prot · GP0990 · 2002-04-04 00:00:00 — Där vägs det in ytterligaresaker som gör att frågan kanske blir belyst ur ett an-nat perspektiv.När propositionen sedan kom kunde vi konstateraatt betänkande 2 från Kommundemokratikommitténockså kom, som handlade om samrådsförfarandet.Det sade jag också i mitt anförande. Då valde manfrån regeringens sida att bereda dessa två saker till-sammans och sedan komma med en proposition ellerett förslag som vi sedermera får ta ställning till. Jagtycker att det är klokt att tänka efter före, som jaguttryckte det i mitt anförande, och att titta en gång till- inte behandla folkomröstningsinstitutet i två olikadelar utan sammanhållet och väl övervägt.Anf. 31 ()replik:Fru talman! Utskottets ordförande gör mycket,men han har dock inte skrivit den proposition vi nudiskuterar. Jag tittade just efter, och hans namn sak-nas under den. Den verkar vara en regeringsprodukt,som det också ska vara med propositioner, framlagdframför allt av en speciell minister.Sedan saknar jag fortfarande ett svar på fråganvilket det mest hänförande och intressanta förslaget ipropositionen är. Jag fick inget riktigt svar på denpunkten.Det här med att säga att man ska återkomma sena-re i den ena och den andra frågan tycker jag att vi harfått väldigt mycket av från regeringen under den härmandatperioden. Väldigt lite blir gjort. Man utrederen fråga, det går en remissomgång och det finns na-turligtvis lite olika synpunkter. Ja, då skjuter man uppdet, man kanske tar upp det igen, man ska återkomma- och ingenting händer. Detta är faktiskt också ettproblem för demokratin.Slutligen har jag en helt annan eller närbesläktadfråga. Många av oss har här förespråkat att en starka-re självstyrelse skulle kunna vara ett me-del för att få en mer aktiv och levande demokrati. Detvar bl.a. vad den stora, tunga Demokratiutredningensade. Jag skulle gärna vilja höra åsikt på den punkten.Anf. 32 () replik:Fru talman! Vilken speciell punkt jag blev mesthänförd över i den här propositionen kanske är svårtatt säga. Vad man blir hänförd av eller tycker är braär ju allting sammantaget. De här frågorna är nämli-gen hopvävda i varandra.Sedan sade jag också i mitt anförande, och det trorjag är det viktigaste, att kärnan när det gäller demo-krati egentligen är detta med attityder, ansvar ochengagemang utåt. Det sitter vi inte i denna kammareoch lagstiftar kring, utan det sköter vi annorstädes,ute i vardagskontakten med de många människorna.Utifrån det springer förslag fram. Men jag tror att denstora biten i demokratihänseende är den vardagligasamvaron, det vardagliga samtalet och det engage-mang som vi har ute bland de många människorna.Sedan kan man tycka att lagförslag är mer ellermindre tama, mer eller mindre lyckade osv. Jag trordock att vi kan göra väldigt mycket med förenadekrafter inom den lagstiftning som redan tidigare fannsoch med de lagförslag som kommer att bli verk-lighet om betänkandet går igenom.Anf. 33 () replik:Fru talman! Det har gått tre och ett halvt, den socialdemokratiska regeringenvalde att tillsätta en minister ansvarig för demokrati isyfte att sätta fokus på demokratifrågorna och lyftafram de för alla våra partier viktiga frågeställningarnaom att stärka demokratin, en demokratiminister somvar tydlig om att det krävdes 10 000 nya jobb och attdet måste finnas möjligheter att stärka den demokra-tiska delaktigheten hos enskilda människor.Då är min fråga till hon är nöjd med bokslutet efter tre och ett halvt årmed en demokratiminister och en socialdemokratiskregering som vid mandatperiodens början sade sigprioritera demokratifrågorna utifrån att också nå re-sultat. Följdfrågan blir: Var finns de konkreta försla-gen för att stärka den representativa demokratin, somKerstin tydligen tyckte att viövriga inte hade uttalat oss om?Demokratiministern lovade och uttalade behovetav 10 000 nya förtroendevalda. Då krävs det ocksåförslag med inriktning på att skapa nya förutsättning-ar och att ge ett underlag så att nya förtroendeuppdragockså kommer till