prot · GQ0934 · 2002-12-11 00:00:00 — Vivet också, inte minst genom brevet BrittNiklasson och genom andra konstnärer som vi träffar- jag har jobbat inom kultur- och fri-tidsnämnd i , så jag har rätt godakontakter och vet vilka villkor konstnärerna har - attdet här är ett sätt.I den långa debatt vi haft har väldigt många olikafrågor tagits upp. Jag har tyckt att det var just dettajag ville lyfta fram. Det hör ändå till vårt område.Anf. 110 () replik:Herr talman! Jag har full respekt för den stånd-punkten. Men det ter sig något märkligt. Inte baraVänsterpartiet utan samtliga andra partier ifrågasätterju den moderata strategin på kulturområdet. Vi andrakan ha olika uppfattningar i sak och små skiljaktig-heter, men ni avviker väldigt markant genom att drabort 800 miljoner.Om vi nu ska sänka alla skatter - jagkan tänka mig att sänka vissa skatter som bokmom-sen; det slogs jag hårt för och är glad över det lyckaderesultatet - är ju frågan: Hur kan vi då tro att vi skakunna öka anslaget till viktiga institutioner så att defaktiskt har råd att betala avtalsenliga löner, vettigapensioner och så vidare? Någonstans ska ju dessainstitutioner ha sina pengar ifrån. Vi måste hålla isärdels kulturinstitutioner som arbetsgivare, dels deenskilda kulturskaparna. Om vi nu ständigt ska mins-ka alla skatter, det vill säga minska intäkterna, blir detockså mindre pengar att fördela ut till olika kulturin-stitutioner. På vilket sätt ökar det deras möjlighet attbetala ut vettiga löner?Anf. 111 () replik:Herr talman! Vad vi säger är att man bör koncent-rera statens uppgifter till de viktiga statliga uppgifter-na.När vi sedan pratar om skatten - själv upp detta med momsen - finns det ju dyna-miska effekter i skattesänkningar. Det har vi settdramatiskt när det gäller just bokmomsen.Anf. 112 HANS ():Herr talman! När jag var liten tog mina föräldrarmed mig på och andra barnteatrar.Lusten till teater väcktes så att jag i tonåren sedantittade vidare på TV-teater som En handelsresandesdöd och Lång dags färd . Människoödenafascinerade i de här pjäserna. Jag började låna böckerfrån och i mina föräldrars bokhylla. Jagläste och förstod att det fanns mångaolika sätt att leva sitt liv. Min musiklärarinna lärdemig också att förstå och älska musik.Allt det här hände i barndomen. Det är ju så: Omman får ta del av vårt rika kulturutbud redan i barn-domen tar man ofta med sig intresset in i vuxenlivet.Då får man också möjlighet att leva ett rikare liv.Detta är huvudorsaken till att vi i Folkpartiettycker att det är mycket viktigt att barn och ungdomarska ha god tillgång till ett rikt kulturutbud och varaprioriterade i kulturpolitiken. Genom barnen kan vilägga grunden för framtidens nya kulturmönster.Bland dem som är unga finns den kulturelltmedvetna publiken för morgondagen. Här finns ocksåframtidens kulturskapare.För många ungdomar är kultur intimt förknippadmed en livsstil. Kulturen blir därför en del av självaidentiteten. Behovet av upplevelser är en viktig del avungdomars vardag. Här kan den professionella kons-ten få stor betydelse och bli ett komplement till detkommersiella utbudet. För barns och ungdomarsintresse för museernas samlingar och utställningarspelar museipedagogerna en stor roll. TV:s såpoperoroch serier i all ära, men det är väldigt bra om mansom ung också upptäcker teatrar som , somfinns här i , och alla andra friateatergrupper som gör ett jättejobb och som verkligenkan väcka intresset hos tonåringar med en mycket braoch tuff form av teater.Sedan är det, icke att förglömma, väldigt bra fören bygd om den kan få en koppling till en ny ung-domskultur eller populärkultur. Musik- och kul-turskolorna ger barn och ungdomar möjlighet till ettmer individuellt kulturutövande och främjar derasförståelse av kultur. Ett exempel är att flera frontfigu-rer i nya exportnäring popmusikbranschenhar vittnat om att den kommunala harvarit betydelsefull i deras utveckling. Folkpartietanser därför att musik- och kulturskolornas verksam-het ska stödjas och stimuleras så