prot · GQ0940 · 2002-12-19 00:00:00 — Det är satsningar som förmerar sig ochstimulerar en miljödriven utveckling. Det är viktigtatt åtgärder inom miljöområdet inte ställs mot andraangelägna satsningar. Åtgärderna måste vara kostnad-seffektiva. Den enda satsning av detta strategiska slagsom regeringen och dess samarbetspartier gör är attsatsa 7 miljoner på att främja svensk miljöteknikex-port. Satsningen ligger inte inom detta utgiftsområde,men den är bra om än lite senkommen. Centerpartiethar länge drivit frågan. Det känns bra om vi till slutpå något sätt har påverkat regeringen.Hur det nu är med vem som satsar först och mestpå anslag är det nog så, fru talman, att det inte är såmycket via anslagen i sig utan via en tydlig inriktningsom vi bäst styr samhällsutvecklingen mot hållbarhet.Det är därför det egentligen inte finns någon störreoenighet kring anslagen inom miljö- och naturvårds-området.Under hösten har det största och för miljön vikti-gaste arbete som miljö- och jordbruksutskottet harägnat sig åt varit att ta ett initiativ till att snabbe-handla motionerna som rör och att före-bygga oljeutsläpp och oljeolyckor. Utgångspunktenför vårt arbete har varit att en olycka liknande densom hände utanför inte ska få hända iÖstersjön. Det skulle få katastrofala konsekvenser förÖstersjöns känsliga ekosystem.Fru talman! Jag är mycket glad åt att ett enigt ut-skott i går ställde sig bakom ett tillkännagivande tillregeringen som innebär att regeringen så snart sommöjligt ska ansöka hos IMO om att svenska vatten iÖstersjön ska klassas som särskilt känsligt havsområ-de och att regeringen också parallellt med detta skapåskynda arbetet inom HELCOM för att om möjligtfå övriga delar av klassade som känsligthavsområde så snabbt som möjligt. Man ska ocksåtydligt prioritera utarbetande av förslag om skyddsåt-gärder, till exempel i form av miljölots, som harnämnts här, och dubbelskrov eller att man flyttarfarleder från känsliga områden. Det är åtgär-der som skulle kunna följa på en klassning som sär-skilt känsligt havsområde.Fru talman! Vi i utskottet har gjort vad vi harkunnat för att skydda åtminstonevåra svenska vatten i från oljeutsläpp ocholjeolyckor. Jag vill passa på att tacka alla partier iutskottet och utskottets kansli för det goda arbete somvi har gjort med att snabbehandla frågan.Klimatfrågan är en annan stor miljöfråga sommåste hanteras, inte bara inom miljö- och jordbruks-utskottet utan av flera av utskott och fram-för allt av regeringen. Även inom detta område är detviktigt med långsiktighet i politiken. Det är storasystem som måste ändras, exempelvis transportsys-temet. Men det är inte genom anslag på utgiftsområde20 som vi förändrar världen. Det är snarare genom etttydligt ledarskap och långsiktiga beslut. Då får viföretagen med oss, de företag som ska ta fram pro-dukter och tjänster med tekniska lösningar som inne-bär en mindre miljöpåverkan än de gamla teknikerna.Det är lite paradoxalt att som regeringensatsar 7 miljoner på att främja export av miljöteknikförmår man inte ha en långsiktighet inom skattepoli-tiken så att vi kan utveckla alternativa drivmedel ochstimulera användningen av alternativa drivmedel iSverige. lägger ned sin tillverkningav etanolmotorer för bussar. Det beror på att alltför fåbussbolag köper eller är intresserade av att köpa eta-noldrivna bussar. Det beror i sin tur på att spelregler-na helt enkelt inte har varit tillräckligt långsiktiga.Centerpartiet har länge drivit frågan om en långsiktigskattebefrielse för biodrivmedel. Det skulle öppnamöjligheter för svensk miljöteknikexport. Det gälleratt få åtgärderna att hänga ihop.Fru talman! Min poäng är att vi, för att få en håll-bar utveckling, måste förstå och se helheten. Insatserinom miljöområdet får inte motverkas av skattepoliti-ken eller andra politikområden. står fören sådan helhetssyn. Vi kommer därför att fortsättaatt driva på regeringen för att få en ekologiskt, eko-nomiskt och socialt hållbar utveckling.