prot · GQ0939 · 2002-12-18 00:00:00 — Det ärhög tid att ge småföretagen, både befintliga och nytillkommande, bättre för-utsättningar att växa och utvecklas i alla delar av . Sker det finns detanledning att vara optimistisk inför framtiden.Anf. 72 ():Herr talman! Ett ökat företagande är av mycket stor betydelse för en håll-bar utveckling och för nya jobb i . Tyngdpunkten i näringspolitiken äratt skapa goda förutsättningar och incitament för att starta företag och för attdriva redan etablerade företag. Det är mycket som behövs för att vi ska få enbra företagspolitik i . Det behövs bra kompetensförsörjning på allaplan, möjligheter till ökad förädling och möjligheter att ta hand om innova-tioner. Kunskapsutveckling och innovativ verksamhet, i kombination medentreprenörskap, är av avgörande betydelse för hur det ska gå för ansträng-ningarna att säkra framtida konkurrenskraft.Jag vill nu gärna trycka på vikten av kapitalförsörjning till företag. Det ärmånga bra, nya idéer som inte kan utvecklas på grund av att företagen intekan få tag i kapital eller att de stoppas på vägen för att detta inte fungerar.Det är allvarligt, och det måste göras något åt detta.Det här är allvarligt ur glesbygdens synvinkel. Där är problemen stora. Ettföretag i glesbygden som har samma förutsättningar som ett företag närmarebefolkningscentrum har inte alls samma möjlighet att utvecklas och har intealls samma möjligheter att få kapital för att få i gång nya idéer. Det ärallvar-ligt för den regionala utvecklingen. Detsamma gäller alla företag, men det ärallra mest bekymmersamt för företagen i glesbygden och för de nya miljöfö-retagen. Här måste någonting göras för att säkra att dessa företag får möjlig-het att utvecklas.Vi har diskuterat mycket regelförenklingar för småföretag. Det är ettotroligt viktigt område. Som har nämnts tidigare är kostnaden för de minstaföretagen för att hantera regelverket väldigt hög - per anställd ochår för företag med upp till 20 anställda. Det är en hög summa. Den kostnadenminskar när företagen blir större. Det är en orättvisa gentemot de små företa-gen.Om det är alltför krångligt att starta och driva företag blir effekten färreföretag. Småföretag tillväxer inte i den utsträckning som vore önskvärt ombyråkratin är för svår. Ändå måste vi vara överens om att det är viktigt att detfinns regler som ger ett vettigt företagande, till exempel miljöregler. Man fårinte dra ned på kraven, men däremot måste man göra reglerna enkla att hante-ra. har tillsammans med de borgerliga partierna kommit överensom att påskynda förenklingen av regelverken. Vi har diskuterat detta mycketlänge. Vi har sett att regeringen har haft ambitioner i denna fråga, men dethar inte gått tillräckligt fort. Vi tycker inte att frågan har prioriteratstillräck-ligt mycket. vill vi trampa gasen i botten. Det måste ske någonting, detvill säga hela regelverket ska gås igenom . Det äregentligen den stora skillnaden mellan regeringens förslag och det förslagsom vi nu lägger fram tillsammans med borgarna. Det här är inte ett orimligtmål. Det här måste ske. Det är lika bra att sätta i gång snabbt och få detgjort.Vi bör få mätmetoder så att vi kan se hur klarar sig i jämförelsemed andra länder i och runtomkring oss. Därför vill vi att fårgranska oss och påskynda utvecklingen av mätmetoder. I och med att vi gårihop med borgarna hoppas vi att ska vi få en majoritet och att arbetet ska fåen mycket högre prioritet än tidigare.Det är också viktigt att det inte får ta att få svar från myndig-heter till företag som har ställt frågor eller som har ärenden liggande. Detstoppar upp och krånglar till det för företagen.Jag är glad att vi i det här betänkandet har fått igenom en viktig sak, ävenom stora svårigheter fortfarande kvarstår för miljöutveckling genom att före-tagen till exempel inte har kapital för utveckling. Vi har fått igenom en börjantill något som vi kallar för miljödriven näringslivsutveckling. Miljödrivennäringslivsutveckling har miljösituationen som utgångspunkt