stånd.Anf. 34 () replik:Fru talman! Det var ett helt batteri av frågor somÅsa levererade mot mig. Det är klart attvi alla har en ambition att jobba för demokratin i dethär landet. Det har jag, det har ochdet förutsätter jag att alla partier representerade iSveriges riksdag har. Så är det. Vägen dit är någotannorlunda för oss.Jag kan inte säga att jag är missnöjd om vi ska göra någon sorts demokrati-bokslut över vad som har hänt under den här mandat-perioden. En hel del har hänt, och en hel del är pågång. Det ligger väldigt mycket i beredningsskedet,och väldigt mycket har det lagstiftats kring.Men, - och jag upprepar det jagsade till : Allt kan det inte lag-stiftas kring. För att få folk engagerade har både jagoch ett direkt ansvar att inte ständigtsvartmåla och vara pessimistiska och negativa kringde här frågorna utan i stället inge människor hopp,förtröstan och tillit. Jag tror att om vi alla arbetade förden representativa demokratin, kämpade för att fåfolk aktiva i våra politiska församlingar osv. skulle vinå långt även inom nuvarande lagstiftning.Anf. 35 () replik:Fru talman! Men det är väl ändå på sin plats,, när man med bulleroch bång har tillsatt en demokratiminister för att pådet viset betona vikten av att sätta demokratifrågornahögst på dagordningen, att som socialdemokrat ocksågöra ett demokratibokslut: Vad har åtgärdats för attstärka den representativa demokratin och nå nyaförtroendevalda? Det vore på sin plats att KerstinKristiansson Karlstedt här redogjorde för vilka kon-kreta förslag som demokratiministern, regeringen ochden socialdemokratiska majoriteten i hartagit beslut om just för att nå 10 000 nya förtroende-valda.Anf. 36 () replik:Fru talman! Jag upprepar på nytt det jag sade tidi-gare. Bara i det här betänkandet finns en rad förslag.Vi har tidigare diskuterat de här frågorna, och ÅsaTorstensson vet likaväl som jag att en hel del är pågång.Men tror verkligen att mankommer längre med reservationer som ser ut somreservation 32 från , jag vill bara nämna den,där man vill ha en beslutande folkomröstning? Är detett sätt att gå fram? Det var därför jag stödde mig litegrann mot den representativa demokratin. Det är välverkligen att runda den representativa demokratin, ien iver från att alltid framstå som destörsta demokratikämparna. Det är inte sant. Manmåste ju gå långsamt fram och tänka sig för, annarsblir det reservationer av det slag som Centerpartietsreservation 32.Anf. 37 ()replik:Fru talman! Jag vill fråga rakt ut: Vad menar är skälet till att valdeltagandet minskar?Anf. 38 () replik:Fru talman! Hade jag svaret på den frågan ochmed all önskvärd tydlighet kunde svara vore jag lycklig. Men vetockså att vare sig hon eller jag rätt av kan svara påden och hävda att det är någon sorts sanning.Det är olika saker som leder till detta svala val-deltagande. Bl.a. handlar det ju om att upplysa män-niskor om deras medborgerliga rättigheter, men ocksåom deras medborgerliga skyldigheter. Det är en viktigdemokratifråga att man inte deltar i allmänna val. Vivet att det finns människor i vår värld som dör förmöjligheten att få delta i allmänna demokratiska val.Vi får nog hjälpas åt allihop att se till att flerkommer till valurnorna. finns alltså ett mål i de-mokratipropositionen och i vårt betänkande, och detär att vi ska öka valdeltagandet. Vi får se till att jobbapå flera fronter för att detta ska bli verklighet.Anf. 39 ()replik:Fru talman! Det är två saker det handlar om. Denena är att öka valdeltagandet, den andra är att få flermänniskor att engagera sig i politiken. Det är interiktigt synonymt. Man kan kanske öka valdeltagandetutan att få fler människor engagerade i politiken ellerman kan få fler människor engagerade i politiken utanatt valdeltagandet för den skull ökar.Det här tycker jag är en mycket viktig distinktionsom vi måste fundera omkring. Jag har en rätt brauppfattning om varför människor inte vill vare sigdelta i det politiska arbetet eller gå och rösta. Det ärför att man känner att politiken på vissa