prot · GQ0933 · 2002-12-10 00:00:00 — Det är den kanske största risken med ettmycket kraftigt bistånd: Statsmakten i mottagarlandetblir oberoende av det egna folkets ansträngningar ochmer beroende av att hålla sig väl med biståndsgiva-ren.Detta är i alla fall den bild som ges från ländersom inte har fått till stånd utveckling trots ett mycketomfattande bistånd under mycket lång tid.Jag tror att just tiden, och det kan vi se på den af-rikanska utvecklingen, visar hur viktigt det är attdiskutera kvaliteten på biståndet: Hur ska det inrik-tas? Vad ska det göra?Låt mig också säga att jag inte tror att HIPC-initiativet är tillräckligt. Från moderat håll menar viatt det inte är det.Anf. 100 () re-plik:Fru talman! Vi i delar Moderaternassyn att det framför allt är frihandel som kan avskaffadet gigantiska fattigdomsgapet mellan den rika ochden fattiga delen av världen. Men det utesluter inte attvi också har ett effektivt och kvalitetsinriktat bistånd.Som liberal och internationalist tycker jag att det ärviktigt att man hörsammar ambi-tion att världens rika länder ska ge av sinBNP i bistånd, vilket ett fåtal länder gör. Jag tyckertill och med att ambitionen ska vara högre. Försvensk del borde den ligga på minst 1 %.Tidigare lyftes det fram att det bistånd som ärmisslyckat oftast är statscentrerat och går från nationtill nation. Det är dock inte den typen av bistånd somvi i liberalerna vill prioritera. Vi tror ock-så att den typen av bistånd kan vara överspelad imånga fall. Vi vill i stället betona frivilligorganisatio-nernas roll. Och även om fattigdomsgapet fortfarandeär gigantiskt stort kan biståndet hjälpa till att fokuserapå en demokratisk utveckling i många länder, lyftafram kvinnors rättigheter och mänskliga rättigheteroch framför allt lägga en grund för demokratin. Därbehövs också biståndspengarna.Jag tror också att det är viktigt att vi har en kon-struktiv debatt om biståndets kvalitet. Många projekthar varit oerhört misslyckade, men många projekt harockså inneburit att en del individer har kunnat ta sigur fattigdomen och få nya möjligheter att utbilda sigoch ta sig fram i livet.Anf. 101 () re-plik:Fru talman! tycker jag att det lät bättre. Det ärriktigt att biståndets inriktning är alldeles central fördess effekt. Bistånd kan ge ett bidrag till en snabbfattigdomsavveckling, om det hela görs rätt. Biståndkan också bidra till fattigdomsökning, om det helagörs fel. Det är över huvud taget den erfarenhet vi harefter biståndsgivning. Därmed blir det såviktigt med en seriös debatt om hur det nu ska ske.USA ska ge mer i bistånd påmer eller mindre ett bräde. Man försöker frenetiskthitta ett sätt varpå man ska hantera detta. Det är svårtatt på ett klokt sätt hantera så pass stora biståndsflö-den som det blir med dessa stora summor.Vi har inom EU samma erfarenhet. När det gälleröstbiståndet i har vi satt ett tak. Det ska finnasen absorptionsförmåga. Ges det mer bistånd än taketramlar det ut i form av inflation och korruption. Mankan bara ta emot en viss mängd pengar och en vissmängd resurser inom ramen för en ekonomi. avBNP är den gräns som vi har satt i EU:s stöd till kan-didatländer och till länder öster om kandidatländerna.Allt detta återspeglar tänkandet, det vill säga hurviktigt det är att ägna sig åt kvaliteten i och inrikt-ningen av biståndet.Låt mig än en gång säga att det initiativ somVärldsbanken och IMF tillsammans med framför alltVärldsbanken har lagt fram om avskrivning av defattigaste ländernas skulder, HIPC-initiativet, är otill-räckligt. Det är inte en rimlig ordning att man i grun-den ska stå kvar med en stor skuldstock på ungefär200 miljarder dollar för de 41 fattigaste länderna.Några av dem, och några andra, kan klaraskulderna på egen hand, men väldigt många andrakommer aldrig - never ever - att komma ur skuldkri-sen. Då är det bättre att den kvarnstenen får försvinnaoch att vi erkänner det misslyckande som ofta harlegat i själva långivningen till fattiga länder.Anf. 102 () re-plik:Fru talman! Det