prot · GP0964 · 2002-02-06 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:64Onsdagen den 6 februariKl. 9.00 - 15.3517.00 - 17.26Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 31 januari.2 § Meddelande om aktuell debattTalmannen meddelade att på begäran av Moderatasamlingspartiets riksdagsgrupp skulle en aktuell de-batt om kvaliteten på undervisningen i grundskolanäga rum kl. 12.00.Från regeringen skulle utbildningsminister delta.Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse:Till redovisar betygsstatistiken för år2001. Av denna framgår att resultaten i grundskolanfortsätter att försämras. Ännu fler elever än tidigarenår inte upp till skolans mål. Alltfler elever saknarbehörighet för studier i gymnasieskolan.Den utveckling mot allt sämre resultat i grund-skolan som pågår är både allvarlig och oaccepta-bel. Den äventyrar många ungas framtid och urholkargradvis hela förmåga att utvecklas till enkunskapsnation av rang.Riksdagen har de senaste årendiskuterat skolans problem, men utan att regeringenförmått presentera förslag som kunnat bryta den ne-gativa utvecklingen. Mot bakgrund av de uppgiftersom nu redovisats är det nödvändigt att ånyo begäraatt engageras för att åstadkomma en ange-lägen kursändring.Mot denna bakgrund begär riks-dagsgrupp att en aktuell debatt avhålls med anledningav allt större svårigheter att klara sinamest aktuella uppgifter.Stockholm den 28 januari 2002Per UnckelGruppledare3 § Meddelande om information från regering-enTalmannen meddelade att torsdagen den 14 marskl. 15.00 skulle försvarsminister information om avveckling av övertalig för-svarsmateriel.4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner2001/02:Sf21 till socialförsäkringsutskottet2001/02:So24 till socialutskottet5 § betänkande 2001/02:KU8Valfrågor (prop. 2001/02:53).Anf. 1 ():Fru talman! Detta betänkande om valfrågor utgårhuvudsakligen från regeringens proposition Ändring-ar i vallagen och motioner väckta i anledning avdenna. De flesta förslagen till förändringar är av tek-nisk karaktär och är ganska okontroversiella. Detfinns dock ett par undantag med några frågor som ärmer intressanta och som jag strax ska återkomma till.Dessutom återfinner vi ett antal gamla bekanta för-slag från allmänna motionstiden i betänkandet.Det mest påtagliga och glädjande är att utskottetutifrån tre borgerliga motioner har kunnat enas om attföreslå en generell rätt att brevrösta för utlandssvens-kar, och det ska kunna ske redan fr.o.m. höstens val.Tidigare var det endast svenskar som befann sig iTyskland och som hade den möjligheteneftersom det inte var möjligt att genomföra röstningpå konsulat och beskickningar i dessa länder.Valtekniska utredningen föreslog att rätten attbrevrösta borde göras generell för svenskar i utlandet,men regeringen anför i propositionen en mängd be-tänkligheter och vill därför "i princip inte ställa sigbakom en utvidgning av möjligheterna att brevröstatill länder där ordinär röstning är möjlig". Regeringenmenar att tillförlitligheten kan ifrågasättas när detgäller brevröstningen eftersom många brevrösterunderkänns, och valhemligheten kan dessutom integaranteras. Så långt propositionen.Det kan visserligen hävdas att det är mindre säkertatt rösta per brev än på de flesta andra sätt. Uttrycketatt något "kommer som ett brev på posten" är måhän-da mindre användbart . Men efter attha vägt samman pro et contra har ändå utskottetkommit till den rimliga slutsatsen att den ökade möj-ligheten att delta i valet för svenskar som befinner sigi utlandet väger tyngst. Möjligheten att rösta på am-bassader och konsulat kommer att finnas kvar i sam-ma utsträckning som i dag.Antalet röstberättigade utlandssvenskar uppgår tillca 90 000. Om detta förslag vinner kammarens bifall,vilket det finns goda förutsättningar för, har riksdagenverkligen gjort något konkret för att möjliggöra ettstörre valdeltagande och inte bara pratat om att det ärönskvärt att flera röstar.Däremot har majoriteten i utskottet inte vågat gålängre