prot · GP0994 · 2002-04-12 00:00:00 — Det rekryteras nuallmänläkare till svensk sjukvård i en takt som skeddebara . I huvudsakrekryteras de för att primärvården ska fungera somdet stöd för äldreomsorgen den är avsedd att varaenligt ädelreformen. De rekryteras för att kunna er-bjuda de äldre regelbunden kontakt med läkare, föratt det ska finnas läkare på äldreboendena men ocksåhos människor som bor kvar i sina bostäder.Det är viktigt att förändringen sker. Vi får ökademedicinska insatser, ökad läkarmedverkan i äldreom-sorgen, och det sker nu i en glädjande utsträckning.Det är viktigt att vi noterar detta.Till äldrevården hör också naturligtvis de enskildapatienternas rätt att få specialistbehandling. Men detkan handla om specialister av många olika slag, intebara geriatriker. Det handlar om specialister påmånga sjukdomsområden, många diagnoser, som skafinnas tillgängliga inom sjukvården. Vi behöver flergeriatriker. Men om äldrevården ska fungera krävsdet framför allt specialister i allmänmedicin som stårtill förfogande som stöd för sjuksköterskorna ochövrig personal på de särskilda boendena. Det är detsom nu sker.Vi behöver också fler geriatriker. Det tycks allavara överens om. Exakt hur många som behövs ochhur stort utbildningsbehovet är kan vi inte riktigtavgöra förrän vi vet exakt hur stor den övriga läkar-medverkan är. Utan specialister i allmänmedicin, utanfamiljeläkaren i äldreomsorgen, kommer vi aldrig attfå äldreomsorgen att fungera. Det är det jag försökerpåpeka.Nu tillträder ett antal geriatriker. Jag berättade attdet handlar om ett fyrtiotal bevis som utfärdades förraåret. Sannolikt behöver den siffran öka. Det gäller förlandstingen och för sjukvårdshuvudmännen, likvälsom för kommunerna som är engagerade i frågan, attstimulera unga medicinstuderande att söka sig tilläldrevården och bli specialister inte bara i allmänme-dicin utan faktiskt också i geriatrik.Gör inte problemet med äldreomsorgen till ettproblem bara om tillgången till geriatriker. Det härhandlar om den allmänna läkarmedverkan. Där bordevi gemensamt kunna glädjas över att det nu sker entillströmning till primärvården av läkare som vi intehar sett maken till på många år.Anf. 61 ():Herr talman! Vi pratar förbi varandra. När jag frå-gar om geriatriker får jag till svar att det kommer flerallmänläkare. Det är här jag känner en viss oro. Jaginser att det behövs fler allmänläkare i vården, mendet behövs också geriatriker. Jag tycker inte, tyvärr,att svaret jag har fått här ger mig trygghet attsäga till de äldre att de kommer att få se fler geriatri-ker för dem som är svårast sjuka framöver.Regeringen måste ta frågan på större allvar. Visstska det finnas allmänläkare, men geriatriker har enspecialistkompetens och kan forska vidare på äldressjukdomar. Annars kommer den forskningen att döut. Geriatriker behövs som komplement till familjelä-karna.Frågan är hur socialministern kommer att ageraför att det ska bli fler geriatriker och inte bara svaraatt det behövs fler allmänläkare. Då måste man börjamed att noggrant beräkna hur stort behovet kommeratt vara framöver. Där får jag lite diffusa svar angå-ende hur dessa beräkningar kommer att tas fram. Mansäger att är på gång. Men det härborde väl ha gjorts för länge sedan? Det har gått tio årsedan ädelreformen genomfördes.Regeringen behöver sätta ned foten om hur vårdenför de äldre ska se ut framöver. Det är en övergripan-de fråga som måste lösas nationellt.För det första: Ta fram beräkningar av behovetoch ta frågan på allvar. För det andra: Se över fråganom hur samverkan mellan kommun och landsting skafungera kring äldre med stora medicinska behov. Fördet tredje: Fundera över hur det ska bli mer attraktivtatt bli geriatriker framöver. Då går det inte att säga attdet behövs fler allmänläkare, utan då måste det fram-gå att det finns ett stort behov av geriatrisk kompe-tens i äldrevården.Anf. 62 Socialminister ():Herr talman! Jag försökte påpeka att när det gällerbedömningen av hur många geriatriker det