prot · GP09123 · 2002-06-12 00:00:00 — Det finns en annan fråga som på ettsätt handlar lite grann om samma sak, nämligen sym-bolhandlingar, men som egentligen ligger väldigtlångt bort. Det är skatt på valutatransaktioner. Jagskulle vilja ägna någon liten minut åt att uppmanamajoriteten att inte svika u-länderna.När man talar om Tobinskatt är det precis som attni har gått på reklamen, liksom barn går på reklamenför . Ni vet när barnen i reklamen säger:Mamma köp en leksak, men det ska vara någontinggott, och det måste vara en överraskning! Då sägermamman: Men det är ju tre önskningar i en! Sedan visas det upp ett , och så gårdet visst.Det är bara det att Kinderäggen innehåller leksa-ker som bara går sönder, chokladen är sliskig ochkladdig och barn sätter den böna som leksaken liggeri i halsen. Tobinskatten är politikens . Manvill att den ska stabilisera finansmarknaderna, finan-siera FN och ge möjligheter till ett höjt u-landsbistånd. Det är tre önskningar i en, och resultatetär precis som med Kinderägget: Det funkar inte, detär ingen bra lösning och man sätter saker och ting ihalsen.Diskussionen om Tobinskatt är kontraproduktivdärför att den hindrar oss från att i stället aktivt arbetaför att verkligen lösa uppgifterna. Problemet medbistånd är inte att det saknas skattebaser, utan det äratt det saknas en biståndsvilja i den rika världen. Vifår inte låta en Tobinskatt genomföras i syfte att sta-bilisera finansmarknaderna eftersom det finns alltförmycket som talar för att det i stället skulledestabilisera dem och driva upp kostnaderna på ka-pitalmarknaderna för . I stället ska vi se tillatt med ännu större energi driva igenom andra viktigareformer för att stärka stabiliteten och även för attbekämpa illojal skattekonkurrens och skatteparadis.Fru talman! Med uppmaningen till majoriteten attstrunta i Tobinskatten och inte gå på sådan här Kinde-räggsreklam vill jag, trots att jag står bakom minareservationer, yrka bifall bara till reservation nr 4.Anf. 108 ():Fru talman! Kolleger och åhörare! Jag är stoltöver att tillhöra det parti som var allra först i riksda-gen med att ha en majoritet kvinnor i sin riksdags-grupp. Det tycker jag att ni alla skulle kunna efter-sträva. Det är också det som jämställdhet handlar om:Alla ska på alla plan - på det individuella planet och ialla verksamheter - ta sitt ansvar.Det finns väldigt mycket att göra. Det är ganskalätt att se detta på de olika partierna när man tittar påhur många män och kvinnor de har och vilka uppdragdessa män och kvinnor har. Då är det lätt att inse attbristen på jämställdhet finns i många delar av sam-hället. Det finns många olika ställen där man kan taett ansvar.Jag vill kommentera det som sadelite grann. Han nämnde EU-kritiken mot att Sverigehar en så könssegregerad arbetsmarknad. Det är sant.Men man glömmer bort att är ett av de EU-länder där flest kvinnor jobbar. Om man kollar på deandra EU-länderna ser man att många kvinnor ärhemmafruar där. Det är också det som har bidragit tillatt vi i har en mer könssegregerad arbets-marknad. Eller är det jämställdhet att det bara är 60 %av kvinnorna som förvärvsarbetar?Det är också en del av jämställdheten att Sverigehar nått en så hög förvärvsfrekvens bland kvinnor. Enav de saker som jag uppskattar allra mest i äratt det är möjligt för nästan alla att skaffa sig en själv-ständig ekonomi. Det är det som kan göra dig jäm-ställd i en relation t.ex. Du har möjlighet att lämna enman därför att du kan ha en självständig ekonomi.Man har också bättre möjligheter att skaffa sig enutbildning i än i de flesta andra EU-länderna.Det bidrar också till jämställdheten.Vi har alltså möjligheten att skaffa oss en utbild-ning och möjligheten till en självständig ekonomi.Detta är en grundbult i jämställdheten, och det ärockså det som skiljer oss i från många delarav världen där man är mer beroende av familjen där-för att man inte har de sociala skyddsnät som vi harhär eller möjligheten att skaffa sig en självständigekonomi. Här