och pröva röstning via Internet för utlands-svenskar. Också i detta fall finns det förstås kontroll-problem, och den som vill hitta invändningar kanalltid hänvisa till dessa som en ursäkt för att ingentinggöra. Å andra sidan är ju inte heller pappersröstningalldeles utan problem, som vi har sett ibland härhemma och i ännu högre grad i en del andra länder.Vill man förändra något är det oftast lämpligast attbörja i begränsad skala, göra ett försök och sedanutvärdera försöket. Den metoden har tillämpats tidi-gare när det gäller valfrågor, t.ex. beträffande person-valsinslaget. Redan föreslog -för övrigt enhälligt - att försök med Internetröstningborde prövas - förslagsvis i någon kommun. Detminsta man borde göra i denna fråga vore, tycker jag,att bereda frågan med tydlig inriktning mot valet2006. Men regeringen och utskottsmajoriteten sägerbara i allmänna ordalag att det finns ett antal problemsom först måste lösas.Utskottet avstyrker en motion om regler som för-bjuder en kandidat att ställa upp i flera valkretsar.Invändningen är framför allt att det är ett stort ochkanske grundlagsstridigt steg att föreskriva för parti-erna hur de får nominera kandidater. Den metod somRådet för utvärdering av val föreslog - attstifta en normativ lag med innebörden att en kandidatinte bör ställa upp i mer än en valkrets - är inte helleren bra lösning. Lagar bör inte se ut så. Själv menarjag att frågan snarare är moralisk än konstitutionell.Är det etiskt försvarbart att påskina för väljarna att enkänd person kan komma in i i mer än enupplaga? Helt klart är, som det också antyds i betän-kandet, att detta att en person kandiderar på förstaplats i flera valkretsar gör utslaget oberäkneligt, för-virrar väljarna och saboterar personvalet. Att föreslånya regler för den s.k. dubbelvalsavvecklingen elimi-nerar inte detta grundläggande moraliska problem.Låt mig slutligen säga något om spärreglerna förpersonvalet. Det är en fråga som vi har diskuterattidigare. Jag fattar mig här ganska kort eftersom jagtror mig veta att åtminstone en senare talare kommeratt vara desto utförligare. är det för sent att ändrainför valet , men därefter är det rimligt att spär-reglerna, som måste betecknas som tämligen god-tyckliga och principiellt diskutabla, helt tas bort ochatt personvalet får fullt genomslag - som Moderater-na, och hävdar i en av reser-vationerna.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 3.Anf. 2 ():Fru talman! Vallagen är ett av de områden sombrukar betraktas på ett speciellt sätt, liksom grund-lagsförändringar, i och med att det bör finnas bredaparlamentariska majoriteter för förändringar. I ettsådant här betänkande är reservationerna närmast avden typen att de pekar på problem som bör lösas iframtiden.Fru talman! Det är intressant att notera att opposi-tion mot regeringens förslag faktiskt kan leda tillnågot - inte bara på lång sikt, vilket händer nu ochdå, utan även . De ca 90 000 röstberättiga-de utlandssvenskarna kan skatta sig lyckligaöver att , har varit observanta på möjligheterna till s.k.brevröstning. kommer nämligen en förhopp-ningsvis enig riksdag att bifalla en sådan generellröstningsrätt för utlandssvenskar.Fru talman! De svårigheter som kan föreligga förväljare som befinner sig i och - dehar ju brevröstningsmöjlighet - att ta sigtill en utlandsmyndighet för att rösta är inte större därän de svårigheter som väljare har vilka befinner sig ien rad andra länder. Snarare är i många fall förhållan-det det motsatta. Den centrala valmyndigheten ochUtrikesdepartementet får i samband med varje val taemot kritik från svenska medborgare som vill varamed i valet men som av praktiska skäl inte kan röstaeftersom de befinner sig alltför långt ifrån någotröstmottagningsställe. Även vi ledamöter får i syn-nerhet efter val ta emot den typen av kritik.Som exempel kan nämnas att i och Australi-en är avstånden så stora att det krävs flygtransport föratt ta sig till en vallokal. I det inre av och ide republiker som bildades efter Sovjetunionensupplösning finns inga röstmottagningsställen alls.