långt som möjligt.När det gäller den lokala kulturen är det väldigtviktigt att man satsar på lokaler för rockmusik ochpop. Det kan få stor betydelse för ortens unga, bådeför publiken och för dem som själva vill pröva sinamöjligheter att bli artister. Några av de senaste årti-ondenas mest kända personer från mitt hemlän Gäv-leborg har skapat sig sina namn just inom sång ochmusik. Vi har populära och folkkära artister somMonica och , och själva före-komsten av dessa artister från vårt län har stärktsjälvkänslan hos oss. Vi har teaterskådespelare somRolf och andra personer som för ut Gävle-borgs budskap runtom i landet. Detta stärker helt klartsjälvkänslan hos ett län som Gävleborg.Kulturen är i sig en kreativ verksamhet, och enskapande och utvecklande verksamhet inom kultur-området sprider sig gärna till andra områden på orten.Det är bättre för ett företag att komma till en ort medett levande kulturliv, för där blixtrar och lever ortensbefolkning. Människorna är glada och nöjda att bodär.När det gäller kunskap och bildning har alla män-niskor rätt till detta. Kunskap och information är enviktig del av livet. Bildning har ned-värderats, och detta vill vi ändra på. Respekten förkunskap måste få en renässans. En reformation avskolan är en hörnsten i detta arbete; en aktiv kultur-politik är en annan. Kunskap är frihet - såväl för denenskilde, som slipper lita på auktoriteter, som församhället i stort, som kan ta upp kampen mot popu-lism och auktoritära läror. Inte minst när det kommerfram främlingsfientliga partier som Sverigedemokra-terna och kommer in i fullmäktigeförsamlingar häroch var gäller det att ha koll på sin historia och denkultur som finns runtom oss.Skolan är en av samhällets viktigaste kulturinsti-tutioner. Den ska förmedla kunskap och bildning ochvara en kreativ miljö där eleverna får skapa själva.Det är en viktig förutsättning för lärande. Genomskolan kan också alla barn och ungdomar nås avprofessionella kulturutövare och därigenom få seteater och film och höra musik av hög kvalitet, såsomjag fick när jag var liten. Alla barn och ungdomar börockså under sin skoltid få några skönlitterära verksom gåva, böcker som sedan kan följa med dem ut ilivet, som uppmuntran att ta del av litteratur. Dessut-om är det bra för den egna förmågan att hantera detsvenska språket.Det är också viktigt att man får ta del av musik-upplevelser i form av konserter och även teaterföre-ställningar.Jag vill också peka på att studieförbunden utgörett viktigt nav i kulturens infrastruktur. Genom stu-dieförbundens rikstäckande nätverk skapas diskussio-ner, debatter, föreläsningar, studiecirklar och utställ-ningar över hela landet. Den lokala närvaron görstudieförbunden unika i deras möjligheter att arrange-ra kulturaktiviteter även på mycket små orter. Detmärker jag hemma i . De har en stor verksam-het.Studieförbundet där ären av grundorganisationerna är landets största kultur-arrangör med 50 000 arrangemang med 3 mil-joner deltagare. Det är en stor del människor som tardel av deras verksamhet.Folkbildningsrådet har fått statens uppdrag attfördela folkbildningsanslaget till studieförbund ochfolkhögskolor. Genom ett principbeslut har rådet låstfast anslagen på ett sätt som missgynnar studieför-bundens tillväxt. Det tycker vi i är olyck-ligt. Det drabbar exempelvis idrottens studieförbundSisu.Det fria ordet är navet i liberal kulturpolitik. Litte-raturen är en unik källa till kunskap, förståelse ochfördjupning. I av blixtsnabba förändringarerbjuder boken en för eftertanke och stillhet.Det behövs satsningar på litteratur och läsandeeftersom läsandet och läsförståelsen minskar i dag.Bibliotek är en kulturinstitution och en kunskapsbanksom har fortlevt . I kommuner ochkommundelar fungerar de som lokala kulturcentrumoch har en nyckelfunktion när det gäller att motverkasegregation och kunskapsklyftor. slårdärför vakt om alla människors möjlighet till kost-nadsfria boklån ur ett rikt bestånd.Folkpartiet vill ge folk- och skolbiblioteken ytter-ligare