prot · GP0963 · 2002-02-05 00:00:00 — Närdet gäller bygglov för åtgärder inom områden sominte omfattas av detaljplan ska byggnadsnämndenalltid pröva om den byggnad eller anläggning, t.ex. enmast, som ansökan gäller kan tillåtas med hänsyn tillde natur- och kulturvärden som finns på platsen.Regeringen har också i ett beslut i fråga ombygglov för en mast bl.a. uttalat att liksom när detgäller lokalisering av bebyggelse och anläggningar iövrigt bör stor vikt läggas vid de allmänna lämplig-hetsbedömningar som kommunen gör när det gällermarkanvändningen.Annelie Enochson är tveksam till operatörernasvilja att samutnyttja . Enligt uppgift samut-nyttjar operatörerna i stor utsträckningmaster för det befintliga GSM-nätet. Det finns bl.a.ekonomiska incitament för operatörerna att samut-nyttja där det är möjligt. Oavsett operatörernasinställning har kommunerna i ärenden om bygglovför ofta att göra en avvägning mellan å enasidan det intresse som talar för bygglov, t.ex. behovetav en mast, och å andra sidan sådana intressen somtalar mot att bygglov lämnas, t.ex. att området ärkänsligt från natur- eller kulturvårdssynpunkt. Vid enbedömning av behovet av en mast kan det ha betydel-se om det finns någon annan mast i området som kananvändas eller om den mast som ansökan gäller äravsedd att användas av fler än en operatör. Givetvisfår också styrkan i de skäl som talar mot en mastbetydelse vid en sådan avvägning.När det gäller andra fråga gavregeringen Post- och telestyrel-sen, PTS, i uppdrag att, som en del i PTS växandeansvar inom miljöområdet, utreda och lämna förslagtill utformning av myndighetens sektorsansvar förmiljöfrågor bl.a. avseende elektromagnetisk strålninginom området för trådlös kommunikation. Regeringen kommerdärefter att överväga hur PTS sektorsansvar ska ut-formas bl.a. avseende elektromagnetisk strålninginom området för trådlös kommunikation. Jag kanockså nämna att regeringen gav PTS iuppdrag att införa miljöledningssystem. Miljöled-ningssystem innebär bl.a. att miljöarbetet ska syste-matiseras och att miljöaspekter ska integreras i myn-dighetens verksamhet.Anf. 108 ():Herr talman! Det är trevligt att se statsrådet i riks-dagens kammare. Jag förstår att detta är premiärde-batten med oss riksdagsledamöter, och jag hälsarstatsrådet välkommen hit.Jag vill också tacka för svaret, även om jag inte ärhelt nöjd eftersom jag tycker att det inte ger någotbesked till alla de kommuner som just nu sitter medhögar av bordlagda ärenden som gäller bygglov tillmobilmaster, antenner och basstationer. Bara i Göte-borg ligger över 100 ansökningar om mobilmaster påbyggnadsnämndens bord.Kommunerna vill få ned antalet och ställerkrav på att operatörerna samordnar sina utbyggnader.Statsrådet skriver att hon inte håller med mig om attkommunerna står svaga när det gäller bygglovspröv-ningen eller att det inte ska vara något problem förkommunerna att kräva samordning. Det stämmer inte.Kommunerna har inget maktmedel när det gäller attkräva samordning av operatörerna.I 8 kap. 2 § stadgas attbygglov krävs för att uppföra radio- eller telemastereller torn. Det föreskrivs vidare i 3 kap. 3 § att bygg-nader ska utformas på ett sätt som är lämpligt medhänsyn till stads- eller landskapsbilden och till natur-och kulturvärden på platsen. Men PBL ger inget stödför att säga nej till bygglov på grund av att en mastinte samutnyttjas med andra operatörer. Våra kom-muner riskerar alltså att få många fler mobilmaster ännödvändigt eftersom operatörerna inte behöver sam-ordna utnyttjandet.Låt mig referera till vad skriver i sinrapport:"Varje operatör upprättar en nationell radiotäck-ningsplan där man i stor utsträckning låser lägen förenskilda basstationer och . Dessa lägen ochlägessamband måste beaktas av kommuner och läns-styrelser vid beslut om lokalisering. Ändrat läge fören mast kan innebära en dominoeffekt, som i vissafall medför behov av ökat antal . "Vad kan den enskilda kommunen göra i detta lä-ge? Operatören har fått sitt tillstånd av regeringen,med