är i världsklass, och det tyckerjag inte att man ska glömma bort.När det gäller jämställdheten vill jag också kom-mentera de andra EU-länderna. Hur många män it.ex. och jobbar som sjuksköterskor?Hur många män jobbar på dagis? Vi är inte tillräck-ligt bra i , men vi har en utveckling åt rätthåll. Vi har män som börjar komma in på de här ar-betstillfällena. Det är också en del av jämställdheten.Med den erfarenhet som jag har - jag har bott iTyskland väldigt länge - vet jag att i många andraEU-länder är jämställdheten bättre bland överklassenoch den övre medelklassen. Där finns det ocksåmindre diskriminering. Däremot finns det mycketmer av klassamhälle. Det är alltså lättare att varakvinna eller att vara palestinier och jobba i ,eller om du är välutbildad och omdu har kommit in på arbetsmarknaden och tillhör övremedelklass. Om du däremot inte gör det så är dumycket mer utsatt både som kvinna och om du harinvandrarbakgrund. Detta är något som jag tycker ska reflektera över när man jämför sig med deandra EU-länderna.Jag är väldigt glad över alla de tillkännagivandensom vi gör i betänkandet när det gäller den statligaarbetsgivarpolitiken. Jag vill bl.a. betona hur viktigtdet som utskottet förutsätter är, dvs. att regeringenska lämna en redovisning av hur kvinnorepresentatio-nen bland myndighetschefer, ambassadörer och stat-liga utredare ska öka och av vad som ytterligare kangöras för att utjämna obefogade löneskillnader. Närdet gäller den delen tycker jag att utskottet har kom-mit med bra tillkännagivanden.När det däremot gäller den del som handlar omjämställdhet i arbetslivet generellt så tycker jag inteatt man har tagit tillfället i akt att göra uttalanden somskulle förbättra jämställdheten. Jag tror att någrasaker är viktiga för att förbättra jämställdheten påarbetsmarknaden, men också för att stärka gravidakvinnors situation och föräldrars ställning på arbets-marknaden.Vi i vill se ett utbyggande av föräld-raförsäkringen men också en förstärkning av pappa-profilen i den. Vi vill flytta lönediskrimineringsären-den från arbetsdomstolen till en allmän domstol föratt kunna effektivisera lagstiftningen. Vi tror också attdet är oerhört viktigt att politiker som arbetsgivare isåväl kommuner och landsting som stat i de närmasteårens löneförhandlingar prioriterar kvinnornas löner.Vi tycker också att ett oerhört viktigt steg är att införaen arbetstidsförkortning. Vi vill minska normalar-betstiden till 35 timmars veckoarbetstid till år 2006.En annan viktig sak är att vi vill stärka föräldrale-dighetslagen. Arbetsgivare ska ha skyldighet att visaatt det saknas samband mellan missgynnande avpersoner och föräldraskap.Det finns alltså en hel del olika insatser som mankan göra för att förbättra för kvinnor på jämställd-hetsområdet men också för att stärka gravida kvin-nors och föräldrars ställning på arbetsmarknaden,vilket vi tycker är viktigt. Där finns det en hel brister idag.Jag vill också kommentera en annan sak. Vi harsett att löneklyftorna börjar öka nu mellan män ochkvinnor. Det är allvarligt, det är en backlash ochabsolut inget som man ska vara stolt över. En orsaktill det är de ökade löneklyftorna. Vi har fler och flersom har en högre lön. Det är ju någonting som manoftast vill ha på den borgerliga sidan, men en av an-ledningarna till de ökade löneklyftorna mellan mänoch kvinnor är att det också generellt sett finns ökadelöneklyftor. Vi har en lönespridning som är mycketstörre . Det är tyvärr en bidragandefaktor.Jag tror också att man kommer att behöva göra satsning inom den offentliga sektorn på att ökakvinnors löner. Det kostar pengar. Jag skulle vilja sehur den borgerliga sammanslagningen av de olikapartierna vill finansiera mer medel till den offentligasektorn. Det behövs mycket av det om man verkligenvill göra någonting för att öka kvinnors löner i denoffentliga sektorn.Anf. 109 () replik:Fru talman! Vi tänker inte slå ihop de borgerligapartierna, om nu tror det.Jag begärde ordet för att säga att jag tycker