prot · GP09124 · 2002-06-13 00:00:00 — Det är inte bra för de-mokratins legitimitet.Jag är över huvud taget kritisk till den förskjut-ning av demokratibegreppen som har skett för attkunna legitimera EU-medlemskapet. Effektivitet ochlegalitet har blivit viktigare än ansvarstagande ochöppenhet. Effektiviteten har blivit så viktig att riksda-gen nu är beredd att effektivisera införandet av detsom man inte vill införa, nämligen ytterligare över-statlighet.Det är en klar majoritet här i kammaren för att viinte ska ha EU som ett överstatligt projekt.Motsvarande förskjutning har skett i synen påekonomin. Genom har det fast-ställts att det finns en stabiliseringspolitisk sanning.Den får inte ifrågasättas, vare sig av politiker ellerväljare.Det här är en återgång till den syn vi hade på po-litik och demokrati före . Jag troratt det i längden är förödande.Jag vill gå . Då hade grundlagsut-redningen föreslagit det som vi nu i princip håller påatt genomföra. Då fanns det i alla fall en debatt omden här frågan. Det gör det inte . Jag ska tillåta migatt citera några debattinlägg från våren 1993.Bo Strömstedt, , Hans-GunnarAxberger och Hans Schöier skrev i Dagens Nyheter:Ett svar tycks redan vara givet. Vi ska inte göra somgrundlagsutredningen inför EU har föreslagit, dvs.förse regeringsformen med en paragraf som sättert.o.m. våra grundlagar ur spel vid en tänkt konfliktmed EG-rätten. Det har vi inte diskuterat här i dag.Det duger inte att betrakta den egna grundlagen sombara något slags teknisk manual över politik, myn-dighet och förvaltning. I många delar är den värdebä-rande och uttrycker summan av det som vi anser varadet viktigaste för ett gott samhälle. En plattläggnings-paragraf ter sig då som en nationell amputering.Carl B skrev så här: Grundlagsförslagetär opåkallat långtgående och skulle bli till nackdel förSverige som medlem av EG.Han förkastar det.Den gången gick det inte att undvika debatt efter-som vi stod inför en folkomröstningskampanj. Dåfanns det en prislapp på den här plattläggningspara-grafen. Det var risken för ett nej i folkomröstningen.Nu tycks man tro att det inte finns någon prislapp.Men det gör det, tror jag. På den står det: folketsmisstro. Väldigt många svenska medborgare ochväljare misstror det som de upplever som överlåtelseav makt till människor som de inte kan utöva kontrollöver.Det är trist att det här är det sista ärende som jagkommer att vara med och avgöra i riksdag.Det hade varit roligare om det hade varit ett ärendedär jag hade kunnat dela majoritetens uppfattning.Min ingång i den här frågan är helt enkelt: EU harredan för mycket makt över våra liv och över vårpolitik.Jag vill passa på tillfället att tacka hennes talmanstid. Jag har imponerats av hennesförmåga att främja de mänskliga rättigheterna ochalltid ta chansen att stötta förtryckta minoriteter. Dettycker jag är alldeles utmärkt.Jag vill sluta som jag brukar i den här frågan: IEU är makten diffus och auktoritär, i EMU är maktentydlig men oåtkomlig.Anf. 162 ()replik:Fru talman! Jag vill först uttrycka min stora re-spekt för engagemang i dessafrågor och för den ståndpunkt som han har. Det ärytterst respektabelt sett ur en allmän demokratisksynpunkt. Däremot instämmer jag inte alla de argu-ment som har anförts för ståndpunkten. Men det ärväl det som ligger i politikens och debattens natur.Jag vill fråga på vilket sätt sommakten görs än mer osynlig genom dagens beslut omändringen av 10:2 och 10:5. På vilket sätt sättsgrundlagarna ur spel genom dagens förslag till besluti riksdag?Anf. 163 ()replik:Fru talman! Jag ska inte ge mig in i debatten omtolkningen och detta med folkomröstningen. Men jagupplever i alla fall otydligheten som högst påtagligoch som en politisk realitet. Makten är otydligare närdet gäller de beslut som fattas inom EU:s ram. Det ärsvårare för människor att över huvud taget veta vadsom händer, och det är omöjligt att utkräva ansvar förde beslut som fattas.Jag är djupt oroad över vad som händer med helasystemets legitimitet på