(forts. 17 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 17.00 då votering skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.16 § Beslut om ärenden som slutdebatterats viddagens sammanträdeSkU5 Utvidgning av reglerna om framskjutenbeskattning vid vissa andelsbyten, m.m.Punkt 2 (Utvidgning av det skatterättsliga andelsby-tessystemet)1. utskottet2. (fp, m, kd, c)Votering:169 för utskottet138 för res.42 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 129 s, 24 v, 16 mpFör res. : 48 m, 42 fp, 30 kd, 18cFrånvarande: 15 s, 7 m, 6 fp, 3 kd, 6 v, 4 c, 1 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård ochsocial omsorgPunkt 12 (m.m.)1. utskottet2. 2 (kd)Votering:280 för utskottet29 för res. 21 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 47 m, 42 fp, 2 kd, 25 v, 18 c,16 mpFör res. 2: 1 m, 28 kdAvstod: 1 sFrånvarande: 13 s, 7 m, 6 fp, 3 kd, 5 v, 4 c, 1 mpPunkt 16 (Klass- och könsmässiga hälsoskillnader)1. utskottet2. 3 (v)Votering:285 för utskottet26 för res. 338 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 48 m, 42 fp, 30 kd, 18 c, 15 mpFör res. 3: 25 v, 1 mpFrånvarande: 12 s, 7 m, 6 fp, 3 kd, 5 v, 4 c, 1 mpPunkt 19 (Kost, hälsa och miljö)1. utskottet2. 6 (v, mp)Votering:271 för utskottet40 för res. 61 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 48 m, 43 fp, 30 kd, 18 cFör res. 6: 25 v, 15 mpAvstod: 1 mpFrånvarande: 12 s, 7 m, 5 fp, 3 kd, 5 v, 4 c, 1 mpLeif Björnlod (mp) anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha avstått från att rösta.Punkt 26 (Bidrag till nationella anhörigorganisatio-ner)1. utskottet2. 8 (kd, m, fp, c)Votering:173 för utskottet137 för res. 839 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 25 v, 16 mpFör res. 8: 48 m, 42 fp, 30 kd, 17 cFrånvarande: 12 s, 7 m, 6 fp, 3 kd, 5 v, 5 c, 1 mpPunkt 27 (Förändringar i bilstödet)1. utskottet2. 10 (kd, c)Votering:213 för utskottet51 för res. 1048 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 40 fp, 25 v, 16 mpFör res. 10: 1 m, 2 fp, 30 kd, 18 cAvstod: 47 m, 1 fpFrånvarande: 12 s, 7 m, 5 fp, 3 kd, 5 v, 4 c, 1 mpPunkt 30 (Statligt kostnadsansvar för assistansersätt-ningen m.m.)1. utskottet2. 11 (kd, m, fp, c)Votering:173 för utskottet139 för res. 1137 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 25 v, 16 mpFör res. 11: 48 m, 43 fp, 30 kd, 18 cFrånvarande: 12 s, 7 m, 5 fp, 3 kd, 5 v, 4 c, 1 mpPunkt 37 (Insatser för hemlösa)1. utskottet2. 17 (v)Votering:242 för utskottet40 för res. 1729 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 48 m, 43 fp, 1 kd, 18 cFör res. 17: 25 v, 15 mpAvstod: 29 kdFrånvarande: 12 s, 7 m, 5 fp, 3 kd, 5 v, 4 c, 2 mpPunkt 38 (Apoteksmonopolet)1. utskottet2. 18 (kd, m, fp, c)Votering:173 för utskottet139 för res. 1837 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 2 fp, 24 v, 15 mpFör res. 18: 48 m, 41 fp, 30 kd, 1 v, 18 c, 1 mpFrånvarande: 12 s, 7 m, 5 fp, 3 kd, 5 v, 4 c, 1 mpIngrid () anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats ha röstat nej.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.17 § (forts. från 15 §) Allmän miljö- och natur-vård (forts. MJU1)Anf. 141 ():Fru talman! Även denna höst har vi drabbats av enmiljökatastrof som har ställt till väldiga skador påmiljön. Stränder motsvarande sträckan har förorenats av olja efter förlisningutanför . Massvis med människor har förloratsina möjligheter till försörjning, och den mil-jön har tagit väldigt stor skada. Händelser av det härslaget påminner oss om sårbarheten i det system somvi har byggt upp för vårt välstånd, och det kunde hahänt utanför våra kuster.Sommarens översvämningar i harvi nästan glömt men de är också ett tecken på att vihåller på att få en klimatförändring orsakad av vårtsätt att producera och konsumera.Det här är två exempel som påminner oss omnödvändigheten att skapa ett ekologiskt hållbart sam-hälle. är ett