behövsligger ansvaret hos sjukvårdens huvudmän. De skagöra bedömningen i samverkan med Socialstyrelsenoch naturligtvis också i samverkan med utbildnings-anstalterna när de kan se vilka behov som finns iäldrevården.Det är väl inte oävet att påpeka att de stora bris-terna i svensk äldreomsorg faktiskthar varit tillgången till allmänläkare. Det är där dethar varit en skriande brist. Där har man inte kommit ikontakt med läkare. finns det enmöjlighet att göra en klokare bedömning av hurmånga geriatriker vi behöver för att komplettera all-mänmedicinen. Det arbetet pågår. Exakt hur mångadet är vet vi inte, men sjukvårdshuvudmännen,och även arbetarmed den frågan.Nu har vi dessbättre inte någon kommandostatsom gör att regeringen talar om att det ska vara tvådär eller en där. Det här beror på hur sjukvårdshu-vudmännen i samarbete med kommunerna gör sinabedömningar. Jag är alldeles övertygad om att närman nu har fått fart på utvecklingen av primärvårdenoch fått fler allmänläkare är det lättare att bedömavilket behov som finns av geriatriker och vad sombehöver göras för att locka fler. Det är det jag harförsökt att förklara. Jag är alldeles övertygad om attvi kommer att få se fler geriatriker, att sjukvårdshu-vudmännen anstränger sig mer och att de samverkarmed kommunerna för att erbjuda rimliga arbetsvill-kor.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 2001/02:339 om frirörlighet av varor inom EUAnf. 63 Socialminister ():Herr talman! har frågat statsrå-det vad han avser att vidta för åtgärderför att statens myndigheter såsom , affärsdrivande verk och bolag agerar i över-ensstämmelse med EG-rätten så att den fria rörlighe-ten av varor inom EU underlättas till nytta för kon-sumenterna. Eftersom frågeställaren främst tar uppRiksförsäkringsverket och prissättningen av läkeme-del och detta faller under an-svarsområde kommer jag att besvara interpellationen.Anne har i sin interpellation som ex-empel på myndighet som agerar i strid med EG-rättenangivit agerande i sambandmed prissättningen av parallellimporterade läkeme-del. Som frågeställaren påpekar har det framförtskritik från kommissionens sida rörande prissättningenav parallellimporterade läkemedel i . Jag villinledningsvis betona att parallellimport av läkemedelär viktig eftersom den ofta bidrar till ökad konkurrensoch lägre priser. Som påpekar harregeringen underkänt tidigarepraxis att schablonmässigt åsätta parallellimporteradeläkemedel ett lägre pris än motsvarande di-rektimporterade läkemedel. hardärefter ändrat sina regler för prissättning av paral-lellimporterade läkemedel och prövar nu varje läke-medel individuellt. pågår det en dia-log mellan kommissionen och regeringen i fråga omprissättning av parallellimporterade läkemedel. Isamband med detta har regeringen till kommissionenkommunicerat uppgifter om Riksförsäkringsverketsändrade praxis. Vad denna dialog kommer att utmyn-na i kan jag inte föregå här.Som känner till beslutade om regeringens proposition Denya läkemedelsförmånerna (prop. 2001/02:63). Pro-positionen innehåller bl.a. förslag om att en ny myn-dighet, , inrättas. Dennya myndigheten får till uppgift att fatta beslut ompris och subventionering av produkter inom läkeme-delsförmånen. Regeringen bedömer att i sambandmed subventioneringsbeslut i nämnden bör inte sam-ma höga krav i fråga om utredning gälla för den sommarknadsför ett parallellimporterat läkemedel somför den som marknadsför det av nämnden ursprung-ligt subventionerade läkemedlet.De uppgifter som har gäl-lande prissättning av läkemedel kommer att flyttas tillden nya myndigheten. I och med att inte kommer att ha ansvar för prissättningsbe-slut efter kommer denna fråga attkomma i ett nytt läge.Vidare kan jag även informera om att regeringennyligen har tillsatt en arbetsgrupp med uppgift attgenomföra en översyn av prissättningen av produkterinom läkemedelsförmånen. Den nuvarande lagre-gleringen i fråga om prisreglering av varor inomläkemedelsförmånen är kortfattad och kan behövakompletteras