för nya lös-ningar och affärskoncept. Här har pekat ut att det är väldigt storatillväxtmöjligheter i den sektorn. Trenden är positiv, och det är ingen avmatt-ning. De största marknaderna är och , men framtidsmark-naderna ligger i hela världen. Vi har fått till en satsning på att få i gång enkraftsamling för miljödriven näringslivsutveckling. Det är vi glada för.Jag yrkar bifall till reservation 2.Anf. 73 ():Herr talman! är ett rikt land med stora möjligheter. Medvetnasatsningar har gjorts på kunskap och de många människornas kreativitet ocharbetslust, som har gjort till en ledande forsknings- och IT-nationmed hög sysselsättning och många framgångsrika företag. Välfärden är välutbyggd, och den gemensamma ekonomin är stark. Vi får självklart inte slåoss till ro med detta. I den alltmer hårdnande internationella konkurrensenmåste vi vässa våra vapen.Näringspolitiken är här en viktig faktor för att främja tillväxt och syssel-sättning. Men jag vill betona att det bara är en del. Det handlar också om välfungerande infrastruktur, om forskning och utveckling, om arbetsmarknads-politik och om en väl fungerande lönebildning.Den svenska samhällsmodellen med satsning på både utbildning och soci-al utjämning har bidragit till att har växt sig starkt. Regionala hög-skolor har inneburit att människor fått en närhet till utbildning. Generösaskatteregler har gjort det möjligt för det stora flertalet att ha en dator,vilketförutom att öka vårt kunnande också stärkt IT-industrin.En framstående hälso- och sjukvård som fördelas efter behov har innebu-rit en trygghet hos människorna på samma gång som den gjort ledan-de inom medicinteknik. Arbetsmiljöregler har inneburit att människornaskyddats från många faror men också att blivit världsledande påhörselskydd. Starka miljöregler har inneburit framstående företag inom mil-jöteknik.Självfallet är det så! Det hela hänger ihop. Tillväxt ger sysselsättning ochvälfärd om den fördelas rätt. Om vi tar vara på de många människornas kun-nande och engagemang får vi också ökad rättvisa och ökad tillväxt. Om män-niskor känner sig trygga innebär det en minskad rädsla för förändringar. Enbra arbetslöshetsförsäkring gör människor mindre rädda om det oundvikligainträffar. Arbetsmarknadsutbildningar har gjort det möjligt för människor attomskola sig. Detta har lett till att vi vågat driva på den viktiga omstrukture-ringen av näringslivet när gamla förutsättningar inte längre funnits. Vi harockså världens mest teknikvänliga fackföreningsrörelse.Herr talman! Det svenska näringsklimatet står sig relativt väl gentemotandra länder i vår omvärld. Vi har starka basnäringar, som papper, trä, ståloch verkstadsproduktion, men också nya områden, som mobila IT-tjänster,bioteknik, medicin och underhållning.Bland de största tillgångarna i det svenska näringsklimatet är den svenskaarbetskraftens höga utbildningsnivå. Kunskapslyft och vuxenut-bildning har här varit viktiga redskap, som borgerligheten varitemot. Vi går vidare genom att införa en allmän förskola för fyra- ochfemåringar. Det är också oerhört viktigt för utveckling.Ett flertal undersökningar visar att näringsklimatet är bra i . Jagska ta några exempel.Hög kunskapsnivå i produktionen är en av de viktigaste frågorna för attett land ska vara attraktivt för företagande. Enligt en benchmarking-rapportfrån visar många tecken på att kanske vara världens främstakunskapsbaserade ekonomi. är till exempel det land som enligt rapp-orten satsar mest på forskning, högre utbildning och investeringar i datorpro-gram mätt som andel av BNP.På den årliga rankinglistan från , som väl inteprecis kan beskyllas för att tillhöra socialdemokratins stora stödtrupper, fårSverige höga placeringar. I en jämförelse mellan 80 länder rankas Sverigesom nummer 6 i aktuell konkurrenskraft och klättrar upp från platsnummer 9 till femte plats när det gäller långsiktig tillväxtkraft.Financial Times pekade ut tillsammans med Schweizsom de två länderna med den bästa framtiden av alla i den