prot · GQ0941 · 2002-12-20 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:41Fredagen den 20 decemberKl. 09.00 - 12.51Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § AvsägelserTalmannen meddelade att ()avsagt sig uppdraget som suppleant i socialutskottetfrån och med den 1 januari 2003.Kammaren biföll denna avsägelse.Talmannen meddelade att (m) avsagt sig uppdraget som suppleant i när-ingsutskottet från och med den 1 januari 2003.Kammaren biföll denna avsägelse.2 § Kompletteringsval från och med den1 januari 2003Talmannen meddelade att Moderata samlingspar-tiets riksdagsgrupp på grund av kommande vakanseranmältPer som ledamot i riksdagsstyrelsenefter ,som ledamot i krigsdelegatio-nen efter ,som suppleant i valbe-redningen efter ,som suppleant i socialut-skottet efter ochPeter som suppleant i näringsutskottetefter förklarade valda från och med den1 tillledamot i riksdagsstyrelsenPer ()ledamot i krigsdelegationenGunnar ()suppleant i valberedningenCatharina ()suppleant i socialutskottetLena Adelsohn ()suppleant i näringsutskottetPeter ()3 § Anmälan om återtagande av plats i riksda-genTalmannen meddelade att () skulleåterta sin plats i från och med den21 december varigenom uppdraget som ersättareskulle upphöra för meddelade att ()skulle återta sin plats i som ersättare förstatsrådet från och med den21 december varigenom uppdraget som ersättare förLuciano Astudillo skulle upphöra för ().4 § LedighetTalmannen meddelade att () ansökt om fortsatt sjukledighet den21 januari 2003.Kammaren biföll denna ansökan.Talmannen anmälde att skullefortsätta att tjänstgöra som ersättare för § Meddelande om partiledardebattTalmannen meddelade att partiledardebatt skulleäga rum kl. 9.00.6 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2002/03:65Till riksdagenInterpellation 2002/03:65 av () om statliga stödpengar till företagsflyttInterpellationen kommer att besvaras den21 januari 2003.Skälet till dröjsmålet är att det inte finns erforder-lig tid i kammaren att besvara interpellationen tidiga-re.Stockholm den 19 december 2002NäringsdepartementetUlrica MessingEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2002/03:67Till riksdagenInterpellation 2002/03:67 av ()om regionala skyddsombudInterpellationen kommer att besvaras den21 januari 2003.Skälet till dröjsmålet är att det inte finns erforder-lig tid i kammaren att besvara interpellationen tidiga-re.Stockholm den 19 december 2002NäringsdepartementetHans KarlssonEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2002/03:80Till riksdagenInterpellation 2002/03:80 av () om ansvaret för offren för traffickingInterpellationen kommer att besvaras fredagenden 24 januari 2003.Skälet till dröjsmålet är att det saknas interpella-tionstillfällen i kammaren.Stockholm den 18 december 2002UtrikesdepartementetJan O KarlssonInterpellation 2002/03:85Till riksdagenInterpellation 2002/03:85 av ()om säd som värmekälla i bostäderInterpellationen kommer att besvaras den21 januari 2003.Skälet till dröjsmålet är att det inte finns erforder-lig tid i kammaren att besvara interpellationen tidiga-re.Stockholm den 19 december 2002NäringsdepartementetLeif PagrotskyEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2002/03:94Till riksdagenInterpellation 2002/03:94 av omnordisk integrationInterpellationen kommer att besvaras den28 januari 2003.Skälet till dröjsmålet är utrikes resor.Stockholm den 18 december 2002UtrikesdepartementetGunnar LundEnligt uppdragPer ThöressonExpeditionschef7 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesSkrivelse2002/03:30 till socialutskottetKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden för ovanstående skrivelse skulle förlängas tillden 24 januari 2003.Motion2002/03:Ju1 till justitieutskottet8 § Beslut om ärenden som slutdebatterats den19 decemberMJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och natur-vårdPunkt 3 (Mark- och vattenkalkning)1. utskottet2. 