föregångsland på området, ochdet blir vi som har möjlighet att besöka representanterför andra länder ganska ofta påminda om. De ser oftaSverige som ett föredöme, och den rollen tycker jagatt vi ska leva upp till och också behålla.Som flera sagt beslutade ett enigt miljö-och jordbruksutskott att skaansöka om att blir klassad som ett särskiltmiljökänsligt område. Detta är viktigt, för om beviljar en sådan ansökan kan vi ställakrav bland annat på ytterligare säkerhet för sjöfarten.Vi kan dock inte i alla sammanhang gå före sålångt att vi straffar ut oss själva, utan vi måste kunnavisa att det vi föreslår är möjligt liksom att vi gör somvi säger och att det är vetenskapligt befogat. I annatfall förlorar vi vår trovärdighet.Det är här som den svenska miljöbudgeten förnästa år kommer in i bilden. Vi har fastställt 15 över-gripande miljökvalitetsmål - mål för miljöpolitikensom ska vara uppnådda . De fastställdadelmålen ska vi ha uppnått tidigare. Vi tillför stegvisökade resurser för att kunna förverkliga den här mål-sättningen.Miljömålsrådet avlämnade för sedan sinförsta rapport om läget. Av den rapporten framgår attutvecklingen ser positiv ut för sju av de nationellamiljökvalitetsmålen. För ytterligare sju av målen gårutvecklingen inte i en entydigt positiv riktning. Iendast ett fall pekar det i negativ riktning, nämligennär det gäller målet om hav i balans och om en levan-de kust och skärgård.Miljön i våra hav och kustområden - det gäller dåÖstersjön och västerhavet - är hotad av övergödning,giftutsläpp, ett alltför hårt fiske och oljeutsläpp. Ha-vets ekosystem är i obalans. Därför ges havsmiljöfrå-gorna en central roll i miljöpolitiken under de kom-mande åren.Om vi med egna ögon hade kunnat se vad somgömmer sig under havsytan skulle vi, det är jagövertygad om, ha haft ett betydligt större engagemangför att komma till rätta med havsmiljöproblemen. Föratt återställa havsmiljöerna måste vi vidta en mängdåtgärder, främst på land. Det är nämligen från landsom de flesta föroreningarna kommer.Det handlar om sopor. Det handlar om att minskaövergödningen beträffande våra odlingar. Det handlarom att ta bort giftiga utsläpp. Det handlar om attminska luftföroreningarna, som till stor del hamnar påhavets yta. Listan kan göras längre.Till detta kommer åtgärder i fråga om havet ge-nom att upprätta förvaltningsplaner för fisket så att vikan nå upp till det mål om att återställa fiskarternasom antogs i . Det handlarockså om att inrätta reservat och om att förframtiden skydda känsliga strandmiljöer.Fru talman! Det räcker dock inte med enbart bud-getmedel och ett fullgott system för hur vi ska kunnauppnå den hållbara utvecklingen. Vi måste också fåtill stånd ett engagemang hos alla, kanske allra mesthos den enskilda individen. För att det ska kunna blimöjligt måste alla ha kunskap och känna delaktighet- ha möjlighet att bidra med sina kunskaper för attforma det hållbara samhället. Detta är grunden för attvi ska kunna bli framgångsrika.På det området har de lokala investeringsprog-rammen varit lyckade. Det bygger på underifrånpers-pektivet, att ta till vara lokala kunskaper och initiativoch skapa en delaktighet i miljöpolitiken.De beräkningar som kommunerna har gjort visaratt det beviljats till in-vesteringar som har blivit 20,7 miljarder när kommu-ner och andra intressenter skjutit till sina medel.Dessa medel och det lokala engagemanget be-döms medföra en minskning av energiförbrukningenmed , och fossila bränslenmotsvarande ersätts med förnybaraenergislag. Den första delen är mer än hälften avBarsebäck 2:s kapacitet. Koldioxidutsläppen minskarmed av de totala svenska utsläppen. Det visaratt vi kan komma långt med lokala engagemang. Nuavlöses de lokala investeringsprogrammen med ettklimatinvesteringsprogram. Det får en något annaninriktning för målet, för programmet är koncentratjust till klimatinvesteringar.Moderaterna har i sitt budgetalternativ tagit bortdessa