prot · GP09111 · 2002-05-23 00:00:00 — Dekarakteriseras av en storslagen och stilsäker bygg-nadskonst präglad av hantverksskicklighet och detalj-rikedom. I landskapet finns ovanligt många bevaradebyggnader och interiörer och fram-åt.Enligt bl.a. professor vid i är den hälsingska träbygg-nadskonsten mycket värdefull, unik i ett internatio-nellt perspektiv och ett viktigt svenskt bidrag till deteuropeiska kulturarvet. Denna professor vet vad hantalar om eftersom hälsingegårdarna var temat förKonsthögskolans utbildning i restaureringskonstunder förra året.Många är involverade i hälsingegårdsarbetet -museer, turistnäring, hembygdsrörelse, guider, bygg-nadsvårdare och inte minst gårdsägarna själva. Frånsamhällets synpunkt är det självklart av stort värde attarbetet med bevarandet av dessa miljöer kan fortgå.Människorna i i allmänhet och i bynVängsbo i synnerhet känner stolthet över sin bygdoch sina gårdar. Men för det enskilda företaget ellergårdsägaren innebär dock klassningen somskyddsvärd kulturmiljö en del komplikationer - föratt uttrycka det försiktigt - främst ur ekonomisk syn-punkt.De ofta mycket stränga restriktioner mot föränd-ringar som följer av en sådan klassning för med sigmerkostnader när det gäller t.ex. underhåll, krav påbyggmaterial, specialutbildad arbetskraft m.m. somdet inte kan vara rimligt att den enskilde gårdsägareneller företagaren ska drabbas av. fanns åt-minstone möjligheter att göra avdrag för reparationer,underhåll etc., men i samband med skattereformen förett antal år sedan försvann möjligheten att göra av-drag för underhåll och upprustning av kulturbyggna-der på jordbruksfastigheter. Sådana åtgärder måstedärför göras med skattade medel, vilket leder tillatt en mängd kulturbyggnader över hela landet riske-rar att äventyras genom eftersatt underhåll då kostna-derna för ägarna blir för stora.Enligt min mening borde full avdragsrätt för kul-turminnesbevarande åtgärder återinföras. Likasåborde resurser från ochlänsmuseerna finnas tillgängliga utan kostnad för denenskilde fastighetsägaren eller företagaren när såbehövs.Fru talman! I utskottets betänkande har denna frå-ga fått en hyggligt välvillig behandling. var inne på att det nu ska tillsättas en utredning -äntligen förberedelser. Jag förutsätter att den utred-ning som är på gång tar ett helhetsgrepp om frå-gorna så att de värdefulla kulturarven blir ett gemen-samt samhälleligt ansvar också ekonomiskt och intesom vältras över på den enskilde gårdsägarenmed de kostnader som följer.Fru talman! Jag har inget särskilt yrkande. Detfinns ett särskilt yttrande i detta ämne från BirgittaSellén i utskottet. Jag utgår från att utredningen ar-betar skyndsamt och tar dessa frågor på stort allvar såatt situationen blir drägligare för alla dem som sitterpå dessa viktiga kulturarv så att de kan bevaras förframtiden.Anf. 137 ():Fru talman! Jag har i en motion föreslagit att detnationella ansvaret för de världsunika kulturhistoriskaindustriarven i bör utredas. Centerpartietsföreträdare i utskottet har, i ett särskilt yttrande, ilikhet med mig betonat betydelsen av de kulturmiljö-er som finns i Koppardalen i . Jag tackar fördet.Under mer än 200 år präglades i stort sett alla ri-kets kopparmynt i , och kopparplåt var en storexportprodukt.Kopparindustrierna i har haft ett direktsamband med och stormaktstidens strä-vanden att stärka roll i olika avseenden.Gruvans råkoppar såldes på export för förädling iandra länder.I , invid yngsta och vildaste fors,fanns förutsättningarna för att etablera en kopparin-dustri med åretruntdrift. Kopparverken i blev isin samtid världens största industrianläggning. Åren1636-1872 var en kopparstad.När den långa eran av kopparverksamhetvar till ända i stod inför genombrottetför storskalig industrialism. I tas nya initiativ.Det första storjärnverket i , ett av de största iSverige, anlades. Hyttanläggningen byggdes upp.1874 togs den första masugnen i drift, och valsverkför grovplåt startades. En till masugn och en marti-nugn kom