ena behöver inte utesluta det and-ra. Vi i jobbar också oerhört mycket medatt se till att skuldavskrivningen blir en realitet och attfrihandeln blir mer rättvis också för världens fattigaländer.Men vi förstår inte varför ändå villutesluta biståndet. Det ligger i och för sig inte i någonlängre tradition att jobba med frågor om internationellsolidaritet för som parti, men det finnsåtskilliga projekt där frihandeln och skuldskrivningeninte räcker. Det kan handla om utbildningsprojekt itredje världen, att arbeta med aidsepidemin, att se tillatt kvinnors rättigheter också förverkligas, att se tillatt människor får tillgång till preventivmedel och friabort. De sakerna kostar pengar. Då måste man somett rikt västerländskt land vara beredd att avsättapengar för detta.Jag vill betona att enprocentsmålet är oerhört vik-tigt för att den internationella solidariteten globalt settska hållas hög och att goda anseende fortfa-rande ska vara gott. Det går att förena kvalitet ochkvantitet i solidaritetsarbetet. Därför bör biståndethöjas kraftigt.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.14 § (forts.) Internationellt bistånd(forts.UU2)Anf. 103 ():Fru talman! Riksdagsmajoriteten har genombeslut om ramar för de olika utgiftsområdena samtberäkningen av statens inkomster ställt sig bakom enannan inriktning av politiken i det första rambeslutetom statsbudgeten än , vilket med-för att vi i detta betänkande UU2 lägger två särskildayttranden.Vårt budgetförslag röstades ned, och det innehöllen ökad biståndsram för de kommande två åren medtotalt jämfört med regeringensförslag.Fru talman! Solidaritet är en av huvudprincipernai kristdemokratisk ideologi. Oavsett ras, kön, ålder,religion och så vidare har varje människa ett ochsamma värde. Människovärdet är universellt. Det ärallas ansvar och plikt att verka för att trygga männi-skovärdet i alla delar av världen.Det övergripande målet för internatio-nella utvecklingssamarbete är att höja de fattigaslevnadsnivå. Vi kristdemokrater anser dock att åtgär-der för främjandet av mänskliga rättigheter och endemokratisk samhällsutveckling också måste vara enövergripande målsättning. Det är inte enbart det mate-riella välståndet som räknas, utan även människorsvärdighet och möjlighet att leva i frihet. Dessutom ärmänskliga rättigheter ett mål i sig, som både främjaroch går hand i hand med en positiv samhällsutveck-ling. Nationella demokratiska institutioner gynnaräven fattigdomsbekämpningen. Därför är mänskligarättigheter en ofrånkomlig del av biståndet.Fattigdom, krig, förföljelse och yttersta förnedringär tyvärr den verklighet många av världens barn,kvinnor och män lever i. Många svenskar känner ettstörre ansvar att skänka gåvor, speciellt under ,då det materiella överflödet i vårt land exponeras påalla de sätt. Somliga rycker på axlarna och säger attdetta är ofrånkomligt eller att det är någon annans fel.Somliga hävdar att var och en får ta sitt ansvar själv.Vi anser att varje människa har ett ansvar och enmöjlighet att hjälpa och att världen kan förändras tilldet bättre. Konflikter kan lösas utan blodspillan.Handel och ekonomi kan blomstra i världens länder -med respekt för mänskliga rättigheter och utan attskada miljön.Vi är övertygade om att samarbetet över landgrän-ser måste fördjupas, frihandeln öka, rättvisa spelreg-ler införas, biståndet effektiviseras och en internatio-nell dialog om varje människas unika värde, demo-kratins innehåll och mänskliga rättigheter måste fö-ras.Det går att utrota fattigdomen - tekniken, resur-serna och kunskapen finns. Det är oftast den politiskaviljan som saknas. Det gäller för oss alla att hållamillenniedeklarationens mål om halverad fattigdomhögt upp på agendan.Fru talman! Vi kristdemokrater vidhåller att FN:salla medlemsländer borde avsätta avbruttonationalprodukten till bistånd. Det är inte orim-ligt att hävda att ett stort antal länder kan klara sigmed av sina totala inkomster. Överföringen avresurser från i-länder till har minskat undersenare år. Tyvärr uppgår genomsnittet av i-ländernasbistånd enbart till av BNP. Glappet mellan0,och motsvarar mer än 100 miljarderårligen.Sverige har haft en hög bi-ståndsprofil och framstått som ett föredöme för andraländer. 