att detär lite fegt av ansvariga samarbetspartier att hänvisatill tekniken i statistiken för att skylla ifrån sig när detgäller den bristande jämställdhet som vi har i det härlandet. Det var det ena.Det andra är att jag också är stolt över att tillhöramin riksdagsgrupp, riksdagsgrupp. Viär inte helt jämställda. Vi har en majoritet kvinnor igruppen. Vi är tio kvinnor och åtta män.Anf. 110 ()replik:Fru talman! Det tycker jag är beundransvärt avCenterpartiet. Men vi var ändå det första partiet somhade en majoritet kvinnor i vår riksdagsgrupp. Jagtycker att fler partier borde följa det exemplet. Cen-tern har ju gjort det . Jag hoppas att de fortsätter attgöra det.Jag tycker att det är oerhört viktigt att se helhetennär det gäller statistiken. Det går inte bara att säga attvi har en mer könssegregerad arbetsmarknad än deandra EU-länderna. Det är färre kvinnor som överhuvud taget förvärvsarbetar i de andra EU-länderna.Då blir följden denna. Det är faktiskt en grundorsak.Dessutom är det väldigt få män i andra EU-ländersom jobbar i det som i är kvinnodomineradeyrken som sjuksköterska eller på dagis. Det är mångafler i , även om det än så länge är alldeles förfå här också.Det går inte att använda all statistik rakt av. Dethär används ganska mycket som ett slagträ i densvenska debatten om jämställdheten, men jag tyckeratt det är fel. Jag tycker att man ska kritisera de andraEU-länderna för att de har fler hemmafruar än vad vihar i . De har väldigt många hemmafruar. Dehär kvinnorna är ofta påtvingade att vara hemma.I länder som , och kanväldigt många kvinnor inte skilja sig från sina mänsåsom man kan göra i eftersom de är ekono-miskt beroende av sina män. De har ingen möjlighetatt skaffa sig en självständig försörjning. De som kandet tillhör en välutbildad medelklass. Är det jäm-ställdhet? För mig är det inte det. Därför har man inteen könssegregerad arbetsmarknad. Det är färre somhar sina barn på dagis eftersom mammorna är hem-ma. Jag tycker att det är ett ganska dåligt exempel.Anf. 111 HANS ():Fru talman! Det övergripande målet för svenskjämställdhetspolitik är att kvinnor och män ska hasamma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inomalla livets olika områden. Jämställdhet mellan kvin-nor och män är en av de grundläggande principernaför ett demokratiskt samhälle. Trots att vi arbetat meddessa frågor i finns ännumycket kvar att göra. Vi måste bryta det mönster somger kvinnor sämre karriärmöjligheter, sämre lön ochmindre makt endast därför att de är kvinnor. Kvinnorsrätt till arbete med rättvisa löner och tillgång till allaposter på alla beslutsnivåer måste bli en självklarhet.Fru talman! Staten är en stor arbetsgivare meddrygt 230 000 anställda. Det borde vara självklart attstaten är en förebild när det gäller jämställda arbets-villkor. vill framhålla att regeringensutgångspunkt i jämställdhetsarbetet är att såväl denpolitiska som den verkställande delen av regeringsar-betet ska genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv.Detta framgår bl.a. av regeringens chefspolicy där enprioriterad fråga är att öka andelen kvinnliga myn-dighetschefer. Så långt som det är möjligt ska detalltid finnas både en kvinnlig och en manlig kandidatmed i det slutliga urvalet inför tillsättningar av myn-dighetschefer. förutsätter att regering-en lämnar en utförlig redovisning av hur kvinnorepre-sentationen bland myndighetschefer, ambassadöreroch statliga utredare ska kunna öka samt vad somytterligare kan göras för att utjämna obefogade löne-skillnader.Utskottet anser vidare att jämställdhet mellan kö-nen och en arbetsmiljö där diskriminering på grundav kön inte förekommer måste vara en självklarhet iden statliga förvaltningen.Fru talman! I arbetet som myndighetschef ingåratt skapa goda arbetsförhållanden och ta till vara ochutveckla de anställdas kunskaper och erfarenheter.Myndighetschefer ska också aktivt motverka att lönsätts efter kön. anser att det måstevara en förutsättning att de myndighetschefer somanställs