till. Masugnarna drevs till 1938, då järn-verket tog nya metoder i anspråk. Hyttanläggningarnalämnades kvar och är en unik skatt.Professor har skrivit: "I ochUSA:s huvudområden för järn- och stålindustrin finnsi dag inte många bevarandeobjekt som kan jämförasmed hytta. "För många kulturintresserade är hyttans rosthussedan 1995 en välkänd och uppskattad konsthall, äger rum . Man räknar med att upp-emot 18 000-20 000 besökare ska komma, och det ärfantastiskt bra. Art, som genomförs av Avestakommun, visar samtidskonst i samspel med hyttansskimrande slagg, mäktiga ugnar och rostiga järnfor-mationer.Det gamla industriområdet i , Koppardalen,rymmer således kulturhistoriskt värdefulla industri-arv. Min lekmannamässiga bedömning är att dettahandlar om ett kommande världsarv. Området ärsedan 1986 i kommuns ägo, och kommunenhar inlett en varsam restaurering av området. Ambi-tionen är att kunna göra området, med spår från fyrasekel av industriverksamhet, ytterligare tillgängligtför allmänheten. Området är klassat som kulturmiljöav riksintresse.Kommunen har lagt ned omfattande egna insatser.Därutöver har medel erhållits via ochEU-medel. Det är bra och nödvändigt. Det är natur-ligtvis betungande och orimligt att en liten kommunsjälv ska klara den fortsatta utvecklingen. Det bör sessom vad det är, en nationell angelägenhet, och be-handlas därefter. Nationellt stöd är därför, enligt minmening, motiverat.Positiva uttalanden har verkligen också gjorts.Kulturministern har kallat Koppardalen en kulturka-tedral. i m.fl. är mycketpositiva. Dessa uttalanden, speciellt från statsrådet,förpliktar självfallet.Fru talman! Jag anser att det statliga engagemang-et kan och bör utvecklas för de unika industriarv somär belägna i . Formerna för detta bör, enligtmin mening, utredas i särskild ordning. Jag hadehoppats på ett klart, och positivt, besked om att ut-skottet delar den uppfattningen. Men med de hänvis-ningar som görs i utskottsbetänkandet inser jag att jaginte kommer längre i nuläget.Anf. 138 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 7 om skyddet för skeppsvrak.Saken är den att skeppsvrak som är äldre än 100år har ett skydd mot plundring, men de som är yngrehar det inte. Jag skulle vilja att skepp som är 50 årfick det skyddet. Det är nämligen lönsamt, och säkertäven roligt, att plundra vrak på deras inventarier ochpå skeppsdelar. Det görs systematiskt och rentavprofessionellt. Om vi inte aktar oss kommer vi inte attha några gamla värdefulla vrak eftersomalla kommer att vara plundrade.Jag är övertygad om att sportdykarnas organisa-tioner kommer att vara med oss i detta. Jag är självsportdykare och har varit nere på skepp som harplundrats och sett hur det ser ut. Det är väldigt be-klämmande. Drömmen för en sportdykare är att finnaett intakt skepp att upptäcka. Det är fantastiskt. Menett plundrat skepp är en beklämmande upplevelse.Låt det inte vara fritt fram för roffarna! Då har vi kanske en chans attskydda dessa skepp.Det har pratats mycket här om att det är viktigt attbevara kulturskatter för den kulturella identiteten ochför att folk ska känna sin historia. Det är mycketviktigt. Men ingen här tycks bry sig om de kulturellaskatterna och den kulturella indentiteten i Sydameri-ka, , och andra länder i u-världen. Fattigaländers kulturarv plundras i rasande takt.Det finns en massa internationella konventionerför att skydda fattiga länders kulturarv - alla länderskulturarv. har inte tillträtt dem. Jag tycker attdet är sorgligt.Som exempel kan jag ta Unescokonventionen från1970, som ännu inte har förmått sig att till-träda. Kulturministern sade att hon hop-pades att det året skulle komma att tillträdaUnescokonventionen. Men det är ännu inte gjort. Detgår långsamt, pinsamt långsamt. plundrasu-världens skatter.Unidroitkonventionen, som togs fram 1975, harSverige ännu inte tillträtt. Varför går detså långsamt?Om man ska utreda de svenska lagarna och anpas-sa dem till de internationella lagarna och det tar jät-telång tid bör man göra på ett