sikt.Anf. 164 ()replik:Fru talman! Jag tolkar uttalan-de så att det inte är dagens beslut som gör maktenmer osynlig eller sätter grundlagar ur spel, utan det ären allmän uppfattning om EU-systemet som sådant.Dagens beslut leder vare sig i den ena eller andrariktningen, om jag förstod uttalan-de rätt.Anf. 165 ()replik:Fru talman! Det finns ett syfte bakom denna lag-ändring. Syftet är inte först och främst att värna omgrunderna för rikets styrelse. Det fanns redan i förar-betena, så det är ingenting nytt. Det får nu en starkareposition i lagen, men det fanns som rättskälla redantidigare.Men syftet är ju att förenkla för förändringar sominnebär överlåtelse av makt. Sedan kan man diskuteralämplighet och teknikaliteter hur som helst, men detär det som är syftet. Det kan man ha olika uppfatt-ningar om. Jag tycker inte om det.Anf. 166 () replik:Fru talman! och jag är överensom ganska mycket. Vi är överens om den s.k. platt-läggningsparagraf som enligt justitierådet GöranSchäder föll redan på presskonferensen när KennethKvist myntade uttrycket. Jag är glad för att jag bidrogtill att stoppa plattläggningsparagrafen.Jag är också glad över att jag bidrar till attdet förs in en begränsning för hurmycket makt en riksdag kan överlåta till EU.Jag vill ställa samma fråga till jag ställde till Per , men som jag inte ficknågot svar på, och det hade jag kanske inte hellerväntat mig. Vad är det som är bra med den nuvarandelydelsen av 10:5? Där finns ju ingen restriktion förbeslutsöverlåtelse till EG. Inom EU behöver manalltså bara upplösa pelare 2, 3 och föra över dem tillpelare 1, och sedan finns det ingen restriktion i vårgrundlag som kan åberopas av framtida riksdagar,annat än att det krävs tre fjärdedels majoritet eller omdet gäller en grundlagsfråga ska det fattas beslut i denordning som gäller för grundlagar. Men det finnsingen annan restriktion mot beslutsöverlåtelse.Nu fattar ett beslut där alla partier -också de partier som är för EU - är överens om attskriva in en spärr mot beslutsöverlåtelse, en spärrsom omöjliggör att kan gå med i en federativEU-statsbildning, som och jag ärlika mycket motståndare till.Jag håller helt och fullt med om att EU har ensuddig maktstruktur med en överstatlighet som har endålig folklig förankring. Varje beslut som överlåts tillEU är ett beslut som kan vara negativt ur demokratisksynpunkt.Därför undrar jag bara: Vad är det som är bra medden nuvarande lydelsen i 10:5? Den har aldrig hindratnågon beslutsöverlåtelse.Anf. 167 ()replik:Fru talman! Där tar hem en poäng,det måste jag säga. Men jag är inte grundlagsexpert.Det har gjorts en grundlagsutredning. Det endasubstantiella som jag kan läsa ut när det gäller attspärra godtycklig överlåtelse - om jag nu ska uttryckamig så - är statsskickets grunder. Men det fanns re-dan med i förarbetena, vilket också är en rättskälla.I och för sig är det ingen grundlag som stopparnågonting i evighet. Det måste alltid vara riksdagenoch folket som genom val avgör även hur grundla-garna ska förändras. Jag tror att det fattas en hel deläven i de gamla grundlagsbestämmelserna om detta.Anf. 168 () replik:Fru talman! Det fanns ett liknande yttrande i degamla förarbetena som var föranlett av en motion frånVänsterpartiet som - inom parentes sagt - jag varmed om att författa och arbeta fram. Men i dennaprecisering finns det en märklig och viktig skillnad iförhållande till vad som gäller.Till att börja med hade detta gamla förarbete, omicke förslaget om att skriva in principerna för stats-skicket godkänts, nu gått förlorat. Förarbetena gällerju bara den aktuella lagen. Man går ju inte tillbaka tillförarbetena till den lag som gällde innan och som harupphört att gälla. Det betyder att meningen i förarbe-tena är kvar. Men då stod det att man inte fick upphä-va principerna för statsskicket. står det att maninte får överlåta beslutsmakt som rör principerna förstatsskicket. Det är något helt annat. Det är en storskillnad mellan att upphäva och att röra. Detta gör attden nuvarande