i utökade resurser för bok-inköp. Biblioteken på små orter bör prioriteras. Sats-ningen finansieras delvis genom att En bok för allakoncentrerar sig enbart på utgivningen av barn- ochungdomslitteratur och upphör med vuxenutgivningen.Det beror på att det inte finns samma behov av ensubventionerad vuxenutgivning nu när bokmomsenglädjande nog har sänkts.Folkpartiet har länge föreslagit en sänkning avbokmomsen för att medverka till en sänkning avbokpriserna. De första utvärderingarna visar också attbokmomssänkningen har medfört sänkta priser ochökad bokförsäljning. Inte minst studenter har gynnatsav reformen.Herr talman! Jag vill avsluta med att säga attFolkpartiet anser att förhandsgranskningen av vuxen-filmer ska avskaffas. Det enda skälet till statliggranskning av film ska vara att sätta åldersgränser förden granskade filmens publik. Det skulle innebära attbiofilm som inte har granskats ej heller får visas förbarn och ungdom. Vi anser att ytterligare en ålders-gräns bör införas. Genom förslaget minskasStatens biografbyrås uppgifter avsevärt varför vi iFolkpartiet anser att dess anslag kan dras ned med 3miljoner kronor.Herr talman! Jag står bakom samtligareservationer men för att vinna tid avstår jag frånegna yrkanden.Anf. 113 ():Herr talman! Det har varit en lång, lugn och stä-dad kulturdebatt. Man har hunnit bli både hungrigoch frusen. Jag har inga förhoppningar om att eldaupp er med mitt inlägg. Möjligen kan jag elda uppoch värma mig själv lite.I detta betänkande hanteras tre motioner som be-rör hemslöjden i . , , är den ideella organisa-tionen. Jag ska i mitt anförande uppehålla mig främstvid den ideella organisationen med dess anslutnaläns- och lokalföreningar.Jag har inget yrkande vad gäller budgetramarna ibetänkandet, även om lusten finns. Jag vill dock görautskottet uppmärksamt på en del frågor inför kom-mande budgetarbete.Intresset för hemslöjd ökar, inte minst bland ungamänniskor. Idrotten fångar upp många ungdomar,dock inte alla - det är viktigt att påpeka. I min motionKr306 pekar jag på hemslöjdsrörelsens möjligheter isamhället. Jag ska här och lyfta fram fem områ-den.För det första vill jag lyfta fram slöjden som mö-tesplats. I hemslöjdsföreningarna samlas människor ialla åldrar - fritidsslöjdare, deltidsslöjdare, heltids-slöjdare och allmänt slöjdintresserade. Till den sist-nämnda gruppen hör jag. Jag brinner mycket förslöjd.För det andra vill jag lyfta fram slöjden som ettverktyg för ökad folkhälsa. Många människor, bådeunga och äldre, känner oro och stress i sin vardag.Slöjden kan hjälpa människor att finna ro och harmo-ni. Den kan också vara en del i rehabiliteringsarbetetför många människor.För det tredje kan slöjden vara ett verktyg i integ-rationsarbetet. Slöjden är gränsöverskridande och skanaturligtvis användas i integrationsarbetet. Slöjdenborde också vara självskriven som en del i kul-turskolorna runtom i landet. Det kanske vi alla kanhjälpas åt att verka för.För det fjärde vill jag ta upp slöjden som näring.Fler och fler slöjdare kan driva egna företag. Det ärglädjande och har stor betydelse, inte minst för när-ingsutvecklingen på landsbygden.För det femte vill jag ta upp slöjdens kunskap somen del i ett framgångsrikt designarbete.Herr talman! ska bli världsbäst på vissadelar inom designområdet . Det är intejag som har hittat på det utan det är näringsministernsuttalande. Det är en stor utmaning men fullt möjligt.Sverige har en stolt formgivningstradition att be-vara. Vi har ett gott rykte internationellt. Det finns enpositiv bild av som föregångsland inomformgivning. Vi är kända för att det vi gör förkvalitet och är brukarvänligt. De produkter som hargjort berömt i formgivningskretsar har haftsitt ursprung i det säregna för : svenska råva-ror, svenskt hantverk och svensk tradition.Samarbetet mellan formgivare och industrin harmycket gamla anor i . Svenska Slöjdförening-en som heter Föreningen sin verksamhet så tidigt som 1845.Den kunskap som finns inom och bland slöjdare ochkonsthantverkare runtom