områdenkanske har blivit för stor. Det har blivit för mycketingripande i den personliga sfären, som vi har talatom . Det är helt enkelt så att "jag" intefår bestämma tillräckligt mycket över min egen tillva-ro. Politikerna lägger sig i för mycket.Den diskussionen tycker jag att vi måste föra närvi diskuterar detta. Det handlar inte bara om former-na, fru talman, det handlar mycket om innehållet ipolitiken.Anf. 40 () replik:Fru talman! Men politikerna, ,vilka är de? Det jag sade i mitt anförande var ändåganska befogat. Vi måste värna den representativademokratin. Politikerna, vilka är de? Det är ju defolkvalda, dem man väljer i direkta val. Det är politi-kerna. Och så står här och säger attpolitikerna bestämmer för mycket. Om vi inte har enrepresentativ demokrati, folkvalda, vilka ska då be-stämma åt oss?Anf. 41 () replik:Fru talman! Först en korrigering. Av misstag yr-kade jag bifall till den ursprungliga reservation 24.Jag tar tillbaka det yrkandet och ansluter mig tillKerstin särskilda yrkande isamma fråga. Ingen ändring i sak.Sedan tyckte jag att det lät som om ocksåyrkade bifall till reservation 24, så det kanske ocksåkan dras tillbaka.Till en annan sak, insynen i kommunala entrepre-nader. Regeringen och utskottsmajoriteten föreslår attom man lägger ut saker och ting på entreprenad skakommunen "beakta intresset av att genom avtalettillförsäkras information som gör det möjligt för all-mänheten att få insyn i hur angelägenheten utförs".Vad betyder "beakta intresset av", och varför avstyr-ker utskottsmajoriteten motion meden begäran om nytt förslag som ålägger kommunenatt i avtalet ta in detta?Anf. 42 () replik:Fru talman! Jag ber om ursäkt, ,jag var lite ouppmärksam i början. Handlade fråganom insynen i friskolor? Det var entreprenader.Vid entreprenadförfarande ska man ha insyn i all-ting där offentliga medel ingår. Just vad gäller fris-koleverksamheten och även privata entreprenadersom bedriver entreprenad åt kommunen vill vi attinsyn ska ske från allmänhetens sida. Var det dettaMats menade?Anf. 43 () replik:Fru talman! Ja, men frågan var varför man intevill gå längre utan bara skriva in att kommunen skabeakta intresset av allmänhetens insyn.Får jag hjälpa till? Kan det vara så att man stödersig på en tidigare regerings tyckande? Man refererarnämligen, utan invändning, regeringen ställ-ningstagande: "Ett tidigare förslag om insyn i kom-munal entreprenadverksamhet ledde inte till lagstift-ning eftersom regeringen bl.a. befarade att ett krav påatt allmänheten skall ha direkt insyn i privatägdaföretag kunde minska intresset hos sådana företag attträffa entreprenadavtal om verksamhet.Därmed skulle möjligheterna att utsätta lämpligadelar av den kommunala verksamheten för konkur-rens minska. "Detta refereras utan invändning av regeringen. Ärdet också uppfattning att maninte bör gå för långt här för att det försvårar privatise-ring av offentlig verksamhet?Anf. 44 () replik:Fru talman! Det handlar inte om att försvåra insy-nen. Insyn vill vi också ha i sådan verksamhet däroffentliga pengar finns inblandade. Självfallet är detpå det sättet. Men vi kanske inte går lika långt i dethär hänseendet som gör, som också harett särskilt yttrande vad gäller detta, utan det ska gesmöjlighet till insyn. Där är också andra intressenterinblandade som gör att man kanske ska uttrycka sigpå det viset. Jag tänker på kommunen, Skolverketosv.Sedan ska jag avslutningsvis rätta mig själv. Jaghar ett särskilt yrkande under den här punkten, precissom mycket riktigt påpekade. Jag harfått en lapp om detta. Därför var jag lite splittrad närjag svarade . Självfallet ställer jag upppå det särskilda yrkandet under denna punkt, som jagockså har yrkat bifall till.Anf. 45 PER () replik:Fru talman! Jag ska ta upp frågan om skollagenoch det särskilda yrkande som nämnde . Jag har ställt frågan tidigaretill : Vad betyder formuleringen omallmänhetens extra insyn. Det står faktiskt förklarathär. Jag skulle vilja att det som står för mig. Det står nämligen attdet handlar om "sådan information som gör det möj-ligt för allmänheten att få insyn i denna". Det verkarungefär som "tala med bönder på bönders vis", talapå ren svenska eller göra det förståeligt för vanligamänniskor.Vi får inte glömma att Socialdemokraterna fak-tiskt var med och fattade beslut om de friståendeskolorna tidigare, bl.a. tillsammans med oss. Detverkar nu som om man har fått kalla fötter och skaförsöka förstärka någonting som inte... Vad är det förnågonting? Jag förstår inte meningen. Förklara den!Anf. 46 () replik:Fru talman! Jag försökte i mitt anförande, Per La-ger, att tala om på svenska vad det innebar. Det här ärlagtext. Men Per har ju i konstitutionsutskottettagit ställning till just de här frågorna, och där sälladesig Per till borgerligheten. Så var det ju. Ochensamma på reservationen stod vi socialdemokrateroch vänsterpartister i just den fråga som gällde insyn ifristående skolor.Vi ville vidga den här insynen, Per , tillskillnad mot det vi beslutade då detgällde friskolor i utbildningsutskottets betänkande.Där handlade det om ekonomisk insyn i friståendeskolor. Det här är ur ett demokratiperspektiv mycketvidare. Det handlar om en insyn med mycket vidarereferensramar, nämligen också i verksamheten.Är det orimligt, Per , att man när man sätterin samhällsmedel i en verksamhet också ska ha insyni denna på samma sätt som man har insyn i kommu-nala skolor? Det är en likställighet när man nu hartagit offentliga pengar i anspråk.Anf. 47 PER () replik:Fru talman! Nej, det är faktiskt inte så. Socialde-mokraterna och var med och beslutadeom hur det skulle se ut för de fristående skolorna. Därfanns de här garantierna. har tillsyn,punkt. Det gäller både ekonomi och allt annat som deöver huvud taget kan utöva tillsyn över. Kommunernahar insynen - bra! Vi har total kontroll på detta, härfinns alla möjligheter.Men varför då plötsligt tro att inte detta räcker?Man ska försöka införa någon sorts allmänhetensextra insyn, via eller möjligen kommuner-na vad jag förstår. Eller är det så att jag som sam-hällsmedborgare ska kunna gå till den friståendeskolan och säga: Lägg alla papper på bordet! Vad ärdet menar egentligen?Anf. 48 () replik:Fru talman! Jag försöker en gång till. Det handlarom medborgerlig insyn, Per . Det handlar inteom eller kommunen utan det handlar ommedborgerlig insyn och att den här informationen skakunna hämtas av den enskilda människan ute i denkommun där friskolan är belägen via kommunen ellerSkolverket. Kommunen är ju det man har lättast att gåtill. Det är mest tillgängligt.Anf. 49 () replik:Fru talman! Jag undrar bara varför KristianssonKarlstedt inte tycker att subsidiaritetsprincipen kanvara en vägledande norm för den demokratiska upp-byggnaden.Anf. 50 () replik:Fru talman! Ja, , den princip mantalar om är ju en form av närhetsprincip, att beslutenska fattas så nära människor som möjligt, på en så lågnivå som möjligt och utifrån ett underifrånperspektiv.De perspektiven har vi väl alla på just de specifikafrågor som handlar om demokratin, att besluten skafattas nära de människor som är berörda. Visst är detväl så.Jag vet inte vad är ute efter just isin fråga. Är det principen som sådan, rent lösligt settutifrån min tolkning, ställer vi naturligtvis upp på denutifrån ett demokratiperspektiv.Anf. 51 () replik:Fru talman! Frågan gällde just om den inte kundevara en vägledande norm. Det är ju det vi har begärt ivår motion och som finns refererat i vår reservation.Får jag också bara säga att det är fel att kalla sub-sidiaritetsprincipen för en närhetsprincip. Det är enmissuppfattning av principen.Anf. 52 () replik:Fru talman! Då ber jag om ursäkt för det, men jaghar sett den definierad , och den definie-rades på det viset.Anf. 53 ():Fru talman! Jag ber att få ta till orda för att talaom två motioner som jag har lämnat in under denallmänna motionstiden. Den första av dem handlarom ledamotsstödet.Som vi har hört under debatten här finns detmånga olika synpunkter på demokratin och demokra-tins hälsotillstånd här i landet. Några