prot · GP0992 · 2002-04-09 00:00:00 — I har vi intenågra motsvarande bestämmelser. Vi är väl medvetnaom reglernas integrationshämmande karaktär. Fråganom beskattning av bemanningsföretagen är en del avde pågående skatteförhandlingarna.I de fall där harmoniseringsåtgärder inte är möjli-ga eller ens önskvärda måste det vara lätt att få tag påkorrekt information om våra grannländers regler. IÖresund har vi en gemensam svensk-dansk databaskombinerat med ett call center som går under namnetÖresund direkt. Därutöver har vi i också sat-sat på ett informationskontor där representanter förskattemyndigheten, , arbetsförmed-lingen, och finns samlo-kaliserade för att svara på frågor när man står införvalet att etablera sig, flytta, arbeta eller studera påendera sidan. Erfarenheterna har stimulerat till initia-tiv för att få till stånd liknande informationsfunktio-ner mellan och och mellan ochFinland med Åland.Den har också valt att lyftaupp integrations- och gränshinderfrågorna i det nor-diska samarbetet. I vissa fall då vi har tyckt att takteninte varit tillräckligt hög har vi valt att genom bilate-rala snabbspår försöka påskynda nordiska lösningar.Med som inspirationskälla har vi såledesgått vidare med att mer systematiskt söka identifieraoch komma till rätta med de hinder som försvårarrörligheten över gränserna också mellan ochNorge och mellan och inklusiveÅland. Detta är ett vardagsarbete som involverarmånga departement och myndigheter både på natio-nell och regional nivå. Det är också en del i arbetetmed att förverkliga EU:s inre marknad.Avslutningsvis vill jag poängtera att alla aktörerhar en viktig roll i integrationsarbetet; regeringarna,regionerna, kommunerna, näringslivet och naturligt-vis också medborgarna. Det krävs gemensammaansträngningar för att vi ska få en dynamisk utveck-ling byggd på framtidstro, nya företag och jobb, ge-mensamma marknader för arbete, varor, tjänster ochsamhällsservice och ett flödande utbud av kultur- ochfritidsaktiviteter.Anf. 18 ():Fru talman! Jag börjar med att tacka ministern försvaret.Norden är för oss som är nordister lite speciellt.Vi har en gemensam historia i mångt och mycket, engemensam kultur, gemensamma traditioner och när-besläktade språk.Ett samarbete har funnits i , som har sin jubileumssession i Helsingfors.Men den nordiska gemenskapen har funnits längre änså. Det mest betydelsefulla som uträttats under dessa50 år har givetvis varit den nordiska passfriheten ochden gemensamma nordiska arbetsmarknaden.Mycket samarbete sker inom forskning,kultur, ungdomsutbyte m.m. Budgeten för är ca . Men många upp-lever problem med det nordiska gränssamarbetet ochde gränshinder som finns.I min interpellation till statsrådet ställde jag trefrågor.Har frågan om skatteskillnader mellan Danmarkoch kommit närmare en lösning? Svaret ärtydligen nej. Man diskuterar, men ingenting har skett.Vid sessionen i sades det att detta skullevara klart , men det är tydligen inteklart ännu.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att un-danröja andra former av gränshinder i ? Vadhar hänt här? Kan ministern tala om vilka gränshindersom har avskaffats sedan vi diskuterade detta i okto-ber?Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att dennegativa särbehandlingen av bemanningsföretag skaupphöra? Detta ingår tydligen också i skattediskus-sionerna.Det skulle vara intressant att få veta när ministerntror att dessa skattediskussioner ska vara avklarade.Det är faktiskt viktigt att de blir det för alla de männi-skor som bor vid gränsen, som bor kring ,som bor i , som bor vid den svensk-norskagränsen.Låt oss ta upp ett antal exempel på gränshinder. ITornedalen kan en finländsk brandkår inte åka övergränsen för att hjälpa till att bekämpa en svenskbrand. Finländarna saknar nämligen svensk släck-ningskompetens. En svensk ambulans kan inte åkaöver gränsen till med morfin för att hjälpa tillvid en bilolycka. Det räknas som knarksmuggling.Trots allt prat om en gemensam arbetsmarknad stop-pas svenska kranförare i . De