prot · GP0978 · 2002-03-07 00:00:00 — Som ett exem-pel kan nämnas de redan inledda projekten som avseratt utveckla miljömässigt och ekonomiskt effektivametoder för att motverka de miljöproblem som upp-står vid gruvhanteringen och avfallet i samband meddenna.Naturligtvis kommer den kunskapen och kompe-tensen att vara intressant för många utanför Sverigesgränser. Jag kan lätt se framför mig ett framtida mil-jöteknikföretag som mot bakgrund av de stora geo-vetenskapliga kunskaperna är lyckosamt i arbetet medatt sanera grovt förorenade avfallsdeponier.För mig är alltså utvecklingen av den nationellageovetenskapliga kompetensen ett bra exempel på hurnaturtillgångar och kunskaper om dessa kan användasför att bredda näringslivet. Här finns dessutom storamöjligheter för en traditionellt mansdomineradbransch att med en ny inriktning vara attraktiv ävenför kvinnor.Fru talman! har avslagit en mo-tion om hantering av överskottsmaterial från gruvor.Avslaget får dock sägas vara gjort i en vänlig ton. Jagutgår från att regeringen tar konsekvenserna av ut-skottets skrivning som säger: "Utskottet vill därförframhålla betydelsen av att SGU:s arbete med klassi-ficeringen intensifieras. "Det är minst sagt framsynt ur en rad aspekter atthitta områden där man kraftigt kan öka användningenav material som ses bara som ettproblem - detta inte minst av miljöskäl. Utskottetshänvisning till det svenska miljökvalitetsmålet är ihög grad relevant.I motionen pekas på de möjligheter som ett ut-byggt transportsystem skulle ge för att fullt ut kunnanyttja bergmassor som finns upplagda runt desvenska gruvorna. Frågorna kanske inte riktigt hörhit, men naturligtvis kan de förslag som skissas på imotionen bidra positivt till både fler jobb och bättremiljö. Tips: Läs motion N330!Fru talman! Jag inledde mitt anförande med att geVänsterpartiets övergripande syn på gruv- och mine-ralpolitik. Jag ska avsluta med att peka på behovet aven nationell strategi i frågan. Bl.a. därför är arbetetmed en ny minerallag viktigt och svårt.På regeringens hemsida hittar man under rubrikenföljande beskrivning:"Gruvnäringen kan i sin vidaste mening sägas in-nefatta all mineralindustri, dvs. brytning för utvinningav malm, industrimineral, ballast och sten. Mineral-och mineralprodukter är nödvändiga för en hållbarekonomisk och social utveckling. Ett modernt sam-hälle fungerar inte utan dessa råvaror. "Problemet är att detta är allt som står om gruv-och mineralnäringen. Det kan vara en förklaring tillden utdragna processen om översyn av minerallagen.Exempelvis finns det mycket att läsa om en annanbasindustri, skogen, om regeringens skogspolitik, omuppföljning och om utvärdering av skogspolitiken.Jag menar att om regeringen menar allvar med skriv-ningen om att mineraler och mineralprodukter ärnödvändiga för en hållbar ekonomisk och social ut-veckling, behövs naturligtvis en långsiktigt hållbaroch stabil gruv- och mineralpolitik.Jag yrkar bifall till näringsutskottets förslag.Anf. 106 ()replik:Fru talman! nämnde inled-ningsvis att man vanligen möter en negativ syn påmineralhanteringen och gruvnäringen och efterfråga-de partiernas syn på denna näring. Man kan ju frågasig varför det har blivit en negativ syn på näringensom sådan men kanske speciellt på mineralprospekte-ring.Kristdemokraternas syn är att den här näringen ärväldigt viktig. Om vi inte hade haft den här näringenhade vi inte haft metallurgin med dess följdin-dustrier som en stor industri hos oss. Vi hade t.ex.inte haft med bergsborrning och hela denindustrin m.fl. Gruvnäringen och mineralhanteringenär för oss en mycket viktig basnäring, vill jag poäng-tera.Som också nämnde är mine-ralen av ett angeläget allmänt intresse. Då kan mankonstatera att detta intresse varierar med