med ytterligare bestämmelser. I arbets-gruppens uppdrag ingår även att överväga om det ärmöjligt och lämpligt att införa ett förenklat prissätt-ningsförfarande för generiska och parallellimportera-de läkemedel.Slutligen vill jag påpeka att regeringen anser attdet är av största vikt att svenska myndigheter följerEG-rättens bestämmelser. Av regeringsformen fram-går dock att förvaltningsmyndigheterna tillförsäkratssjälvständighet gentemot regeringen i ärenden somrör myndighetsutövning mot enskild, varför jag var-ken kan eller får uttala mig angående myndighetersbedömningar i enskilda ärenden. Allmänt kan sägasatt för det fall svenska regler ger utrymme för tolk-ningar i strid med EG-rättens bestämmelser kan desvenska reglerna komma att behöva förtydligas.Anf. 64 ():Herr talman! Tack för ett bra och konkret svar,socialministern!Utgångspunkten för min interpellation är att manför konsumenternas bästa ska utnyttja den konkurrenssom finns genom parallellimport, att den inre mark-naden ska fungera och att småföretag inte ska utsättasför hinder som strider mot EG-rätten. Jag är glad överatt det också är socialministerns och regeringensambition, vilket tydligt framgår i svaret på interpella-tionen.Kostnaden för läkemedel är en stor och ökandeutgift i statens budget. Det är därför viktigt att beaktaalla möjligheter till besparingar som finns. Konkur-rensen ökar om vi undanröjer de hinder som finns förfri rörlighet av varor, och vinnare är konsumenterna iEU. Men en genomläsning av Riksförsäkringsverketdefinition och tolkning av sitt uppdrag ger vid handenatt man verkar ta mycket begränsad hänsyn till attSverige är med i EU och att vi därmed har åtagit ossatt följa den europeiska lagstiftningen. Det är inte allagånger vi tycker att den här lagstiftningen är bra.Ibland kanske vi t.o.m. ogillar den, men då får viverka för att ändra regelverk. Vi får inte bryta motlagstiftningen. Det är ju en grundläggande del i de-mokratin. Det är angeläget att den inre marknadenoch därmed den fria handeln fungerar. Artikel 28 iRomfördraget ska naturligtvis följas.Riksförsäkringsverket ska arbeta för att minskakostnaderna för patienter och skattebetalare, men detinnebär inte att RFV får bryta mot EU:s grundtankeom fri rörlighet för varor och tjänster. Om RFV hargodkänt ett pris för ett läkemedel ska det egentligeninte finnas något som hindrar ett annat företag attsälja samma läkemedel inom ramen för förmånssy-stemet, så länge det andra företaget inte begär ett prissom överstiger det ursprungliga priset. Och i reger-ingens svar på kommissionens motiverade yttrandeanges tydligt att det inte finns något som förhindraratt en parallellimportör får samma pris.Regeringen har, som socialministern skriver i sva-ret, underkänt praxis med dens.k. RFV har också förändrat sinaregler. Det är viktigt att det som den svenska reger-ingen anför följs av ansvarig myndighet, i detta fallRiksförsäkringsverket.Jag vill fråga socialministern: På vilket sätt vägsde EG-rättsliga aspekterna in i det arbete som nupågår i den här arbetsgruppen inom Regeringskanslietmed att utforma nya föreskrifter för prissättning avläkemedel? Jag undrar också hur det är med dettainför den nya myndighetens tillsättande.Anf. 65 Socialminister ():Herr talman! Det är ganska viktigt att konstateraatt de regler som följde tidigareinte var alldeles entydiga. Man hade inte en automa-tisk regel om att priset skulle sättas lägre, vilkethar påpekats. Däremot är det uppenbart att man ar-betade med detta som utgångspunkt när man fast-ställde priserna. Detta är nu borta. Man prövar varjeläkemedel för sig, och man följer inte några schablon-regler. Det är en viktig princip , dvs. bedömer varje läkemedel för sig.När man sedan bedömer vad som är ett accepta-belt pris följer man således de allmänna regler somgäller för att bedöma läkemedel. Det är ganska om-fattande bedömningar som görs. Men när det gällerett parallellimporterat läkemedel och det direktim-porterade läkemedlet eller det i