1968 beslutade en enig riksdag att det svenskabiståndet skulle uppgå till av BNP. Det nuvaran-de målet har bara uppnåtts två gånger, båda gångernamed icke-socialistiska regeringar och , dårekordnivån uppnåddes. Det har sagts mångagånger i denna kammare, och det förtjänar att uppre-pas.Fru talman! Vi kristdemokrater anser att biståndeti största möjliga mån bör styras av behovet i omvärl-den. är behoven för utvecklingsinsatser enorma,och därför behövs ett kraftigt internationellt bistånd.Behoven överstiger vida de insatser som görs av i-länderna. Vi anser att bör vara ett gott före-döme och avvara av BNI.Dessutom är det viktigt att underlätta för frivilligabidrag från den svenska befolkningen, vilket blandannat skulle kunna göras genom att man inför av-dragsrätt för gåvor och bistånd.I utskottets övervägande framställs som enviktig symbolfråga, men trots det är löftet från majo-riteten att nå detta vagt ut-tryckt. Det gäller att förvalta den allmänna folkopini-onens stöd för enprocentsmålet. Kristdemokraternahar länge krävt en extern oberoende analys och utvär-dering av svenskt bistånd för att säkerställa att bi-ståndsresurserna används så effektivt och korrekt sommöjligt och lever upp till högt ställda kvalitetskrav,samt att revisionen verkligen påverkar framtida verk-samhet.Fru talman! För många utvecklingsländer utgörskuldbördan ett enormt problem, som kraftigt begrän-sar och ibland omöjliggör deras möjligheter att ut-vecklas. I många av de fattigaste länderna överskriderenbart räntekostnader för lånen intäkterna från län-ders export.För att de ska kunna skriva av skulderna måstevillkor och krav ställas på en sund ekonomisk politik,en demokratisk utveckling och respekt för mänskligarättigheter. Detta uttalas också i den vision som någraafrikanska ledare presenterar, som kallas Nepad, ochsom nu även stöds av G 8-länderna genom en hand-lingsplan för , där framsteg när det gäller de-mokratisering och mänskliga rättigheter belönas.Sverige kan och bör påverka inom EU när detgäller samarbetet med Nepad.Skuldavskrivningar är nödvändiga för att dessaländer ska ha en möjlighet till ekonomisk tillväxt. Vikräver att bör vara ett föredöme i det interna-tionella samfundet och leda den globala opinionen förskuldavskrivningar. Vi föreslår ökade medel för detbilaterala utvecklingssamarbetet. Till anslagspostenEkonomiska reformer, där skuldavskrivningar ingår,tillskjuter vi ytterligare för attSverige ska föregå med gott exempel och leda deninternationella opinionen.Härutöver prioriteras Humanitärt bistånd genomett extra anslag på utöver rege-ringens budget. har ett flertal kata-strofer i vår omvärld visat på betydelsen av förbättra-de förberedelser av det humanitära biståndet. Det tar mellan de tidiga tecknen påannalkande svältkatastrofer och reella insatser.För att lyfta frågor om mänskliga rättigheter ochdemokrati föreslår vi att en ny delpost upprättas medsamma namn. För detta anslår vi 200 miljoner utöverdet som regeringen lägger på bistånd för mänskligarättigheter och demokrati. Inom biståndspolitiken ärmänskliga rättigheter såväl ett mål som ett medel.Ekonomisk och social utveckling är en förutsättningför att man ska kunna åtnjuta fulla mänskliga rättig-heter, och mänskliga rättigheter är normalt sett enförutsättning för tillväxt och utveckling. Det är därfören absolut nödvändighet för utvecklingssamarbetet atthela biståndet genomsyras av mänskliga rättighetersamt att specifika MR-projekt prioriteras.Fru talman! har förhoppningsvis ettantal stater i Öst- och blivit EU-medlemmar. Det är helt nödvändigt att det utvidgadeEU tänker igenom sin relation till länderna öster omden utvidgade unionen, och vi menar att EU måstevisa en öppen attityd mot sin omvärld.Vi anser att det är utmärkt