i landet är en drivkraft ochbehövs i arbetet för en framgångsrik svensk formgiv-ning och design. Ett utvecklingsarbete med bådetekniskt och konstnärligt innehåll måste ständigt pågåför att ska lyckas ha kvar sin topposition iinternationella sammanhang.Herr talman! Slöjden har unika möjligheter och ären stor källa att ösa ur. Basen är hemslöjdsförening-arna med sina lokalavdelningar och alla dess engage-rade medlemmar.Jag vill vara tydlig och påpeka att utan ett starktriksförbund som kan samla och utveckla organisatio-nen, ta initiativ till och driva projekt och på olika sättsynliggöra slöjden i samhället kommer vi inte attlyckas med allt det jag har nämnt. Syns man inte såfinns man inte, lyder ett talesätt.Det jag nu har anfört vad gäller hemslöjdens möj-ligheter att vara en kraft i samhällsutvecklingen påflera viktiga områden hoppas jag att utskottet tar medsig, åtminstone de flesta av ledamöterna, inför kom-mande budgetarbete, så att hemslöjdsrörelsen fårmöjlighet att leva upp till visionen att ge alla männi-skor möjlighet att känna glädjen, nyttan och skönhe-ten med slöjden.Anf. 114 ():Herr talman! Den här debatten har varit, som van-ligt är i kulturutskottets debatter, både vacker, rik påstora kärleksdeklarationer till kulturen och egentligenförtvivlad. Vi vet alla att om det inte finns pengar såvisar vi inte respekt och uppskattning för kulturen hurmånga stora ord vi än använder. Så länge hierarkin iden svenska politiken placerar kulturen i tiggarklasskan vi berätta vilka vackra historier som helst. Vi kanslå oss för bröstet av kärlek till kulturen, men vi görabsolut ingenting.Jag kan upprepa vad jag redan sagt massor avgånger. Det här är ett dåligt lapptäcke. Man syr på ettställe och det spricker på tio andra ställen. Varjevecka kommer signaler om kriser. Det handlar omNorrbottensteatern, eller som säger , om scenkonsten i allmänhet, eller om en orkesteri eller om . Hur kan vidå fortsätta att tala vackert om kulturen? Jag fattarinte det.Jag är dissident i kulturfrågor och kommer attvara det så länge jag orkar tala och skriva. Jag accep-terar inte den praktiska nedvärderingen av kulturensom utgör mönster i svensk politik.Varför inte, med tanke på den berömda jämförel-sen mellan AMS och kulturen, en gång för alla rättatill de brister som finns i kulturens ekonomi? Ja, sägersocialdemokraterna, vi har redan gjort det. Små droppar i havet. Vi är långt ifrånen korrigering av de strukturella bristerna i kulturensekonomi, mycket långt ifrån. äter AMSvarje år upp miljard på miljard. Ja, säger socialdemo-kraterna, men vi har ju ökat kulturanslagen. Om manökar från minus tio till minus sju kan det verka väl-digt mycket, men det är fortfarande minus. Man bör-jar från en så låg nivå att de 600 miljoner, som manslår sig för bröstet och är så stolt över, inte betydernågonting.Mina före detta elever från Dramatiska institutetoch från har samma ekonomi ,med stora framgångar i yrket, som de hadenär de slutade skolan. De har en dålig ekonomi. Jagvill inte träffa dem och tala vackert om kulturen. Jagstår på deras sida. Jag tycker inte att vi har rätt att härsystematiskt döma stora grupper till mycket lågainkomster. Det är vad vi i praktiken gör. Då ska viåtminstone ha modet att säga det. Vi ska sluta snackavackert och i stället erkänna att verkligheten är myck-et dyster.Det sägs ibland att vi har en bra finansiering avkulturen i jämförelse med andra länder. De jämförel-serna är mycket svåra att göra över huvud taget.Glöm inte heller att är ett land med litenbefolkning och ett litet språkområde, men med enenorm yta.En turné i kostar betydligt mer än en turnéi ett tättbefolkat land. En bok som publiceras i Sveri-ge kostar mycket eftersom detta är ett litet språkom-råde och boken inte kan publiceras i så stora upplagoratt den automatiskt täcker sina kostnader ens om denär en succé.Om vi vill ha en svensk kultur och om vi vill attdet svenska språket ska utvecklas måste vi accepterakostnaderna för de speciella villkor som har.Jag tycker att