prot · GP09104 · 2002-05-13 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:104Måndagen den 13 majKl. 12.00 - 16.27Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 23, 24, 25 och26 april.2 § AvsägelseTredje vice talmannen meddelade att MonicaÖhman (s) anhållit om entledigande från uppdragetsom ledamot av fr.o.m. den 15 juni.Kammaren biföll denna anhållan.3 § Meddelande om frågestundTredje vice talmannen meddelade att vid fråge-stunden skulle följan-de statsråd närvara:Jordbruksminister , statsrådetMona , utbildningsminister ,miljöminister och justitieminister § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2001/02:439Till riksdagenInterpellation 2001/02:439 av ()om offentlig utsmyckningInterpellationen kommer att besvaras måndagenden 27 maj 2002.Skälet till dröjsmålet är svårigheter att hittapassande tid i min kalender.Stockholm den 7 maj 2002KulturdepartementetMarita UlvskogInterpellation 2001/02:401Till riksdagenInterpellation 2001/02:401 av () om assyrierna/syrianerna i TurkietInterpellationen kommer att besvaras måndagenden 3 juni 2002.Skälet till dröjsmålet är att uppgav attden avsatta tiden för interpellationssvar den 21 majredan var fullbokad.Stockholm den 2 maj 2002UtrikesdepartementetAnna LindhInterpellation 2001/02:407Till riksdagenInterpellation 2001/02:407 av () omgranskning av terrorbekämpning ur MR-perspektivInterpellationen kommer att besvaras måndagenden 3 juni 2002.Skälet till dröjsmålet är att uppgav attden avsatta tiden för interpellationssvar den 21 majredan var fullbokad.Stockholm den 2 maj 2002UtrikesdepartementetAnna LindhInterpellation 2001/02:414Till riksdagenInterpellation 2001/02:414 av () omkritik mot från för de mänsk-liga rättigheternaInterpellationen kommer att besvaras måndagenden 3 juni 2002.Skälet till dröjsmålet är att uppgav attden avsatta tiden för interpellationssvar den 21 majredan var fullbokad.Stockholm den 6 maj 2002UtrikesdepartementetAnna LindhInterpellation 2001/02:419Till riksdagenInterpellation 2001/02:419 av () omTurkiets uppfyllande av KöpenhamnskriteriernaInterpellationen kommer att besvaras måndagenden 3 juni 2002.Skälet till dröjsmålet är att uppgav attden avsatta tiden för interpellationssvar den 21 majredan var fullbokad.Stockholm den 2 maj 2002UtrikesdepartementetAnna LindhInterpellation 2001/02:432Till riksdagenInterpellation 2001/02:432 av () om nya utrikespolitiska agendaInterpellationen kommer att besvaras måndagenden 3 juni 2002.Skälet till dröjsmålet är att uppgav attden avsatta tiden för interpellationssvar den 21 majredan var fullbokad.Stockholm den 2 maj 2002UtrikesdepartementetAnna LindhInterpellation 2001/02:441Till riksdagenInterpellation 2001/02:441 av () om IlascugruppenInterpellationen kommer att besvaras måndagenden 3 juni 2002.Skälet till dröjsmålet är att uppgav attden avsatta tiden för interpellationssvar den 21 majredan var fullbokad.Stockholm den 2 maj 2002UtrikesdepartementetAnna LindhInterpellation 2001/02:442Till riksdagenInterpellation 2001/02:442 av () om CentralasienInterpellationen kommer att besvaras måndagenden 3 juni 2002.Skälet till dröjsmålet är att uppgav attden avsatta tiden för interpellationssvar den 21 majredan var fullbokad.Stockholm den 2 maj 2002UtrikesdepartementetAnna LindhInterpellation 2001/02:443Till riksdagenInterpellation 2001/02:443 av ()om VästsaharaInterpellationen kommer att besvaras måndagenden 3 juni 2002.Skälet till dröjsmålet är att uppgav attden avsatta tiden för interpellationssvar den 21 majredan var fullbokad.Stockholm den 2 maj 2002UtrikesdepartementetAnna LindhInterpellation 2001/02:481Till riksdagenInterpellation 2001/02:481 av () om MellanösternInterpellationen kommer att besvaras måndagenden 3 juni 2002.Skälet till dröjsmålet är att uppgav attden avsatta tiden för interpellationssvar den 21 majredan var fullbokad.Stockholm den 2 maj 2002UtrikesdepartementetAnna LindhInterpellation 2001/02:423Till riksdagenInterpellation 2001/02:423 av Per () om eu-ropeiska tullarInterpellationen