kravet att nätet ska vara utbyggt till slutet av2003 och att ett frivilligt samutnyttjande endast fårske till av utbyggnaden. Enligt tillståndet måsteman bygga ut nätet med egen utrustning till 30 %.Kvar står att kommunerna hamnar i kläm mellanoperatörernas täckningsplan, regeringens order omfull utbyggnad och sina egna hänsyn till den kommu-nala landskapsbilden. När sedan skriver attkommunerna måste beakta de låsta radiotäcknings-planerna undrar man hur mycket som finns kvar avdet kommunala självstyret i bygglovsprocessen.Möjligheten att kräva samordning har regeringengått miste om genom att vid utdelning av 3 G-tillstånden bara ta hänsyn till vari-ablerna tiden och täckningen. Dessa två variabler ficköverskugga allt annat. Tycker inte statsrådet att dethade varit lämpligt att vid utdelningen av tillståndenockså kräva att operatörerna skulle samordna sinutbyggnad?Min fråga till statsrådet är: Vad avser regeringenatt nu göra för att rätta till misstaget med att utelämnasamordningen vid upphandlingen?Anf. 109 ():Herr talman! Det går inte att stoppa de nya mo-bilmasterna, säger miljöchefen i kommun i dag.Denna tröstlösa hållning visar att man väg-rar att höra på den oro som finns över att ca 60 000master ska sättas upp i vårt land för mobiltelefoni.En samordning av masterna skulle minska antaletåtminstone till en tredjedel, men de fyra operatörernaser bara att ska täckas med för det nyaUMTS-systemet kallat 3 G.Jag vill i denna interpellationsdebatt också föra inde miljömässiga effekterna, som betyder så mycketför människor som kommer att bo i närheten av mast. På min fråga till miljöministern i septemberom strålning från talar miljöministern omPost- och sektorsansvar avseende elekt-romagnetisk strålning. Denna min fråga har ocksåbäring på denna dags interpellationsdebatt. Jag skullevilja att statsrådet utvecklar vad detta sektorsansvarkommer att innebära.Om det görs en utbyggnad med 60 000 masterkommer en hel del människor att drabbas av närhetentill masterna. I har professor mätt strålning från och basstationer ochkonstaterat att den elektromagnetiska bakgrundsstrål-ningen har ökat markant.Bakgrundsstrålningen kommer till från radiooch TV, och kommer från basstationer ochmobiltelefoner. Bygglov behövs nu endast för mastermen borde också vara nödvändigt för sändare somsätts upp på husväggar m.m.I har 100 miljoner satsats på att samman-ställa forskning, och det har resulterat i att regeringendär har gått ut med rekommendationer att intefår sättas upp i närheten av skolor och daghem. Jagtycker att man bör ta hänsyn också till detta vid denutbyggnad som man nu gör.En samordning för att minska antalet ärverkligen behövlig, även av miljömässiga skäl. För-siktighetsprincipen bör gälla.Herr talman! Statsrådet säger i sitt interpellations-svar att kommunerna inte står svaga vid bygglovs-prövningen, men sanningen är också den att gräns-värdena är så höga att kommunerna inte heller därförkan avslå en ansökan på grund av strålningsrisken. ISverige har vi ett gränsvärde om perkvadratmeter. I går man ända ned till 100milliwatt och i till per kvadrat-meter. I i har man ett gränsvärdevid per kvadratmeter. Gränsvärdet i Sve-rige är alltså mycket högt. Det är också viktigt att visänker våra gränsvärden för att komma i nivå medandra länder.Men, herr talman och statsrådet ,det är ändå så att kommunerna står svaga. I en kom-mun i avslog en ansökanom att sätta upp en mast, men företaget överklagade ilänsrätten och fick rätt att sätta upp den här masten.Här var kommunen alltså väldigt svag, kan man säga.