produceradeläkemedlet redan är godkänt säger man från att man inte kommer att kräva sammaomfattande undersökningar för att bedöma priset. Detinnebär förhoppningsvis att vi får räkna med att vi iframtiden kommer att ha fler parallellimporteradeläkemedel, att de kommer att erbjuda en bättre kon-kurrens och därmed också en ökad prispress när detgäller läkemedelskostnaderna.Från fram till i år- efter att man ändrade praxis - har fattat 1 017 beslut om pris på parallellimporte-rade läkemedel, enligt uppgifter jag har fått. När detgäller den största andelen handlar det just om pris-sänkningar till följd av konkurrens på marknaden.Merparten av besluten handlade alltså om att sänkapriserna. Samtliga prissänkningar har dessutom initie-rats av företagen själva. Men man påpekar att beslu-ten numera också kan handla om att man godkännerpris som är högre än för det direktimporterade läke-medlet. Jag kan inte riktigt bedöma vad det beror på,men det är uppenbart att också parallellimporteradeläkemedel kan föranleda ett högre pris, och det hargodkänts. Det har funnits särskilda skäl till det. Men iflera fall har prissänkningen varit betydligt större än10 %. Det har faktiskt handlat om ett stort spann.Något läkemedel har fått ett pris som är högreän priset för det direktimporterade, och något läke-medel har fått ett pris som är lägre än priset fördet direktimporterade läkemedlet. Då ska man veta attdet i flertalet fall har handlat just om prissänkningar.Den redovisning som harskickat till departementet har skickats vidare tillkommissionen. Kommissionen kommer att göra enbedömning av om det nya regelsystemet och de nyaregler som följer är i linje medEG-rätten. Vi har också redovisat det beslut somriksdagen har fattat om en ny förmånsnämnd ochvilka regler som kommer att gälla för detta. Vi av-vaktar naturligtvis svaret.Vi har samma uppfattning, nämligen att paral-lellimport leder till pressade priser. Det är viktigt attvi underlättar för de företag som parallellimporterarläkemedel, så att vi får en press på läkemedelskostna-derna.Anf. 66 ():Herr talman! Tack för den här informationen! Detsom ministern har sagt understryker vikten av paral-lellimportörernas arbete just när det gäller konkurren-sen.Riksförsäkringsverket presenterade i förra veckanen undersökning där läkemedelspriserna i ochandra europeiska länder jämförs. Resultatet är attpriserna i ligger något lägre än genomsnittetför de övriga länderna i undersökningen. Det ärmycket positivt. Men det är intressant att konstateraatt det, vad jag förstår, inte togs någon hänsyn tillparallellimport i den här undersökningen, trots att dethandlar om av läkemedelsförsäljningeni . Om parallellimport hade inkluderats hadeprisdifferensen kanske varit ännu större. Det lyfts inteheller fram vilken effekt som hotet när det gällerparallellimportörernas verksamhet har haft för pris-sättningen av läkemedel. Att läkemedelsbolagenalltmer börjar införa s.k. Europapriser kan ju vara enföljd av konkurrensen från parallellimporten - troli-gen är det så.Vi är ju överens om att det är av yttersta vikt att fåut en så hög välfärd som möjligt av de resurser somavsätts till hälso- och sjukvården och läkemedelsför-månssystemet. Då blir man ju lite oroad av att som jag ser det, åtminstone tidiga-re, har hanterat parallellimportörerna lite styvmoder-ligt. De är ju av så stor vikt när det gäller konkurren-sen och sänkningen av läkemedelskostnaderna.När regeringen besvarade kommissionens motive-rade yttrande anförde regeringen just att ändringarna iföreskrifterna avser att garantera att varje ansökan omfastställande av pris på läkemedel prövas individuelltefter objektiva och kontrollerbara kriterier. Det ärväldigt bra, men det kan ställas mot vad RFV haranfört vid ett möte med parallellimportörerna. Mansade att man ibland är tvungen att straffa ut en paral-lellimportör genom att sätta ett för lågt pris, för attveta var gränsen går. Det tycker jag låter lite oro-väckande i det här sammanhanget. Det kan ju inte ståi