världsmark-nadspriset. Vi har många gruvor som är nedlagda föratt de inte innehåller malm som är lönsam att ta upp.Det angelägna allmänintresset har ännu ingen ut-redare velat ta på sig ansvaret för att precisera vad detär. Det skulle vara intressant att höra om LennartGustavsson har något att säga just om det angelägnaallmänna intresset. Det är ju här skärningspunktenfinns för markägaren och hans intresse av att både fåut något av sitt ägande och få råda över sin egendom.Jag vill gärna också säga, fru talman, att jag hög-aktar bergmästaren och hans arbete för att han hargjort näringen bättre. Hans sätt att hantera tillstånds-givningen har blivit mycket bättre än det var tidigare.Anf. 107 ()replik:Fru talman! Det är bra att tyd-ligt markerar vikten av att vi har en nationell gruv-och mineralindustri. Det tycker jag är befriande.Sedan över till frågan detta med angeläget allmäntintresse. Jag tror att det är avgörande för att vi ska haen nationell gruv- och mineralindustri att vi gör be-dömningen att de här frågorna är av angeläget allmäntintresse. Jag tror att vi i den här processen framövermåste hitta avvägningar där vi stärker markägarnasintresse. Men att gå så långt som att säga att vi ska tabort det angelägna allmänna intresset och fortfarandebedriva en utvecklad gruv- och mineralnäring tror jaginte på. Min fråga, som jag skulle vara tacksam omjag kunde få svar på från , gällervilken bedömning gör om vi tarbort det angelägna allmänna intresset och förstärkermarkägarnas rättigheter. Tror ni då att man kan ut-veckla en bärkraftig gruv- och mineralindustri?Anf. 108 ()replik:Fru talman! Det här med det angelägna allmännaintresset inom den här näringen, och dess betydelse,kvarstår hos oss. Jag kan också säga att även om vi ärmycket intresserade av att markägarens ställning skastärkas, han ska bli en förhandlingspart, vet vi att detkommer punkter där vissa markägare skulle vilja sättaupp ett veto: Min mark rör du inte! I sådana lägen kandet angelägna allmänna intresset få ta över. Det finnsen expropriationsrätt som vi i sådana lägen kan behö-va använda. Det är vår syn på saken.Fortfarande känner jag till svårigheterna med attprecisera det angelägna allmänna intresset. Jag vetom detta. Men det skulle ändå vara intressant omutredaren eller propositionen kunde ange några rikt-linjer. Det gör man t.ex. när det gäller att dra en vägeller när det gäller det angelägna allmänna intressetför en kraftledning. Men i fråga om minerallagenfinns det inget sagt, bara att det finns ett sådant in-tresse. Hur är syn på detta?Anf. 109 ()replik:Fru talman! Förhoppningsvis är det en av de sakersom vi under arbetet framöver ska kunna bidra med;alltså en tydlighet i det här. Det är, som harsagts i den här debatten, naturligtvis så att näringenbehöver en tydlig lagstiftning. Det är solklart. Menjag hoppas, eller utgår från, att Kristdemokraternakonstruktivt kommer att arbeta för att bidra med klo-ka synpunkter på lagens utformning. Jag gör dettautifrån den deklaration som faktiskt kom från Krist-demokraterna om att man ser att det angelägna all-männa intresset är viktigt och att man ser att det finnsett nationellt intresse av att vi har en stark gruv- ochmineralnäring.Låt oss sedan ta gemensamma tag för att forma enny minerallag där vi kan tydliggöra de oklarheter somfaktiskt finns, men låt oss göra det utifrån förviss-ningen att vi ska ha en stark svensk gruvindustri.Anf. 110 ():Fru talman! Ett av skälen till att den här utred-ningen kom till och till att vi ser fram emot att få enproposition är ju att både mineralletning och gruv-brytning innebär, och har inneburit, mycket storamiljöproblem som vi hoppas kunna göra något åtframöver. Ett annat skäl har naturligtvis varit att en-skilda markägare