Även om sade nej så tillät mandetta, och många människor är väldigt oroade nu.Därför är det verkligen viktigt att regeringen tar tag isamordningen av antalet både för miljön,hälsomässiga grunder och försiktighetsprincipenliksom på grund av kultur- och naturvärden. Jag villhöra vad statsrådet säger om detta med samordningenoch vad regeringen kan göra.Anf. 110 Statsrådet ():Herr talman! När det gäller vad regeringen nu görär det framför allt att vi nu har en annan situation förPost- och . Vi har vidtagit de här åtgär-derna som gör att har ett sek-torsansvar för miljön på ett annat sätt än man hadetidigare, och det är kanske den viktigaste åtgärden.Regeringen följer också i en rad överklagandeä-renden det här, och har i enskilt ärende, som jag tidi-gare nämnde, beaktat och understrukit kommunensmöjlighet att ha en uppfattning om mastens placering.Vi har också återremitterat ärenden av den anledning-en. Vi har också i ett par ärenden gjort ganska grund-liga utredningar.Vi följer kontinuerligt vad som görs av bl.a.Svenska kommunförbundet. rekommende-rade att man skulle göra avsiktsförklaringar, ocharbetet pågår med förhandlingar mellan och när det gäller detta. Viföljer också arbetet inom EU i de här frågorna, därman diskuterar olika direktiv varav etthandlar om att man av konkurrensskäl ska varatvungen att samordna även mot sin vilja, alltså taemot antenner på en mast av konkurrensskäl. Jaganser att regeringen arbetar med denna fråga, men vikommer naturligtvis också att följa upp det här och seom det är tillräckligt.När det gäller hälsofrågorna och forskningen pådet här området har tidigare svarat pådetta. Jag anser att vi har att följa och följer de gräns-värden som finns i . Den forskning som i och som jag tycker att vi bör förlita oss på gerinte grund för att gå längre än vad vi har gjort, utan vigör en rimlig avvägning mellan behovet av utbygg-nad av telemaster och det man kan kalla för försiktig-hetsprincipen. Regeringen anser också att försiktig-hetsprincipen är möjlig att tillämpa och att vi kan blitvungna att tillämpa den om det visar sig att forsk-ningsläget förändras, men det har inte sedan miljömi-nistern sist var uppe i debatt här förändrats på ettsådant sätt att vi har sett någon anledning till detta.Anf. 111 ():Herr talman! Jag tackar för svaret, men det verkarsom om regeringen inte fullt ut förstår vilket dilemmakommunerna hamnar i och att de faktiskt är bakbund-na av regeringens brister i upphandlingen av tillstån-den.Statsrådet skriver i sitt interpellationssvar att ope-ratörerna samutnyttjar masterna i detbefintliga GSM-nätet. Ja, det gör de. Men UMTS-nätet kräver fyra gånger fler sändare än GSM. Detbetyder att avståndet mellan enskilda sändare kanvariera mellan i tätt befolkadeområden och upp till sju i mer glesbe-folkade områden. UMTS-nätet kräver alltså betydligtfler , antenner och basstationer än GSM-systemet.När man läser framgår det medall tydlighet att verket vill ha en samordning och atten samordning måste till för att en full utbyggnad av3 G-näten ska kunna ta hänsyn till natur- och kultur-värdena. ambition har ju varit att få framen avsiktsförklaring, precis som , men man har inte lyckats med detta eftersomoperatörerna hänvisar till sina affärsstrategier ochaffärshemligheter.Senast har jag varit i kontakt med både och . Den här av-siktsförklaringen var ju att den operatör som fickbygglov först skulle se till att de andra sedan fickutnyttja det mastutrymmet. Det hade varit en brabörjan, men den intentionen har tyvärr slagit slint.Nu är det så att har fått en an-mälan från en av operatörerna som har vägrats hyramastutrymme av en annan operatör. Konkurrensver-ket har beslutat att inte gå operatören till mötes. Dettaskulle kunna tyda på att inte är församverkan.Statsrådet hänvisade till andra länder. I Storbri-tannien och krävde man inte samordningnär man auktionerade ut sina 3 G-tillstånd. Däremothar det nu kommit en ny lag där man kräver det, fickjag reda på här . Den upp-handling däremot hindrar inte en samordning, menden uppmuntrar den inte heller, och det är det som ärkommunernas problem: De har inget maktmedel.Min första fråga är om statsrådet uppleveratt verkligen medverkar till attsamordna utbyggnaden av 3 G-näten. Den andrafrågan är på vilket sätt regeringen möjliggör för ope-ratörerna att få tillgång till de offentliga masterna,t.ex. räddningstjänstens , för att på detta sätthålla nere antalet . Gör ni