kommer att besvaras måndagenden 3 juni 2002.Skälet till dröjsmålet är att uppgav attden avsatta tiden för interpellationssvar den 14 majredan var fullbokad.Stockholm den 3 maj 2002UtrikesdepartementetLeif PagrotskyInterpellation 2001/02:424Till riksdagenInterpellation 2001/02:424 av Per () om för-säljningsförbudet mot svenskt snusInterpellationen kommer att besvaras måndagenden 3 juni 2002.Skälet till dröjsmålet är att uppgav attden avsatta tiden för interpellationssvar den 14 majredan var fullbokad.Stockholm den 2 maj 2002UtrikesdepartementetLeif PagrotskyInterpellation 2001/02:406Till riksdagenInterpellation 2001/02:406 av ()om stöd och utveckling av Rett CenterInterpellationen kommer att besvaras måndagenden 27 maj 2002.Skälet till dröjsmålet är inbokadeengagemang och inbokad tjänsteresa utomlands.Stockholm den 26 april 2002SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 2001/02:421 och 486Till riksdagenInterpellation 2001/02:421 av () om folksjukdomen benskörhet och interpella-tion 2001/02:486 av () omutredning om cancerplanInterpellationerna kommer att besvaras tisdagenden 28 maj 2002.Skälet till dröjsmålet är inbokadeengagemang och inbokad tjänsteresa utomlands.Stockholm den 7 maj 2002SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 2001/02:422Till riksdagenInterpellation 2001/02:422 av () om statlig finansiering av äldreomsor-genInterpellationen kommer att besvaras tisdagenden 28 maj 2002.Skälet till dröjsmålet är inbokadeengagemang och inbokad tjänsteresa utomlands.Stockholm den 7 maj 2002SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 2001/02:427Till riksdagenInterpellation 2001/02:427 av ()om barn i fattiga familjerInterpellationen kommer att besvaras tisdagenden 28 maj 2002.Skälet till dröjsmålet är inbokadeengagemang och inbokad tjänsteresa utomlands.Stockholm den 7 maj 2002SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 2001/02:428Till riksdagenInterpellation 2001/02:428 av () om de funktionshindrades vårdInterpellationen kommer att besvaras tisdagenden 28 maj 2002.Skälet till dröjsmålet är inbokadeengagemang och inbokad tjänsteresa utomlands.Stockholm den 7 maj 2002SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 2001/02:438Till riksdagenInterpellation 2001/02:438 av ()om generisk substitutionInterpellationen kommer att besvaras tisdagenden 28 maj 2002.Skälet till dröjsmålet är inbokadeengagemang och inbokad tjänsteresa utomlands.Stockholm den 7 maj 2002SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 2001/02:450Till riksdagenInterpellation 2001/02:450 av () om folkhälsanInterpellationen kommer att besvaras tisdagenden 28 maj 2002.Skälet till dröjsmålet är inbokadeengagemang och inbokad tjänsteresa utomlands.Stockholm den 7 maj 2002SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 2001/02:485Till riksdagenInterpellation 2001/02:485 av ()om folkhälsanInterpellationen kommer att besvaras tisdagenden 28 maj 2002.Skälet till dröjsmålet är inbokadeengagemang och inbokad tjänsteresa utomlands.Stockholm den 7 maj 2002SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 2001/02:474Till riksdagenInterpellation 2001/02:474 av omresegarantinInterpellationen kommer att besvaras måndagenden 27 maj 2002.Skälet till dröjsmålet är plenifria veckor samt utri-kes tjänsteresa.Stockholm den 2 maj 2002JustitiedepartementetBritta LejonInterpellation 2001/02:489Till riksdagenInterpellation 2001/02:489 av omyttrandefrihetenInterpellationen kommer att besvaras måndagenden 27 maj 2002.Skälet till dröjsmålet är plenifria veckor samt utri-kes tjänsteresa.Stockholm den 29 april 2002JustitiedepartementetBritta LejonInterpellation 2001/02:466Till riksdagenInterpellation 2001/02:466 av ()om bostadspolitiken.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den21 maj 2002.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 2 maj 2002FinansdepartementetLars-Erik LövdénEnligt uppdragLilian WiklundExpeditions- och rättschefInterpellation 2001/02:395Till riksdagenInterpellation 2001/02:395 av () om alkoholskattenInterpellationen kommer att besvaras den 27 maj2002.Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang,utlandsresa och föreslagen tid som ej passade inter-pellanten.Stockholm den 24 april 2002FinansdepartementetBosse Ringholm5 § Svar på interpellation 2001/02:375 om sär-behandling på arbetsmarknadenAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har frågat om jag av-ser vidta åtgärder för att införa positiv särbehandlingpå den svenska arbetsmarknaden.Positiv särbehandling är tillåten enligtjämställdhetslagen. Åtgärden kan användas för attskapa lika möjligheter i praktiken och måste ha stöd ijämställdhetsplan eller annat personalpolitiskt besluthos arbetsgivaren.Frågan om positiv särbehandling som en del i ettplanmässigt främjande av etnisk mångfald diskutera-des vid tillkomsten av lag om åtgärder motetnisk diskriminering i arbetslivet. Regeringen ansågdå att den nya lagens bestämmelser om aktiva åtgär-der för att främja etnisk mångfald var tillräckliga ochatt det inte var nödvändigt med en bestämmelse ompositiv särbehandling på det området. Regeringenuteslöt dock inte att frågan kunde behöva prövas pånytt när lagen varit i kraft och effekterna av denkunde ses.Trots lagen om åtgärder mot etnisk diskrimineringi arbetslivet har vi ännu en situation där inte allaindivider i har samma chans att lyckas i ar-betslivet på grund av sådana faktorer som etnicitet.Den relativa arbetslösheten bland utlandsfödda är tregånger högre och sysselsättningsintensiteten 15 %lägre än bland infödda. Situationen på arbetsmarkna-den är paradoxal. Det råder brist på arbetskraft inomvissa yrken som det finns en arbetskraftsre-serv bland yrkesutbildade invandrare vilka ofrivilligthar hamnat i arbetslöshet eller i yrken som inte mot-svarar deras formella utbildningsnivå. Det är nödvän-digt av såväl individuella som samhällsekonomiskaoch demografiska skäl att bättre ta till vara all denkompetens som finns hos personer som har en annanetnisk tillhörighet. Regler som tillåter positiv särbe-handling skulle kunna ha en positiv betydelse i dettasammanhang.Jag är väl medveten om att positiv särbehandlinginnebär ett avsteg från principen om lika behandling.Bestämmelser som tillåter sådan särbehandling bördärför endast komma i fråga när intresset av attfrämja möjligheterna för en viss grupp är starkare änintresset av att alla formellt ska behandlas lika. Medhänsyn till den stora klyftan mellan infödda och ut-landsfödda på arbetsmarknaden finns det enligt re-geringens mening skäl att överväga bestämmelsersom tillåter särbehandling som ett led i strävandenaatt främja etnisk mångfald.I linje härmed har den parlamentariska kommittésom ska överväga möjligheterna till en sammanhållendiskrimineringslagstiftning också fått i uppdrag attöverväga om regler om positiv särbehandling pågrund av etnisk tillhörighet bör införas i arbetslivet. Iuppdraget ingår således att närmare överväga bådefördelar och nackdelar med positiv särbehandling. Jagutgår från att utredningen kommer att ta upp sådanapraktiska och andra frågeställningar kring positivsärbehandling som uppmärksammar.Anf. 2 ():Fru talman! Jag får tacka så mycket för svaret,står vi här i kammaren igen och debatterarutanförskap och hur man ska kunna få lika rättigheteroch möjligheter. stod viockså här i kammaren. Då hade alldelesnyligen i radio uttalat att man kanske skulle tänka sigpositiv särbehandling. Då var statsrådet t.o.m. inne påkvotering.Då frågade jag hur man kan veta attett uttalande om ett möjligt lagförslag gäller ett möj-ligt lagförslag eller om det möjliga lagförslaget, efter-som det är omöjligt, enbart är ämnat för en eller an-nan debatt.Det har gått ungefär vihade diskussionen. Egentligen har inte så mycket hänti sak. Framför allt har det inte inträffat några förbätt-ringar för de människor som är berörda.Jag läste även i en intervju medstatsrådet. berättade om den positivasärbehandlingen i , vilken har pågått i över 30 år.För egen del var jag