det är en av politikens viktigaste upp-gifter. Det gäller vår kollektiva identitet, och dennakollektiva identitet kan inte få en stark grund om viinte skapar en hållbar ekonomi för den.Jag ska inte yrka på någon särskild reservation,men jag ställer mig självklart bakom Folkpartietsreservationer. Jag vill bara säga att så länge jag orkartala och skriva kommer jag att med oändlig envishetpåminna er och många andra om dessa mycket obe-hagliga fakta.Det finns en sak till som jag skulle vilja tala omlite grann. Det gäller Forum för levande historia. Jagvet att den snart börjar sin verksamhet. Vi är allaöverens om att det är viktigt att denna verksamhetkommer i gång, och där använder vi inte för storaeller för vackra ord utan det är helt korrekt.När det gäller innehållet har vi fortfarande mycketofta i våra relationer till det förflutna, till västerlan-dets förflutna, en tendens att bara se högerextremis-men. Vi måste också komma ihåg blodbaden, lidan-dena och folkmorden som vänsterextremismen stårför. Och kom ihåg att när inte längre kundeleda sitt land som kommunist blev han extremnatio-nalist. Det gick jättebra att sätta i gång en förskräckligförintelse av det egna folket, den egna kulturen, detegna landet. Det finns ingen skillnad mellan dessaextrema rörelser trots att de talar olika språk.Det finns ytterligare en sak som vi måste ta framnär vi diskuterar arbetsuppgifterna för Forum förlevande historia.Det är en mycket viktig del av debatten. Det gälleralla former av fanatism; religiös fanatism, ateistiskfanatism, fanatism, muslimsk fanatism, judiskfanatism och som sagt även den ateistiska. Den harinte verkat så väldigt hårt ,men jag har fått uppleva den när jag var liten - när viinte fick gå till kyrkan under det som vi kallar för denstora veckan, alltså veckan före påsk. Man låste in ossi gymnasiet så att vi inte skulle kunna gå till mässan.Vi var inte så väldigt troende, utan det är bara så attvåra ortodoxa mässor är mycket vackra och ävenfantastiska mötesplatser. En ortodox kyrka är en kyr-ka fylld med glädje. Titta på de ryska kyrkorna! Deser ut som stora sagoleksaker och slott från drömmar-na. Men det var förbjudet. Vi skulle inte gå till kyr-kan. Kyrkan skulle presenteras bara som opium förfolket. När jag biktade mig , när jagvar , och sade till prästen: Jag tror att jag intetror på ! så såg jag rädslan i hans ögon. Han trod-de att jag var skickad av hemliga polisen. Det var jaginte, utan jag hade mina tvivel. Men den mannen åktein i fängelse veckan efter den där sista rumänskabikten. Sedan hade jag min lilla ateistiska period.De här sakerna måste vi jobba systematiskt och pådjupet med. Därför är det bra att Forum för levandehistoria snart börjar sin verksamhet.Anf. 115 () replik:Herr talman! Jag har den största respekt för AnaMaria Nartis stora engagemang i kulturfrågor. Jag harockså en kort fråga när det gäller den första delen,angående ekonomi på kultursidan.Ana beskriver budgeten som ettlapptäcke som spricker i skarvarna. 600 miljonerkronor, som den socialdemokratiska regeringen till-sammans med våra samarbetspartier har satsat underden gångna mandatperioden, skulle enbart vara ettsteg från minus tio till minus fem. föreslår detparti som företräder en ökning med0,i förhållande till regeringens förslag på kultur-området.Min fråga är enkel: Står bakomdet budgetförslag som har lagt fram närdet handlar om budgetramen på kulturområdet?Anf. 116 () replik:Herr talman! Jag har ett enkelt svar på en enkelfråga: Ja, därför att jag hoppas att kunna påverka mittparti till mycket större satsningar mycket snabbt.Det finns ett kulturpolitiskt program som är un-dertecknat av mig men som bär symbol.Det använde jag mig av under valkampanjen, och jagska göra allt som jag kan för att det kulturpolitiskaprogrammet mycket snabbt ska omvandlas i betydligtstörre belopp. Det är därför jag säger att jag är dissi-dent i kulturpolitiken.Anf. 117 ():Herr talman! Jag har begärt ordet för att kort berö-ra tre olika områden.För det första har