är intresserade av jämställdhetsfrågor och attde är beredda att ta på sig det praktiska ansvaret föratt genomföra regeringens mål för jämställdhetsarbe-tet. Utskottet anser vidare att det är varje nuvarandemyndighetschefs ansvar att aktivt och målmedvetetarbeta med jämställdhetsfrågor.Fru talman! Myndigheterna har i uppdrag att sär-skilt redovisa vilka åtgärder som vidtas för att kvin-nor och män ska ha lika goda möjligheter till utveck-ling och befordran. Myndigheterna ska också redovi-sa det arbete som bedrivs för att kartlägga och ta bortde osakliga löneskillnader som kan finnas mellankvinnor och män. I en redogörelse för hur detta arbetegenomförs uppger endast hälften av myndigheternaatt de vidtagit aktiva åtgärder för att eliminera osakli-ga löneskillnader mellan kvinnor och män. Endast litedrygt hälften av myndigheterna uppger att de aktivtarbetar för att kvinnor och män ska ha lika möjlighe-ter till utveckling och befordran.Detta är vi inte nöjda med, fru talman. Det är förstnär de lagar stiftar och de uppdrag somregeringen ålägger myndigheterna att genomföraverkligen genomförs som det kan bli en ändring ikvinnors vardag.Finansutskottet utgår ifrån att samtliga myndig-heter vid nästa genomgång av regeringens förvalt-ningspolitik kommer att redovisa att man aktivt ar-betar för att minska löneskillnaderna mellan könenoch för att åstadkomma samma möjligheter till ut-veckling och befordran oavsett om man är kvinnaeller man.Fru talman! När det gäller övriga frågor som berörjämställdhet i arbetslivet konstaterar utskottet attJämO har ett särskilt uppdrag att till regeringen redo-visa och kommentera diskrimineringsärenden i sam-band med graviditet och föräldraskap.När det gäller frågor om arbetstidsförkortning villutskottet avvakta den utredning som kom-mer att presentera förslag på detta område. Också närdet gäller frågan var lönediskrimineringsärenden skaprövas vill utskottet avvakta en pågående utredningom en sammanhållen diskrimineringslagstiftning. Pådessa områden pågår alltså ett arbete som utskottetvill avvakta.Fru talman! När det sedan gäller skatt på valuta-transaktioner konstaterar utskottet att påvåren 2001 beslutade att uppmana regeringen attutarbeta och formulera en globaliseringsstrategi. Idetta arbete behandlas bl.a. Tobinskatten. Regeringenarbetar nu med denna globaliseringsstrategi ochkommer att lämna en skrivelse idetta ärende till riksdagen.I reservation 7 anser reservanterna att anslagsfi-nansiering av infrastrukturinvesteringar ger riksdagenbättre överblick och större inflytande än vid lånefi-nansiering. Man föreslår att regeringen återkommertill med en detaljerad beräkning av hur denframtida kapitalkostnaden för upplånade infrastruk-turprojekt ska kunna finansieras. Utskottet konstateraratt det inte finns några krav i budgetlagen att reger-ingen ska redovisa hur olika utgifter ska finansieraspost för post. Utskottet konstaterar också att budget-hanteringen i förutsätter att alla utgifterbehandlas likadant. En särskild behandling av finan-sieringsförslag för en speciellt avgränsad grupp avutgifter skulle kunna motverka en effektiv budget-hantering.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till för-slaget i finansutskottets betänkande nr 27 och avslagpå samtliga reservationer.Anf. 112 PER () replik:Fru talman! Låt mig först med en viss tillfreds-ställelse säga till , som BengtSilfverstrand sitter i kammaren, att det är gott att nihakar på klämmen i vår motion om jämställdhets-aspekter i den statliga arbetsgivarpolitiken och att niockså vill att regeringen ska lämna en utförlig redo-visning av hur kvinnorepresentationen ska kunnaökas osv.Jag tycker att det är bra att ni hakar på och att detblir rejäla tag. Men jag vill bara fråga Hans Hoff:Eftersom ni nu har antagit vår motionskläm och ut-vidgat den till att också gälla statliga utredare, varföravstyrker ni då klämmen? Kan förklaravad det finns för vettiga skäl till detta?Jag vill också fråga om håller med re-geringsföreträdare - , andra - om att det inte finns tillräckligt mångakompetenta kvinnor att utse, och att det är det somgör att representationen är så dålig.Anf. 113 HANS () replik:Herr talman! På den första frågan kan jag barasvara att utskottet har gjort en samlad bedömning ochkommit fram till att det inte finns anledning att till-styrka den kristdemokratiska motionen.När det gäller den andra frågan preciserar sig PerLandgren något genom att tala om enskilda statsråd. Ier reservation skriver ni: Regeringen förklarar dettafaktum med att det inte finns tillräckligt många kom-petenta kvinnor att utse. Vi ser detta som ett skamligtunderkännande av alla välmeriterade kvinnor.Att skriva så i en reservation till riksdagkräver att man har ett mycket bra underlag för det.När jag nu har svarat på Per fråga vill jagfråga Per : När och var har regeringen somkollektiv uttalat att det inte finns tillräckligt mångakompetenta kvinnor att utse?Anf. 114 PER () replik:Herr talman! Jag börjar med den samlade bedöm-ningen som berömmer sig av att utskottethar gjort. Det är ganska lätt att följa ärendets hanter-ing. Ni lyfte in vår att-sats ord för ord. Det var ju enfin samlad bedömning. Men ändå avstyrker ni den.Det visar att ni tillämpar maktstrategier som liknardem som finns för könsroller. I det här fallet använderni däremot förslag, och det tänkerjag återkomma till med det sedan gäller detta med kompetenta kvin-nor rör det sig om regeringens företrädare. Jag ochockså har nämnt det, och det är bara atthämta citat och läsa innantill eller höra vad dessaföreträdare säger i kammaren eller när de intervjuas.Om de har sagt detta får de stå för det.Det är ju som sitter på de anklagadesbänk som ska försvara regeringen och som gör detlojalt även när man säger sådana dumheter.Anf. 115 HANS () replik:Herr talman! Den typen av svepande beskrivning-ar kanske går hem på ett kristdemokratiskt torgmöte iBrunnsparken i . Men när man skriver i enreservation till riksdag att regeringen somkollektiv har uttalat att det inte finns kompetentakvinnor att utse bör de som är ansvariga för dettakunna precisera var och när regeringen har uttalatdetta. Det är det minsta man kan begära med dentypen av mycket starka skrivningar.Anf. 116 () replik:Herr talman! Det var ett alldeles utmärkt brandtalför en ökad jämställdhet som höll alldelesnyss. Jag kan instämma i nästan allt som han sade.Det hade varit väldigt logiskt om han hade fortsattdet anförandet med att säga: Jag har ändrat mig ochkommer att yrka bifall till reservation nr 3 som Cen-terpartiet har avgett.Efter att ha hört redogöra för sin syn påjämställdheten är min fråga: Vad är då anledningentill att majoriteten säger nej till förslagom en statlig översyn och en statlig lönerevision somfinns med i vår motion och i vår reservation nr 3?Anf. 117 HANS () replik:Herr talman! Det är enkelt att svara på den frågan.Som jag kan uppfatta det finns det ingen skillnad.Detta är någonting som ska göras och som är bestämti jämställdhetslagen. Den här typen av lönerevisionerska genomföras, inte bara i kommuner och landstingutan på hela arbetsmarknaden - jag tror att det gällerföretag med fler än tio anställda.Det som vi har konstaterat i utskottet är att enligtåterrapporteringarna har det varit många av dessaarbetsgivare som inte har gjort några lönerevisioner.Det är det som vi framhåller. Men att det ska görassådana revisioner är ju redan klart genom bestämmel-serna i jämställdhetslagen.Anf. 118 ()replik:Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation nr 5.Sedan vill jag fråga om Socialdemokraterna kantänka sig att bygga ut föräldraförsäkringen, om Soci-aldemokraterna kan tänka sig att flytta lönediskrimi-neringsärenden från Arbetsdomstolen till allmändomstol, om man kan tänka sig att förbättra föräldra-ledighetslagen så att arbetsgivare får skyldighet attvisa att det saknas samband mellan missgynnandeoch föräldraskap, om man kan tänka sig att den of-fentliga sektorn som arbetsgivare under de närmasteåren