på ett symposium som HudsonInstitute ordnade i i november i fjol.Symposiet handlade om racial relations. Vi resone-rade mycket kring positiv särbehandling. Där hademan dragit erfarenheten att när detta introduceradesvar det möjligen acceptabelt. Då gällde det att lyftaupp en rätt stor minoritetsgrupp relativt en annanväldigt stor majoritetsgrupp. Men man menade attdetta nu hade havererat när det fanns så många olikaminoriteter.Vilken etnisk minoritet ska lyftas upp genom enkvotering eller positiv särbehandling? Var går grän-sen mellan kvotering och positiv särbehandling? Jaginser att om det sker en kvotering sätts det upp striktaregler för hur många och vilken sort som ska kommain här eller där. Hur gör man detta?Vad vill själv göra här? Det dröjerantagligen innan utredningen som just harfått uppdraget - utredningen har inte börjat att titta påfrågan än - kan lägga fram ett färdigt förslag. några som helst egna synpunkter och öns-kemål om hur detta ska fungera? När slutar man t.ex.att vara invandrare? Är det den etniska bakgrundensom sådan som ska vara grund för den tilltänkta posi-tiva särbehandlingen? Vilken etnisk bakgrund? När ärman för uppblandad för att räknas som etniskt avvi-kande? Vem ska man ta fram före någon annan? Dethär är många stora och svåra frågor som behöversvar.Fru talman! Jag var i stadsdelen i Göte-borg . Där hade ett stort antal medbor-gare samlats på torget. De var upprörda över att Gö-teborgslokaler - ett företag som ägs av , ett helkommunalt s.k. allmännyttigt före-tag - hade bestämt sig för att säga upp en lokalhandlare. Han heter , och han har en litenbutik där han säljer orientalisk mat av olika slag. överlåta lokalytan till ICA/RIMI, som behövdeutöka lite grann. är inte lokalen särskilt stor, ochjag tänker inte lägga mig i huruvida just fårvara där. Det är i stället fråga om ett överhetsper-spektiv som partikamrater i Göteborgvisar. Man bestämmer åt människorna att sortimenteti ICA är bättre.Det är en revolution på gång i . Det finnsungefär 7 000 invånare i . Det är 2 600 somhar skrivit på protestlistor till förmån för butiken. Dethär, , är diskriminering. Hur ska en posi-tiv särbehandling klara detta?Jag fick en inbjudan av statsrådet i sam-band med att vi debatterade i radion före påsk att viskulle mötas vid de omtalade grillarna på äng.Jag kommer gärna dit. Jag kontrar med att jag tyckeratt vi ska utbyta åsikter både i , på torget iHjällbo och kanske någonstans i inom dennärmaste tiden. Vi behöver bara bestämma datum,, så ställer jag gärna upp.Anf. 3 Statsrådet ():Fru talman! Det senare kan vi återkomma till viavåra sekreterare. Självklart tycker jag att en sådandiskussion är intressant både i , i Botkyrkaoch på andra ställen.Jag vill dock hänga upp mitt svar på ett citat avGöran själv i hans interpellation. "De somav olika anledningar sökt sig till vårt land för att ska-pa sig en bättre tillvaro möts av många hinder. "Det är bl.a. diskriminering och fördomar. Det är vik-tigt att vi är överens om det. Det finns diskriminering.Den finns både på arbetsmarknaden och på andra hålli samhället, som själv har uttryckt.Vi har en lagstiftning som förbjuder både di-rekt och indirekt diskriminering men som också stäl-ler krav på det som i lagen heter aktiva åtgärder. Deträcker inte bara att notera diskriminering utan arbets-givaren måste också vidta egna aktiva åtgärder.Denna lag har funnits . och jag är överens om att det förekommerdiskriminering, trots att den är förbjuden. Jag harförsökt att uttrycka att vi har negativ särbe-handling. Det är ett annat sätt att beskriva diskrimine-ring. Grupper av människor, individer, blir i dagnegativt särbehandlade enbart beroende av sitt ur-sprung, sin hudfärg eller sitt namn. Till det tror jag attbåde jag och har fått många vittnes-mål från förtvivlade människor medhögskoleutbildning som inte ens får komma till inter-vju.Jag har aldrig förespråkat kvotering, och jagkommer aldrig att göra det. Det är ogörligt i ett sam-hälle där det är upp till varje