överensstämmelse med en prissättning efter objekti-va och kontrollerbara kriterier. Jag vet att ministerninte kan gå in i enskilda ärenden, så jag räknar intemed något svar på den punkten.Men jag vill, som sagt, poängtera vikten av pa-rallellimportörernas verksamhet. Den är så viktig attden inte får begränsas. Det skulle få stora konsekven-ser för läkemedelskostnaderna. Läkemedelsbolagenbörjar, som tidigare nämnts, införa Europapriser, bl.a.för att minska parallellimportens betydelse. Det visaratt hotet när det gäller parallellimportörernas verk-samhet är viktigt. Eftersom parallellimportörernagenerellt sett är små handelsföretag med små margi-naler är det viktigt att det här regelverket fungerar.Jag vill därför fråga socialministern på vilket sätt manytterligare kommer att underlätta för parallellimportpå den svenska läkemedelsmarknaden. Jag fick delvissvar i det förra anförandet.Anf. 67 Socialminister ():Herr talman! Jag har förstått att prissättning på lä-kemedel är en mycket komplicerad procedur. Förstoch främst talar vi inte om någon faktiskt fungerandemarknad, eftersom det i huvudsak är subventioneradeprodukter det handlar om. Det innebär att samhällethar ett stort ansvar för att åsätta läkemedlet ett prissom är försvarbart ur samhällets synpunkt men ocksåacceptabelt ur producentens synpunkt. Det ska rym-ma ett stort forskningsinnehåll, i alla fall under dentid man har ensamrätt till eller patent på läkemedlet.Det ska täcka kostnader tillbaka i tiden, likaväl somdet ska garantera en fortsatt utveckling av forskningoch av de producerande företagen. Man ska göra enbedömning av vad läkemedlet kan betyda för densvenska hälsovården och också jämföra med kostna-der för alternativa behandlingar och terapier. Det äralltså väldigt svårt.Detta är naturligtvis också den viktigaste förklar-ingen till att tidigare hadehållningen att ett parallellimporterat läkemedel bordekunna åsättas ett lägre pris än det direktimporte-rade.Det viktigaste nu är att man inte ska särbehandlagruppen av läkemedel som är parallellimporterade.De ska bedömas var för sig och på samma sätt somandra läkemedel. Det som skiljer är att ursprungslä-kemedlet, det direktimporterade, redan är godkänt,vilket innebär att man kan behandla det något annor-lunda. Men utgångspunkten ska vara denna. Det be-tyder att man kan acceptera att ett parallellimporteratläkemedel av något skäl kan åsättas ett högre pris,likaväl som man kan hoppas - vilket vi vet att detinnebär i de flesta fall - på ett väsentligt lägre pris.Man har alltså inte någon schablonbedömning.Vi ser fram emot vad kommissionen kommer attsäga när den tar del av den dokumentation vi harskickat, som har stått för, lika-väl som den information vi ger om den nya läkeme-delsförmånsnämndens hantering av prissättningen.Jag hoppas att vi med det nya regelverket lever upptill de krav som EG-rätten ställer. Skulle det visa sigatt man har påpekanden är vi dock beredda att tahänsyn till de synpunkterna, eftersom vi vill ha en såöppen konkurrens som möjligt när det gäller läkeme-del.Anf. 68 ():Herr talman! Som framkommit när vi har diskute-rat detta utgör parallellimportörerna av läkemedel denenda konkurrens som finns på marknaden för origi-nalläkemedel. Därför är det oerhört viktigt att dennakonkurrens fungerar.Ett sätt att stärka konkurrensen och därmed sänkaläkemedelskostnaderna för patienterna och för för-månssystemet är att underlätta för parallellimportenatt så snabbt som möjligt få börja sälja, så att lägrepriser snabbt blir en realitet. ser vi att ansök-ningar för parallellimport ibland tar lika somför direktimportörer trots att det, precis som ministernanför, inte behövs någon hälsoekonomisk eller medi-cinsk bedömning på samma sätt. Det är bra att reger-ingen tillsatt en arbetsgrupp som ska göra en översynav prissättningen på produkter inom läkemedelsför-månen och att även det förenklade prissättningssy-stemet kommer in i detta arbete. Men den nya myn-digheten träder i kraft först , och sedan