annat sätt. Man börutreda de svenska lagarna med syfte att kunna tillträ-da de internationella konventionerna så att det går litesnabbare. Det här är absolut inte bra.Plundringen av världens kulturarv, framför allt itredje världen, går med rasande fart. Det finns en heltannan teknik . är det inte hackor och spadarsom gäller, utan det är metalldetektorer, grävmaskineroch motordrivna borrar som man angriper kulturarvenmed. Man roffar åt sig.U-världens befolkning, de fattiga människorna,har ingenting att sätta emot. Självfallet kan det händaatt de hjälper till, men vad har de för val? De är fatti-ga och behöver mat. Det är mellanhänderna som ärdär och roffar åt sig, och de har en fri marknad. Vimåste med hjälp av bl.a. dessa konventioner se till attmarknaden inte finns, så att de inte tjänar pengar påatt röva fattiga länder på deras kulturarv, som sker.Anf. 139 () replik:Fru talman! Jag vill bara instämma med IngegerdSaarinen när det gäller plundringen av kulturarvet itredje världen.Jag tror inte att det viktigaste är att uppehålla sigkring historien och varför vi inte har tillträtt de trekonventioner det framför allt rör sig om. Det viktiga isammanhanget är att det nu sker. Regeringen haraviserat att det är på gång.Vi socialdemokrater från utskottet instämmer i attregeringen bör återkomma så snabbt som möjligt medförslag till hur detta ska gå till. Jag vill understrykaatt både vår och regeringens ambition är att vi skatillträda dessa konventioner så snabbt det över huvudtaget går.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )11 § Arbetsgivaravgifter för amatörkulturfö-reningarFöredrogskulturutskottets betänkande 2001/02:KrU22Arbetsgivaravgifter för amatörkulturföreningar.Anf. 140 ():Fru talman! Runtom i hela vårt land lägger män-niskor ned , ochvecka efter vecka på ideellt arbete inom en massaolika områden. Ofta är det inom verksamheter somhar stor betydelse för hela samhället. Det går inte ensatt tänka tanken att de inte skulle finnas. Det civilasamhället bygger på deras uthålliga engagemang, somför det mesta inte ersätts med en enda krona. I ställetfår de ideellt verksamma själva punga ut med dekostnader för t.ex. resor och mat som uppdraget förmed sig.En stor del av det ideella arbetet kommer alltid attutföras gratis av entusiasterna, men frågan är om detinte går att tillföra lite smörjmedel i maskineriet bådesom ett sätt att visa att staten inser betydelsen av detideella arbetet och som ett sätt att försäkra sig om attverksamheten faktiskt kan fortsätta.Inom ett område har staten för länge sedan insettatt det är viktigt att underlätta de ideella insatserna,och det gäller amatöridrotten. För den finns en un-dantagsregel som innebär att ersättningar till idrotts-utövare m.fl. som inte överstiger ett halvt basbeloppska undantas från underlaget för sociala avgifter. Enamatöridrottare eller idrottsledare kan alltså få enersättning på maximalt utanatt föreningen behöver betala sociala avgifter för det.19 000 kr är ingen stor summa, men det ärsjälvklart att det underlättar när det gäller att få män-niskor att ställa upp om de åtminstone får ersättningsom täcker deras utlägg. Att det underlättar för orga-nisationen i fråga är det ingen som helst tvekan om.För att undvika alla missförstånd vill jag betonaatt vi kristdemokrater tycker att det undantag somgörs för idrottsutövare och ledare är utmärkt. Idrot-tens betydelse för våra ungdomar kan inte överskat-tas. Felet är att inte också den ideella sektorn i övrigtkan ingå under samma undantagsbestämmelser.För att komma åtminstone en liten bit på väg åtdet hållet har vi kristdemokrater därför motionerat omatt undantaget från skyldigheten att betala arbetsgi-varavgifter för ersättning som understiger ett halvtbasbelopp skulle utvidgas till att omfatta även ama-törkulturföreningar, som betyder så mycket för såmånga.När ärendet kom upp i utskottet fick vi majoritetför det förslaget vid en första behandling. Då visadedet sig att socialförsäkringsutskottet tidigare