lagstiftningen är en stor förstärkningav den restriktion som gäller för beslutsöverlåtelse.Detta är en framgång för EU-motståndet och ing-enting annat. Jag förstår inte varför man är emot det-ta. Det är bra att det finns en så stor majoritet i riks-dagen som ser att det är viktigt att skapa en spärr motbeslutsöverlåtelse.Anf. 169 ()replik:Fru talman! Det är bara att hoppas att nästa ochkommande riksdagar utnyttjar denna spärr på ettsådant sätt att inte ytterligare beslutsmakt överlåts tillEU.Sedan ska man nog vara lite försiktig med att tek-nifiera den här diskussionen alltför mycket. Härhandlar det om en politisk viljeinriktning. Jag företrä-der samma linje som , men vi har fast-nat för olika syn på hur ett av stegen ska tas.Anf. 170 ():Fru talman! Först vill jag yrka bifall till reserva-tionerna 1 och 3.Detta är mitt sista anförande i riksdag,och jag hade önskat att jag inte hade behövt hålla det.De ändringar som kommer att beslutas i regerings-formen 10:2 och 10:5 är olyckliga ur politisk syn-punkt.Ändringarna i regeringsformen innebär att riksda-gen successivt kan avhända sig det mesta av sin be-slutsmakt till EU, vilket innebär att främmande poli-tiker utan någon bindning eller mycket ringa bind-ning, kunskap eller något ansvar inför oss svenskamedborgare kommer att bestämma i mycket hög gradom vår politik och besluta om våra lagar. Detta skrevjag redan i EMU - en kritisk analys, där jag konstate-rade att det kommer att bli en mycket liten minoritet.Det var med stor tvekan som många av oss sade jatill att delegera lagstiftningsmakten vad gäller han-delsrätt, jordbruk och andra marknadsfrågor till Brys-sel. Den gången sade vi att effektivitet får vi priorite-ra. Men vi har sett att effekterna inte var helt lyckliga.Vi har funnit att vi har anslutit oss till nationer meden tung byråkrati och en överproduktion av lagstift-ningar och regleringar. Vi i var verkligen intefelfria i detta hänseende, långt därifrån. Men under desenaste 20 åren har vi avreglerat mycket. Efter EU-anslutningen har vi fått nya regleringar. Jordbruksre-gleringen, CAP, hör väl kanske till de allra värstaskräckexemplen.Förändringen i regeringsformen 10:2, som majo-riteten här i vill att vi ska anta, innebär attEU-lagstiftningen kommer in på mycket, mycketkänsliga områden. Vi får ett nytt rättsligt instrument.Rambeslutet kommer att innebära att vi tvingas attanta lagar som vi egentligen inte från början vet vadde innebär mer övergripande, men framför allt i de-talj. Det är mot rättssamhället, och det har jag sagttidigare. Det innebär dessutom att regeringen menockså en rad främmande regeringar kommer att be-sluta om vår lagstiftning på känsliga områden, somstraffområdet, om poliser, domstolar etc. Medborgar-na i vårt land kommer inte att kunna utkräva någotdemokratiskt ansvar av dem som binder oss vid lagarsom kan komma att få betänkliga följder. Dessutomstärker vi regeringens makt i mycket hög grad i för-hållande till . Vi får en annan maktbalans.Vill vi verkligen detta?Nej, här har trots allt reserverat sig.Men varför inte då sätta ned foten och i en så viktigfråga begära beslutande folkomröstningar? Vi har jualltid haft sådana på vårt program. Då hade medbor-garna fått rätt att fatta beslut, ett beslut som är oerhörtviktigt för dem.Ändringarna i 10:5 kanske är ännu allvarligare. Iframtiden kan med ett beslut, visserligenmed kvalificerad majoritet, överlämna beslutsmakten,delegera all makt och allt inflytande, allt reellt infly-tande till EU. Jag säger inte att det kommer att ske påen gång, men det kommer att ske successivt. Detgäller väldigt viktiga områden - försvars- och utri-kespolitik, polis, domstolar, rättsväsende, straffrättoch i förlängningen också välfärdspolitiken, inteminst pensionerna.Vi förlorar vårt land till det som den berömdeengelska historikern kallar "en kor-porativ stat helt avklädd sitt ursprung, sin historia ochkort sagt sin nationalitet". Jag är övertygad om attKU:s ordförande känner till Conquest sedan tidigareoch har läst honom