prot · GP0951 · 2002-01-15 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:51Tisdagen den 15 januariKl. 14.00 - 16.2218.00 - 22.32Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 10, 11, 12, 13, 14och 28 december 2001.2 § Anmälan om återtagande av plats i riksda-genTalmannen anmälde att ()återtagit sin plats i fr.o.m. den 1 januarivarigenom uppdraget som ersättare upphört för AnneLudvigsson.Talmannen anmälde att ()återtagit sin plats i fr.o.m. den 14 januarivarigenom uppdraget som ersättare upphört för § Ledigheter, m.m.Talmannen anmälde att () bevil-jats fortsatt ledighet den 1 januari-15mars och att () skulle fortsättaatt tjänstgöra som ersättare.Talmannen meddelade att () an-sökt om föräldraledighet den 21 januari-22 februari.Kammaren biföll denna ansökan.Talmannen anmälde att ()skulle tjänstgöra som ersättare för § Kompletteringsval till näringsutskottetTalmannen meddelade att Moderata samlingspar-tiets riksdagsgrupp under föräldrale-dighet anmält hans ersättare somsuppleant i näringsutskottet den21 januari-22 februari 2002.Talmannen förklarade vald tillsuppleant i näringsutskottetJohan ()5 § Anmälan om val av ordförande och viceordförande i utrikesutskottetTalmannen meddelade att () valtstill ordförande och () till vice ordfö-rande i utrikesutskottet fr.o.m. den 1 januari 2002.6 § Meddelande om ändringar i kammarenssammanträdesplanTalmannen meddelade att ett meddelande om änd-ringar i kammarens sammanträdesplan delats ut tillkammarens ledamöter.7 § Meddelande om frågestundTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande stats-råd närvara:Statsrådet , statsrådet ,statsrådet , statsrådet socialminister § Meddelande om särskilt anordnad debattTalmannen meddelade att på begäran av Moderatasamlingspartiets och liberalernas riks-dagsgrupper skulle en särskilt anordnad debatt omungdomsvåld m.m. äga rum onsdagen den 23 januarikl. 11.00.Från regeringen skulle statsrådet , justitieminister och stats-rådet delta.9 § Meddelande om aktuell debattTalmannen meddelade att på begäran av Moderatasamlingspartiets och riksdagsgrupperskulle en aktuell debatt om sysselsättningen och fö-retagsflytten äga rum torsdagen den 24 januarikl. 12.00.Från regeringen skulle näringsminister delta.De inkomna skrivelserna hade följande lydelse:Till TalmannenVarslen i ökar nu mycket snabbt. Arbets-lösheten kommer återigen att prägla enskilda männi-skors vardag och hela bygder.Mycket talar för att klarar den internatio-nella konjunkturnedgången sämre än andra länder.Företag och arbetsplatser flyttar ut.Skälet till detta är att regeringen inte utnyttjat dennu utgående goda konjunkturen till att stärka Sverigeskonkurrenskraft och förbättra företagsklimatet. Attdet nu går sämre för är därmed i hög gradförorsakat av dålig socialdemokratisk politik. Hög-konjunkturen har dolt grundläggande strukturproblemi det svenska samhället.Mot den här bakgrunden begär den moderata riks-dagsgruppen en särskild debatt om jobben och före-tagsflytten. Den bör avhållas innan åtskiljsför juluppehåll.Stockholm den 12 december 2001Per UnckelGruppledare (m)Till TalmannenVarslen ökar i delar av tillverkningsindustrin.Detta aktualiserar en nödvändig diskussion om sys-selsättnings-, kompetens- och näringsstruktur i lan-dets olika delar och strategier för att möta dessa pro-blem. I många fall blir vare sig löntagar- eller sam-hällsintressen informerade eller delaktiga i be-slutsprocessen förrän bolagsstyrelserna fattat sinainterna företagsbeslut. Hela orter och många löntaga-re drabbas och statens budget och offentliga försäk-ringssystem får bära bördan tillsammans med de somblir arbetslösa.Händelseförloppet aktualiserar frågan om hurkostnaderna för näringslivets omställning till nyaförutsättningar skall fördelas och hur löntagarnasberättigade krav på information och inflytande ochhur samhällsintresset bättre skall kunna hävdas.Mot denna bakgrund av det ovan sagda begärvänsterpartiets riksdagsgrupp en särskild debatt omsysselsättning, inflytandet och näringslivets