att regeringen höjer an-slaget till samarbetet med Central- och Östeuropa.Behovet av svenskt stöd till kandidatländerna kom-mer att minska successivt, och ökar behovetav insatser i till exempel , och Vit-ryssland.Vi menar att dessa länders behov motiverar ettytterligare utvidgat utvecklingssamarbete från Sveri-ges sida. Regeringen bör ge högsta prioritet åt vissaallvarliga MR-brott, inte minst människosmugglingoch sexuell exploatering. Här kan och bör Sverigebland annat bedriva opinionsarbete som tar sin ut-gångspunkt i jämställdhet och uppvärdering av kvin-nors situation. Även gränsbevakning och kamp motden organiserade brottsligheten bör få status som egethuvudområde i samarbetet.I samarbetet med särskilt är det viktigtatt använder sig av frivilliga biståndsorgani-sationers kompetens och kontaktnät.För människor som lever på är det viktigtatt få signaler från övriga världen som visar att vi bryross om deras situation och att vi är intresserade av atthjälpa dem till en dräglig livssituation. , frutalman, är i högsta grad EU:s problem, och vi bör gehjälp och stöd till de krafter på som eftersträ-var försoning och verklig demokrati och som verkarför respekt för de mänskliga rättigheterna. Men kravetmåste också ställas på Balkanstaternas regeringar attsjälva agera i samarbete med EU.Vi har i vår Östeuropamotion yrkande om att Sve-rige borde utröna vilka möjligheter som finns för eninternationell konferens kring transnationell brottslig-het kopplad till , till vilken företrädare förpolisväsende, åklagar- och domstolsväsende, under-rättelse- och säkerhetsorganisationer och den akade-miska världen samt journalister bjuds in.I slutet av november anordnades en interna-tionell konferens i , och där, kan man välsäga, togs ett första steg mot samordning i kampenmot de kriminella ligorna på , vilket vi krist-demokrater välkomnar. Men mycket återstår, frutalman, i kampen mot den organiserade brottslighe-ten.Anf. 104 () re-plik:Fru talman! Jag delar som liberal min riks-dagskollega klara vision om envärld utan fattigdom med ett kraftigt höjt bistånd därman lyfter fram mänskliga rättigheter och demokrati.Men jag förstår inte varför somsäger sig värna så starkt om just mänskliga rättigheterinte står bakom reservation 2 som gäller homosexu-ellas rättigheter på ett internationellt plan. Den hand-lar nämligen om att homosexuella och bi- ochtranspersoner inte ska kunna bli mördade, kränkta ochdiskriminerade och att det också ska prägla svenskbiståndspolitik och den inriktning på mänskliga rät-tigheter som vi lyfter fram.Min fråga till , som representantför , är: Anser inte ni att det ärviktigt att brotten mot mänskliga rättigheter ocksåuppmärksammas när det gäller personer som är ho-mo-, bi- eller transsexuella?Anf. 105 () re-plik:Fru talman! ståndpunkt är attde mänskliga rättigheterna gäller alla oavsett kön, ras,religion eller sexuell tillhörighet. Vi tycker därför inteatt det i det här läget behövs någonting speciellt närdet gäller just de homosexuella. Vi står bakom att demänskliga rättigheterna gäller alla människor.Anf. 106 () re-plik:Fru talman! Problemet är att vi på internationellnivå saknar en som just skyddar dessaindividers rättigheter. I väldigt många länder är ho-mosexualitet belagt med dödsstraff. I många länderfår man inte utöva homosexualitet fritt, så sak-nas ett internationellt regelverk för att hjälpa ochstötta de här personerna.Om åsikter stämmer - om nitycker att mänskliga fri- och rättigheter också skagälla dessa individer - hoppas jag att Kristdemokra-terna kommer att rösta för denna reservation när denkommer upp i riksdag. Det ärmärkligt att ni som ett av få partier inte har skrivitunder den här reservationen, som handlar om att lyftafram de brott mot mänskliga rättigheter som faktisktsker mot dessa grupper.Anf. 107 () re-plik:Fru talman! Jag vill återigen säga att vi urskiljeringen grupp när det gäller de mänskliga rättigheterna,utan de mänskliga rättigheterna berör alla oavsettkön, ras, religion