under den förra mandatperioden arbetade vi ge-mensamt fram ett förslag om det som då hette defristående skolorna, där vi försökte skapa någon formav likvärdiga villkor. Det förlorade i kammaren. Minkonkreta fråga är: Är utbildningsministern beredd attta upp en ny diskussion, så att vi på något sätt kan tatag i det som vi misslyckades med förra mandatperio-den?Anf. 52 Utbildningsminister () replik:Fru talman! Jag har i grunden en ganska positivsyn på friskolornas utveckling. Jag tror att de påver-kar också den kommunala skolan positivt. Det jag ärangelägen om är att ha bra regler, rättvisa regler, somgör att vi behandlar fristående skolor och kommunalaskolor på ett likvärdigt sätt. Det är det centrala.I den proposition som vi lade fram togvi ändå några viktiga steg framåt, och jag vill gärnase dem i praktisk verklighet innan det är dags att föranågra ytterligare resonemang, men jag tror att jag haren mer positiv syn på friskolornas roll än vad LennartGustavsson har, och det skadar ju inte att det finns enspänning också på den kanten.Detsamma gäller synen på betyg. Jag tycker attbetyg är bra. Det räcker inte som instrument, men detär ett bra instrument att använda sig av. Jag tycker attdet är lagom att betyg ges i åttan och nian i grund-skolan, men jag vill att vi också utvecklar andra in-strument för att man tidigt ska kunna få den här dia-logen mellan lärare och föräldrar och barn och ung-domar. Det ska också vara en tydlig dialog om hurman ligger till i förhållande till målen och om hurman ska jobba framåtriktat för att nå målen i skolan.Jag ser gärna att det här också sker i skriftligform. Det kan vara bra att få hem en sådan utveck-lingsplan som man kan sitta hemma och resonera om.Det är ett arbetssätt som många föräldrar, när detfungerar väl, kommer tycka fungerar bättre än betyg,framför allt för små barn. Betyg är ett för trubbigtinstrument för de små. Det är svårt att ta det till sig.Det kan vara väldigt stimulerande för den som får ettpositivt betyg, men det blir ganska nedtryckande fördet lilla barn som får ett dåligt betyg. Då tror jag attdet är bättre att arbeta med skriftliga utvecklingspla-ner.Anf. 53 () re-plik:Fru talman! Jag delar uppfattningatt det är bra att det finns en spänning även åt vänster.Jag tror att det är helt nödvändigt att vi från Vänster-partiet ser till att hålla den här debatten levande. Dethandlar om en debatt om betygen, en debatt om deenskilda skolorna, en debatt om skolans möjlighetermen också en debatt om skolans roll som faktiskt kanverka segregerande. Jag tror att behövsmer än någonsin i den utbildningspolitiska debatten,inte minst för att hålla socialdemokratin i vänsterar-men.Låt mig, eftersom utbildningsministern berördefrågeställningarna om de fristående skolorna ochbetygen, ge ministern en chans att kommentera detvällovliga initiativ som har tagits om att ge alla elevermöjlighet till 30 minuters fysisk aktivitet per dag.Som jag sade i anförandet gläds jag, som gammalidrottslärare, naturligtvis åt detta. Jag undrar om manhar kommit någonstans framåt i tankarna. Detta måsteju konkretiseras. Som jag sade i anförandet kan judetta inte bara bli ett pressmeddelande från oss påcentral nivå där vi säger åt kommunerna att genomfö-ra detta. Hur långt har ni kommit i det arbetet?Anf. 54 Utbildningsminister () replik:Fru talman! pekar på en vik-tig del av skolutvecklingen, att man faktiskt får möj-lighet att röra på sig . Det spelar en stor rollockså för välbefinnandet i skolan när det gäller vadman orkar med, vill och får lust att lära sig.30 minuters rörelse per dag var ett initiativ somkom upp i diskussionen - ochunder våren - som vi ansluter oss till. Jag tycker attdet är en bra målsättning. Vi arbetar just nu på de-partementet med hur vi ska se till att det går framåt iden här frågan. Det finns naturligtvis några saker somär viktiga. Hur ska vi beskriva den målsättningen ivåra styrdokument? Hur ska vi engagera skolorna närdet gäller detta? Hur ska vi se till att idrottsrörelsenfår en större och bättre och mer livaktig kontakt medskolorna för att bidra till den här utvecklingen? Ochhur skaffar vi oss bättre kunskaper genom att skapaett kunskapscenter kring idrott i skolan för att lära ossvilka metoder och arbetssätt som fungerar bra? Det ären viktig fråga för skolutvecklingen.Låt mig också säga att den dominerande vänster-kraften i skolpolitiken naturligtvis är socialdemokra-tin, men jag ser fram emot en diskussion med engage-rade vänsterpartister. Vi har ju tillsammans under densenaste mandatperioden kunnat