stimulanser och hävdar att informationsinsat-serna ska skötas från ordinarieanslag och inte med de informationsmedel som majo-riteten vill tillföra. Det handlar, , om attöka kunskapen hos allmänheten, som är grunden föratt vi ska kunna bygga samhället underifrån. Är deten besparing för att finansiera era skattesänkningar,eller är det en syn som innebär att klimatmålet skanås med central styrning?Jag kan också konstatera med tanke på det mode-rata särskilda yttrandet att kärnuppgifterna på miljö-området i den moderata ideologin är miljöforskning,övervakning, kalkning och uppfyllandet av interna-tionella överenskommelser. Jag är inte speciellt im-ponerad. På forskningsområdet föreslår ni lägre an-slag än majoriteten, och kalkningen är inte en åtgärdsom botar. Vill ni göra någonting åt orsaken kommerni att få lägga pengar på kalkning, denna medicin sombara lindrar, i all evinnerlig tid.När det gäller internationella överenskommelsertycker jag att det ni säger är märkligt. Det innebär attvi ska komma efter och genomföra det andra harbestämt i stället för att gå före och utnyttja de fördelarsom detta ger exempelvis genom att sälja kunskapoch utrustning.Till betänkandet har fogats tre reservationer, allafrån . De två första handlar omkalkning. Kalkningen sker nu enligt den nationellakalkningsplanen, och det gör att det har blivit betyd-ligt mer effektivt. kalkas för 213 miljoner kronor.Det räcker till av de försurade sjöarnas totalayta. Det är viktigt att vi använder denna medicin, menden är inget medel för att åtgärda försurningsproble-men. Det är orsakerna till försurning som måste an-gripas, och det gör vi med hjälp av miljömålsarbetet.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag ibetänkandet och avslag på reservationerna.Anf. 142 ()replik:Fru talman! Jag vill fråga i anslutning till att AlfEriksson tar upp frågan om kalking: Är Socialdemo-kraterna beredda att också titta närmare på Skogssty-relsens plan för skogsmarkskalkning?Sedan vill jag höra, , om utredningenom bromerade flamskyddsmedel. Folk från Kemika-lieinspektionen har sagt att de farligaste flamskydds-medlen utreds inom EU just , och man ser ingenfördel med att springa i förväg. Det är bättre att låtaEU-bollen rulla, på så vis blir det ett större genomslagpå sikt, menar man. Delar den uppfatt-ningen, eller är han beredd att här i kammaren gebesked för den socialdemokratiska riksdagsgruppensräkning att han står bakom ett svenskt förbud motanvändning och import av produkter där bromeradeflamskyddsmedel ingår?Anf. 143 () replik:Fru talman! Det pågår ett projekt som Skogssty-relsen bedriver med skogskalkning. Den är inteoomtvistad, eftersom det ger en chockverkan när manlägger kalk på mark som successivt harförsurats och PH-värdet återställs oerhört snabbt. Detinnebär en chockverkan som vissa växter inte tål. Detman har kommit fram till visar att det inte harspeciellt stor betydelse för våra sjöar och vattendragvad man lägger ut i skogen.Men sista ordet är inte sagt i denna fråga. Detfinns vissa skogsområden som behöver kalkas.När det gäller bromerade flamskyddsmedel har vii miljökvalitetsmålen antagit att den typen av gifterska fasas ut. Frågan är hur. Den frågan har regeringenställt till Kemikalieinspektionen, och den har lämnatsin syn på frågan. återstår att lyssna på alla sam-lade synpunkter innan vi tar ställning i denna fråga.Anf. 144 ()replik:Fru talman! Tack för svaret så långt. Socialdemo-kratiska ministrar har i högtidstal och bland annatinför i där jag deltog förnågot år sedan stått för ett svenskt förbud. Blandannat har sagt att bromerade flam-skyddsmedel inte behövs ur brandsäkerhetssynpunkt,det finns fullgoda alternativ. Jag hoppas att Social-demokraterna vill stå på vår sida som vill förbjudadessa mycket farliga och starkt cancerframkallandeämnen.Om skogsmarkskalkningen vill jag säga att det iSkogsstyrelsens material, i den nya rapport som komför , finns en mer positiv ton närdet gäller skogsmarkskalkning. Även Naturvårdsver-ket har visat en mer positiv syn på den här typen avåtgärder, inte minst i förebyggande syfte, för sjöar såatt försurade ämnen inte kommer ut i sjöar utan stan-nar i marken.Anf. 145 () replik:Fru talman! Vi har i miljökvalitetsmålen antagitatt vi ska få bort de bromerade flamskyddsmedlen.Frågan är hur vi ska bete oss. Som bekant florerar detmassor av varor vid våra gränser med detta innehåll.Det handlar mer om metoden hur det ska kunna ske.Vi är säkert överens om att det ska ske så fort sommöjligt. Jag har ingen annan uppfattning.Skogsmarkskalkningen kan man naturligtvis dis-kutera. Det väsentligaste i försurningsproblematikenär att angripa problemen vid källan, att få ned utsläp-pen. Vi har varit lyckosamma på detta område. Vi serpå skogen att de försurande nedsläppen har minskatradikalt. Låt oss fortsätta med det arbetet så behövervi inte diskutera kalk i framtiden.Anf. 146 () replik:Fru talman! Det gläder mig att i sittanförande lyfte fram det initiativ och det betänkandesom vi ställde oss bakom i utskottet i går om och om att ge ett tydligt tillkännagivande tillregeringen om att vi ska gå före och ansöka om att desvenska delarna av ska klassas som särskiltkänsligt havsområde.Jag skulle vilja ställa en fråga i samma härad, omdetta med att gå före. Det gäller återigen bromeradeflamskyddsmedel. sade i ett tidigare replikskifteatt det är fråga om metoden, men det handlar ocksåom tiden. Ett svenskt förbud går otvivelaktigt fortare.Vad är acceptabelt i tidshänseende för att man skauppnå miljökvalitetsmålet om en giftfri miljö?Anf. 147 () replik:Fru talman! Att gå före i frågor av den här typenhar alltid vissa komplikationer. Vi är kanske det landi västvärlden som är mest beroende av handel. Det ärmassvis av varor som strömmar in över våra gränser.Vi måste komma till rätta med den problematiken.Det låter kanske enkelt med ett snabbt ensidigtsvenskt förbud, men då stänger vi ute hela den varu-handel som i många fall är nödvändig eftersom vibehöver dessa produkter.Därför måste vi hitta en väg som vi utan någonstörre tidsutdräkt kan komma fram till målet om enutfasning. Tydligare går det inte att vara . Rege-ringen ska ju utvärdera de synpunkter som kom-mer in.Anf. 148 () replik:Fru talman! tog i sin replik uppkomplikationer kopplade till handel. I det miljömötesom hölls i handlade detdels om en utveckling, en hållbar utveckling, dels omatt handelsöverenskommelser och regler på handels-området inte ska vara överordnade regler och över-enskommelser på miljöområdet. De ska alltså tilläm-pas parallellt och samverka. Det handlar alltså om attvi i vågar gå före och inte ser handelshindersom problem. De bromerade flamskyddsmedlen be-traktas som handelsvara. De behövs inte. Vi kanskydda oss mot brand på annat sätt.Anf. 149 () replik:Fru talman! Nej, det är möjligt att de inte behövs.Men det gäller ju för oss att övertyga alla tillverkareav de produkter som vi köper att de inte behövs. Förstdå kan vi nå fram till den punkt då de bromeradeflamskyddsmedlen är borta. Låt oss anta den utma-ningen att få omvärlden att förstå att det går. Som jagantydde i mitt anförande är det med kunskap ochengagemang som vi ska bygga det hållbara samhället.Anf. 150 () replik:Fru talman! Inledningsvis kritiserade och mig för att vilja dra in pengarnatill klimatinformation. Jag var rätt tydlig i mitt anfö-rande när jag talade om det olämpliga i att myndig-heterna för politisk kampanj för skattepengar. Det ären sak att man informerar sakligt. Men den här typenav kampanjåtgärder för att övertyga folk om en poli-tisk riktning är inte lämpligt. Jag anser att det kantäckas genom den ordinarie budgeten som verket har.För det andra imponerades jag av att stå och tala om de lokala investeringsprog-rammen som en lyckad åtgärd under de år då dessaprogram löpte. ignorerar helt den myck-et skarpa kritik