industriella hög-teknologin.Herr talman! Det gäller att fortsätta att utveckla och stärka posi-tioner i en alltmer konkurrensutsatt värld. Ska vi kunna behålla vårt försprångbehövs mer av samarbete och förnuft. Detta är inte minst viktigt när vi befin-ner oss i en internationell lågkonjunktur, där som ett litet, öppet ochexportberoende land självklart påverkas oerhört starkt. Vi ska inte konkurreramed låga löner och dålig arbetsmiljö, utan med kunskap och kompetens.Det är därför oerhört glädjande att det tas många initiativ till att utvecklaSverige. För att nämna ett, går företagsledare och fackföreningar nu sammanför att skapa en ny allians för att få fram långsiktiga och produktiva inve-steringar i . Det är ingen kvartalskapitalism för att tjäna snabba peng-ar, inga hot om utflyttningar, utan konstruktivt samarbete mellan arbetsgiva-re, arbetstagare och fackföreningar. Det var så vi en gång växte oss starka iSverige, och det är så vi ska fortsätta.Vi måste få fler nya företag, framför allt nya småföretag, som några hartalat om . Här kan samhället bidra på många olika sätt. Det handlarom teknikspridning, kompetensutveckling och innovationsfrämjande åtgär-der. Andra viktiga faktorer är sunda konkurrensvillkor, minskad regelbörda,god tillgång till kapital, information och rådgivning samt självfallet också enbra myndighetsservice.Jag ska här redovisa några av de åtgärder som den budget vi behandlarkommer att innebära.Design av varor och tjänster får en allt större betydelse för företagens till-växt. Vi avsätter därför 20 miljoner för att stärka design som ett medel förnäringslivsutveckling.Under perioden 2002-2004 avsätts 42 miljoner för att underlätta för kvin-nor och invandrare att starta och driva företag. Stödet till kooperativt företa-gande ökar också.Nyligen har regeringen fattat beslut om ett nationellt entreprenörskaps-program med särskild inriktning mot ungdomar.Den statliga kapitalförsörjningen kommer i större utsträckning att riktastill de tidiga utvecklingsfaserna i nya tillväxtinriktade företag.Vinnova kommer att få ytterligare 30 miljoner för uppbyggnad av ett na-tionellt inkubatorprogram.Regeringen har också tagit initiativ till en process med näringsliv, arbets-marknadens parter, universitet och högskola för att diskutera och formuleraen offensiv innovationsstrategi. Syftet är att kunskap från universitet ochhögskola, näringsliv och den offentliga sektorn i allt större utsträckning skaomsättas i nyföretagande och hållbar tillväxt.Till detta vill jag framhålla IUC:s fortsatta verksamhet, de regionala till-växtavtalen och nedsättningen av sociala avgifter i stödområde A, för att baranämna några.Den stora bataljen på det här området verkar bli regelförenklingsar-betet. Regelförenklingsarbetet har gjort stora framsteg och pågår kontinuer-ligt. Arbetet med att förenkla befintliga regler har prioriterats, och gransk-ningen av nya regler fortsätter.En OECD-undersökning pekar på att ligger strax under genom-snittet vad gäller företagens regelkostnad per sysselsatt. hamnar ock-så under genomsnittet när den totala regelkostnaden för företag ställs i för-hållande till bruttonationalprodukten.Det här hindrar inte att vi måste gå vidare för att vi är ett litet,exportberoende land. Vi har kommit en bra bit på vägen, men vi ska nu ökafarten och hålla linjen framåt så rak som möjligt.Arbetet med att minska den administrativa bördan för småföretagen harett brett upplägg, som innehåller förenklingar av internationella och natio-nella regler, färre och enklare blanketter och uppgifter från företag, bättreservice och tillgänglighet hos myndigheterna, effektivare administration inomoch mellan myndigheter och - så långt bara kreativiteten räcker - IT-lösningar som förenklar tillvaron för små företag.Ett problem har varit att det inte har funnits någon tillräckligt bra metodför att kunna mäta den administrativa bördan. Regeringen har därför gettITPS i uppdrag att i samarbete med näringslivet hitta en metod, klar att an-vända . Därefter ska ett mål för regelförenklingsarbetet preciserassamtidigt som ett samlat handlingsprogram visar hur målet med ett mindrebyråkratiskt näringsliv uppnås.En del regler måste finnas kvar. Det måste göras en avvägningmellan syftet med regeln och nyttan med en förenkling. Det finns mångaregler som värnar djur, natur och människor.Under har Simplex genomfört 78 konsekvensanalyser, vilkethar lett till att ett tjugotal förslag omprövats eller modifierats. Förenklingenav befintliga regler är nu den stora utmaningen.För att förenklingsarbetet ska bli mer effektivt måste respektive departe-ment och myndighet ges ett ännu tydligare ansvar, som regeringen också tarupp i sin skrivelse.EU-medlemskapet har lett till ökad reglering, som på olika sätt drabbarföretagen. har under ordförandeskapet starkt drivit på för att få ettbättre regelförenklingsarbete. Jag ska nämna några andra saker.Företagarguiden är en webbplats för företagare med all myndighetsinfor-mation. Statskontoret jobbar med 24-timmarsmyndigheter. Det är också nå-gonting som kommer att förbättra och redan har förbättrat för småföretagen.De uppräknade satsningarna är ett axplock av alla de åtgärder somnu görs. Detta tillsammans med den övriga ekonomiska politiken kommer attskapa goda förutsättningar för tillväxt men också för rättvisa.Herr talman! Jag yrkar därmed bifall till förslaget i betänkandet och av-slag på motionerna.Anf. 74 () replik:Herr talman! Jag börjar med att notera att står för den synsom socialdemokrater så ofta framför när det gäller barn. Att dag väljer att ta upp allmän förskola för fyra- och femåringar i ett närings-politiskt anförande är som vanligt ett uttryck för att barnen i Socialdemokra-ternas värld framför allt utgör ett hinder för förvärvsarbete. Jag vill barasägaatt jag inte delar den synen.Sedan har jag två frågor till första anknyter till den utredning som både och jag re-laterade till. Det är en internationell undersökning som har visat att Sverigebefinner sig på 31:a plats bland 37 undersökta länder - och det här har skettvia intervjuer.Nu har regeringen satt upp ett mål om 37 500 nya företag. Vad bedömerMarie , utifrån den målsättningen, att detta ger resultatmässigt om,låt oss säga, när det gäller placering? Hur kommer det att påverka Sve-riges position i den här ligan? I den här doktrinen om 37 500 nya företagligger det ju också en ambition och en målsättning som rymmer företagar-klimatet i stort. Så hur kommer det att påverka.Min andra fråga hämtar jag från som i Svenska Dagbladethar förklarat varför regeringen inte vidtar åtgärder mot den svarta marknaden.Han säger så här: Svartjobb är en ekonomisk och mental livlina för en växan-de del av befolkningen, varav många sannolikt röstar socialdemokratiskt.Min fråga till handlar om den svarta sektorn, som undanhål-ler i storleksordningen . Det är skattepengar som går för-lorade. Hur ser batteriet av åtgärder ut för att man ska komma till rätta medden svarta sektorn?Anf. 75 () replik:Herr talman! Jag skulle först vilja svara på första fråga.Det handlar om utbildning. Vi tycker att utbildning och bildning är väldigtviktigt. Därför har vi satsat oerhört mycket och kommer att satsa mycket pådet. Allmän förskola för fyra- och femåringar är inte till för att föräldrar skakunna arbeta. Det är möjligtvis en följd. Satsningen görs för att vi tycker attdet är oerhört viktigt att barn får tillgång till denna kunskap. Det är så vitroratt man måste satsa för att individer ska kunna utvecklas och för att ocksåSverige på det sättet ska bli rikt. Vi tycker, som sagt, att det är en väldigtviktig satsning.Jag skulle vilja ställa en fråga till . Jag har läst i tidningsar-tiklar och sett pressmeddelanden där det står - och du sade det själv i ditt tal- att nu kommer allting att förändras för småföretagen. Regelförenklingsar-betet kommer att påskyndas och så vidare. Jag skulle vilja fråga vad det är idet som antagligen kommer att bli ett tillkännagivande till regeringen som ärså dramatiskt. Regeringen