anses saknabehörighet även om de kan visa upp utbildning frånSverige för just det aktuella kranmärket.Det här är ju vardagsnära frågor, ministern, somär viktiga för människor. Och vad sker då i fråga omde här sakerna? Det är ju enskilda individer som råkarilla ut. Det hindrar integrationen och viljan och för-mågan att flytta inom ger ett antal rekommenda-tioner till . År ger derekommendationen att minska gränshindren. Varförsker inte detta - eller rättare sagt varför sker det sålite? Jag skulle vilja säga att det egentligen är ennonchalans mot alla människor som bor i . Jagtycker inte att myndigheter och regeringar tar detta påallvar. Jag skulle vilja höra vad ministern nu tänkergöra för att komma till rätta med det här. Det finns juen utredning, Norrboms utredning, som jag tänkeråterkomma till i mitt nästa anförande.Detta är viktigt. Om vi tror på , om vi trorpå nordiskt samarbete, om vi tror att vi ska underlättaintegrationen, om vi tror att vi ska få bort gränshin-der, då måste något ske. Annars tappar både vi politi-ker och andra människor förtroendet för det Nordensom vi tycker är så viktigt. Men, som sagt var: I nästasvar hoppas jag att ministern kan förtydliga lite grannvad man har gjort under de senaste åren.Anf. 19 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig först säga att jag tycker attdet glädjande att också ägnar uppmärksam-het åt de här frågorna. Jag tror att det är andra gångensedan jag fick ansvaret för dem för fyra eller fem årsedan som jag har fått en interpellation av den härkaraktären. Jag tycker att det är för lite. Jag tycker attvi tillsammans bör anstränga oss mer för att sättastrålkastarljuset på dessa för människorna i Nordenmycket viktiga frågor även om de ligger långt ifrånde normala politiska debattområdena och även om deligger långt ifrån de stora rubrikernas frågor.Jag hör till dem som tycker att det faktiskt är vik-tigt att läkarna i skogarna mellan och Norgekan åka över gränsen och rycka ut vid en trafikolyckaäven om de har med sig morfin i sin läkarväska ochäven om de till äventyrs råkar ut för en tullare sommisstänker att det är narkotikasmugglare i farten.Kent tar upp ett antal konkreta exempel påområden som han tycker att det är trist att vi har pro-blem med. Det gläder mig att han läser de rapportersom vi skriver. Exemplen kommer från de invente-ringar som vi från svensk sida har tagit fram i detnordiska samarbetet. Det gäller inte minst det härläkarexemplet, som kommer från ochDalsland. Det är ett exempel på en fråga som vi harjobbat med, och i just det här fallet faktiskt en frågasom vi har lyckats lösa. Detta ska alltså inte längrevara ett problem.Det gäller också en del andra saker, som grävsko-por och snöplogar som inte kunde fortsätta att plogasnön om det kom en gräns mitt i skogen. Då skulledet deponeras moms, det var andra behörighetskravför föraren, det var alla möjliga registreringsbekym-mer och vad det nu var för något. Det har vi ocksålyckats lösa. Vi betar av den här typen av konkreta,människonära frågor en efter en även om jag gärnamedger att det är väldigt trögt. Frånsvensk sida känner vi ibland i det nordiska samarbetetatt det bara är vi som tycker att det här är viktigt,även om jag noterar att det nu har spridits kraftigt påandra områden.Vad gäller skattefrågorna säger attfrågorna inte verkar ha kommit närmare en lösning,eftersom vi diskuterar, jämfört med när visade att vi skulle börja diskutera. Vi har fört dis-kussioner och rört oss i den här riktningen. Jag hop-pas att det här går i mål snart, att det handlar omveckor mer än om månader. Att det har dröjt beklagarjag. Jag är inte säker på att är lika ledsensom jag, för det hänger ju ihop med att Danmarkbytte regering. Den nya regeringen ville ha tid på sigatt komma in i frågorna. Mötena vi hade planeratställdes in. Nyårsafton med som OleStavad och jag skrivit in i våra almanackor fick stäl-las in eftersom vi inte kunde avsluta förhandlingsar-betet. Men jag är optimistisk om att vi ska kunna lösaen del av