om-strukturering.Stockholm den 12 december 2001Lars BäckströmGruppledare (v)10 § Anmälan om uteblivet svar på interpella-tionTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 2001/02:129Till riksdagenInterpellation 2001/02:129 av omkrigsflygskolans placering.Interpellationen kommer inte att besvaras.Skälet till detta är följande. fattade den16 beslut i fråga om den militära flygut-bildningen (bet. 2000/01:FöU2, rskr. 2000/01:213).Beslutet innebär att Försvarsmaktens samlade flygut-bildning skall förläggas till någon eller några av dekvarvarande fyra flottiljerna, dvs. flygflot-tilj i , flygflottilj i Lidkö-ping/, flygflottilj i ellerNorrbottens flygflottilj i . har tidiga-re beslutat att Skånska flygflottiljen i , ivilken flygskolan ingår, skall läggas ned senast den31 (prop. 1999/2000:30, bet1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168). Eftersomflygskolan skall bibehållas måste skolan flyttas frånÄngelholm till annan ort före utgången av 2002. Somen följd av beslut har regeringen i dagbeslutat att den militära flygutbildningen skall lokali-seras till detachementet på Malmen i ,under förutsättning att erforderliga tillstånd enligtbl.a. lämnas till verksamheten. Ansvaretför detachementet skall ligga på flygflottilj.Frågan om lokaliseringen av den militära flygutbild-ningen har därmed avgjorts.Stockholm den 20 december 2001FörsvarsdepartementetBjörn § Anmälan om fördröjt svar på interpella-tionTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 2001/02:87Till riksdagenInterpellation 2001/02:87 av ()om EU-regler vid nedläggning av fabriker.Interpellationen kommer att besvaras den15 januari 2002.Skälet till dröjsmålet är utländska besök.Stockholm den 20 december 2001NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschef12 § Fråga om hänvisning av motionFöredrogsMotionFörhållandet mellan riksdag och regering i fråga omSveriges agerande i EU av m.fl. (c)Anf. 1 TALMANNEN:Agne och tio andra ledamöter från Cen-terpartiet har med åberopande av föreskriften i 3 kap.15 § riksdagsordningen om rätt att väcka motion medanledning av händelse av större vikt lämnat en motionom förhållandet mellan riksdag och regering i frågaom agerande i Europeiska unionen.I motionen föreslås att ger regeringentillkänna att den bör återkomma till riksdagenmed en beskrivning av hur regeringen avser fördjupasamarbetet med i fråga om EU-ärendena isyfte att upprätta en tidig förankringsprocess. Vidareföreslås att bör låta utreda en stärkt parla-mentarisk kontroll av regeringens arbete i och arbetsgrupper.Som skäl för rätten att nu få väcka motionen åbe-ropas att ett antal händelser under den gångna höstenvisar på brister med avseende på regeringens ambi-tioner att utforma politik i EU i samråd medriksdagen.Den motion som jag nu redogjort för har föranlettföljande bedömning från min sida:Rätten att väcka motion med anledning av händel-se av större vikt infördes i samband med grundlagsre-formen 1974. I grundlagspropositionen underströksatt den föreslagna bestämmelsen var av undantagska-raktär.Riksdagen har också tillämpat föreskriften re-striktivt. Endast oförutsedda händelser av stor bety-delse inom eller utom landet har föranlett rätt attväcka motion med åberopande av 3 kap. 15 § riks-dagsordningen.Mot denna bakgrund anser jag inte att de i motio-nen åberopade skälen är av sådan art att motionen börfå väckas med stöd av 3 kap. 15 § riksdagsordningenutan snarare att den skulle kunna utgöra grund förgranskning enligt 12 kap. 1 § regeringsformen.Jag finner därför att hinder föreligger enligt 2 kap.9 § riksdagsordningen för att ställa proposition påhänvisning av motionen till utskott. Jag föreslår såle-des att motionen läggs till handlingarna utan remitte-ring.Kammaren biföll att motionen skulle läggas tillhandlingarna utan remittering.13 § Svar på interpellation 2001/02:120 omohälsaAnf. 