Även svenskar på och i de nordligaste de-larna av har framfört kritik.Vad som i praktiken står till buds för att på ettverkningsfullt sätt underlätta för de svenskar somvistas utomlands att kunna delta i valen är att utvidgabrevröstningen till att omfatta all utlandsröstning.Mot en sådan utvidgning talar en rad praktiska pro-blem och invändningar.Man kan inte garantera valhemligheten i alla lä-gen. Det är också mindre tillförlitligt och säkert. Erfa-renhetsmässigt underkänns en förhållandevis storandel av dessa röster på grund av felaktig bevittningetc. Man får också räkna med att försändelser kankomma bort i postgången.Trots sådana problem är det betydelsefullt att nugenomföra en generell rätt till brevröstning för ut-landssvenskar. I väldigt många fall kan det vara bättreatt göra någonting än ingenting alls. Så är det i dettafall.Fru talman! Regeringen har i propositionen avvi-sat förslaget av byråkratiska skäl. De skälen är intehållbara ur ett rättviseperspektiv. Det är bra att ut-skottet i dess helhet har insett detta och lagt framförslag till en sådan generell rätt val.Demokratin och utlandssvenskarna är att gratulera.Fru talman! Vi kristdemokrater hade dessutomvelat att försök skulle ha gjorts med röstning viaInternet för utlandssvenskar. Det hade varit ett bratillfälle att försöka hitta tekniker som kan användas iframtiden. Dessvärre var utskottet på den punkteninte tillräckligt framåtsyftande.Fru talman! I en motion från allmänna motionsti-den hade vi ett antal yrkanden som avsåg 2002 årsval. En del av dessa förslag är av den karaktären attdet är för sent att genomföra dem till årets val. Vi hardärför avstått från reservationer på de punkterna. Viåterkommer till frågorna om personvalsspärrar, dub-belvalsavveckling och utjämningsmandat i val-kretsindelade kommuner kommande riksmöten.Låt mig emellertid säga några ord om dubbelvals-avvecklingen, eftersom kunskapen på området inteverkar helt vattentät. Problemen uppstår när det skerdubbelvalsavveckling i valkretsar där det finns merän en valsedel.Enligt gällande vallag tillgår dubbelvalsavveck-lingen så, att en kandidat som blivit vald i flera val-kretsar betraktas som vald i alla valkretsarna. Veder-börandes ersättare utses utifrån listordning i alla kret-sarna. När dubbelvalsavvecklingen sker och kandi-daten är avförd från en valkrets är det ändå hans ellerhennes ersättare som erhåller mandatet.Slutsatsen är att en sådan kandidats personröster ipraktiken överförs på en ersättare enligt listordning-en, trots att denna kanske inte erhållit så många per-sonkryss att han eller hon hamnat över spärren. Detnormala i svensk valsystemstradition är att en personsom redan är tillsatt på mandat i annan valkrets be-traktas som obefintlig i berörd valkrets.Vi hoppas att vi kan få en genom-lysning och bättre beslut på den punkten.Fru talman! Personvalsinslaget, med möjligheterför väljaren att sätta ett enda kryss på en valsedel, harnu prövats i några val. Erfarenheterna är inte odelatpositiva. Helt klart har systemet med personvalsinslagkommit för att stanna i det svenska valsystemet, mendet nuvarande systemet ger inte möjlighet för väljarenatt ge en mer sammansatt bild av sina preferenser.Ett intressant sätt att vidga personvalet är att geväljaren möjlighet att på valsedeln även ge uttryck försina andra- och tredjehandspreferenser. Enligt vårmening borde därför regeringen tillsätta en utredningsom undersöker effekterna av ett rangordningssystemi personvalet, med syftet att ett sådant system införstill valet 2006.Dessvärre, fru talman, har utskottet inte varit be-näget att fundera i de termerna, men ett helhetstän-kande på detta området har framtiden för sig.