2 (kd)Votering:241 för utskottet31 för res. 239 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 47 m, 23 fp, 25 v, 15 mpFör res. 2: 1 m, 30 kdAvstod: 23 fp, 16 cFrånvarande: 13 s, 7 m, 2 fp, 3 kd, 5 v, 6 c, 2 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.MJU2 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk,fiske med anslutande näringarPunkt 5 (Förändring av ersättningen för produktions-bortfall vid epizootiutbrott)1. utskottet2. 1 (c)Votering:294 för utskottet17 för res. 138 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 48 m, 45 fp, 30 kd, 25 v, 15 mpFör res. 1: 1 fp, 16 cFrånvarande: 13 s, 7 m, 2 fp, 3 kd, 5 v, 6 c, 2 mpPunkt 6 (Utbildning och forskning inom jordbruks-och livsmedelsområdet)1. utskottet2. 2 (kd)Votering:235 för utskottet30 för res. 245 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 48 m, 17 fp, 25 v, 15 mpFör res. 2: 30 kdAvstod: 29 fp, 16 cFrånvarande: 14 s, 7 m, 2 fp, 3 kd, 5 v, 6 c, 2 mpAna () anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Punkt 9 (Finansiering av ekologisk forskning vidStiftelsen )1. utskottet2. 5 (c, mp)Votering:250 för utskottet31 för res. 530 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 48 m, 17 fp, 30 kd, 25 vFör res. 5: 16 c, 15 mpAvstod: 1 s, 29 fpFrånvarande: 13 s, 7 m, 2 fp, 3 kd, 5 v, 6 c, 2 mpVeronica () anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats ha avstått från att rösta.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.9 § Samhällsekonomi och finansförvaltningFöredrogsfinansutskottets betänkande 2002/03:FiU2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvalt-ning (prop. 2002/03:1 delvis).Anf. 1 ():Herr talman! I det här betänkandet behandlas ihuvudsak anslagsfördelningen inom utgiftsområde 2.Våra ramar för utgiftsområdena har redan fallit i denhär delen. Därför har vi ingen reservation på dessapunkter. Vi anser att vårt budgetalternativ bör sessom en helhet, inte ses till sina enskilda beståndsde-lar. Men om en riksdagsmajoritet hade ställt sig bak-om vår fördelning av medel tidigare skulle vi inomdet här utgiftsområdet ha kunnat minska statens ut-gifter med , bland annat genom attsätta stopp för den planerade framtida integritetskrän-kande folk- och bostadsräkningen.Genom omfattande samkörningar av olika datare-gister avser ju staten att kartlägga inte bara svenskafolket som helhet utan också varje enskild individsliv. Det är tydligt att Socialdemokraterna har en för-kärlek för detta med att registrera medborgare. Till-sammans med sina stödpartier vill man väl nu byggadet gröna storebrorssamhället.Genom att minska på den statliga byråkratin ochpå registreringsvansinnet hade vi kunnat frigörapengar för att i stället satsa på andra områden därresursförstärkningar är välbehövliga och för att sänkade skatter som är alldeles för höga och som vi måstesänka för att få fart på den svenska tillväxten.Men detta är väl inte någon viktig fråga för Soci-aldemokraterna och deras stödpartier. Däremot anserman tydligen det vara viktigt att staten tillsammansmed facket ska driva försäkringsbolag. I betänkandetföreslås nämligen att ska bemyndiga re-geringen att inrätta ett ömsesidigt försäkringsbolagägt av staten och fackförbunden inom det statligaavtalsområdet. Syftet är att försäkringsbolaget skaförvalta pensionspengarna åt dem som inte vill göraett eget val av försäkringsgivare.Det finns dock bättre alternativ än att starta ettstatligt försäkringsbolag. Det går till exempel att geKammarkollegiet i uppdrag att förvalta dessa medel,eller också går det att upphandla förvaltningen av dehär pensionspengarna bland redan existerande försäk-ringsbolag.Det vore bättre för de försäkringstagare som intesjälva vill välja försäkringsbolag om man utnyttjadeden kompetens som redan finns på försäkringsmark-naden i stället för att staten och facket ska skapa etthelt nytt försäkringsbolag för detta ändamål. Varkenstaten eller facket har ju gjort sig kända för att