och sexuell tillhörighet.Anf. 108 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillutskottets förslag i betänkandet samt bifall till reser-vation 2 i samma betänkande. Vi har ett samarbetemed regeringen och kring bland annatbudgetpolitiken. Vi är också överens i frågan om detinternationella biståndet.När man lyssnade på från Mo-deraterna här i talarstolen tidigare kunde man nästantro att han är sympatisk. Han talade väl om vikten avatt bekämpa fattigdomen, vikten av skuldavskriv-ningar, vikten av att vi i tar ett ansvar ochvikten av en handelspolitik som undanröjer handels-hinder. Men vet vi att Moderata samlings-partiet är det parti i riksdag som helt skiljerut sig från de övriga sex partierna när det gäller synenpå internationellt bistånd.Det går en avgrund mellan och res-ten i synen på biståndet. Alla andra partier vill höjabiståndet. Moderata samlingspartiet vill sänka det. Devill inte bara sänka det marginellt. De vill skära rejälti internationella biståndsverksamhet. Ochdet här är fortfarande det största partiet i den fyrklö-ver som ville bilda regering i valrörelsen. Det är fort-farande det största av de borgerliga partierna somFolkpartiet, och villeregera tillsammans med så sent som för några måna-der sedan.Moderata samlingspartiet anser att ger förmycket i bistånd. Moderata samlingspartiet anser, föratt hårdra det, att de fattiga ska betala sänkningar avförmögenhets- och arvsbeskattning i . Övrigapartier är, som sagt, mer överens i synen på hur stordel av ekonomi som ska tas i anspråk förinternationellt bistånd, i varje fall i retoriken.Alla partier, utom , står bakom detenprocentsmål som den svenska en gångenhälligt ställde sig bakom. I praktiken finns detdäremot även bland dessa partier olika prioriteringar,och därför har inte alltid takten när det gäller att upp-nå enprocentsmålet varit densamma från de olikapartiernas företrädare.Socialdemokraterna har inte alltid prioriterat bi-ståndsmålet om av bruttonationalinkomsten.Tvärtom har biståndet fått stryka påfoten när det ställts mot andra angelägna politiskaområden. Detsamma kan sägas om alla partier i Sve-riges riksdag utom och Miljöpartiet.Det är nämligen de enda två partier som aldrig harvarit med om att fatta ett enda beslut om att skära ibiståndet, om att sänka biståndet, som aldrig någonsinhar varit med om att sitta i denna kammare och röstaför ett lägre bistånd än det som har varit året innan.Däremot har vi varit med och tagitansvar för att återgå till enprocentsmålet när detta målhar svikits. Vi arbetar med den målsättningen nuockså. Vi arbetar för att uppnå målet, och jag ärövertygad om att vi kommer att göra det under denhär mandatperioden. Biståndet är för viktigt för attfungera som en konjunkturregulator.Jag tänker inte i mitt anförande ta upp alla de vä-sentliga områden kring biståndet som man skullekunna ta upp i ett sådant här anförande. Jag ska baranämna en region som är särskilt aktuell,och det gäller både och den europeiskaunionens bistånd till Palestina.Israeliska myndigheter har systematiskt angripitvad som har byggts upp med biståndsinsatser från EUoch . Man har rivit ned. Man har förstört vä-gar som byggts med biståndsmedel. Palestinska myn-dighetens kontor har förstörts i en mängd olika pales-tinska byar och städer. har raserat det biståndsom övriga delar av har varit överens om attge till Palestina.Samtidigt har vägrat att ge pengar till denpalestinska myndigheten som man enligt överens-kommelse varit skyldig att ge. Det gäller momsin-täkter och tullintäkter från varor som produceras påpalestinska områden. I det läget gick den europeiskaunionen in och övertog ansvaret för betal-ningar så att den palestinska myndigheten skullekunna få fortsätta sin verksamhet.Det är rimligt att vi nu ökar biståndsinsatserna tilldet palestinska folket. Det är nu rimligt att vi krävertillbaka de pengar som har vägrat att betalatrots gjorda överenskommelser och som den europe-iska unionen i stället har fått stå för. Det är nu