definierar densom varande i kris. Det tycker jag kanske är att ta i,men vi ser tendenser till olika hot mot detmycket starka fäste som demokratin har haft i vårtsamhälle. Vi som politiker ser det i vårt eget engage-mang genom minskat valdeltagande, som har nämntshär tidigare. Vi har sett oftaganska dramatiska minskningar av antalet medlem-mar i de politiska partierna och ungdomsförbunden.Vi ser det genom att det finns en ökad misstro motpolitikerna.Samtidigt finns det ett stort hopp i att det finns ettstort samhällsintresse och ett stort engagemang hosvåra medborgare. De vill vara delaktiga. De vill varamed och påverka. De är både kunniga och engagera-de.I den motion som jag har lagt fram i det här avse-endet, rörande ledamotsstödet, tar jag upp frågor somberör just detta. I valet hade vi för första gångenval med personvalsinslag i valet till riksdag.Detta ledde till att medborgarna inte bara var passivamottagare av de politiska partiernas rangordning avkandidater på valsedlarna. hade de också en möj-lighet att aktivt vara delaktiga i valet av sina företrä-dare.Jag är övertygad om att personvalsinslaget kom-mer att växa till sig och att alltfler kommer att ut-nyttja denna möjlighet i årets val. Det har jag ocksåfått veta av många partikolleger här i . Detär därför oerhört viktigt att formerna för stödet tillledamöter som blir valda formas därefter. Det ärmycket angeläget att det finns en legitimitet och enförankring för riksdagsledamöterna både i deras par-tier och bland de medborgare som de representerar.Det är viktigt för oss att vi anstränger oss för att ökaförtroendet för det politiska arbetet som viarbetar för den politiska förankringen. Personvalsin-slaget är därför ett viktigt steg i rätt riktning.Framtidens politiker kommer, tror jag, att läggaännu mer tid och engagemang på medborgarkontakteroch förankring. Det här är naturligtvis svårt medtanke på den fördelning av tid som vi har mellan dentid då vi vistas här i , det gäller alla osssom inte kommer från , och den tid då vivistas på våra hemorter. Men det kommer naturligt,genom personvalsinslaget, att bli så att medborgarnahar ökade förväntningar på återkoppling från de val-da. med personvalsinslaget kommer de somfår detta direkta stöd också att märka hur distansenmellan förtroendevald och medborgare suddas ut påett mycket positivt sätt. Har man lagt en röst på någonfinns det inget skäl till blyghet eller distans, tvärtom.Med förändringarna har också kravet på tillgäng-lighet ställts på sin spets. Jag märker detta själv, ochhar märkt det tydligt de senaste tre, tre och ett halvtåren. Jag själv kommer från nordvästra ochrepresenterar nordvästra och centrala ,åtta kommuner. Jag har stora svårigheter att upprätt-hålla kontakten med medborgarna i åtta kommuner.Det handlar om att resa i en valkrets som har ungefär15 mil mellan sina yttersta delar. Det är ändå ingen-ting mot vad mina kolleger från de mer norra delar avlandet har.Det förväntas självklart att man upprätthållerkontakter med de lokala partiorganisationerna i dessaåtta kommuner. Det förväntas att det ska gå att följadebatten i medierna. Man ska kunna arrangera besökpå myndigheter, i föreningar och inom näringslivetoch driva ett offensivt förändringsarbete iriksdag och i partiorganisation.När vi nu närmar oss ett val igen är det tydligt attpersonvalsinslaget kommer att få ett större genomslagän förra gången. Det tror jag att vi alla kan förväntaoss. Det är med glädje jag ser att den socialdemokra-tiska partistyrelsen anstränger sig för att detta ska blien framgång också inom socialdemokratin.Förändringar krävs för att man ska kunna svaraupp mot medborgarnas rimliga förväntningar. Jag hardärför i min motion begärt att man ska se över leda-motsstödet. Som det är just nu befinner vi oss i entrappsituation där vi successivt får ökat stöd till parti-et för varje ledamot. Det är väldigt positivt. Jag troratt det kan hjälpa till att öka kvaliteten på vårt arbeteoch också ge möjligheter att lägga mer kraft och tidpå