varaskickliga företagare.Och varför skulle de vara bättre på att driva för-säkringsbolag än de privata aktörer som redan i daghar uppbyggda organisationer, kompetens och erfa-renhet? Möjligen är det så att man med den här kon-struktionen skapar incitament för ännu fler försäk-ringstagare att faktiskt göra ett aktivt val av försäk-ringsbolag i stället för att överlåta åt stat och fack attförvalta deras pensionspengar.Statligt företagande hör hemma i socialistiskaekonomier. Verkligheten har redan omvisat att staten är en dålig ägare av företag. Därförsäger vi ett tydligt nej till detta förslag.Därmed, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillreservation nr 1.Anf. 2 ():Herr talman! som denna ligger det kanskenära till hands att likna utgiftsområde 2 vid ett jul-bord. Här finns, som tidigare var innepå, en mängd olika verksamheter - och viktiga såda-na. Men liksom ett rejält skånskt julbord finns detingen möjlighet att smaka på alla rätterna. Därförtänkte jag välja ut ett antal saker som vi i Folkpartiettycker är särskilt viktiga här.I den statsbudget som klubbas satsar man storasummor på att samla in statistik om livet i landetSverige. har till exempel ettanslag på och får in,om jag minns rätt, ungefär lika mycket på uppdrag.Få andra länder, om ens något, lär ha en statistiskt såväldokumenterad syn på befolkningen som Sverigehar.Nu ska, utöver detta, nya pengar satsas på en folk-och bostadsräkning. har motsattsig detta. Vårt främsta skäl är att en närgången in-samling av uppgifter om medborgarnas privatliv är ettuppenbart hot mot enskilda människors personligaintegritet.Den folk- och bostadsräkning som planeras skadessutom ske via samkörning av register. Det blir enså kallad registerbaserad folk- och bostadsräkning.Om många människor kände sig kränkta av de blan-ketter de fick tror jag att de blir väldigt upp-rörda över att man nu går bakom ryggen för att kon-trollera vad folk gör i sin vardag och hur de lever sittliv i Sverige.Det som planeras är en uppgiftsinsamling överhuvudet, och det är mycket illa, tycker vi.Jag måste få fråga Socialdemokraternas represen-tant i debatten: Vad är det ni är så nyfikna över? Vadär det ni vill veta om människors privatliv i Sverigesom ni inte vet genom SCB:s stora kart-läggning av statistiken? Vad är det ni egentligen ärute efter?Herr talman! Så över till någonting helt annat. Detär oerhört viktigt för ekonomin och välståndet i ettland att finansmarknaden fungerar väl. Stabiliteten ifinansmarknaden är viktig för att klara instabilitet iandra sektorer i ekonomin. Det visar inte minst erfa-renheterna av det börsnedgångar.Internationaliseringen, EU-medlemskapet ochdessutom den nya tekniken har på många sätt föränd-rat och förnyat finansmarknaden. De närmaste åreninnebär fortsatt förnyelse och förändring på finans-marknaden, inte minst till följd av EU:s gemensammafinansmarknad.Också konsumentperspektivet är viktigt att lyftafram. Enskilda försäkringstagare och fondsparare ärväldigt små aktörer på en finansiell marknad som oftaär väldigt stor och svåröverskådlig. Det är ofta svårtatt skaffa tillräcklig information för att på egen handförsäkra sig mot risker.IMF konstaterar i en utvärdering att Finansin-spektionens resurser inte räcker till för att klara dekrav som ställs. instämmer i den bedöm-ningen. behöver stärkas, dessbefogenheter måste utvidgas och den måste ges sank-tionsmöjligheter.Det här området kan tyckas vara abstrakt. Men dethandlar i grunden om människors vardag som fond-sparare, banksparare och sparare i livbolagen. Detfinns flera myndigheter i utgiftsområdet varsarbetsuppgifter delvis överlappar varandra. Folkparti-et föreslår därför att en översyn görs i syfte att nå enbättre effektivitet och samordning och tydligare upp-drag till myndigheterna. Syftet med en sådan översynär att nå såväl ökad kostnadseffektivitet som bättreservice och tydlighet gentemot kunder och medborga-re.Ett exempel