2 Statsrådet ():Fru talman! har mot bak-grund av den stigande ohälsan tagit upp ett antalfrågeställningar där han anser att åtgärder krävs föratt ändra utvecklingen och ställer sex frågor till mig.Inledningsvis vill jag framhålla att jag delar oro för hälsoutvecklingen i arbetsli-vet. Det krävs olika åtgärder för att ändra utveckling-en. Regeringen har i budgetpropositionen för 2002lagt fram ett åtgärdsprogram i elva punkter för ökadhälsa i arbetslivet. Arbetet med att genomföra pro-grammet har startats under hösten.Jag kan bl.a. nämna att trepartssamtal har inlettsmed arbetsmarknadens parter. Vidare fattade rege-ringen - i enlighet medåtgärdsprogrammet - två beslut som jag vill nämna.Dels beviljades nio projekt i landsting och kommunerom sammanlagt för att bedrivaförsöksverksamhet inom den offentliga sektorn för attförebygga och minska sjukfrånvaron, dels fick Ar-betsmarknadsstyrelsen och iuppdrag att inleda en förnyelse av den arbetslivsin-riktade rehabiliteringen.Förra veckan överlämnade Utredningen om hand-lingsplan för ökad hälsa i arbetslivet sitt slutbetän-kande till regeringen. Rapporten innehåller ett brettspektrum av förslag till åtgärder på olika områden.Utredningen föreslår bl.a. att regeringen fastställer ettövergripande mål för "antal människor i arbete" medsamma tydlighet som tidigare beslutade mål omminskad arbetslöshet och ökad sysselsättning. Rap-porten kommer att remissbehandlas och där-efter läggas till grund för olika förslag i syfte att ökahälsan i arbetslivet.Mitt svar på den första frågan om att synliggöraantalet långtidssjukskrivna i sysselsättningsstatistikenär att regeringen i enlighet med 11-punktsprogrammetkommer att formulera övergripande mål för ökadhälsa i arbetslivet och att arbetsmarknadens parterkommer att medverka i det arbetet.Beträffande den andra frågan om öronmärkningav sjukförsäkringsavgiften vill jag påpeka att dennafinansierar inte bara sjukpenning och rehabilite-ringsersättningar utan även närståendepenning, ha-vandeskapspenning, förtidspension från ATP, förtids-pension från folkpensioneringen för de förtidspensio-närer som har ATP samt förvaltningsutgifter för dessaförmåner. Avgiften finansierar dessutom statligaålderspensionsavgifter för nämnda dagersättningarsamt en del av de ålderspensionsavgifter som är atthänföra till förtidspension. Om avgiften inte räckertill får statsbidrag lämnas för viss del av kostnaderna.För år 2001 beräknas utgifterna överstiga avgiftsin-komsterna med ca och för 2002beräknas underskottet stiga ytterligare till närmare 9miljarder kronor. Det saknas alltså för närvarandeförutsättningar att öronmärka sjukförsäkringsavgiftensåsom förespråkar.Den tredje frågan om sammanslagning av sjukför-säkrings- och arbetsskadeavgift vill jag besvara delvismed hänvisning till ovanstående svar. Dessutomanser jag att det med hänsyn till de föreslagna änd-ringarna i arbetsskadeförsäkringen intefinns anledning att nu ändra ordningen med en sär-skild arbetsskadeavgift.Beträffande den fjärde frågan om ändring av re-gelverken på rehabiliteringsområdet vill jag framhållaatt regeringen - som tidigare nämnts - gettArbetsmarknadsstyrelsen och iuppdrag att inleda en förnyelse av den arbetslivsin-riktade rehabiliteringen. Ett led i det arbetet är attgenomföra en pilotverksamhet avseende en samord-nad organisation mellan och ar-betsförmedlingen för arbetslivsinriktad rehabilitering.Den primära målgruppen för pilotverksamheten skavara arbetslösa sjukskrivna. Förnyelsearbetet skabedrivas , och vid utgången av det året skade metoder och arbetssätt m.m. som utvecklats inomramen för försöksverksamheten och som visat sigverkningsfulla kunna tillämpas fullt ut i hela landet.Som svar på den femte frågan om åtgärder för attinte sjukförsäkringsavgiften ska överstiga kostnader-na för sjukpenning och rehabilitering får jag hänvisatill svaret på fråga två. Allmänt sett vill jag ocksåtillägga att avgifterna så långt det är möjligt ska svaramot kostnaderna för det ändamål de är avsedda attfinansiera.Den sista frågan om åtgärder för att kunna värderasjukintygets värde vill jag besvara med hänvisning till11-punktsprogrammet. En