har drabbats av prospektörer ochfolk som inte har burit sig åt enligt regelboken alls.De har blivit kränkta. Det är viktigt att vi får nya ochbättre regler på det här området.Jag vill bara säga att visst är gruvindustrin mycketviktig. Men det är olika hur viktig den är. Hur viktigtär gruvbrytning på jämfört med övre Norr-land, där utrymmena är stora och där arbetslöshetenmånga gånger är hög? Man måste också se proportio-nerna, hur stort samhällsintresset är.Rent allmänt anser jag att markägarnas intressenmåste få större genomslag. Man måste ha bättre in-formation i alla led av hanteringen. Det måste ocksåfinnas någon slags ersättning för att man låter markenanvändas av andra till olika ändamål. Om det blirrimliga ersättningar tror jag också att det kommer attvara lättare att komma överens med markägare iframtiden.En annan sak är ju att länsstyrelser och kommu-ner, framför allt länsstyrelser, måste komma in tidiga-re i processen. De måste ha möjlighet att bedöma,både ur miljösynpunkt och ur kulturell synpunkt, deingrepp som eventuellt ska ske så att de kan ha enpåverkan på vad som händer. Jag anser att det ärviktigt att de förändringarna görs.Sedan är jag glad åt att vi tar upp den här fråganom gamla gruvhål och om de personer som bosättersig ovanpå dessa och alltså har haft oturen att få ensådan miljö. Det finns också andra typer av problemsom kan uppstå där man har bosatt sig. Det kan vararas och olika andra saker. Jag är glad att vi i utskottetenigt förutsätter att vi vill att detta ska tas upp i pro-positionen, att vi vill att regeringen ska komma meden lösning på det.Mycket viktigt är ju att gruvnäringen kommer tillbotten med miljöproblemen och inte utnyttjar miljönoch möjligheten att smutsa ned som man har gjorttidigare. har vi sett att mycket pågår, så det kankännas lite betryggande för framtiden. Det finnsmycket som pågår internationellt, t.o.m. i FN:s regi,och den internationella gruvindustrin arbetar hårt medatt bli bättre. Det här pågår på många olika nivåer, iEU och även i Sverige.Jag hoppas att det här leder till att vi får det mil-jömässigt bättre i fråga om både prospektering ochgruvindustri och till att gruvorna kommer att tas handpå ett acceptabelt sätt . En fråga som jaginte har sett belyst och som jag hoppas även kommeratt tas upp och belysas ordentligt är vad som händernär en gruva går i konkurs. Det har ju hänt uppe iVästerbotten för inte så länge sedan. Man lämnaralltså en mycket destruktiv miljö för samhället att tahand om. Så får det naturligtvis inte vara. Jag hoppasatt detta också kommer att tas upp, alltså hur man skaförsäkra sig mot att konkurser får destruktiva miljö-konsekvenser.Det här är de viktigaste sakerna som jag vill påpe-ka om det här betänkandet. Vi har alltså lämnat ettsärskilt yttrande där vi just trycker på miljöfrågorna.Vi har inte sett att det är löst . Vi har sett att arbetetpågår, och det är mycket viktigt att det fortsätter.Anf. 111 ()replik:Fru talman! Jag skulle bara vilja ställa en endafråga till . Jag har tidigare genomåren förstått att har stått för en vetorätttill förmån för markägare, till förmån för kommuneroch även till förmån för länsstyrelser. Står ni kvar vidden ståndpunkten? Det skulle i så fall låsa väldigtmycket av möjligheterna att utvinna mineraler påmånga håll i vårt land.Anf. 112 ()replik:Fru talman! En vetorätt för länsstyrelser ochkommuner tycker jag är helt rimlig. En vetorätt förenskilda är möjligen också rimlig, men jag vill in-vänta utredningen när det gäller detta.Jag tror också att det kommer att bli mycket lätta-re att lösa sådana här saker om man börjar behandlamarkägarna med lite mer respekt än man har gjorttidigare. Det är möjligt att situationen då inte blir såinfekterad. Då kan frågan