är möjligheten att samordna och skulle skapa en effektivare översyn också överhur kommuner och landsting sköter konkurrensen idag.Herr talman! Detta betänkande berör också tjäns-tepensionsavtalet för statsanställda, PA 03. Avtaletinnebär att staten nu i sin roll som arbetsgivare återin-för en sak som staten, genom politiken, tidigare av-skaffat. I avtalet öppnas nämligen möjligheten förstatligt anställda mellan 61 och 65 att få deltidspen-sion. fanns en bred riksdags-majoritet för att avskaffa deltidspension. När klubbanfaller efter denna debatt har delpensionen återinförts,och det utan att frågan politiskt prövats vare sig avregeringen eller av . Det tycker jag är an-märkningsvärt i sig. Men det finns risk att historieninte är slut med detta. Det statliga delpensionsavtalethar enligt uppgift redan åberopats på flera andra av-talsområden.Det finns alltså en uppenbar risk att de facto härmed upphäver det beslut som riks-dagen tidigare fattat, nämligen att avskaffa delpen-sionen. Detta görs i där vi i snarareskulle behöva mer folk i arbete och fler arbetadetimmar för att klara det framtida välståndet.Herr talman! Jag stannar vid detta. Men jag villavsluta med att säga att jag tycker att det är trist attESO, Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, ioch med detta budgetbeslut läggs ned. har ge-nom åren haft en viktig roll i att fördjupa och breddaden politiska debatten i . ESO:s röst kommeratt saknas framöver.Jag yrkar bifall till reservation nr 2.Anf. 3 ():Herr talman! Först vill jag yrka bifall till reserva-tion nr 4 punkt 13.Kristdemokraterna har noggrant gått igenom ut-giftsområde 2 och ser möjligheter att effektiviseraoch samordna. Betydelsen av normer för en sundmarknadsekonomi har understrukits avprominenta företrädare för ekonomisk vetenskap.Osäkerhet och brist på förtroende kostar merarbete,tid och leder till höga transaktionskostnader. Dettamotverkar ekonomisk utveckling. NobelpristagarenDouglas North är en av dem som fastställt betydelsenav en fungerande etik, också på finansområdet. Engod marknadsekonomi förutsätter lagar, förordningaroch väl fungerande institutioner.Ett mål inom utgiftsområdet är att skapa stabilaförutsättningar för det finansiella systemet genomanalys, tillsyn och regleringar av de finansiella insti-tutens agerande på marknaden och att skapa ett kon-sumentskydd. Detta är ett synnerligen angeläget mål.Ett annat mål är att hjälpa den statliga verksamhetentill en korrekt och effektiv skötsel genom granskning,ekonomisk styrning och utveckling av den statligaverksamheten, genom statistik, prognoser och fastig-hetsförvaltning. Det är självfallet också ett synnerli-gen angeläget mål.Vi har alltså i vår genomlysning funnit att detfinns möjligheter till effektiviseringar som i bästa fallleder till både förbättrad verksamhet och mindrekostnader. Vårt förslag är detaljerat och specificeratmen ingår i en helhet. Förslaget är tyvärr nuobsolet, eftersom inledande budgetbeslutden redan har eliminerat förslaget. Jagnöjer mig därför med att enbart ge ett par exempelbland de insatser vi bedömt som fördelaktiga har uppdragetatt övervaka och effektivisera den offentliga upp-handlingen. Det samlade värdet av svensk offentligupphandling uppgår till sannolikt avBNP, det är . Nämnden är an-slagsfinansierad med blygsamma 7 miljoner kronor.Att detta innebär knappa resurser förstår man när manbeaktar att nämnden har bara tio anställda som ska hatillsyn över ca 10 000 upphandlande enheter, somårligen gör ca 200 000 förenklade upphandlingar,3 500 direktivstyrda upphandlingar och ett stort antaldirektupphandlingar. Utöver det måttliga anslaget ären olämplig myndighetsstruktur och avsaknad avsanktionsmöjligheter begränsande faktorer.Vi menar att en resursförstärkning. bör denövergå till att vara en självständig del av . En samlokalisering kan ge effektivitetsvinstersom kan överföras till själva verksamheten. En sam-lokalisering skulle