av punkterna behandlarformerna för sjukskrivningsprocessen. I denna ärsjukintyget en viktig del. Avsikten är att och ska få i uppdrag attnärmare klargöra omfattningen av problemen i dennaprocess och lämna förslag om utvecklingen av for-merna för denna. I en annan punkt i programmetaviserar regeringen dessutom att den överväger attskärpa reglerna om arbetsgivares skyldighet att med-verka i rehabiliteringsarbetet. Det kan bl.a. innebäraatt arbetsgivare alltid ska lämna ett rehabiliteringsun-derlag till senast den sextiondedagen i en sjukperiod.Anf. 3 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaren somdelvis stillar min nyfikenhet men inte helt. Rent all-mänt hänvisas till regeringens åtgärdsprogram i elvapunkter samt den redovisade handlingsplanenför ökad hälsa i arbetslivet.Fråga nummer ett handlar mer om att verkligensynliggöra antalet långtidssjukskrivna och inte att deredovisas i sysselsättningsstatistiken som sker. Enändring av detta måste till för att tydliggöra ohäl-soproblemen.Fru talman! kommer av antaletsysselsatta att vara sjukskrivna, dvs. avbefolkningen kommer att vara iarbete.Som svar på fråga två redogör statsrådet för hursjukförsäkringsavgifterna används. Intäkterna avsjukförsäkringsavgiften t.o.m. oktober 2001är enligt ESV 69 miljarder och utgiften för sjukpen-ning och rehabilitering 35 miljarder för motsvarandeperiod. Resten används t.ex. till förtidspensionering-ar.Kan inte intäkten användas bättre så att förtids-pensioneringarna minskar? Därför tycker jag att detär viktigt att öronmärka sjukförsäkringsavgiften förrehabilitering i större utsträckning än vad som nusynes ske.Frågorna tre, fyra och fem har med ändrade regel-verk att göra. Prognosen för utgiftsområdetför sjukpenning, rehabilitering, förtidspensioner,arbetsskador, kroppsskador samt anslag till och försäkringskassor är enligt ESV ca107 miljarder.Man överväger en ändring av regelverket för för-säkringskassor och arbetsförmedlingar för att undvikautslagning. Oaktat om skälet är långvarig sjukskriv-ning eller långvarig arbetslöshet skulle exempelvissjukförsäkringsavgiften, arbetsskadeavgiften ocharbetsmarknadsavgiften tillsammans kunna utgöragrunden för en rehabiliteringspenning med en sam-manlagd intäkt på 143 miljarder.Så nog tycker jag att det vore på sin plats med enordentlig översyn av dessa intäkter och därmed endiskussion om hur dessa medel bäst används ochförslag till mer genomgripande förändringar av regel-verket än vad jag nu kan utläsa av svaret.Jag blir fundersam när jag hör en försäk-ringstjänsteman säga att det inte är sjukskrivningensom utgör hinder för rehabilitering utan det faktum har en anställning, dvs. arbetsförmedlingen haringet egentligt ansvar i nuvarande regelverk eftersomden sjukskrivne inte är arbetslös. Inte heller arbets-förmedlingen har något reellt ansvar när en arbetslösblir sjukskriven men väl , somegentligen då saknar förutsättningar att göra arbets-marknadsbedömningar i dess helhet. Men det före-faller som om förändringar är på gång i detta sam-manhang.Om jag minns rätt fördes det i ett resonemang om vinsten med rehabilite-ring. Men jag vet inte riktigt hur den ligger till i flö-det, men den kanske kommer med något förslag.Till sist, fru talman, är det viktigt att närmareanalysera sjukskrivningsprocessen. Det är långtifrånsäkert att rådande process att sjukskriva är så bra. Låtmig därför säga att jag tror att man kan få jäm-förbara statistiska områden ur en befolkningsprofil,arbetsmarknadsprofil, osv. I ett område fortsätter manatt sjukskriva på traditionellt sätt. I ett annat jämför-bart område sker sjukskrivningen i samråd med för-slagsvis den sjuke och ett rehabiliteringsteam. Even-tuella skillnader i sjukskrivningens längd, förtidspen-sioner och lyckosamma rehabiliteringar borde dåkunna utläsas. Den tiden måste vara förbi då kraft ochmöda läggs på hur en sjukskrivningsblankett ska seut. Rehabiliteringen har inte blivit bättre genom detta.Fru talman! Det är dags med en översyn av regel-verken som