individ att definiera sinetnicitet. Det kan aldrig staten göra.Däremot finns positiv särbehandling redan i dagnär det gäller kön. Jag vill pröva en liknande ut-gångspunkt. Den bygger på - och det är viktigt attsäga - att det är arbetsgivaren som ges en möjlighetatt ge en kompetent sökande från en underrepresente-rad grupp företräde till en befattning, även om detfinns andra sökande som har lika kvalificerade bak-grunder. Det är detta vi diskuterar, ,inte att vi ska säga x chilenare eller y turkar. Om enarbetsgivare klokt nog inser att aktiva åtgärder krävernågonting mer, och han vill vidta åtgärder eftersomhan känner att han skulle sälja fler produkter om hanspersonal består av fler människor från samma gruppersom hans kunder kommer från, eller om en annanarbetsgivare ser att för att få relevans hos den befolk-ning hans företag ska bemöta behövs en annan etnisksammansättning på personalen, och arbetsgivaren villha den möjlighet som finns för kön men inte närdet gäller etnicitet, ska prövas av denna utredning.Det är mil från alla diskussioner om kvotering elleratt etniskt rangordna människor. Det är en möjlighet ilagstiftningen.Här finns många exempel från andra delar avvärlden där det finns ett liknande tänkande. Det finnsbåde positiva och negativa erfarenheter. Vår egendiskrimineringsombudsman har också tyckt att posi-tiv särbehandling borde vara tillåten t.ex. vid uttag-ning till intervju. Det ska också vara möjligt att ta utpersoner som tillhör en underrepresenterad grupp närdet handlar om kompetensutveckling med sikte påframtida befordran. Detta är mitt svar på frågan omvad jag själv har tänkt mig. Det ska finns möjligheterför framsynta arbetsgivare som vill kunna, vid likakompetens, välja en person beroende på den etniskabakgrunden, dvs. att göra det som är negativsärbehandling till något positivt. Jag vill att dennautredning ska pröva hur en sådan lagändring kan seut.Anf. 4 ():Fru talman! Diskriminering är ingenting som mankommer åt enbart med hjälp av lagstiftning. Snararegår allt det som har pratat om att göraredan i dag för den arbetsgivare som så önskar. Det ärmånga arbetsgivare som gör det.I min egen tandläkarverksamhet på kriminal-vårdsanstalten för anställde jag entjej från . Det var lite ovant för tjyvarna påanstalten med en tjej som var annorlunda klädd frånett annat land. Men det visade sig vara ett lysandetilltag att anställa henne eftersom hon talade bådearabiska och franska. Det gjorde att vi inte behövdekalla in tolk så ofta som vi hade behövt göra tidigare.Det finns många sådana åtgärder som kan göras inom befintlig lagstiftning. Det finns ingen somhelst anledning att man då ska stifta en särskild lag.Om menar att man bara ska ge en möj-lighet blir det en alldeles tandlös lag. I stället bör mansatsa på att lagföra utifrån den lagstiftning som redanfinns. Vi vet båda två att det pågår en del diskrimine-ring. Jag varnade när lagen antogs att den var så lud-digt utformad att den inte skulle vara effektiv. Jagförordar hellre en samlad lagstiftning som slår fast attall diskriminering är olaglig oavsett orsak, vare sigdet är fråga om etnisk, religiös eller sexuell bakgrund.Det ska vara en tydlig lag. Det är tydligt att dennautredning har fått i uppdrag att jobba med dennafråga. Det är bra. Det är också bra att slå sammanombudsmannafunktionerna.Jag förstod på intervjuerna i -stämmer det, ? - att statsrådet skullekunna tänka sig att även lägga in jämställdhetsom-budsmannen i detta, så att det blir en organisation,oavsett skälet till diskriminering. Det förekommerfaktiskt att en bisexuell, färgad kvinna blir diskrimi-nerad. Ska hon då springa till tre fyra olika ombuds-män för att få sitt fall utrett? Det är fullständigt orim-ligt.Vi är säkert helt överens om vart vi vill nå. Det ärbara det att vi har olika ingångar när det gäller huru-vida man ska lagstifta eller inte. Jag fick inget riktigttydligt svar om vad egentligen vill. att man inför en sådan här lagstiftning ut-ifrån de erfarenheter som