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 4.Anf. 3 () re-plik:Fru talman! Det är riktigt som , dvs. att det rådde en viss förvirring vid före-gående val. Man visste inte hur utfallet skulle bli närman hade två listor i en valkrets - kanske en rikslistaoch en lokal lista. Inte ens de som arbetade på detsättet visste kanske hur dubbelvalsavvecklingenskulle fungera. Så långt är det inga svårigheter atthålla med.Jag måste ändå fråga om det inte också finns ettetiskt problem här. Kan personvalet fungera om enperson ställer upp i flera valkretsar? Är det verkligenrimligt att antyda för väljarna att en person kan kom-ma in i flera upplagor?Anf. 4 () replik:Fru talman! Vi har personval, och väljarna kan iett sådant läge göra en markering. Om ett mycketstort antal väljare i en valkrets kryssar för en sådankandidat kan vederbörande bli invald just i den val-kretsen.Det finns ett problem här. Ska man välja varu-märkestänkandet eller personalvalet i första hand?Min personliga uppfattning på den punkten är mycketklar.Anf. 5 () re-plik:Fru talman! Det kunde vara intressant att få höradenna personliga uppfattning.Anf. 6 () replik:Fru talman! Den är att personvalet bör vara detsom gäller.Anf. 7 ():Fru talman! behandlar vi ett betänkande somberör valfrågor. Det handlar till stor del om förslagsom tillsammans har till syfte att stärka själva röstan-det för den enskilde och det som berör själva röst-ningsförfarandet.Det har varit intressant att arbeta med betänkan-det, även om det inte har funnits några kontroversiellafrågor eller större oenigheter. Det som har varit in-tressant är att utskottet har lagt fram ett förslag somledamöterna är eniga om gällande en utvidgning avbrevröstningen för dem som bor utomlands.Förslaget innebär en generell rätt att brevrösta.Det är bra med tanke på att fler nu ges möjlighet attvara delaktiga i valet. Detta sker trots att regeringen idetta skede har valt att inte gå i denna riktning.Fru talman! Tyvärr har utskottet inte vågat gå vi-dare vad det gäller att stärka själva förtroendemanna-rollen och därmed öka möjligheterna för väljaren attfaktiskt påverka vem som ska bli förtroendevald. Ettstarkt personvalssystem är ett sätt att stärka de förtro-endevalda, som med en annan auktoritet än tidigarekan hävda att de är valda av folket. Detta stärker deförtroendevalda i förhållande till sina partier ochskapar ett ökat krav på dialog med väljaren, vilketleder till att man mycket tydligt stärker väljarens roll.Centerpartiet har en ambition att bygga maktenunderifrån, vilket också innebär att det läggs mycketförtroende på varje enskild församling som är valdoch därtill på den enskilde, som är personvald.Spärrgränserna bör därför tas bort. Regeringenborde ha getts i uppdrag att återkomma med ett för-slag om en ändring som skulle ha kunnat genomförastill valet år 2006.Personvalsfrågan tas upp i flera betänkanden, såvi återkommer till detta ärende vid flera tillfällen.Fru talman! Jag avslutar med att yrka bifall till re-servation nr 3.Anf. 8 ():Fru talman! Detta förslag bekymrar mig av ettmycket speciellt skäl. Det gäller vallokalers tillgäng-lighet.I propositionen föreslås att kommunerna undervissa förutsättningar ska få använda en vallokal sominte är tillgänglig för fysiskt funktionshindrade välja-re. Villkoret är att kommunen inte kan använda enlokal som är tillgänglig för dessa.I förslaget till kompletteringar av vallagen sägsdet vidare att en kommun som avser att använda enlokal som inte uppfyller tillgänglighetskravet skasamråda med innan den beslutar i saken.Kommunen ska också ange varför den har gjort be-dömningen att någon annan lokal inte kan användas istället.Vi är från sida mycket bekymradeöver att alltför många vallokaler riskerar att varastängda för människor med funktionshinder.I många kommuner förläggs vallokalerna tillskolor. Siffror från visaratt det i var fjärde skola är omöjligt för rullstolsburnaatt komma fram i huvudentrén. I var tredje skolahindras de av smala dörrar eller höga trösklar.Detta är i första hand en oacceptabel situation förde elever och den personal som behöver tillgång tillskolan, men det påverkar också andra besökare iskolans lokaler.Fru talman! Rätten att rösta är en grundläggandemedborgerlig rättighet, och