något åt detta?Anf. 112 ():Herr talman! Statsrådet sade attforskningen inte har visat att strålningen från mobil-telefonmasterna skulle vara farlig. Det finns forsk-ning , . På iGöteborg har man följt detta väldigt mycket, och justnu när kommunerna inte kan stoppa mobilmasternaför strålningens skull kan man ju titta på natur- ochkulturlagar dessutom och lyssna till vad AnnelieEnochson uttryckte väldigt bra.Det här kommer ju att öka. Även om man slårihop masterna blir det ju kanske 20 000 nya mobil-sändare , och det innebär faktisktatt strålningen i samhälle och natur fördubblas igen.Detta har man tittat på vid tekniska hög-skola i , och även om vi ligger långt underde gränsvärden som vi har i så är detta fak-tiskt ingen garanti för att strålningen är ofarlig ändå.Vi ligger alltså många tusendelar över vad andraländer gör.Vi utsätts för låga strålningsnivåer så länge, och vivet inte vad det kommer att betyda om10-20 år. Jag har själv jobbat som strålskyddsingen-jör och sett att den här lågdosstrålningen är farlig pålång sikt. Man kan också titta på och Ste-wartkonventionen som man har antagit, där manrekommenderar att barn och ungdomar inte ska vara inärheten av den här strålningen.Jag vill ställa en annan fråga utifrån statsrådetssvar. Man har gett PTS i uppdrag att införa miljöled-ningssystem. Jag undrar om det här miljölednings-systemet även har med myndighetens yttre verksam-het att göra, om det återverkar på den, eller om detgäller den inre verksamheten.Anf. 113 Statsrådet ():Herr talman! Jag har fått ytterligare några frågor.Till att börja med sades att inte ännu harlyckats med sina intentioner, vilket är alldeles riktigt.Jag hoppas att man kommer att lyckas, och vi följerdet här, men det är naturligtvis betydelsefullt hur detgår i det här arbetet.När det gäller agerande kännerjag inte till detta, men vad jag refererade till var alltsåEU-direktiv som förbereds på det här området. Enrimlig utveckling bör vara, anser jag, att man främjarsamutnyttjande och möjligheter att gå in på andramaster. Jag hoppas att det också blir en linje som följshär i , men jag kan inte gå in på vad har sagt i det fall som togs upp här.Jag kan inte svara på frågan om möjlighet att fåtillgång till som vi själva förfogar över. Jagber att få återkomma till med svarpå den frågan.Det har betonats här av att re-geringen måste ha förståelse för vilka problem dettautgör för kommunerna. Vi har förståelse för det. Somjag sade redan i mitt första svar anser vi att just detfaktum att det finns en befintlig mast är ett mycketgott skäl i hanteringen av ett bygglovsärende. Det ären synpunkt som vi beaktar och går efter i de fall somvi får upp på regeringens bord.När det gäller forskningen vill jag inte att det skaförstås som att jag på ett tvärsäkert sätt uttalar mighär. Regeringen har inhämtat information, och vi harförsökt att sammanställa den forskning som finns. Vifick en rapport om detta från fördrygt , år 2000.Tillsvidare anser vi att den sammantagna bedöm-ningen är att de gränsvärden som finns i geross grund för att inte vidta mer drastiska åtgär-der ur hälsosynpunkt. Vi följer givetvis detta. För allforskning gäller att vi med intresse tar del av alla nyaresultat och att förändringar i forskningsläget måstepåverka vårt agerande.Jag håller helt med om att det är en bekymmersamutveckling när det gäller elektromagnetiska fält ochannat i samhället och att det blir ett allt större pro-blem.Vi var inne på försiktighetsprincipen. Jag vill änen gång understryka att vi inom regeringen försökeratt följa en försiktighetsprincip när det kan motiverasutifrån de fakta och den kunskap vi har.Precis som ni har påpekat finns det en linje attfölja för viss typ av strålning vid vissa statliga myn-digheter osv. Men det har inte ännu ansetts nödvän-digt eller motiverat att utvidga en sådan försiktighets-princip ytterligare mer än vad som redan har gjortsnär det gäller t.ex. avstånd. Vi håller oss fortfarandetill gränsvärden i de fallen.Anf. 114 ():Herr