detta.Många av de väldigt svåra praktiska problem vihar handlar just om tillämpningen av inkomstskatte-frågorna. Kan vi lyckas genomföra en beskattningenligt bosättningsprincipen upphör automatisktmånga av de mycket tekniska och praktiska svårig-heterna om i vilket land tjänstebilen ska beskattas närman bor i ett land och arbetar i ett annat - var skavillabeskattningen ske, var ska ränteavdraget läggasosv.? Det finns många sådana saker. Jag tror att vifrån svensk sida är överens. Arbetet bedrivs med storkraft. Det handlar om genuina motsättningar ochgenuin kompromissvilja att lösa det här.Låt mig säga att det också gläder mig att vinu diskuterar detta av det skälet att nu förbe-reder ordförandeskapsprogrammet för det nordiskasamarbetet. Vi tar över ordförandeklubban nästa år.Det är min avsikt att under det året med kraft fortsättaverka för att just de här jordnära, till synes små, tillsynes kuriosabetonade, frågorna kommer i centrumför det nordiska samarbetet. Människorna i Nordenmåste se att vi jobbar med frågor som berör enskildamänniskor även om de inte är miljoner till antalet.Anf. 20 ():Fru talman! Vi kan vara överens om att de småfrågorna inte är så små. De små frågorna är stora förde enskilda individerna. Man kan ju säga att det varskönt att vi fick några positiva svar från ministern, attvi åtminstone har lyckats lösa detta med läkare, mor-finproblem och grävskopor i . Med tanke påvad vi har sysslat med i får man ta de små glädjeämnena som ett positivttecken även om jag tycker att vi borde ha kommitlängre under denna tid.Medborgare som flyttar i upplever de härproblemen som mycket irriterande. Som ministernsjälv var inne på är det beskattningsproblemen. Det ärde sociala välfärdsstrukturerna när det gäller pensio-ner och familjepolitik, och också utbildningen, somskapar de stora problemen. Vi har också sådana sakersom högre telefonkostnader och bankservice somman borde kunna lösa.Jag skulle vilja ställa en fråga till ministern. ambassadören rapport säger han att depolitiska beslutsfattarna, det nordiska ministerrådetoch dess sekretariat, betydligt aktivare måste följamed i hur nordiska avtal och beslut tillämpas i med-lemsländerna och de självstyrande områdena. En årligredovisning till sekretariatet, som med kommentarerför denna till i , ger poli-tikerna möjlighet att kontrollera att deras intentioneruppfylls. Ett enkelt och klart system för redovisningav åtgärder, också uteblivna, bör skapas.Min fråga till ministern i samband med detta är:Är ministern beredd att ta fram en sådan årlig katalogöver det här så att man verkligen kan se vad somsker? Det problem som vi har är ju att alltförmånga människor säger: Det sker ingenting i Norden.Ni står och stampar på samma plats efter passunio-nen, och efter detta med möjligheten att jobba över-allt sker ingenting. För oss som är intresserade avNorden är det viktigt att något sker, och detta är kan-ske ett klart förslag. Visa vad som sker !Vi kan också konstatera, om vi tittar på HallåNorden, att det är väldigt många människor somringer, som hör av sig dit och frågar om olika saker.Under några månader , mellan april och sep-tember, hade man 4 161 personer som var inne påhemsidan och frågade omkring olika nordiska aspek-ter.Därför tror jag att det är oerhört viktigt att mangör detta. Likaväl bör man uppmana de nordiskamyndigheterna att koordinera examina och genomfö-ra en samordning av bedömningsgrunderna vad gällerutbildning och studier. Det är också en oerhört viktigfråga, och där har vi också problem. Vi har detta medstudiestöd, som är ett problem. Det finns exempelvismedborgare som gått alla skolor i men sominte kunnat få studiestöd för högskolestudier i USA.Varken eller ville betala.Vi kan ta exempel på exempel, som ministern sa-de. Det kan gälla saker som kan synas vara mycketsmå men som är väldigt stora. Vi måste ta tag i de härproblemen för att få ett fungerande nordiskt samar-bete. Vi måste göra det enklare för människor attflytta.Som sagt, är ministern beredd att redovisa