lösas på andra sätt än ge-nom att man måste använda vetorätt. Men till dagsdato är det vår uppfattning att även markägare skakunna ha vetorätt.Anf. 113 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservationen.Som svar på den direkta frågan från LennartGustavsson vill jag säga att vi i ställtupp för gruvnäringen, och vi inser vilken stor bety-delse den har för hela vårt land. Den är självklart ettangeläget allmänintresse, vilket ju har sagts här tidi-gare.Utredningsdirektiven var föross i väldigt positiva eftersom man imånga stycken tog hänsyn till de synpunkter som vihade framlagt i den då aktuella motionen om mine-ralpolitiken. Vi hade väntat oss ett resultat i form aven proposition - och detta än ,vilket ju framförts tidigare i denna debatt. Det varviktigt för oss att markera att man skulle ta hänsyn tilläganderätten och avväga detta mot allemansrätten ochrätten att undersöka mark osv. Det gällde också frå-gorna om information både till markägare och tillsamhället i övrigt, och framför allt gällde det attity-den till markägare och bemötande från exploatöreroch myndigheten i fråga. Vi utgår fortfarande från attvi när det gäller dessa frågor ska kunna få positivabesked i en kommande proposition.Senfärdigheten är olycklig ur flera synpunkter.Prövningen tar . Mil-jöbalkens införande har gjort att det som tidigare nu kan ta tre . Det gäller inte baraden här typen av ärenden. Därför är det viktigt att vifår säkra och långsiktiga spelregler för gruvnäringenoch mineralpolitiken i det här landet. Jag utgår frånatt vi ska kunna få detta den kommande hösten.Med detta yrkar jag bifall till reservationen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §. )7 § Förstärkt sekretess i konkurrensärendenFöredrogsnäringsutskottets betänkande 2001/02:NU11Förstärkt sekretess i konkurrensärenden (prop.2001/02:69).Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades under 12 §. )8 § Redogörelse för verksamheten inom Orga-nisationen för säkerhet och samarbete i () och första halvåret 2001Föredrogsutrikesutskottets betänkande 2001/02:UU6Redogörelse för verksamheten inom Organisationenför säkerhet och samarbete i () un-der och (skr.2001/02:13).Anf. 114 ():Fru talman! Först vill jag yrka bifall till vår reser-vation, i vilken vi föreslår att regeringen bör ta initia-tiv till att en styrkekatalog för civil krishanteringupprättas.Sedan vill jag ta tillfället i akt att belysa betydel-sen av verksamhet samt göra några utblickarmot framtiden, framför allt med avseende på före-byggande terroristbekämpning och med tyngdpunktpå ett barnperspektiv och ett genderperspektiv.Fru talman! En stor del av verksamhetsyftar till att hjälpa de nya staterna i Öst- och att bygga upp demokratin från grunden. Härspelar elementära valförberedelser och valobservatio-ner en central roll, men även stöd och hjälp till en friopinionsbildning i dessa nya statsbildningar. Mångavalobservatörer kan vittna om den stolthet man haruppvisat på valstationerna när man med korrekthetoch stränghet noga efterlevt de nya vallagarna. Jaghar själv fått uppleva detta som valobservatör iMoskva, i och i Kosovo. Till påskhelgenhoppas jag att få uppleva samma sak när medborgar-na i ska gå till val.