med viss aktning.I folkomröstningen om EG/EU handlade fråganom ett statsförbund. Men vi ser ju nu hur vi mer ochmer nalkas förbundsstaten. Det är därför jag har tagittill orda. Det är de här små, små tysta stegen motöverstatlighet och ett ökande demokratiskt underskottsom är det allvarliga.Därför tycker jag att det enda anständiga hade va-rit att låta medborgarna besluta i denna fråga genomen beslutande folkomröstning, som ju lagstiftningenöppnar för. Varför man inte vill det förstår jag egent-ligen inte. Misstror man medborgarnas förmåga attsätta sig in i problemen? Jag tror att de känner väldigtstarkt vad som är riktigt.Det är väl kanske inte så många riksdagsledamö-ter som lyssnar på mig, men om de gör det vill jagförmedla ett meddelande som jag fick från en med-borgare, en ganska ung medborgare i Skövde.Han skriver så här: "Jag vill uppmuntra dig attväcka förslag om folkomröstning för demokratinsskull, för politikerförtroendets skull, för landetsframtids skull. Jag har talat med personer här i Sköv-de, de är överens med mig, det måste bli en folkom-röstning. Och det bästa vore om propositionen heltskulle tas tillbaka eller skulle röstas ned i kammaren.Jag är en helt vanlig medborgare och väljare, men omdet finns något jag kan göra för er i denna allvarligafråga, tveka inte att be mig om hjälp!" Och det ärdärför jag läser upp det här. Han skriver vidare: "Jagälskar demokrati, mänskliga friheter, jag älskar folk-styre, därför försvarar jag den stockholmska riksda-gens självständighet och fortbestånd. "Jag tycker att vi alla här i kammaren borde lyssnapå honom. Han vill att det ska vara den svenska riks-dagen som ska lagstifta. Han vill inte att vi ska över-låta lagstiftningen till andra. Vi har inte heller fått detmandatet.Jag tror att för anseende borde vi tänkatill en gång till och faktiskt enas om en folkomröst-ning. Jag tror annars att historiens dom i framtidenkan bli hård.Jag beklagar att talmannen har sett mer till reger-ingsformens eller kanske snarare riksdagsordningensbokstav än till de mål som bestämmelserna i reger-ingsformen är till för att uppnå, nämligen att så storafrågor som ändringar i regeringsformen ska ske utanbrådska. Propositionen kom , tiomånader före valet, just när gick på jullov.KU har behandlat propositionen under hela våren.Betänkandet var tryckt . Dåskulle ledamöterna utanför KU läsa 104 sidor. Förse-ningarna var sådana att talmannen gjorde tolkningenatt regeringsförordningens tidsfrist förkrav på folkomröstning kunde suspenderas på grundav riksdagsordningens krav på att lägga fram krav påfolkomröstning vid plenum. Riksdagsordningen ärvisserligen ingen grundlag.Strikt formellt håller kanske allt detta. Det vet viegentligen inte. Vi har ändå ingen författningsdom-stol, så vi kommer heller aldrig att få veta det. Vi fårväl hoppas att en del forskare tittar på problemet.Men med tanke på regeringsformens mål och syfteoch med tanke på omsorgen om vår demokrati ochvåra medborgares rätt tycker jag att beslutet är tvivel-aktigt. Vad jag talar om är alltså inte det juridisktkorrekta eller inte helt korrekta beslutet utan det somär mer politikens anda och mening.Det finns naturligtvis två vägar, som den klokebrevskrivaren från skrev, att återremitteraärendet till KU eller att se till att vi får en beslutandefolkomröstning. Tyvärr har jag inte makten att hjälpahonom. Jag hade hoppats på mer generositet.Till hösten är jag vanlig medborgare - jag hartänkt på det här - och då är jag beroende av de beslutsom fattas här. känner jag det som att ordetmedborgare inte är helt korrekt. Jag har nog en känslaav att jag , tyvärr, kommer att bli under-såte.I detta anförande instämde Tom ().Anf. 171 PER () replik:Fru talman! Liksom lämnar juMargit i och med det föreståendevalet. Får jag säga ärligen och uppriktigen, MargitGennser, att du är nog mest begåvade EU-kritiker. Också vi som är för EU och engagerade idess arbete känner stimulans inför att bli kritiseradepå sådana goda grunder.Jag följer också med långt