ger möjlighet till en helhetssyn i rehabi-literingen och som sätter individen i centrum och därintäkterna används optimalt. Jag tycker inte att svarenriktigt återspeglar detta.Anf. 4 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan förstå att man efter ett svar påbara lite drygt två sidor också fortsättningsvis har skälatt fortsätta en diskussion. Det är naturligtvis på detsättet i en så omfattande materia som frågor som rördrygt 100 000 långtidssjukskrivna och möjligheternaför just dessa individer att återgå till arbetslivet sam-tidigt som man måste vidta åtgärder och genomförainsatser som förhindrar att fler människor, på grundav att arbetslivets villkor är ogynnsamma för löntaga-re och kanske också för företagen själva, slås ut.Det 11-punktsprogram och den arbetsgrupp somnågra av regeringens statsråd har bildat på statsmi-nisterns uppdrag ska tillsammans ses som ett uttryckför att vi vill skapa utrymme för en debatt om helhe-ten, därför att det handlar om att vidta flera olikaåtgärder.Även om mitt svar av be-traktades som väldigt summariskt är det ändå ettuttryck just för insatser på alla de områden som hantar upp, utom på en punkt, nämligen när det gäller inte ska kunna använda avgiften för att finansie-ra exempelvis havandeskapspenning, närståendepen-ning och förtidspension samt det som gäller framöver,sjukersättning och aktivitetsersättning i det reforme-rade system som har tagit ställning till.Enligt min uppfattning måste man nog se dettasammantaget. Vi kan nog vara helt och fullt överensom att syftet med de insatser vi gör är att bringa nedkostnaderna för samhället, men framför allt gäller detatt underlätta för individen att komma tillbaka till ettså aktivt liv som möjligt.I arbetet med att utveckla nya metoder när detgäller arbetslivsinriktad rehabilitering ingår, som jagnämnde, arbetsförmedlingen och som en viktig part i arbetet med att samverkamellan olika aktörer. Jag tänker då på kommunerna,landstingen och sjukvården, ocharbetsförmedlingen. återkommer jagmed besked om på vilket sätt vi lite mer systematisktska kunna underlätta den samverkan; detta efter detatt fattat ett sådant beslut. Jag tycker att detställningstagandet är helt riktigt.När det gäller processen och sjukskrivningenkan jag konstatera en allt ökande insikt om att detnaturligtvis är viktigt att man får vila ut när man harblivit sjuk. Men av vila och läkande, ochkanske också medicinsk behandling, behöver manandra insatser för att komma tillbaka till arbetsliveteller till ett så aktivt liv som möjligt.Här ser jag framför mig att jämte en aktivare synnär det gäller sjukskrivningsprocessen, som motsva-rar den av aktiva insatser för att förhindra långtidsar-betslöshet, kommer förutom aktiva läkare också fö-retagshälsovården att kunna spela en stor roll. Denkommer också att spela en stor roll i de förslag somvi lägger fram under våren.Anf. 5 ():Fru talman! Jo, man måste mycket riktigt diskute-ra helheten. Individen lever ju inte bara på arbete,utan det finns mycket annat som också kan spela invad gäller ohälsan.Jag vill mycket kort redovisa vårt förslag om attförsäkringskassorna ska få 7 miljarder under de trekommande åren samt att landstingen skafå för att minska vårdköerna. Omnu sjukskrivningen har rent medicinska orsaker börman kunna åstadkomma en minskning genom attminska vårdköerna. Därutöver vill vi att försäkrings-kassorna ska få 750 miljoner till rehabiliteringsända-mål och ytterligare 250 miljoner till mer personal ochkortare handläggningstider. Dessutom menar vi attökad kunskap om sjukförsäkringsreglerna ger vinsteri form av kortare sjukskrivningstider.Jag måste också lite grann återkomma till dettamed öronmärkning. Jag menar kanske inte att manmåste öronmärka hela intäkten, utan det handlar omen större del. är det som avsatts tillsjukpenning och rehabilitering, medan resten går tillförtidspensioneringar som totalt överskrider alltihop.Kunde man omfördela där och öronmärka mer pengarskulle förtidspensioneringarna troligen minska.Genom att just arbetsgivarna betalar så passmycket som de faktiskt gör är det, tycker jag, oac-ceptabelt att ålägga företagare ytterligare utgifter medsjuklön under sammanlagt , som förslagetligger. Det kommer också att motverka den ökaderörlighet som behövs för människor med olika ar-betshinder. Redan misstanken om ökad sjukfrånvaroblir bromsande för nyanställningar framöver meddetta förslag.