jag i en enskild motion lyft frambetydelsen av de allmänna samlingslokalerna, somvar och en är en betydelsefull mötesplats. Det är byg-degårdar, bystugor, folkets hus, ordenshus och andrasamlingslokaler som är öppna för alla demokratiskakrafter. Här möts människor för studier, amatörkultur,fester och föreningsmöten. Här framträder professio-nella musiker, skådespelare, bildkonstnärer och för-fattare. Här diskuteras bygdens utveckling. Trots alltideellt arbete som görs av människor i bygden krävskontanta medel för att rusta och göra samlingslokalentillgängligare. Statsbidraget är mer än väl motiverat.Jag tycker att regeringen har visat en njugghetgentemot samlingslokalerna. Den verkar inte riktigtha insett deras betydelse, och det beklagar jag. Förraåret höjdes efter kulturutskottets insatser regeringensförslag på till 29 miljoner kronor.Det var bra, om än otillräckligt. ville regeringenta bort 2 ½ miljon av redan otillräckliga bidrag, vilketnu åtminstone återställs genom kulturutskottets insats.Centerpartiet har arbetat för att höjastatsbidragen till allmänna samlingslokaler - för 2003med 37 ½ miljon kronor utöver riksdagsmajoriteten.Mitt engagemang i gerinsikt i att detta är mycket angelägna frågor och attbehovet av stöd är mycket stort.Jag skulle vilja passa på att ställa en fråga till So-cialdemokraternas taleskvinna, , närdet gäller de allmänna samlingslokalerna: Borde intevi kunna vara överens om att försöka få bort dennjugghet som regeringen visar och få regeringen pålite annat humör när det gäller synen på samlingslo-kaler?Det finns en samlingslokalutredning som ar-betar. Om inom sitt parti och jaginom - för mig är det inte svårt - ochdessutom flera i den här salen representerade partierskulle kunna agera så att vi fick ett betydligt lyft ochen betydlig höjning av det statliga anslaget så kanskevi skulle kunna få en majoritet för det. Det vill jagoch mycket aktivt medverka till.För det andra vill jag understryka att en satsningpå i i är viktig. Detär också viktigt att den fullföljs ordentligt. Ludvikakommun med flera engagerar sig förtjänstfullt för attså ska bli fallet. Jag stöder de reservationer som avgi-vits av och som rörfilmvårdscentralen i . Jag har i en enskildmotion lyft upp de frågorna och ser fram emot att viutnyttjar de lokaler och den kompetens som finns iGrängesberg för en samlad, rejäl satsning på ett film-centrum i Filmberget.För det tredje, herr talman, anser jag att det be-hövs ett nationellt uppdrag till Film- ochbiografmuseum i i . Stora samlingar hardonerats dit. Där finns också en biografsalong där ett50-tal personer åt gången kan se film och prova påbiografstolar från olika epoker. Museet är unikt, ochen stor nationell tillgång som 1995 tilldelades enGuldbagge för kreativa insatser. Jag hoppas att i ennära framtid återfinna Film- och biografmuseet iSäter på listan över nationella uppdrag. Jag har förtfram frågan till kulturministern och jag har fått ettallmänt hållet positivt svar. Men det räcker inte, utandet krävs handling. Detta måste upp på listan förnationella uppdrag. Det kommer jag att fortsätta ar-beta för.Herr talman! Jag har inga yrkanden, men jag harfått framföra för mig tre viktiga frågor, och jag hop-pas få ett bra debattutbyte med där vikan enas om satsningar på samlingslokaler.Anf. 118 () replik:Herr talman! som har gått tror jag attden socialdemokratiska gruppen i kulturutskottetverkligen har visat sitt stora intresse för samlingslo-kaler. Vi har ett stort engagemang i dessa frågor.Under årens lopp har det kommit några förslag frånregeringen som inneburit borttagande eller neddrag-ningar. Från den socialdemokratiska gruppen har vikunnat plocka fram nya pengar som vi gjorde 1998och även då vi ökade på med 10 miljoner. Iår har vi tagit bort den neddragning som regeringenhar föreslagit. kan vara fullstän-digt övertygad om att det engagemang som han harför samlingslokaler delas av den socialdemokratiskagruppen.Jag kan lova att jag ska försöka sprida engage-manget till regeringen.