varje årinom detta område - inte bara vad han själv har gjortutan även vad hans kolleger har gjort? Då kunde vikonkret peka på något och säga: Detta har skett iNorden - vi har minskat gränshindren och är vi påväg att plocka undan det ena efter det andra. Kan vi fåett sådant löfte av ministern?Anf. 21 Statsrådet ():Fru talman! Jag noterar med glädje att antalet le-damöter som är närvarande i kammaren har ökat med50 %, nämligen med en person. Välkommen!Jag tycker att det är roligt att debattera de här frå-gorna med . Det känns som att jag har enbundsförvant i kampen mot den dumhet som oftapräglar de regler som vi har i och som försvå-rar för enskilda människor på ett sätt som ingen regel-författare tänkte sig från början.Många av de exempel som vi nu har hört om -studenter, telefoner, skatter osv. - jobbar vi med.Många hinder har undanröjts och en del jobbas detmed just . En del hinder som folk klagar över ochsom man kan dra på munnen åt har lösts, och dettycker jag att vi kan vara stolta över.En sak som jag har märkt är betydelsefull förmånga är att ålänningar inte har haft möjlighet attspela på V 65. Det har de sörjt över, för det är det devill. Det är det de ser på TV. Det är det språk de talaroch det är de hästar som de följer med om. Det harinte varit möjligt för dem att spela såsom regelsys-temen har sett ut. Det har vi ändrat på. Det gläder endel människor. Det har inga stora ekonomiska effek-ter vare sig för dem, för statskassan eller för ATGeller någon annan, men det har visat att viljan finnsoch att vi kan göra det även när det handlar om sådantsom ser ut som småsaker. Där har ochjag precis samma perspektiv och samma synsätt.Vad gäller utredning vill jag sägaatt är väldigt tidigt ute. Den utredningsom har arbetat med är inte klar attläggas fram förrän om . Därför har inte hansjälv inför allmänheten presenterat de förslag somKent vill att jag nu ska ta ställning till. OleNorrback har i ett tidigare skede luftat några tankarsom har remitterats osv. Även jag är dock bekant medförlaget. För min del tycker jag självklart att sekretariat ska ta fram en sådan härchecklista - en resultattavla - som värderar hur deolika länderna genomför det man har lovat att genom-föra. Man får gärna se till att den här listan blir längreoch att vi kan få goda förklaringar på varför vi ellerandra har misslyckats med att genomföra det vi harlovat.Jag skulle vilja gå ett steg längre och säga att detnordiska samarbetet är så viktigt, så det gäller att viinte bara använder det för att lösa problem för männi-skor i vardagen utan att vi också ökar respekten ochförtroendet för det genom att tala väl om det. Det fårmycket kritik, och ibland förtjänar det kritik, men detfinns också mycket som är bra och som vi har anled-ning att skryta över.Vi hade passfrihet i långt innan Scheng-ensamarbetet var uppfunnet och långt innan ens EUvar uppfunnet. Vi har gått längre i samarbetet påsocialförsäkringsområdet och på många andra områ-den än någon annan jämförbar region i världen, trotsatt är ett område som faktiskt inte alltid harpräglats av fredligt umgänge. Det är mindre än hund-ra år sedan det var krigshot mellan och Nor-ge. Men umgås vi på det här sättet, och dettycker jag är mycket bra.Jag vill fortsätta att jobba med detta, och jagkommer att göra det under ordförandeåret. Jag haravtalat med min norska kollega, , att viska träffas för att prata om justgränshindren mellan och . Jag träffarmina danska kolleger mycket oftare än två gånger omåret, och vi för en kontinuerlig dialog om de här frå-gorna i Öresundssammanhang. Med mina finskakolleger - särskilt med , som var före-trädare i detta - har jag ett längre samarbete. OleNorrback är i hög grad inspiratör till det som görsmellan de andra nordiska länderna. Jag skulle gärnavilja att hjälpte till i detta genom att talaväl om oftare, inte bara i utan också ivärlden.Anf. 22 ():Fru talman! Jag kan glädja ministern genom atttala väl om . Jag tycker att är en oer-hört viktigt region. Just därför är den här debattenväldigt