talman! Min andra fråga har berört. Det gäller hälsoeffekterna vid elektro-magnetisk strålning. Det finns inga värden somreglerar när ett fält med elektromagnetisk strålningkan bli farligt för människan. Det finns väldigt liteforskning på området.Statens strålskyddsinstitut har just nu ute en re-miss om rekommenderade värden eller gränsvärden.Det har dock gjorts en studie vid iÖrebro om mobilanvändandet och hjärntumör. Studi-en visar på en fördubblad risk för tumörer på den sidaman använder telefoner.Skillnaden mellan eget mobiltelefonanvändandeoch mobilmaster är att du själv kan styra över hurmycket strålning du vill utsättas för beroende på hurmycket du talar i mobiltelefonen. Däremot kan duinte styra över mobilmasters, antenners eller bassta-tioners strålning som sänds ut kontinuerligt över heladygnet. Ingen forskning finns som visarpå långtidseffekterna av denna långvariga expone-ring.Ett positivt initiativ som har tagits är ettpolicydokument och hyresavtal som upprättat tillsammans med SABO.Detta hyresavtal avser att reglera förhållandet mellanoperatören och fastighetsägaren i de fall sättsupp på byggnaden. I avtalet förbinder sig operatörenatt mäta strålningen från basstationen vid full effekt,och mätningen ska göras av en opartisk besiktnings-man.Det är viktigt att forskningspengar avsätts för attstudera effekterna av elektromagnetisk strålning.Rådet för arbetslivsforskning hade till sitt förfogande8 miljoner för att studera de biologiska effekterna avelektromagnetiskt fält. övertog för arbetsliv och socialvetenskap ansvaretför forskningsområdet, och det beviljades inte någraanslag. Däremot har man i andra EU-länder startatnationella forskningsprogram om just dessa effekter.Jag vill avsluta med att tacka statsrådet för debat-ten. Jag vill avrunda med en sista fråga. Vad avserregeringen att göra för att stödja forskningen om debiologiska effekterna vid elektromagnetisk strålning?Anf. 115 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig först säga att det inte är såatt man själv bestämmer när man talar i mobiltelefonoch att man själv inte kan bestämma över en mobil-mast. Strålningen är också annorlunda från en mo-bilmast. Det är större risker med att långvarigt tala imobiltelefon än att vara i närheten av en mast. Där-med inte sagt att vi inte ska ta också de riskerna påstort allvar.Det ställdes en fråga om vad regeringen avser attgöra för forskningen på området. Forskningsfrågornaligger nu framför allt hos statsrådet av den svenska forskningen beslutassjälvständigt av forskningssamhället. Men regeringenkan på olika sätt styra och visa viljeinriktning när detgäller den typen av forskning.Jag kan inte svara på om det skulle behövasnågot sådant. Vi vilar på forskningssamhällets arbetei detta fall. Däremot har vi tidigare inhämtat ochbegärt in sammanställningar av forskning för att kun-na få underlag för regeringens arbete. Det kommer vinaturligtvis återigen att göra ifall det blir nödvändigt.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på interpellation 2001/02:194 omstrandskydd och regional utvecklingAnf. 116 Statsrådet ():Herr talman! har frågatstatsrådet på vilket sätt hon avser attarbeta för att förändrade strandskyddsbestämmelsersäkerställer att de regionala utvecklingsmöjligheternatas till vara. Arbetet i regeringen är så fördelat att detär jag som ska svara på den frågan.Frågan om strandskyddets utformning är av stortintresse. Både frågorna om lättnader i strandskydds-bestämmelserna och frågorna om ett stärkt strand-skydd har aktualiserats i olika sam-manhang. Mot den bakgrunden har regeringen, somJan-Evert Rådhström nämner, gett iuppdrag att utreda strandskyddsbestämmelserna. Iuppdraget ingår att kartlägga hur länsstyrelser ochkommuner har tillämpat bestämmelserna och att, motbakgrund av den kartläggningen, analysera tillämp-ningen. En bedömning ska göras av om tillämpningenleder till att strandskyddets syften nås. Om bedömer det lämpligt ska förslag tillåtgärder lämnas.När det gäller att