också ge syn för sägen att upp-handlingslagen i första hand är en konkurrenslagstift-ning. Men det är lämpligt att verksamheten behållerett stort mått av självständighet också inom ramar. Vi kristdemokrater har alltså före-slagit att verksamheten skulle påbörjaen samordning med och samtidigten förstärkning av nämnden med iett första steg.Herr talman! har som över-gripande uppdrag att främja stabiliteten i det finansi-ella systemet bland annat genom tillsyn av finansiellainstitut, och konsumentskydd.Finansinspektionen har som andra statliga myn-digheter ett ramanslag för sin verksamhet. Institutsom är under tillsyn betalarårligen en avgift till statskassan. Vi anser att Finans-inspektionen som tillsynsmyndighet bör debi-tera finansinstituten direkt för sin verksamhet, lik-nande den modell som man har i . Densnabba tillväxten och den kraftigt ökande komplexi-teten inom finanssektorn ställer stora krav på moraloch regelefterlevnad. Antalet insideraktioner ochkurspåverkande manipulationer tenderar enligt mångabedömare att öka. Det ligger i den finansiella mark-nadens eget intresse att lagar och regler efterföljs.Finansmarknadens höga krav på aktörer gäller förståsockså . Genom att låta Finansin-spektionen själv förfoga över sina intäkter ges enmöjlighet till snabb förnyelse och expansion när så ärnödvändigt utan att man behöver ta omvägen viastatsbudgeten. Detta är den enda rimliga utvecklingenom ska bli en verklig marknads-kontrollant.För planperioden föreslås inga förändringar av an-slaget. Men regeringen bör ges i uppdrag att utredamöjligheterna till en mer ändamålsenlig finansieringför Finansinspektionen.Herr talman! Vi kristdemokrater välkomnar attsamordningen mellan och Riks-dagens revisorer, som vi länge förespråkat, nu äntli-gen genomförs. Vi noterar att de två enheterna beräk-nas kosta mer sammanlagt än vad de tidigare kostadevar och en för sig summerat. Detta kan knappast varaförenligt med uppdraget att verka för en god hushåll-ning av statens medel. Det är ett rimligt antagande attvissa samordningsvinster kan uppnås. Därför vill vijustera ned anslagen med under2003 och 2004. Det anslag som regeringen anslagitför avvecklingskostnader bör förstås vara kvar.Sammantaget inom detta utgiftsområde har vi fö-reslagit riktade besparingar på ca 143 miljoner kronorår 2003 och . Tyvärr fårjag avsluta med att konstatera att i redanfattade budgetbeslut har eliminerat vårt budgetalter-nativ.Anf. 4 ():Herr talman! I det här utgiftsområdet ingår blandannat politikområdet förvaltning. Och just en effektivstatsförvaltning har varit en av ledstjärnorna underCenterpartiets budgetarbete. Vi kan konstatera attstatsförvaltningen har svällt ganska ordentligt på enrad områden.Det ska inte förnekas att alla de myndigheter vil-kas verksamheter berörs i det här betänkandet omsamhällsekonomi och finansförvaltning gör ett väl-digt bra arbete. Men givetvis vill vi gärna se en såstor effektivitet som möjligt inom detta område.Trots detta förekommer det en del uppskrivningarsom vi i inte anser skäliga. Vi redogörlite mer tydligt för detta i vår motion.Centerpartiet anser även att verksamhetsutveck-ling och utvecklingsinsatser för myndigheternas led-ning bör rymmas inom respektive myndighets anslag,och vi vill därför ta bort det särskilda anslaget fördessa verksamheter.Herr talman! Mot bakgrund av detta och för attdenna dag utnyttja kammarens tid effektivt vill jagyrka bifall till reservation nr 3.Anf. 5 ():Herr talman! Detta är före juluppe-hållet. Utanför dessa väggar pågår julklappskommer-sens slutspurt. Spekulationerna om vilken som ska bliårets julklapp är också i gång. Jag har ett eget tips.Jag tror det blir böckerna om Axel somkommer att finnas på varje statstjänstemans sängbordefter jul - kanske också på riksdagsledamöternas.Axel var den man som grundlade densvenska statsförvaltningen som vi ska debattera här . Han skulle säkert kunna känna igen sig i en heldel. Men