nyttig, men dessutom är det viktigt att vi gårframåt.Som en liten parentes vill jag säga att det förstautkastet rapporten kom , så jag avslö-jar knappast några statshemligheter så här någonvecka innan den officiella rapporten ska komma. Jagtycker ändå att det är intressant att ministern är be-redd att göra det både Norrback och jag föreslår,nämligen att upprätta en lista. Jag tror att det är vik-tigt att människor konkret ser vad som händer och upplever att de hinder som finns försvinner. Mankänner att det blir lätt att röra sig.Vi har , Norgeregionen, där jagbor, och uppåt i landet har vi . Det är om-råden där människor faktiskt bor på bägge sidor omgränsen. Man kanske jobbar på ena sidan och bor påden andra - man kör över gränsen, turistar och harväldigt stora utbyten.För att ta några sista exempel, ministern: Det ärinte roligt när en svensk bosatt i medandrabostad och bil i avvecklar sin fastighet iSverige och vill flytta bilen som flyttgods till Dan-mark. Då kräver tullen en avgift på av bilensförsäljningsvärde för införsel i . Det är klartatt människor undrar: Vad är detta för något?Jag hörde ett exempel . Någon på sekretariat berättade för mig att tre personertillsammans inte kan köpa en treliters vinflaska ochinföra till . Man måste köpa tre enlitersflaskor,annars fungerar det inte. Det är klart att det står lite avett löjets skimmer kring detta.Låt mig till slut tacka ministern för en trevlig de-batt. Jag upplever att vi i det här läget har sammaambitioner. Ministern har ett lite större ansvar än jaghar för att detta inte bara blir pratande utan ocksåverklighet, så att vi kommer längre.Anf. 23 Statsrådet ():Fru talman! Vi är som sagt var överens om väldigtmycket. Jag hoppas att vi också är överens om ambi-tionerna osv.De exempel som vi hörde var onekligen korkade.De var exempel på det jag talade om - dumma regler.Tre personer får inte ta en trelitersflaska över grän-sen, utan det ska vara tre enlitersflaskor med allt vaddet innebär av mera förpackningar osv. Problemetmed att ta bilen till är också ett exempel påen konstighet. I båda fallen skulle ju tala med sina partivänner i och Nor-ge och försöka hjälpa mig att få en ändring till stånd.Jag vill att det ska vara lättare för dem som väljer attköpa trelitersförpackningar i eller Lysekilatt få dem med sig hem till kamraterna på kalaset påfredag eller lördag.Dessutom vill jag gärna säga att vi ska ha lite mervisioner i det här arbetet. Låt mig framföra min vi-sion, nämligen att vi inför unionsupplösningsjubileetom ska kunna förtäta samarbetet mellannorra och södra genom en ny bro vidSvinesund. Det tycker jag vore en rimlig ambitions-nivå och en rimlig vision och ett synligt uttryck förhur våra länder växer samman och gemenskapenutvecklas.Till sist vill jag gärna bjuda in ochalla andra Lysekilsbor till att komma med idéer ochuppslag som vi skulle kunna använda i arbetet medatt utforma ett ordförandeskapsprogram för det nor-diska regeringssamarbetet år 2003.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2001/02:327 om tra-fiken över ÖresundAnf. 24 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig om re-geringen kommer att verka för att bibehålla två livs-kraftiga kommunikationsleder över samt omregeringen tänker respektera det ingångna avtaletmellan och när det gäller nivån påbilavgifterna på . Dessutom ställer hanfrågan om regeringen även kommer attverka för att integrationsarbetet i ska omfattasåväl södra som norra samt vilkaåtgärder jag avser att vidta för att stärka integrations-arbetet i norra vill börja med att slå fast att integrationen ären angelägenhet för hela . Det görsingen åtskillnad mellan norra och södra . Deinsatser som har genomförts har gjorts för att främjaintegrationen i hela regionen.Integrationen ska inte ses som något nollsum-mespel. Det som är bra för är också braför och vice versa. På motsvarande sätt är ettframgångsrikt till gagn för hela Sverige.Den känner ett stort ansvar föratt underlätta integrationen, genom att avveckla