det som vi tycker blir allt viktigare.Problemet som jag ser det är att vi har lagtdet här stödet enbart här i . Med tanke påhur förväntningarna ser ut ute i landet är det minförhoppning att vi framöver kommer att se till att enhel del av det kommande, ökande, stödet inte kommeratt läggas här i , till en alltmer svällandeorganisation, utan att vi i stället ser till att vi får detlokalt i våra valkretsar.Utskottet har dock vad gäller min motion hänvisattill en utvärdering som ska äga rum under innevaran-de år. Jag utgår från att de aspekter som jag har tagitupp i min motion då kommer att tas i beaktande ochvara med i den diskussion och utvärdering som kom-mer att äga rum.Fru talman! Den andra motionen som jag vill talaför är motion K419, som handlar om ett etablerandeav ett forum för kontinuerlig dialog mellan besluts-fattare kring . Jag vill nog säga att jag ärbesviken över att jag inte fick någon form av bemö-tande i det här avseendet eftersom detta är en oerhörtstor problematik för oss som kommer från gränsregi-onen mellan och . Det är inte så attintegrationen som sådan är en problematik, för denuppskattar och bejakar vi. Men vi märker kontinuer-ligt att vi har stora svårigheter i förståelsen mellanden danska och svenska sidan. Det kan handla omolika myndighetskultur, olika lagstiftning osv. Dettaär någonting som tar väldigt mycket av vår tid ochvårt engagemang just nu.Öresundsintegrationen har blivit ett honnörsord ide kretsar som jag kommer ifrån i södra på båda sidor arbetar för attfrämja denna integration. Bredvid olika infrastruktur-projekt pågår en lång rad av folkligt utbyte.I takt med att vi kommer närmare varandra synsockså våra skillnader tydligare. Vi har med tiden nåttsav olika former av allvarliga larmsignaler om olikaslags problematik och hinder för en harmonisk Öre-sundsintegration. Som politiker har vi de senaste årenofta fått utgöra brandkårsstyrka, som får rycka ut iolika frågor där vi har problem.Det senaste kan gälla t.ex. utflaggning av fartygpå den danska sidan i ett danskt internationelltskeppsregister, vilket gör det i princip omöjligt att bopå den svenska sidan och arbeta på en dansk båt.Detta är bara ett exempel.Jag har suttit nu med företrädare förScandlines, som har stora problem eftersom man harbejakat integrationstanken till fullo och har haft enbåt som har gått mellan och Helsingöroch haft femtio-femtio i personalen - hälften danskoch hälften svensk. Så kan man inte organisera en båtmed personal både från och ! Detgår inte med nuvarande regler. Detta är bara ett iraden av väldigt många exempel. riskerar densvenska delen av besättningen att få avsked, eller såfår den danska sidan avsked.Det finns många fler exempel kring Öresundsre-gionen där mekanismer skulle kunna öka förståelsengenom att beslutsfattare kring båda sidor av sundetkontinuerligt möts för att ha en framförhållning iolika frågor.Här borde i mitt tycke uttryckas en viljeinriktningfrån utskottet för ett forum för att främja denna integ-ration. Jag ämnar återkomma i denna fråga, som jaganser vara av oerhörd betydelse för den Öresundsin-tegration som vi gemensamt har uppmuntrat fråndenna kammare.Anf. 54 () replik:Fru talman! När det gäller just den här frågan vardet en sak som kanske inte nämndes. Jag vet inte hurväl har läst betänkandet. Men om hanhar gjort det, och även läst propositionen, så vet hanatt de här frågorna är mycket viktiga för just men även för , och denregionen.Med anledning av att de här frågorna belysts viaflera motioner till genom årenhar man tillsatt en utredning kring detta som just idenna vår ska vara klar och framlägga någon sortsviljeinriktning kring de här frågorna. Därför svaradevi som vi gjorde i utskottet.Anf. 55 () replik:Fru talman! Jag tackar utskottet och min partikoll-ega för det svaret, och jag utgår ifrån att vi tillsam-mans har en konstruktiv och bejakande process i dethär sammanhanget.Jag vill bara påpeka hur allvarligt detta är just ivår region, där det faktiskt är arbetstillfällen som stårpå spel.