har ju själv tagit upp de flesta av de saker som nidriver igenom i den skrivelse som är lämnad till riksdagen.Det finns några skillnader. Man har sagt att man "bör" lämna in en ansö-kan till under innevarande år. Ni säger att man "ska" göra det. Nisäger att det ska tas fram ett kvantitativt mål. Regeringen säger att vi förstmåste få fram mätmetoder och att vi ska ta fram ett handlingsprogram. Vad ärden stora skillnaden mer än det som har tagit upp, att helaregelverket ska granskas?Detta kommer att låsa upp oerhört många människor. Vi ska titta på mil-jöbalken. Vi ska titta på arbetsrätten. Vi ska titta på livsmedelstillsynen. Är inte detta bara ett sätt att driva plakatpolitik i ställetförsakpolitik som inte kommer att förändra någonting i grunden?Anf. 76 () replik:Herr talman! Jag fick inte svar på någon av de två frågor jag ställde. Detvar inte ens i närheten. Jag förmodar att återkommer i sittnästa inlägg. Annars är det ett svaghetstecken, tycker jag.Min retoriska fråga när det gäller barnen blir naturligtvis: Anser MarieGranlund att kunskap kan förmedlas någon annanstans än i förskolan? Ärföräldrar kompetenta att också förmedla kunskap? Kan det ske kunskapsin-hämtande inom hemmets väggar? Det är min fråga tillbaka.Sedan blir jag orolig när jag hör som inte har förstått vaddet här uppdraget, som förhoppningsvis kommer att ge till reger-ingen, innebär. Det är precis det vi efterlyser, eftersom det har lyst med sinfrånvaro tidigare, en genomgång av hela regelverket. Ambitionsnivån haribland funnits just när man talar från regeringens sida, men handlingen haruteblivit.Sedan har naturligtvis våra krav till viss del tillmötesgåtts på utskottsnivå.Det fanns ingenting i regeringens proposition om att man skulle gå till OECDoch begära en granskning. Det har skett förhandlingar - naturligtvis för attSocialdemokraterna inte vill tappa ansiktet i kammaren - och det är ju bra. Sålångt är vi med. Så långt är vi överens. Men ser inteskillnaden mellan det vi begär och det Socialdemokraterna lägger fram. Detgör mig orolig.Det kvantitativa målet ska nu sättas upp av regeringen, och det diskuterasförhoppningsvis också av fler partier. Det är ert uppdrag. Den exakta mål-sättningen är upp till er, men det måste resultera i att man prioriterar det härarbetet på ett sätt som man inte har gjort tidigare, vare sig personalmässigt,arbetsmässigt eller omfångsmässigt. måste inse att det är enhimmelsvid skillnad jämfört med det arbete som har bedrivits innan. Härhandlar det om en kraftsamling framöver, den som vi har efterlyst så längeoch som inte har funnits på departementsnivå.Anf. 77 () replik:Herr talman! Det är riktigt att vi i utskottets majoritet, Socialdemokrater-na och , har filat mycket på vårt utlåtande när det gäller regel-förenklingar. Men det handlar ju om att vi så gärna skulle vilja ha ett enigtutskott och om att vi skulle kunna undvika de värsta avarterna, som till ex-empel att hela regelverket ska ses över.När det gäller arbetsmiljölagstiftning, arbetsrättslagstiftning, miljöbalkenkommer det, som sagt, att låsas fast hur som helst. Vi är mer hand-lingsinriktade än så. Dessutom tar regeringens skrivelse upp att man skalämna in till , men ni ändrade från "bör" till "ska". Det är sådant somnågra av oss ägnade oss åt under SSU-tiden. Jag kan tänka mig att det ärlikadant i andra ungdomsförbund, men när man sitter i borde mankanske ta lite mer ansvar för utvecklingen än att bara driva igenom detta föratt knäppa regeringen på näsan. Jag kan i och för sig förstå att det, om man äri opposition , kan bli en drivkraft och väldigt viktigt attgöradetta. Men jag tycker faktiskt att verkligheten och de små företag som finns iSverige är viktigare än så.Jag är övertygad om att föräldrar har oerhört mycket att ge. Jag tror attförskolan finns som ett komplement till dem, och jag tycker är det är bra meden allmän förskola för fyra- och femåringar.Den svarta sektorn är ett problem. Vi arbetar med detta på olika sätt ochhåller på med åtgärder