i hen-nes syn på EU:s begränsade uppgifter. Också jagtycker att EU inte ska ha makt över sådant som någonannan kan göra bättre. Det är subsidiaritetsprincipensnärmare innebörd.För mig har emellertid subsidiaritetsprincipen inteden innebörden att EU:s arbete på det överstatligaområdet i realiteten ska begränsas till marknaden ochpengarna. Det är den nuvarande grundlagens innerstainnebörd - därav EG i stället för EU. EG är den inremarknaden, den gamla första pelaren.Jag tror att EU:s goda utveckling byggerpå att det finns inslag av överstatlighet inom den inremarknaden - förvisso - men också inom asylpoliti-ken, inom utrikes- och försvarspolitiken och kanskepå andra områden. Däremot bör EU dra tillbaka sinatentakler från andra områden där vi accepteraröverstatlighet i större utsträckning än vi borde, bety-dande delar av regionalpolitiken för att exemplifiera.Frågan om överstatlighet, och därmed grundla-gens reglering, skär inte på sektorer utan skär snararehorisontellt över många sektorer. De som i likhet medMargit och jag själv ser den begränsadestatsmakten, och därmed också det begränsade EU,som ett påtagligt politiskt mål tycker jag ska riktasina krafter åt det hållet snarare än att säga att EU fårta över hur mycket som helst när det gäller pengarnaoch marknaden men ska hålla sig borta från allt annat.Ett sådan EU tror jag inte blir ett EU som har godaförutsättningar att tjäna människors intressen.Anf. 172 () replik:Fru talman! Att Per och jag gör helt olikaanalyser har vi nog redan konstaterat vid samtal ossemellan.Det är aldrig så att en förändring kommer direkt,utan det är en process. Det är precis det jag ser här iförändringen av grundlagen och en lång rad andraförändringar. Vi tar små, små steg mot överstatlighet.Det är precis som med åldrande. Till slut har vi enöverstat. I åldrandets fall blir vi gamla. Det är därförjag, när det gäller överstaten menar att vi bör sägastopp. Vi måste fundera på hur vi kan ha mer av sam-arbete och mindre av samordning. Där finns vår storavärderingsskillnad. Jag trodde på ett statsförbund därvi samarbetar. Men vi har en annan tradition, vilkett.ex. Conquest påpekar, på kontinenten. Vi är en väl-digt liten grupp i detta stora hav av folk. Våra tradi-tioner spelar inte så hemskt stor roll.Det är därför jag har ställt mig upp och sagt: Vibör stoppa. Vi bör tänka efter. Vi bör inte vara såivriga att vi gör fel som vi inte kan rätta till i efter-hand.Anf. 173 PER () replik:Fru talman! Det är möjligt att ochjag inte når varandra när det gäller frågan om över-statlighet kan vara till nytta. Min övertygelse är attdet faktiskt kan det. Inte minst gäller det detta som vidiskuterade här i kammaren , när vi pra-tade om EU:s framtidsfrågor. Då var vi över flerapartigränser ense om att överstatligheten faktiskt kanvara inte minst den lilla nationens väldigt viktiga värnmot att de stora grabbarna annars gör upp.Mellanstatligheten låter ju förledande positiv.Problemet är bara att mellanstatligheten enligt allerfarenhet tenderar att domineras av dem som ärstörst. Det är ingen tillfällighet att den mellanstatligalinjen i den europeiska framtidsdebatten före-träds först och främst av de stora nationernas ledare.Det är full logik i detta. De stora nationerna kan alltiddominera.Jag tror att vid närmare beaktande ska också Mar-git finna att överstatligheten kan vara just detfrämsta värnet för oss små länder mot att annars blioffer för vad de stora beslutar också indirekt å våravägnar. Därför upprepar jag den ambition jag tyckeratt man som god liberal bör ha. Man bör inte rädasöverstatligheten. Men man bör som företrädare föridén om den begränsade statsmakten vara mycketaktsam med att sprida den för djupt på vilket områdedet vara månde.Att begränsa överstatligheten till ekonomins om-råde är emellertid att lämna allt annat fritt för destörsta och starkaste. Jag tror att detta inte minst påutrikes- och säkerhetspolitikens områden kommer attvisa sig vara en mycket dålig europeisk politik.Anf. 174 () replik:Fru