Återigen vill jag säga att det handlar om att skapaett gemensamt regelverk för arbetsförmedlingen ochförsäkringskassan som innebär att man får ett gemen-samt ansvar för människor med hinder i arbetsförmå-gan. Många långtidssjuka och långtidsarbetslösabollas nu mellan myndigheterna. Vi måste alltså seöver regelverken.Vidare är de offentliga arbetsgivarna inte någraföredömen i ohälsans problematik. Hos dessa stigerantalet långtidssjukskrivna. Undersökningar visar attoffentligt anställda har sämre arbetsvillkor än privatanställda, lägre lön, hårdare belastning, mer stress ochett sämre socialt stöd. De känner också en större oroför förändringar. Detta skulle mycket väl kunna varaen av orsakerna till den stigande ohälsan.Därför, fru talman, vill jag föreslå statsrådet ettnationellt mål för ökad hälsa i arbetslivet. Minskaohälsan inom offentlig sektor genom att öka mång-falden och minska de offentliga monopolen! Dettaskulle befrämja hälsan mer än hälsobokslut. Därförhar jag också sett förslaget om sänkta arbetsgivarav-gifter för kommuner och landsting som en oklokåtgärd. Varför permanenta stora offentliga struktureroch premiera dålig arbetsmiljö när man i budgeten förår 2002 skriver att man vill premiera en bra arbets-miljö med exempelvis sänkta arbetsgivaravgifter?Nu lär andra beredningar pågå som egentligenkommer att innebära samma sak - någon form avrabattsystem för offentliga arbetsgivare som barakommer att permanenta en oacceptabel arbetsmiljöoch därmed ohälsan. Nej, vad vi behöver, fru talman,är att se förslag som ger ökad mångfald, fler arbetsgi-vare inom offentlig verksamhet och därmed förutsätt-ningar för minskad ohälsa.Anf. 6 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller diskussionen om hurmånga miljarder som ska föras över till den ena ellerden andra organisationen är det naturligtvis oerhörtviktigt att ta i beaktande hur själva arbetssättet, meto-den, ser ut och hur utvärderingen ser ut när det gällerde insatser som görs. Eftersom vi har kunnat konsta-tera att skillnaderna över landet och också inom re-spektive region varit mycket stora har regeringendragit slutsatsen att det vi behöver starta med är ettutvecklingsarbete som inte enbart är ett enda projektutan som också är en pilotverksamhet som ska kunnarulla ut över landet, i syfte att stötta de olika organi-sationerna och myndigheterna. Det handlar om attplocka fram den form av arbetslivsinriktad rehabilite-ring som ger bästa effekten för den enskilda indivi-den. Där är arbetsmarknadspolitiken och även utbild-ning, kan jag tänka mig, en väldigt viktig insats ocksåför dem som är långtidssjuka, som varit sjukskrivnaväldigt . Det gäller alltså att bryta en passivitet.Med tanke på de stora resurser som under ett antalår förts över till landstingskommunerna, och kommeratt föras över genom de ställningstaganden som riks-dagen har gjort, är det kanske inte där de stora pro-blemen ligger - kanske med undantag av ett antalområden där vi vet att det är köer när det gäller sjuk-vårdande behandling. Också där handlar det om me-todutveckling och kunskapsutveckling - inte minst pådet stora område som handlar om mental trötthet, detsom ibland kallas för utbrändhet och som är ettmycket svårt sjukdomsfall.När det gäller arbetsgivarperioden och det förslagsom tog upp kan jag säga attdetta förts in i diskussionen, i trepartsdialogen mellanregeringen och arbetsmarknadens parter. Är det så avvisar detta så bestämt bör man kanske - dettaär min mycket personliga uppfattning - i en sådandialog ta fram ett förslag som syftar till att ge sammaeffekt, men måhända annorlunda utformat.