säkerställa de regionala utveck-lingsmöjligheterna är en viktig del i uppdraget just attutreda förutsättningarna för och bedöma konsekven-serna av vissa lättnader i strandskyddsbestämmelser-na i glesbygdsområden med lågt bebyggelsetryck isyfte att underlätta regional utveckling såsom turismoch friluftsliv. Därutöver ska ocksånärmare utreda förutsättningarna för och bedömakonsekvenserna av ett stärkt strandskydd i tätortsnäraområden med högt bebyggelsetryck.Regeringen har beslutat att medge förlängd redovisningstid för sitt uppdrag,vilket innebär att uppdraget ska redovisas senast den1 april . Förlängningen motiveras bl.a. av behovetatt samordna och förankra arbetet med andra myn-digheter. Samråd har skett bl.a. med Glesbygdsverket.När uppdraget är rapporterat kommer remissbehand-ling att ske varvid möjlighet ges att diskutera be-stämmelserna utifrån olika perspektiv, bl.a. med av-seende på regional utveckling. Först därefter kommerdet att finnas underlag för att ta ställning till om åt-gärder kan behöva vidtas, och i så fall vilka, när detgäller strandskyddsbestämmelserna.Anf. 117 ():Herr talman! Jag får tacka statsrådet svaret även om det kanske inte var ett svar på mindirekta fråga. Jag hade ställt frågan till statsrådetMessing. Det är väl det som föranlett att det har blivitett något svävande svar. Jag ställde frågan just tillhenne trots en vetskap från min sida att strandskydds-frågan formellt ligger under Miljödepartementet.Statsrådet har ansvaret för den re-gionala utvecklingen. Jag ska därför med stor spän-ning lyssna till statsrådet uppfattning omhur ändrade strandsskyddsregler påverkar den regio-nala utvecklingen när nu departementet anser attfrågan ska besvaras av Sommestad.Det är spännande att höra att statsrådet finner attfrågan om strandskyddets utformning är intressantoch viktig. Att utreder frågan förnärvarande är allmänt känt. Just därför vill jag gärnahöra statsrådets allmänna syn på frågan . säger med anledning av utredningen att det bl.a.ska göras en bedömning om tillämpningen leder tillatt strandskyddets syften uppnås.Herr talman! Jag vill fråga statsrådet vad statsrå-det mer konkret menar med detta. Ser statsrådet nå-gon glidning åt något håll? Med anledning av svaretundrar jag om det är för svårt att få dispens frånstrandskyddet eller om det glider åt att det är för lättatt få dispens från strandskyddet. Jag förutsätter attstatsrådet åtminstone har en uppfattning om i vilkenriktning utvecklingen går.Just när det gäller den regionala utvecklingen voredet intressant att få höra statsrådets uppfattning rentgenerellt, även om utredningen ännu inte ligger påbordet. Tror statsrådet att lättnader för att få byggavid sjönära lägen i glesbygd skulle kunna vara enviktig faktor för att lokala hustillverkare, snickare,målare, rörmontörer osv. skulle få se en ljusnandearbetsmarknadssituation och sist, men inte minst, attlokal skogsråvara skulle kunna förädlas till åretrunt-och fritidsbostäder?Herr talman! Slutligen vill jag fråga statsrådet omhon tror att möjligheten till ett attraktivt boende iglesbygd skulle kunna hejda den våg av utflyttningsom sker från glesbygdsområden.Dessa frågor ställer jag med anledning av att de-partementet anser att interpellationen ska besvaras avstatsrådet.Anf. 118 ():Herr talman! har en fantastisk natur meden lång kustlinje och en rikedom av insjöar och vat-tendrag. Detta är något vi ska värna om och bevaraför efterkommande generationer. Människans närvaroutgör både en förutsättning och ett hot mot dessaolika vattendrag. Eftersom vi inte har en utan fleraskärgårdsområden med olika värden, hot och möjlig-heter, bör den framtida utvecklingen för dessa områ-den anpassas till platsen och den aktuella situationen.Flera skärgårdar är i grunden avfolkningsbygdermed ett omfattande säsongsboende. Här är t.ex. beho-ven av stöd till lokalt näringsliv och permanent boen-de starkare än behovet av att reglera.När vi ser till våra insjöar och olika vattendrag ärsituationen likadan, dvs.