talman! Ord som "överstatlighet" innehållerväldigt många nyanser och väldigt mycket associatio-ner. Jag ska försöka arbeta från ett annat håll för attåskådliggöra för er varför jag är så tveksam. För migväxer rätt, lag, traditioner och kultur upp nedifrån. Viser vad som är bra. Vi anpassar oss och vi utvecklar.I en sådan organisation som EU, med oerhörtmycket traditioner från och , för-söker man styra uppifrån. Man vill inte att olika sakerska få konkurrera med varandra. Där kommer ocksåmin ekonomiska syn in. Jag tror att det är olyckligt attvi försöker samordna lagstiftningen på marknadssi-dan. Låt det bästa få komma fram och det andra dö istillhet.Då tycker jag att det blir ännu värre när vi vill sty-ra människor med helt olika traditioner, olika språkosv. på exakt samma sätt. Det är därför jag har tagittill orda här till . Det är därför jag har bråkati den moderata gruppen. Det är därför jag har varitotrevlig mot väldigt många människor. Det är minövertygelse att man måste låta många blommorblomma och eventuellt låta ogräset vissna ned. Manbör inte anknyta och försöka styra uppifrån. Jagskulle hoppas att Per kanske om några årinser att jag har rätt - ju fortare desto bättre.Anf. 175 () replik:Fru talman! Jag delar i mycket den kritik och denoro för EU-makten som ger uttryckför. Jag beundrar också hennes sätt att vara, om honförlåter uttrycket, kärringen mot strömmen i sitt parti.Hon har verkligen varit ett salt i diskussionerna kringEU.Vi har i ganska mycket samma syn också när detgäller detta med överstatlighet. Men när det gällerdagens beslut måste jag ändå ställa en fråga. Dagensbeslut innebär ju inga steg av ytterligare överstatlig-het. Dagens beslut innebär att vi visserligen breddardet möjliga ämnesområdet för beslutsfattande. Men vifår in en restriktion som inte har funnits , näm-ligen att förbinder sig att inte överlämnasådant beslutsfattande som strider mot principerna igrundlagen.För första gången får vi en i grundlagen uttryckli-gen angiven restriktion för vad som ska lämnas över.Detta är en fördel och någonting att ha i ryggen ikampen mot vidare överstatlighet inom EU.Jag beklagar att , som den mycketkloka och modiga person hon är, inte riktigt har insettdetta.Anf. 176 () replik:Fru talman! Ja, vi har kanske delvis samma syn-punkt på överstatlighet. Det är egentligen är lite grannförvånande, för vi har i alla fall nalkats det frånmycket olika håll.När det gäller regeringsformen står vi väldigt oli-ka. Det ligger i riskbedömningen. Jag tycker att manalltid ska vara försiktig. Risken att de här reglernakommer att användas på ett oklokt sätt - för att folksover, för att folk inte läser på, för att de inte förstår,för att de inte har tid osv. - kommer att vara ett hotmot vår suveränitet. Man kan säga att det är misstro,men jag skulle vilja säga att det är en naturlig försik-tighet.Därför tycker jag att diskussionom de här ändringarna var väldigt egendomlig. Jagtror att det hänger i hop med att vi ser på risker påhelt olika sätt. Det är kanske inte så konstigt.Jag vill ta upp en sak till. Man måste alltid se påskillnaden mellan formell och informell, organisationoch handlande. Det är ofta det informella som betydermycket mer.Anf. 177 () replik:Fru talman! Man kan inte tala om att man gör enriskbedömning när får beslutsmakt. Det ärju att sätta sig över folkets val och den riksdag somfolket väljer. Man får väl i rimlighetens namn utgåfrån att varje riksdag i ett demokratiskt val ändrarlagar och ändrar relationer till EU efter omsorgsfullprövning och efter det valresultat som har givit riks-dagen mandat. Någon annan regel kan vi inte ha. Vikan inte bygga en konstitution utifrån ett resonemangatt det är risk att beslutar någonting somden och den inte gillar. Så kan vi inte göra.Jag vill ändå fråga , som har ensista replik mot mig, vad det är som är bra med10 kap. 5 § som den ser ut ? Den innehåller intenågon restriktion för en riksdag när det gäller beslut-söverlämnande, försåvitt beslutsöverlämnandet avserEG.