rimligtatt vi kräver av att återbetala de europeiskabiståndsmedel som förstörts.Fru talman! Det finns en reservation till betänkan-det som står bakom. Den är skriventillsammans med , och Mil-jöpartiet. Tyvärr formar ju inte dessa fyra partier enmajoritet i kammaren.Jag vill först uttrycka min besvikelse över att So-cialdemokraterna inte på ett tydligt sätt har kunnat taställning för homo- och bisexuella personers ochtranspersoners självklara mänskliga rättigheter. Jagtycker att det är sorgligt, för det här är ingen stor ochgenomgripande åtgärd. Den kostar dessutom inte iförsta läget några som helst pengar. Det handlar omen viktig politisk markering, och det i ett läge när vivet att homo- och bisexuella personer och transperso-ner utsätts för förtryck och övergrepp i justmånga av de länder dit svenskt bistånd går. Social-demokraterna borde ha ställt sig bakom att man fram-för allt påpekar för biståndsmyndigheten hur viktigtdet är att lyfta fram ett HBT-perspektiv i biståndet.Jag är inte lika förvånad över att Moderata samlings-partiet och inte står bakom reser-vationen. Vi vet att det där finns mer konservativakrafter. Vi vet att det där finns krafter som inte alltidvill erkänna homosexuellas mänskliga rättigheter.Holger sade i den förra debatten förKristdemokraterna att vi måste ställa krav på mänsk-liga rättigheter och demokrati i utvecklingssamarbe-tet. sade i sitt anförande, innan honfick möjligheten att korrigera sig i ett replikskifte, attmänskliga rättigheter ska omfatta alla oavsett ras,religion, ålder, kön och så vidare. Jag antar att homo-och bisexuella personer och transpersoner ryms inombegreppet "och så vidare". Man kan alltså inte ensuttala de mänskliga rättigheterna för HBT-personer.Om det nu är så att mänskliga rättigheter ska om-fatta alla så finns det en möjlighet att rösta på enreservation för att visa att man anser det. Den reser-vationen kommer upp till omröstning . Omman menar allvar med att alla ska omfattas avmänskliga rättigheter så anser jag att det är rimligt också står bakom den reservationen. Jag harmycket svårt att se att det finns något enda skäl till inte ska bifalla reservation nr 2 om man anser attHBT-personers mänskliga rättigheter är viktiga ochatt det perspektivet måste finnas med i bistånds-samarbetet.Anf. 109 ():Fru talman! Svenskt bistånd är omfattande och hargamla anor. är ett av de fem länder i världensom har uppnått FN:s mål om att ge avsin bruttonationalinkomst i bistånd. Detta gör attmånga slår sig själva för bröstet och säger: Bra gjort!Och visst är det bra i en internationell jämförelse ursvensk synpunkt. Men fem länder som uppnått FN:sbiståndsmål är inte särskilt mycket att yvas över i ettinternationellt, bredare perspektiv.Vi i anser att mer kan, bör och skagöras till exempel av medlemsländerna i EU menockså av oss själva här i . Vi vill att Sverigesenast 2005 ska ha uppnått enprocentsmålet. Det ärangeläget att målet nås och att ökningen sker i snabboch jämn takt. Vi föreslår en ökning och en omför-delning av anslagen för utgiftsområde 7. Vi priorite-rar ett flertal FN-organ och Afrika.I vår ökning av biståndet har vi öronmärkt 353miljoner kronor till miljöbistånd. Denna satsning påmiljö bör användas för att förstärka miljöarbetetfrämst i vårt närområde, bland annat genom fortsattaoch ökade investeringar i till exempel reningsanlägg-ningar för avlopp och industrier i länderna i vårt nä-rområde runt . De senaste veckornas diskus-sioner om miljökatastrofer visar ytterligare på beho-vet av satsningar på miljön i det här området.Fru talman! 2,8 miljarder människor lever fortfa-rande på . Omkring 800miljoner människor lider av kronisk undernäring.Varje år tjänar av världens rikaste lika mycketsom av de fattigaste. Kvinnor och barn är mestutsatta av fattigdomen. Behoven är stora. Det behövsmer biståndspengar.Men det är inte enbart kvantiteten pengar som ärbetydelsefull. Biståndsinsatserna måste också ha ettinnehåll och en inriktning som ger största möjligaeffekt.