valhemligheten är funda-mental för det demokratiska valsystemet. Att få röstapå valdagen är inte bara en rättighet, utan det är förväldigt många människor också en viktig symbol-handling.Regeringens lösning på problemet är att funk-tionshindrade som inte kan ta sig in i lokalen skakunna avlägga sin röst utanför vallokalentill någon av valförrättarna om det kan ske underbetryggande former, så att valhemligheten bevaras.Man stoppar alltså en funktionshindrad på väg in ivallokalen därför att hon eller han inte kan komma in,och så får den personen vänta på att någon valförrät-tare tar sig tid att komma ut och hjälpa till med valet.Detta kan i och för sig ses som en förbättring jäm-fört med tidigare när det inte stod någon möjlighetöver huvud taget till buds för den här typen av röst-ning, men det kan ändå inte vara meningen att vissamedborgare ska vara hänvisade till att rösta på trap-pan till den ordinarie vallokalen och därför, naturligt-vis, ha sämre möjligheter att ta egna valsedlar.Man kan knyta an det här till den nationella hand-lingsplanen för handikappolitiken. harbeslutat att samhället ska utformas så att människormed funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga isamhällslivet. Det målet ska nås 2010. För att hjälpatill med det här har vi från liberalernassida finansierat en engångssatsning på 5 miljonerkronor för att genomföra enomfattande tillgänglighetsreform och för att det skavara möjligt att uppnå målen med handlingsplanenför handikappolitiken.Det här, fru talman, inkluderar också en handi-kappanpassning av landets skolor. På det sättet skulleman ju kunna lösa det här problemet. Målet måste juvara att alla människor ska behandlas lika på valda-gen. Därför bör vallagen klart och tydligt uttrycka attvallokalen ska vara tillgänglig också för personermed funktionshinder.Vi har tagit upp två andra frågor i vårt betänkandesom jag tänkte uppehålla mig vid. Det som är mycketpositivt är förslaget om brevröstning. Vi har gemen-samt kommit fram till att vi anser att brevröstning kantillämpas och att det räcker att rösten kommer indagen efter valet.Personvalet har också berörts här. Jag vill in-stämma i den moderata och centerpartistiska reserva-tionen, som handlar om att vi ska renodla personvaletoch ta bort spärrarna. Vi får ju, precis som framhöll, anledning att återkomma till denfrågan vid flera tillfällen.Nils och yrkarbifall till en reservation som handlar om Internetröst-ning. Internetröstning och e-demokrati är spännande.Vi från är positiva till detta, men jag kaninte förstå varför detta i den här vändan bara skulleomfatta utlandssvenskar. peka-de själv på att man i Kommunaldemokratiutredningenhar lyft fram att man skulle kunna pröva detta i ensvensk kommun. Det är väl i så fall bättre att prövadär. Varför begränsa det till utlandssvenskarna?Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till re-servation 1. Jag instämmer också i reservation 3.Anf. 9 () re-plik:Fru talman! Anledningen till att frågan om Inter-netröstning för utlandssvenskar kommer upp i det härsammanhanget är att det är just den frågan som tasupp i detta betänkande. Vi har ju sagt att vi vill prövaInternetröstning i andra sammanhang också - mankan t.ex. börja i en kommun. Men det viktiga tyckerjag är att man vågar göra någonting nu.Anf. 10 () re-plik:Fru talman! I så fall tycker jag att man kunde hagått steget längre. Redan i detta sammanhang hademan kunnat föreslå att det här skulle göras i någonkommun . Det hade varit bättre.Vi är ju lite till mans oroliga när det gäller säker-heten vid Internetröstning. Jag föreställer mig attosäkerheten möjligen skulle vara större om vi tilläm-par detta på utlandssvenskar än om vi tillämpar dettapå invånarna i en svensk kommun.Men låt oss fundera vidare kring frågan! Vi är iprincip positiva från Folkpartiet.Anf. 11 PER ():Fru talman! Jag, liksom flera tidigare talare här italarstolen, gläds åt att brevröstningen nu blir generellför utlandssvenskar. Jag tror att det kan bidra tillbetydligt