avstyrktliknande motioner, och ärendet hänvisades dit föryttrande. Resultatet blev att endast kristdemokraternai SfU stödde förslaget. När ärendet sedan återkom tillkulturutskottet blev det majoritet för ett avslag, ochKristdemokraterna, sig. Om jag förstår saken rätt är det barakristdemokraterna som har en enig grupp bakom sig,med hänvisning till det som hände i SfU. Det får välomröstningen visa senare.Vänsterpartiets motivering till att inte stödja för-slaget är lite märklig. I ett särskilt yttrande skriverVänsterpartiet att det är bättre att utvidgningen integörs alls eftersom hela den ideella sektorn inte om-fattas på en gång. Om man skulle resonera på detsättet i andra politiska frågor blev det svårt att kommaframåt. Politik handlar så gott som alltid om att ta ettsteg i taget.Fru talman! Visst finns det nackdelar med att so-ciala avgifter inte betalas för varenda krona en persontjänar. Det påverkar t.ex. pensionen så småningom.Men detta är inget man tvingas till. Alternativet är ska jobba helt utan ersättning under ett antal årav sitt aktiva liv. Jag tycker dessutom att alla invänd-ningar faller platt till marken, eftersom den förmentaomtanken om ideellt arbetande personers pensions-förmåner inte gäller dem som arbetar ideellt inom justidrottsorganisationer.Nej, argumenten håller inte. Vi kristdemokratersäger: Slå vakt om den undantagsregel som finns förideella idrottsföreningar, men utvidga den till attomfatta också amatörkulturföreningar och i förläng-ningen hela den ideella sektorn.Jag yrkar bifall till reservationen.Anf. 141 ():Fru talman! Idrottsrörelsen har möjlighet att avlö-na domare, hjälptränare m.fl. med upp till ett halvtbasbelopp, som pratade om, utan attbetala arbetsgivaravgifter. Idrotten är en verksamhetför många ungdomar och gagnar barn och ungdomarfysiskt, psykiskt och socialt. Det är därför en oerhörtviktig verksamhet. Men alla ungdomar är inte intres-serade av idrott.Många andra organisationer har också verksam-heter som bidrar till goda uppväxtförhållanden, t.ex.Vi Unga, 4H, scoutrörelsen, kyrkliga ung-domsverksamheter och organisationer som bedriverkulturaktiviteter. Dessa viktiga organisationer har intesamma ekonomiska förutsättningar för sin verksam-het, och det är en orättvisa som bör uppmärksammasoch ändras.Vi har i vår partimotion skrivit om just detta, mendet har inte tagits upp i kulturutskottet. Därför finnsdet inte med i detta betänkande. Men vi stöder reser-vationen på grund av att den går hand i hand medvåra tankar - vi har bara utvecklat det ännu lite mer.I utskottet pratar vi väldigt ofta om jämställdhet.Alla partier är rörande överens om vikten av jäm-ställdhet. Men så kommer man till enskilda frågor,och då verkar man ha glömt detta. Utskottsmajorite-ten står bakom text i betänkandet som lyder så här:"Utskottet har kunnat konstatera att institutioner,organisationer och andra verksamma inom dessaområden, av bl.a. tradition och historiska skäl, oftaarbetar under skilda förutsättningar och att de kanäven behandlas olika, t.ex. i vissa avseenden inomskatteområdet." Det är häpnadsväckande, tycker jag,att utskottet vill fatta beslut baserade på argumentsom tradition och historia och därför accepterar attvillkoren är olika. Jag trodde att vårt uppdrag i riks-dagen skulle bygga på framtidsplanering och inte påhistoria.Inom amatörkulturen finns det som tur är väldigtmånga eldsjälar. Men det går knappast att gå till affä-ren och säga så här: Jag behöver köpa mat, men jaghar inte råd för jag jobbar som eldsjäl. Den matkassenblir nog ganska tom.Att vi i skattelagstiftningen gör skillnad mellantvå för samhället viktiga verksamheter som bådabedrivs under knappa omständigheter kan inte ansesvara motiverat eller rättvist. anser därföratt samma regler och ekonomiska förutsättningar börgälla för kulturorganisationer som för idrottsrörelsen.Därför yrkar jag bifall till reservationen.Jag har också ett särskilt yttrande, där jag talar omatt vi har tagit upp detta i en partimotion. Jag kan barabeklaga