arbeta väldigt väl fören starkare skola men också för en bra forskningspo-litik och en bra högskolepolitik. Men jag vill inteutesluta att det finns andra krafter i kammaren somockså kan bidra. Men det måste vara tydligt att visäger nej till sorteringen som ideologi. Vi säger nejtill en marknadsmässig skola. Vi vill inte ha en ut-veckling där skolan bara blir en privatsak och inte engemensam sak för oss alla i samhället.Anf. 55 Statsrådet ():Fru talman! Jag har varit statsråd , ochpå dessa har jag besökt ett antal förskolor.Jag har varit på föräldrakooperativet , Topasen i , i i , där barnen talar 17 språkoch kommer från 23 olika länder, språkförskolanTallbacken och öppna förskolan i , Vigelsjö i , Stenen, Lövholmenoch i , Malmberga i ,Kastanjen på och öppna förskola iBorås.Det är olika pedagogiker, olika driftsformer ochpersonal med olika erfarenhet och olika bakgrund -en mångfald.Det har varit positivt. Jag har mött engagerad per-sonal, glada och aktiva barn och nöjda föräldrar. Menöverallt, på alla dessa förskolor, har personalen haftett entydigt budskap, och det har vi talat om under debatten: Barngrupperna måste bli mindre.Det måste till mer resurser. Vi behöver mer personal.Därom är vi i kammaren överens med dem somfinns i verksamheten.Men inte någonstans har personalen krävt att fåbetala mindre i skatt. Inte någonstans har man förtfram att det är alldeles för lite konkurrensutsättningav förskolans verksamhet eller att reformerna påförskolans område är för många och att det finnsalldeles för många barn som får ta del av försko-lans pedagogiska verksamhet - tvärtom. De somarbetar i förskolan uttrycker ofta att det är bra att flerbarn får tillgång till förskolans verksamhet. De ärstolta över vad de gör, över sina barn och sina kolle-ger, och de har skäl att vara det. Människor är nöjdamed och känner förtroende för förskolan, och för-skolan hamnar högt i olika mätningar, internationellaoch nationella.Varje dag möts barnen av intresserade och enga-gerade vuxna som står för en god omvårdnad samti-digt som man skapar förutsättningar för en enorminlärning med - som i allt i förskolans pedagogik -leken som grund.Vi har åstadkommit mycket. har för-skolan en egen läroplan som betonar förskolans pe-dagogiska roll. Vi har sänkt avgifterna och ekono-miskt underlättat för barnfamiljerna. Vi har undanröjtett av de viktiga hinder som har funnits och som hargjort att alla barn inte har deltagit i förskolans verk-samhet. Vi har i lag hävdat arbetslösas och föräldra-ledigas barns rätt till förskola. Det är också barn somtidigare stod utanför och som inte fick del av denpedagogiska verksamhet som förskolan kan ge.Vi har beslutat om att införa en allmän förskolasom ska erbjudas alla fyra- och femåringar. Det är ettbeslut som fattades i den här kammaren för drygt tvåår sedan och som äntligen ska verkställas. Detfinns nu inga barngrupper som inte har rätt att delta iverksamheten om man själv vill.Detta är ideologiskt viktiga reformer som stärkerbarnen. På lång sikt stärker de också somland.Gunilla bild av maxtaxan och hur denhar raserat såväl mångfald som kvalitet får jag vältolka som en högst personlig reflexion från henne. Isamband med att maxtaxan infördes och avgifternasänktes avsattes som skulle gååt till att säkra kvaliteten i förskolan. Det har innebu-rit att 1 150 nya förskollärare har tillkommit och att125 fritidspedagoger och 375 barnskötare har an-ställts med maxtaxan. Den enskilda verksamheten ökar. Den harblivit allt vanligare , och till2001 ökade den . Familjedag-hemmen är också en viktig del av verksamheten.Förskolan är starten på det livslånga lärandet ochska därför omfattas av samma krav på kvalitet somövriga utbildningssystem. Men det räcker inte. Vi har gjort stora sats-ningar på mer personal i skolan. är det förskolanstur.Den allmänna förskolans tillgänglighet får inteställas emot kvalitet. Att den allmänna förskolangenomförs och tillförs resurserinnebär att vi både satsar på reformer och på de barnsom finns i verksamheten. talar ombarngruppernas storlek, men hon avvisar ambitionenatt tillskjuta mer resurser. Det blir svårt att minskabarngrupperna utan att tillföra mer resurser.Målet är att föräldrar ska känna trygghet och tillitnär de lämnar sina barn, att personalen med glädjeoch stolthet ska beskriva sin vardag och att barnenska få utvecklas i en trygg och harmonisk miljö somstimulerar deras lärande och ger dem goda förutsätt-ningar för sitt livslånga lärande.Under mandatperioden vill jag se ökad personal-täthet och mindre barngrupper.