mycket är också nytt. Hans länsindelning äri stort sett intakt, medan handlingsprogrammet från2000 En förvaltning i demokratins tjänst nog inte heltstämde överens med den tidens anda.Regeringens mål är att statsförvaltningen ska hahöga krav på rättssäkerhet, effektivitet och demokratioch den ska vara tillgänglig och tillmötesgående. Föratt uppnå detta har man allt från ledarskapsutbild-ningar till krav på myndighetsspråket, från 24-timmarsmyndighet på Internet till krav på att de elek-troniska tjänsterna inte ska utestänga någon.Jag vill här kommentera förslaget om tillkännagi-vande samt reservationerna och de särskilda yttrande-na.Riksdagsstyrelsen föreslår att anslaget Riksrevi-sionen förs upp med för . beräknas anslaget till 269,1miljoner kronor.Resursbehovet är beräknat utifrån kostnaderna förde uppgifter som RRV och revisorer har . Kostnader har därefter justerats med hänsyn tilländrade arbetsuppgifter och ambitionshöjningar.Nya beräkningar som utskottet har tagit del av vi-sar att det ekonomiska utrymmet för ambitionshöj-ningar med mera kan befaras bli väsentligt mindre ändet ingångsvärde man hade när anslaget beräknades.Detta förklaras framför allt av att kostnadsökningenmellan 2001 och 2002 nu förutses bli högre än densom följer av en sedvanlig pris- och löneomräkningav anslaget. Antalet årsarbetskrafter har också ökat.Kostnaderna för de nya arbetsuppgifter och ambi-tionshöjningar som riksdagsstyrelsen har förutsattmåste alltså i stor utsträckning nu finansieras genomomprioriteringar. Ett ekonomiskt utrymme måstedock finnas för utökade ledning ochför externrekrytering av chefer. För att de tre riksrevi-sorerna ska kunna utforma verksamheten kan de äveni det korta perspektivet behöva ha utrymme för re-krytering av andra än chefer.Det kan enligt utskottets mening därför finnas skälatt och revisorersamråder med riksrevisorerna innan vakanser tillsättsoch andra ekonomiska åtaganden görs . Detta bör som sin mening geregeringen och riksdagsstyrelsen till känna.Därmed går jag över till reservationerna.Moderaterna anser att ett ömsesidigt bolag inteska inrättas för de statliga pensionerna. Man anser attKammarkollegiet eller någon annan kan sköta me-delsförvaltningen för de arbetstagare som inte valtnågon förvaltare av sina pengar.När liknande pensionsavtal tidigare införts har detvisat sig att en stor del av arbetstagarna avstått frånatt göra ett aktivt val av försäkringsgivare. Parternaräknar med att så kommer att bli fallet även på detstatliga området.Utskottet håller med de statliga avtalsparternasom har funnit att formen ömsesidigt livbolag är denmest lämpliga för att bedriva försäkringsverksamhe-ten och yrkar därför avslag på reservationen. Liknan-de lösningar har tillämpats av parterna inom avtals-området SAF-LO där AMF-pension inrättats, inomavtalsområdet SAF-PTK där bildats och inomdet kommunala avtalsområdet där parterna givitsinflytande över KPA.Moderaterna och vill inte genomföranågon registerbaserad folk- och bostadsundersökning.Inte heller anser att några medelska anvisas för detta ändamål 2003.SCB, och fickförra året i uppdrag att ta fram alternativa förslag tilllösningar på hur folkbokföringen och ett lägenhetsre-gister kan läggas upp. De har lämnaten gemensam rapport kallad Förbättrad hushålls- ochbostadsstatistik. Rapporten remissbehandlades undervåren 2002 och bereds i Regerings-kansliet.I rapporten föreslås ett antal åtgärder avsedda attbland annat stärka integritetsskyddet. När det gällerlägenhetsregistret föreslås till exempel att fastighets-ägarna inte ska lämna uppgifter om lägenheternaskontraktsinnehavare utan endast vilka lägenheter somfinns i fastigheten. I stället ska ,när lägenhetsregistret är färdigt, vända sig till deboende i flerbostadshus och samla in uppgifter omvem som bor i vilken lägenhet. Vidare ska enligtförslaget SCB inte skapa ett sammanhållet FoB-register utan statistiken ska produceras mer decentra-liserat.