finns? Eller avser regering-en och statsrådet bara att sitta och vänta de kanske tvåår som det tar innan utredningen har utrett frågan?Man borde ha någon form av färdriktning.Slutligen, fru talman, noterar jag med tacksamhetatt tackade ja till att diskutera de härfrågorna ute bland flera människor än vad vi är här ikammaren , t.ex. i , på äng - viskulle t.o.m. kunna prova en av grillarna där - ochkanske någonstans i . Jag ska med glädje låtamin sekreterare ta kontakt med sekrete-rare för att ordna sådana debatter.Anf. 5 Statsrådet ():Fru talman! Vi återkommer till debatterna.Jag vill bara understryka det som också sades iinterpellationen. Bakgrunden till min fundering underganska om hur vi kan skärpa kampen motdiskriminering är den fruktansvärda situation som vivet finns på arbetsmarknaden, det fruktansvärda slö-seri som vi vet existerar, där väl utbildade och välmeriterade människor med mycket lång högskoleut-bildning och i yrken som det är brist på inte ens fårkomma till en intervju. Det är det som är bakgrunden.Det handlar både om attityder och om lagstiftning.De två frågeställningarna hänger ofta ihop, vilket jagtror att både och jag är väl medvetnaom. Man kan inte säga att man alltid är mest effektivmed attityder eller med lagstiftning, därför att deföljer varandra. Lagstiftning kan ibland påverka atti-tyder, och attityderna kan ibland förändras så att dettvingar fram en lagstiftning. Det är detta komplicera-de samspel som politiken finns i. Vi måste användabåda de här delarna för att bekämpa det som är denstrukturella diskrimineringen djupt nere i det svenskasamhällslivet och den mer öppna, tydliga diskrimine-ring som existerar på arbetsmarknaden.Jag är mycket för den samlade lagstiftning somjag vet att också har diskuterat länge.Jag tycker absolut att man ska pröva samtliga lagaroch samtliga ombudsmannafunktioner. Det är ocksådet som utredningen ska titta på. Jag hoppas att mankommer fram till att det går att föra samman alla.Positiv särbehandling skulle dock innebära mer änbara det som redan finns . Jag tror att jag ut-tryckte det otydligt i mitt svar tidigare. Man kan gejobbet till en kompetent sökande - det måste själv-fallet alltid vara en kompetent sökande, som uppfyllerde kvalifikationer som krävs i jobbet - även om detfinns kompetenta sökande från andra, överrepresente-rade grupper. Det är så den positiva särbehandlingenär uttryckt när det handlar om kön. Det är detsom jag vill ska bli prövat i lagstiftningen om etnisktursprung. Den möjligheten finns inte i dag.Jag är väl medveten om att marknadens funktioneroch näringslivets egen möjlighet att bestämma omrekryteringen är en oerhört viktig och central del påsvensk arbetsmarknad. Därför är kvotering eller tvånguteslutet. Däremot kan en sådan här lagstiftningsänd-ring påverka attityderna om man också direkt i lagenskriver in att framsynta arbetsgivare får gynna densom kommer från en underrepresenterad grupp, intebara när det handlar om kön. Det är också ett sätt församhället att erkänna att just den personen blirmissgynnad av inte något annat skäl än sin hudfärgeller sitt etniska ursprung.Jag hoppas att utredningen kan pröva det här för-slaget med förtur och att vi kan få mer konkreta ex-empel på lagstiftning relativt snart för att diskuteravidare, vilket förhoppningsvis kan leda fram till enproposition från en socialdemokratisk regering i höst.Anf. 6 ():Fru talman! Jag är mycket glad att vi har sorteratbort kvoteringsdiskussionen helt och hållet, så attstatsrådet och jag är överens om att det inte ska varanågon kvotering.När det däremot gäller lagstiftningen om att ge fö-retagare och arbetsgivare möjlighet att positivt särbe-handla är det fortfarande mycket luddigt. har inte riktigt svarat på hur de ska kunna urskiljade grupper som de ska särbehandla, vem det är, närman lämnar den etniska gruppen, när man är aldrig såsvensk, vad en etnisk svensk är osv. Det är sådanafrågor som kommer att dyka upp i samband med atten sådan här lagstiftning tillämpas.