att det antagligen har begåtts ett misstag iSfU. Det anges ju ingenstans att vi stöder partimotio-nen.Anf. 142 ():Fru talman! Jag vill bara påminna om att Miljö-partiet i tidigare sammanhang har motionerat om denorättfärdiga olikheten i behandlingen av ideella före-ningar när det gäller möjligheten till undantag frånkravet på arbetsgivaravgift för ersättning till ledareom ersättningen understiger ett halvt basbelopp.I årets partimotion begärde vi att sådana skatte-förmåner som finns inom idrottsområdet också bordeinföras inom kulturområdet för att stödja ideellt ar-bete. Den motionen blev avstyrkt i skatteutskottet. Enav motionerna har tagits upp i kulturutskottet - detberor lite grann på hur man skriver motionerna - ochdet är den av . Den yrkar jag bifalltill. Där står det att det är oacceptabelt att amatörkul-turen inte får samma förmåner i fråga om arbetsgivar-avgifter som amatöridrotten. Det yrkar vi alltså bifalltill. I vår partimotion hade vi ju tagit upp alla ideellaföreningar, men den blev alltså avstyrkt i skatteut-skottet.Anf. 143 ():Fru talman! Jag vill understryka vikten av en vitalamatörkultur - det verkar vi vara ganska överens om.En bra kulturpolitik måste stödja såväl den professio-nella kulturen som amatörkulturen. Vi tycker ocksåatt amatörkulturen är viktig när det gäller människorsmöjligheter att delta i konstnärligt skapande. Det äralltså betydelsefullt med ett ideellt arbete. Därför kanjag ha förståelse för att den här debatten kommer upp.Självklart är det viktigt att stödja amatörkulturen, ochi den verksamheten räknar jag också in t.ex. studie-förbundens verksamhet - teatergrupper, körsång ochvad det nu handlar om.I de remissyttranden från socialförsäkringsut-skottet, och Riksförsäkringsverketsom det har refererats till tidigare är svaren sam-stämmiga. ställningsta-gande har gjorts med utgångspunkt i principerna försocialförsäkringarna, dvs. undantag urholkar försäk-ringsskyddet för den enskilde.Det undantag som gäller för idrottsföreningarhar i första hand uppkommit för att förenkla möjlig-heten till avdrag i avgiftssammanhang för idrotts-utövares kostnadsersättningar. Det är viktigt, menarvi från majoritetens sida, att upprätthålla principenom att inkomster som grundar rätt till socialförsäk-ringsförmåner bör föranleda att sociala avgifter er-läggs. Vi menar således att undantag från avgiftsskyl-dighet riskerar att urholka pensionsskyddet, och dettaär precis det som t.ex. anför isitt yttrande.Man har nog anledning att ta sig en extra fundera-re på den aspekt som tar in. Vi kriti-serar ofta och säger att det är snårigt och besvärligtnär det gäller skatteregler. Vad som är problem är att skattereglerna är mycketresurskrävande, inte minst när det gäller ideella före-ningar, och stora strävan är ju attförenkla systemet i stället för att utvidga undantaget.Därför motsätter man sig bestämt det förslag somligger i motionen.Det viktiga för mig är vad kollegerna i socialför-säkringsutskottet säger. De är entydiga i sitt resone-mang och avstyrker bestämt det förslag som reser-vanterna nu framför.Man kanske ska titta på alternativa lösningar föratt stärka amatörkulturföreningarnas verksamhet iframtiden - det tycker jag inte att man ska varafrämmande för. Jag kan exempelvis nämna att ansla-get till i årets budgethöjdes med ungefär 800 000 kr.Jag har inga förslag här och på hur detta ska gåtill, men vi är självklart måna om att värna dessaorganisationers och dessa organisationers medlem-mars engagemang. Och när jag talar om dessa organi-sationer inkluderar jag också studieförbunden. Därföryrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande.Fru talman! Slutligen vill jag, eftersom jag tror attdetta är det sista anförande som jag kommer att hållahär i kammaren som riksdagsman, framföra att tackför ett gott samarbete med mina kolleger i utskottet.Vi vet att vi har olika partipolitiska förutsättningar,och vi respekterar skillnaderna. Men som helhet för-söker vi faktiskt lyssna på varandra och ta åt oss