fler väljare i kommande val. De svårighetersom de som har varit utomlands har haft har redanberörts, så jag ska inte ta upp det igen, utan jag är,som sagt var, väldigt glad åt att framför allt Social-demokraterna och Vänstern till slut gick med på det-ta.Vi i har två reservationer i betänkan-det. Den ena handlar om det statliga partistödet ochden andra om personval och kampanjbidrag.Vad gäller partistödet finns det ju ett statligt stödför partier. Det är dels det s.k. partistödet, som är ettmandatbidrag, dels ett kanslistöd som är ett grundbi-drag och ett tilläggsbidrag. har regeringen lagtfram ett förslag om att man ska halvera partistödetoch grundstödet för de partier som får mindre än 2 %av rösterna i ett val.Det förslaget har givetvis uppkommit av den situ-ation som var 94-98 när Ny demokrati hade lämnatriksdagen och föll väldigt lågt i väljaropinionen. Manansåg då att det inte var riktigt grundlagsenligt att dekunde utkvittera de här bidragen på det sätt som degjorde. Det kan ligga något i det, och det går att förståvarför man reagerar. Men detta var en enskild händel-se; det får vi inte glömma. Och den här lagen är från1972, om jag inte minns fel.Jag menar att en sådan här tillfällig nedgång avantalet röster kan drabba alla partier - kanske inte destörsta. Det är väl risk för att det inte drabbar Social-demokraterna och , kanske inte hellerVänstern och kd, men flera partier har varit igränstrakterna kring och under. Jag menar , om det skulle bli en tillfällig nedgång, inte skaråka ut för denna kraftiga neddragning av bidragen.Då kan partiet inte komma igen på ett rättvist sätt.Därmed vill jag yrka bifall till reservation 2.När det gäller personval och kampanjbidrag finnsdet, som utskottets majoritet mycket riktigt påpekar,en överenskommelse mellan partierna som gjordes iapril 2000. Men den överenskommelsen, om att manska vara så öppen som möjligt när det gäller redovis-ningen av partiernas intäkter, handlar om partiernascentrala verksamhet. I överenskommelsen vädjar manpå något sätt om att även stödet till enskilda bör redo-visas, men det finns inte alls någon kontroll ellernågon plikt eller liknande när det gäller att enskildakandidater ska göra detta. Så detta är verkningslöst ifråga om de avarter som man kan tänka sig att manskulle kunna komma åt med en reglering.Det finns ju regleringar ute i världen för sådanthär. Inte minst i finns det en reglering när detgäller kampanjbidrag. Jag och menar attdet med tanke på personvalet och utvecklingen av detborde vara dags att skapa en reglering i stället för denhär frivilliga anmälan som det skulle kunna bli någotslags offentlighet av men som det inte kommer att bli.Skulle en enskild ledamot få stora bidrag från ettföretag eller ett bolag för att driva en speciell intres-sefråga behöver den här ledamoten inte uppge det.Väljarna vet då inte hur den här enskilda kandidatenkan bedriva sin kampanj på det sätt som han gör. Dettycker jag är väldigt viktigt. Därför yrkar jag bifallockså till reservation 5.I övrigt kan jag känna sympati för re-servation när det gäller tillgängligheten till vallokaler.Här hoppas jag på den nya regeln om att kommuner-na förväntas ha tillgänglighet för funktionshindradeoch också den lilla extra nya idén om att man kan fålämna sin röst på utsidan av vallokalen. Det är väl enförbättring, precis som sade. Mennär det i övrigt gäller förtroendevaldas möjligheter attarbeta handlar det just om att se till att de funktions-hindrade kan arbeta, och inte bara någorlunda bättreän utan på samma villkor som andra förtroende-valda.Det här med att gå till vallokalen är oerhört vik-tigt, även om det bara sker en gång . Jaghar alltså en sympati för detta. Men jag tror nog att viden här gången kan klara oss med det som majorite-ten har skrivit.Anf. 12 () re-plik:Fru talman! Jag blir lite besviken när Per ärså nära att tycka som jag. Varför inte ta steget överoch instämma i min reservation i frågan för att mar-kera att detta är en väldigt viktig fråga?