bland annat när det gäller taxi. Det är självklart att viinte kommer att släppa det, men det finns inte en enda lösning för att kommafram här.Vi är övertygade när det gäller vår politik. Vi har också sett att vi stigeruppåt i flera av de undersökningar som, som sagt, inte står socialdemokratinnära. Vi har gått upp från nionde till femte plats vad gäller konkurrenskraftoch tillväxtmöjligheter. Jag tycker att det talar för sig själv.Anf. 78 () replik:Herr talman! Nej, det talar inte för sig själv. Grunden för denna debatt äratt har ett alltför dåligt företagsklimat.Det kom en internationell studie som heter Global Entrepreneur-ship Monitor som placerar på 31:a plats bland 37 länder när det gäll-er entreprenörskap. Den internationella konsultfirman gjorde enjämförande studie, benchmarking-undersökning, som hette Not Just Peanuts.Där hade det i särklass sämsta entreprenörklimatet av alla undersöktaländer.Vi fick nya siffror från den svenska stiftelsen visar nya bottensiffror. Antalet nyregistrerade företag sjunker.Under tid som statsminister har vi förlorat sju företagareom dagen. Det är minus 17 000 företagare . Det är grunden för dennadiskussion, har inga ambitioner att få ordning på det svenska skattetrycket eller påde stora offentliga monopolen som hämmar utvecklingen inom den privatatjänstesektorn. För att nå framgång där måste vi lyfta bort andra socialdemokrater från makten i . Om vi kör över Socialde-mokraterna i eftermiddagens votering kan vi måhända tvinga regeringen attåtminstone få fart på det regelförenklingsarbete som är så viktigt och där sålite har hänt under de gångna sju åren.Anf. 79 () replik:Herr talman! När vi kom tillbaka till makten hade vi ett digert sane-ringsarbete att ta tag i. därefter har tillväxten i legat på . Det har vida överstigit enskilda EU-länder ochEU som helhet. Det måste väl ändå tala för sig själv?Vi valde en annan väg. Hade ni fått fortsätta hade ni fortsatt med storaofinansierade skattesänkningar. Vi valde en annan väg som har visat siglyckosam.Jag tycker att det är fantastiskt att vi i har klarat oss så bra som vihar gjort i den internationella lågkonjunktur som vi befinner oss i . I dagkom nya rapporter om att ett nytt stort amerikanskt företag - vid sidan omEnron och andra - har gått i konkurs. Det var ett stort försäkringsbolag.Jag tycker att det är fantastiskt att som är så litet har klarat sig såbra. Det tror jag beror på sammanhållningen i det svenska samhället och attvi faktiskt tycker att alla människor är viktiga och att vi satsar på kunskapoch kompetens.Jag skulle vilja fråga hur han tror att den strukturratio-nalisering som arbetarrörelsen alltid ställt sig bakom skulle vara möjlig medModeraternas politik med försämrad a-kassa och ökat antal karensdagar.Förändringsbenägenheten skulle minska med försämrad arbetsrätt.Är det inte viktigt att försöka ha en samsyn i ? Jag är övertygadom att svenska löntagare tar mycket större del i produktionen och har störreförståelse för företagsledningars krav och behov än i andra länder. Det berorpå att de är med, att det finns kollektivavtal och att de har representation ibolagsstyrelserna. Jag skulle gärna vilja få syn på detta.Anf. 80 () replik:Herr talman! Det ska gärna få. Vi har ingen ambition attförsämra arbetsrätten. Vi vill modernisera den eftersom den i stora stycken ären oöverskådlig lagstiftning som har sina rötter tillverkningsindu-stri och industrisamhälle. Det är en lagstiftning som är illa anpassad till detmoderna näringsliv som växer fram. Den är anpassad till de stora företa-gen, inte till de nya samarbetsformer som växer fram på arbetsmarknaden.Det finns skäl att se över och modernisera lagstiftningen.Det faktum att vi har tappat 17 000 företagare är svårt att vändatill en framgång, . Hon slår sig för bröstet, men verkligheten iSverige är faktiskt den att nästan en och en halv miljon människor står utan-för den reguljära arbetsmarknaden. De är öppet arbetslösa, i AMS-åtgärder,förtidspensionerade eller sjukskrivna.