ar-gument från varandra, och det tror jag leder till enbättre kulturpolitik. Jag vill också i detta samman-hang rikta ett tack till kansliet under ledning av desskanslichef, , för ett alldelesutmärkt arbete gentemot oss politiska företrädare iutskottet.Anf. 144 () replik:Fru talman! Jag hade faktiskt ingen aning om attdet var sista framträdande i kamma-ren. Då hade jag självklart inlett med att tacka honomför det samarbete som vi har haft under den senasteperioden i kulturutskottet. gör jag det här i minreplik.Om man vill stödja den ideella sektorn måste manockså ha någonting att komma med, och här finns nuett förslag som skulle kunna gälla även stora delar avden ideella sektorn. Som jag sade i mitt inledningsan-förande handlar det om en urholkning av pensions-skyddet, som man kan ha synpunkter på. Men varförhar man inte samma synpunkt när det gäller idrottsor-ganisationerna? Det är det som är den stora frågan idet här sammanhanget. Om man stod för den princi-pen hade jag haft förståelse för detta, om man liksomslog vakt om att skattesystemet inte ska ha någraundantag, men har vi det på ett område. Då bordevi också kunna utvidga det, eftersom vi alla tycksvara överens om att det finns andra delar av den ide-ella sektorn som har lika stort behov av de här peng-arna och där pengarna skulle göra lika stor nytta.Anf. 145 () replik:Fru talman! Jag ska gärna medge att detta är ettproblem. Det är en kantighet i lagstiftningen, och detär också ett problem som just påpe-kar i sitt remissyttrande.Som vi också framförde från majoritetens sida hardetta undantag i första hand uppkommit för att för-enkla möjligheten till avdrag i avgiftssammanhangför idrottsutövares kostnadsersättningar. Det är alltsåknutet till detta och inte det ideella arbetet som så-dant. Men detta kan naturligtvis diskuteras.Men ska man, om det är någonting som inte ärriktigt bra, utvidga det ytterligare i stället för att finnaandra lösningar som är bättre? Hur gör man meddefinitionen när det gäller kulturföreningar? talade här exempelvis om ideellt arbete överhuvud taget. Hur definierar man ideellt arbete? Jaghar för min del fört in frågan om den verksamhet somfinns i studieförbunden t.ex.Detta är inte menat som att det inte går att göranågonting. Jag tror tvärtom att man har anledning atttitta på detta. Kanske har motionen haft det goda medsig att man nu har anledning att se över de nuvarandebestämmelserna över huvud taget, till gagn för heladen här sektorn, utan att trassla till skattepolitiken ochutan att urholka pensionsskyddet för den enskildeindividen.Anf. 146 () replik:Fru talman! Det låter som att det finns en väldigöppenhet. Vi hade i så fall kanske kunnat enas i ut-skottet om att man skulle se över det här. Jag insersjälvklart att det är avgränsningsproblem. Det är ock-så därför som vi har velat ta ett steg nu när det gällerjust amatörkulturföreningar. Det är ändå någorlundaenkelt att avgränsa det. Ska man se på hela den ide-ella sektorn är jag också övertygad om att man måstegöra en utredning, så att man kan göra en avgräns-ning. Men att inte göra någonting, som det blir i ochmed det beslut som vi nu fattar, tycker jag är oaccep-tabelt.Anf. 147 () replik:Fru talman! Eftersom utskottets ordförande inled-ningsvis sade att det var en majoritet för ett tillkänna-givande till regeringen på den här punkten vill jagbara säga att jag är mycket glad över att Socialdemo-kraterna fick igenom sitt krav på att man skulle ta inremissvar i det här fallet, som innebar att majoritetenändrades. Då kanske man får anledning att fundera envända till i det här sammanhanget, när man har fått dehär svaren.Jag tycker faktiskt att ,och framför allt socialutskottetsställningstaganden har varit väldigt klargörande.Anf. 148 ():Fru talman! Timmen är sen. Jag ska vara mycketkortfattad i mitt anförande.När det gäller det ideella arbetet ligger det väldigtmycket i att det måste ses över. Det ligger ocksåganska mycket i det som sade om attvi var tämligen överens till en början.