olikaformer av gränshinder och bidra till att skapa förenk-lingar. Att ta fasta på de stora utvecklingsmöjlighetersom finns i regionen är naturligtvis inte bara rege-ringens ansvar. Ett huvudansvar ligger hos de lokalaoch regionala aktörerna samt på det privata näringsli-vet. Jag vill i sammanhanget understryka att justHelsingborg och på många områden harvarit föregångare i samarbetet över Öresund.Ett mycket lyckosamt projekt i det här samman-hanget är den stora insats som gjorts i projektet . I detta projekt finns en rad företag medfrån norra . Detta är ett utomordentligt exem-pel på hur hela regionen drar nytta av de komparativafördelar som finns på det här området.Ett annat exempel på framsteg är den överens-kommelse på socialförsäkringsområdet som vi nåddei slutet av . Myndigheterna i ochDanmark kom då överens om en mer generös till-lämpning av de dispensregler som gäller vid arbete itvå länder. Överenskommelsen möjliggör distansar-bete över sundet, till nytta för företag och pendlare ibåde norr och söder.Regeringen har anslagit mycket pengar till denskånska delen av att marknadsförasig internationellt. Det är angeläget att de olika delar-na av blir bättre på att samarbeta för att blieffektiva i konkurrensen och attraktiva för utländskadirektinvesteringar och etableringar.För att stärka integrationsarbetet ytterligare kanjag nämna de informationsinsatser som gjorts i regio-nen. Vi har tillsammans med den danska sidan etable-rat direkt - en hemsida och ett call center -dit personer i hela regionen kan vända sig för att fåsvar på frågor när man står inför valet att etablera sig,flytta, arbeta eller studera på endera sidan. Dessutomhar vi på svensk sida ett informationskontor i arbetsförmedlingen, skattemyndigheten, försäk-ringskassan, och finnssamlokaliserade för att svara på medborgarnas frågorom vad det innebär för den enskilde att byta bosätt-nings- eller arbetsland. Jag har förstått att man ocksåpå dansk sida planerar för att öppna ett liknande in-formationskontor, vilket vi naturligtvis välkomnar.Jag vill understryka att det är viktigt för integra-tionen att det finns flera livskraftiga kommunika-tionsleder över . De förutsättningar som hargetts för den fasta förbindelsen mellan ochKöpenhamn är att den inte ska finansieras med stats-medel, att upplånade medel ska återbetalas och attden ska fungera tillsammans med andra transport-möjligheter över Öresund.Konsortiet fastställer taxorna för vägtrafiken uti-från de villkor som anges i regeringsavtalet. Taxornaför fordonstrafiken över ska fastställas bl.a.med utgångspunkt från taxorna för färjetrafiken mel-lan och . Den svenska rege-ringen har inte någon avsikt att ändraregeringsavtalet.Fru talman! Biltrafiken på den fasta förbindelsenöver ligger under den prognos somkonsortiet gjorde före öppningen. har dentotala trafiken över ökat sedanden fasta förbindelsen öppnade. Jag är glad för dennaökning, och jag ser det som ett tecken på tilltagandeintegration.En framgångsrik integration i Öresundsregionenär till nytta inte bara för och ,utan för hela och hela Sverige.Anf. 25 ():Fru talman! Jag tackar först ministern för svaretpå min interpellation. Anledningen till mitt agerandeär den osäkerhet som sprider sig i nordvästra anledning av handelsministerns olika uttalandeni pressen och hur dessa uttalanden kan komma attskada både integration och etablering utmed norradelen av Öresund.För oss som bor och arbetar vid norra delen avÖresund är viktig. För en fortsatt framgångmed integrationen är det därför viktigt med en O-ringrunt hela . Vi tror att framtiden kommer attkräva enkel förflyttning mellan och Sveri-ge, som redan har berörts här inledningsvis, både övernorra och södra . är ett bra uttryckför den cirkel som ska förena oss som bor runt Öre-sund.Fru talman! Handelsminister har i sittsvar tydligen valt att helt bortse från sina tidigareuttalanden i medierna och skulle kanske önska attslippa en debatt om hur dessa uttalanden lagt grundenför en osäkerhet uppe i norra , i nord-västra .