ska prioritera kvinnors löner i löneförhandling-arna samt om man kan tänka sig en arbetstidsförkort-ning.Anf. 119 HANS () replik:Herr talman! Det var många frågor på en gång.Det framgår av betänkandet och också av motio-nen att på flera av dessa områden, bl.a. när det gällerval av forum för diskrimineringsärenden, arbetstids-förkortning och diskriminering av gravida och föräld-ralediga är det ett arbete på gång som regering-en avvaktar. Det finns utredningar om arbetstidsför-kortning och semesterlagen som kommer att presente-ras . Även på andra områden pågår det ettarbete som så att säga ligger före ställningstagandet.Vi från utskottet ser ingen anledning att föregripa detarbetet.Anf. 120 ()replik:Herr talman! Jag tycker att det svaret är otillräck-ligt. Man skulle kunna besluta i alla dessa frågor . Det var fem olika frågor som skulle förbättra förjämställdheten i arbetslivet.Men jag skulle vilja fråga en annan sak. Under debudgetförhandlingar som Socialdemokraterna, har fört har jag reflekterat överen sak. De representanter som har förhandlat förSocialdemokraterna har enbart varit män. Detta ärnågonting som jag tycker att Socialdemokraternaborde ta upp internt, varför man inte har kvinnor medvid bordet under budgetförhandlingar. Det borde ni taupp med er egen regering.Anf. 121 HANS () replik:Herr talman! Ja, det kan jag väl åta mig att fram-föra.Anf. 122 ():Herr talman! Jag vill yrka bifall till förslagen ibetänkandet.Vi vänsterpartister är lite lagom stolta över dettatillkännagivande till regeringen om att bl.a. osakligalöneskillnader mellan kvinnor och män i staten skaminska och att fler kvinnor ska bli myndighetschefer,utredare och ambassadörer.Varför har vi då inte rakt av tillstyrkt Kristdemo-kraternas och motioner som ju har denhär inriktningen? Det är en bra fråga. Jag skulle i ochför sig kunna bolla tillbaka den till mina borgerligakolleger: röstade aldrig ni på våra liknandeförslag som vi har upprepat i ?Per frågade om det är snyggt. Nej, detär kanske inte så jättesnyggt. Jag hade nog personli-gen kunnat tänka mig att tillstyrka motionerna. Menpå det här sättet blev det en majoritet, och det är väländå sakfrågan som är viktigast.Per kan hälsa att hon kankänna sig tillgodosedd. Och varför kan inte Per ochAgne i samförståndets namn svälja förtreten ochlägga ned era tämligen meningslösa reservation?Sakligt sett är de ju totalt meningslösa.Det är klart att man skulle kunna ha en längreprincipiell diskussion om den praxis som gäller förhantering av motioner över huvud taget i riksdagen.Om jag ska klaga lite har vi väldigt -och jag är säker på att kan sägasamma sak - lagt fram olika förslag under förhand-lingarna med regeringen, men vi har fått nej fleragånger. Sedan går vår kära regering ut och säger föreslår det eller det.Jag kan ta ett exempel. motioneradevi, med som första namn, om att vi skulleha som mål att av styrelseledamöterna istatligt ägda företag skulle vara kvinnor. Det var enmotion som avslogs. står det i regeringens skri-velse om de statliga företagen att nu är det här ett målockså för regeringen, men inte har det stått någon-stans att man har bifallit ett gammalt v-förslag.Vi får nog ta striden om vem som ska ha äran förolika saker och ting i valrörelsen och i den allmänpo-litiska debatten. Regeringen kommer att hävda att alltgott är deras förtjänst. Det har regeringar alltid gjort.Den mediala logiken gör kanske att regeringspartierhar ett visst försteg i sådana tolkningstvister. Vi andrafår nöja oss med ett tack i nästa liv, Per , omvi nu tror på något sådant. Vi vänsterpartister förlitaross nog mer på framtida historiker som kommer attanalysera vilket parti det var som hårdast drev jäm-ställdheten. Jag har ganska gott hopp om att vi ska fåen liten notis i historieböckerna i den frågan.Nu borde vi alla kunna enas om att regeringenmåste upp till bevis. Det finns redan alltför många ordpå papper, alltför få slantar på kvinnors lönekontonoch alltför få utnämningsbrev till kvinnor.