vet viinte om allt kommer att fungera direkt. Jag anser attdet är viktigt att underlätta på det här området redannu för att inte slå ut de parallellimportörer som finnspå marknaden.Min avslutande fråga till socialministern blir där-för: Är det rimligt att dessa ansökningar tar lika långtid att behandla trots att det sakliga innehållet är av-sevärt mindre? Och vad sker fram tilldess att den nya myndigheten börjar arbeta på etteffektivt sätt?Anf. 69 Socialminister ():Herr talman! De sista frågorna kan jag besvaraganska kort. Det är naturligtvis inte rimligt att det tarlika , och det har jag också påpekat. Det ärviktigt att man bedömer läkemedlen var för sig ochinte har några schablonregler, men man måste ocksåta i beaktande att ett parallellimporterat läkemedelfaktiskt inte behöver bedömas på samma sätt efter-som ursprungsläkemedlet eller det direktimporteradeläkemedlet redan är godkänt. Det är alltså inte rimligtatt det tar . Det är viktigt att har mycket snabbare behandling.Jag utgår från att är med-vetet om den här situationen och vidtar de åtgärdersom är nödvändiga för att de företag som ägnar sig åtparallellimport blir korrekt behandlade och får reellamöjligheter att verka på den svenska läkemedels-marknaden.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 2001/02:312 ommiljön för närboende till vindkraftverkAnf. 70 Miljöminister ():Herr talman! har frågat statsrådetLena Sommestad1. om miljöministern avser att ta initiativ till ettvindkraftsindustrimoratorium,2. om miljöministern avser att ta initiativ till attklargöra närboendes rättigheter vid vindkrafts-industrietableringar, och3. om miljöministern avser att ta initiativ till att ettnationellt enhetligt regelverk med minimireglerför respektavstånd till bostadshus och bullerni-våer tas fram.Ansvaret i är så fördelat attdet är jag som ska besvara interpellationen.Vindkraften har stor potential i ett land som vårt,som har långa havskuster. I den energipolitiska pro-position som regeringen har lagt fram tillriksdagen föreslås ett nationellt planeringsmål förvindkraften om . Den nuva-rande elproduktionen från vindkraftverk är knappt enhalv terawattimme per år.I propositionen sägs också att det är angeläget attmed statlig medverkan initiera ett antal vindkrafts-projekt för att utvärdera bl.a. olika miljöfrågor. Såda-na studier är ett uttryck för den försiktighet som jagmenar bör prägla ett nyttjande av vindkraften i storskala. Med det är dock inte sagt att det inte går attbygga några vindkraftverk alls innan sådana studierär slutförda. Liksom bör det gå att finna områ-den, såväl på land som till havs, där etablering avvindkraftverk inte skulle medföra någon oacceptabelomgivningspåverkan. Om så är möjligt i det enskildafallet avgörs vid den tillståndsprövning som ska skeenligt och , varvidmiljökonsekvenserna redovisas. Mitt svar på IngaBerggrens fråga om att ta initiativ till ett vindkrafts-moratorium blir alltså nej.Som pekar på kan motsättningaruppstå mellan ett intresse att bygga vindkraftverk ochde närboende. Avvägningar mellan olika intressengörs vid tillståndsprövningen. I plan- och bygglagenoch finns bestämmelser till skydd förmänniskors hälsa och miljön. De rättigheter somnärboende till vindkraftsetableringar har är desammasom gäller generellt för berörda enskilda vid prövningav tillståndspliktiga verksamheter av olika slag.Inga Berggren tar också upp frågan om minskadefastighetsvärden till följd av etablering av vindkraft-verk. I svaret på en tidigare fråga från Inga Berggenredogjorde jag för regler om ska-deståndsansvar och om inlösen av fastigheter. Av detsvaret framgår att ansvaret för ekonomisk kompensa-tion för förlust eller skada till följd av vindkraftsan-läggningar är reglerat på ett sätt som måste bedömassom tillfredsställande.Till slut har vi fråga om ett natio-nellt enhetligt regelverk med minimiregler för re-spektavstånd till bostadshus och bullernivåer. Vadsom är ett lämpligt respektavstånd för vindkraftverkkan inte anges generellt.