som har kommit från Riksdagensrevisorer och . Där slog man fastatt de lokala investeringsprogrammen hade oklaramiljöeffekter och låg kostnadseffektivitet. Om dettahörde vi ingenting alls från det tredje blev jag också imponerad när AlfEriksson talade varmt om att miljö- ochjordbruksutskott har bestämt sig för att lägga fram ettförslag om att skydda . Bilden från utskottetär snarare att vi i de övriga partierna fick släpa rege-ringspartiet efter oss för att komma fram till det. Mendet gläder mig att regeringspartiet har ändrat stånd-punkt så pass mycket att man kan tala varmt om denhär frågan.Anf. 151 () replik:Fru talman! Det är viktigt att någon håller i infor-mationsinsatserna när det gäller de forskningsrön ochden kunskap som finns på miljöområdet. Det är välnaturligt att är en av aktörerna pådet området. Dessutom har i sitt budget-förslag dragit ned också på anslaget till ordinarie budget.Visst har vi hört kritik mot de lokala investerings-programmen. De första 30-40 projekten har utvär-derats, och det visar sig att utfallet har varit bättre änförväntat. Så då tror jag inte att de lokala investe-ringsprogrammen är så dåliga. Varför skulle då före-trädare för kommuner satsa av pengarna - dehar satsat i sådana härprojekt - om de inte hade trott på dem? Jag finner dentanken ganska orimlig.Från min hemkommun som styrs av ett moderatkommunalråd har man till exempel ett projekt för attta till vara spillvärme som har bytt ut olja och enhel del annan energi i ett fjärrvärmenät. Detta projektapplåderas och användes till och med i valrörelsen avdet moderata kommunalrådet som en mycket lyckadmoderat satsning.När det gäller var nog inte detinte så mycket med det där släpandet. Det har tagitsinitiativ från regeringen långt innan vi tog upp denfrågan i utskottet.Anf. 152 () replik:Fru talman! Man kan ha olika uppfattningar omolika saker, det är helt klart.Bara för att informera vad besparingarna hos egentligen handlar om är det rovdjur-sinformation. Vi har en annan rovdjurspolitik än vadregeringen har. Därför anser vi att den typen av spe-cialdestinerade informationspengar inte behövs. Detrör sig om 2,5 miljoner, vilket väl får anses vara rättså lite pengar i totala budget.När det gäller de lokala investeringsprogrammenförnekar jag inte att det har funnits ett och annat pro-jekt som har varit lyckat, det är jag helt övertygadom. Men frågan är om ifall den summa pengar somnu satsas - som skabetalas ut till kommunerna - för att åtgärda klimat-problemen är en bra metod kontra vad vi i ställetskulle kunna göra för 300 miljoner kronor.Beträffande kritiken från ochRiksdagens revisorer är det viktigt att titta på helhe-ten. Man har alltså dömt ut dessa satsningar. De harhaft låg kostnadseffektivitet och oklara miljöeffekter.Därför tycker jag inte att det är ett bra sätt att hanteradessa budgetmedel. Som jag sade i mitt anförandehade jag hellre sett att man hade lagt pengarna påolika typer av incitament för teknikutveckling för attåstadkomma en bättre utveckling när det gäller koldi-oxidproblemen.Det är vad det handlar om. Därför kan jag intetycka att det är en bra lösning att föra lokala investe-ringsprogrammen till klimatpolitiken.Anf. 153 () replik:Fru talman! är det inte så att det bara är ett ochannat projekt som man kan peka på, utan den utvärde-ring som har gjorts visar att på det stora helahar man lyckats bättre i förhållande till vad som fannsi ansökan.Sedan håller jag med om att man inte bara skatitta på det resultatet. Man ska titta på helheten, och ihelheten ligger att också ta vara på den kunskap somfinns ute i landet och låta kunskapen spridas. Detfinns en sajt på nätet där man sprider sina projekt såatt alla kan ta del av dem. Det är också en teknikut-veckling som vi inte nog kan värdera. Den får vi påköpet.Kritiken som har varit har främst varit inriktad påatt det är flera mål med investeringsprogrammet,bland annat sysselsättningsmål.