Även på andra demokratiskapande och konfliktfö-rebyggande områden har betydelse ökat. har den operativa förmågan ökat tjugofalt. Förnärvarande har man inte mindre än 20 olika missionerpå gång inom OSSE.Den senast arbetsuppgift man har tagit sig an äratt delta i terroristbekämpning, vilket borde lämpa sigsärskilt väl för en organisation som med dessstora bredd och legitimitet hos medlemsländerna. Ipraktiken arbetar man ju redan förebyggande motterrorism. Ty vad kan vara mer effektivt mot terro-rism än att skapa fungerande demokratier i tidigarelaglöst land?På vintersessionen i redogjorderapportörerna för de tre kommittéerna - den politiska,den sociala och den demokratiska kommittén - förhur de hade tänkt sig upplägget för arbetet mot terro-rism och upplägget inför parlamentarikermötet i Ber-lin i juli.Den första uppgiften som nämndes var att definie-ra vad terrorism är. saknas en allmänt vederta-gen definition - kanske beroende på att terrorismenliksom cancern kan ta sig många olika former ochuttryck. Vad är t.ex. skillnaden mellan terror ochterrorism? Är dödsstraffet en form av terrorism? Hurser vi på sådana ting som hedersmord och systema-tiskt kvinnoförtryck? Kan terrorismbekämpningövergå till att själv bli terrorism? Kan terroristbekäm-paren bli en terrorist? Är en sådan företeelse sommobbning ett embryo till en form av terrorism?Ja, det är många knepiga frågor, men jag är säkerpå att tre duktiga rapportörer - Barsony frånUngern, från och SvendRobinson från - kommer att lägga fram välgenomtänkta förslag till . De förslag mankommer att lägga fram kommer att lägga tonvikten pådet förebyggande arbetet, och det tycker jag är allde-les utmärkt. Jag menar att riksdag och dessOSSE-delegation kan spela en viktig och konstruktivroll för att påverka den resolution som par-lamentariska församling kommer att anta på Berlin-mötet.Fru talman! Vad jag syftar på är att vi tar initiativtill att lyfta in barnperspektivet och genderperspekti-vet i bekämpningen av terrorismen. Trots iövrigt stora förtjänster vet vi att det är trögt att drivadessa frågor inom . är av deltagarna vid de parlamentariska mötenamän, och förståelsen för det kvinnopolitiskaperspektivet är minst sagt dålig.Om vi ska göra en riktig genomlysning av terro-rismens grunder och orsaker tror jag inte att vi kankomma ifrån genderperspektivet. Jag tror inte att detär en slump att det är nästan enbart unga pojkar somblir terroristiska självmördare.Kampen för politisk demokrati är viktig i den fö-rebyggande terrorismbekämpningen. Men kampen föralla människors lika värde, även kvinnors och barns,måste också vara en hörnsten i kampen mot terrorism.Jag har svårt att tänka mig att terrorismen kan slå rot ien miljö där demokrati och jämlikhet råder och därbarnkonventionen respekteras. För övrigt tror jag inteheller att sådana länder startar krig. Därför hoppas jagatt vi tillsammans kan ta initiativ till att i arbete lyfta in kvinnoperspektivet i terrorist-bekämpningen.Anf. 115 ():Fru talman! Låt mig inleda med att yrka bifall tillförslaget i utrikesutskottets betänkande och avslag påreservationerna.OSSE, Organisationen för säkerhet och samarbetei , är tillsammans med FN en närmast univer-sell organisation med 55 olika medlemsländer. Be-sluten tas i det permanenta rådet och i ministerkretsenmed konsensus. Det betyder att alla måste vara över-ens. Detta är naturligtvis en stor styrka för Organisa-tionen för säkerhet och samarbete i , menockså en oerhört stor svaghet. lider avdetta, eftersom ett fåtal länder blockerar besluten.Man låter inte ens få ta sin budget. haralltså på grund av konsensusregeln blivit tagen giss-lan av ett fåtal medlemsländer som inte är så nöjdamed vad gör. Detta är naturligtvis ett stortproblem för OSSE.OSSE spelar en stor roll, precis som i sin inledning visade, genom de olika missio-ner som finns främst i och ,där gör ett fantastiskt bra arbete främst på dencivila sidan med att stärka de mänskliga rättigheternaoch att vara ett öga för att se vad som händer i dessaområden och att också rapportera om brott motmänskliga rättigheter. har ju också stängt sina missioner i våra grannländerEstland och efter att där ha gjort ett arbeteför att se hur man kan förbättra den ryska minorite-tens situation. När det arbetet bedömdes vara avslutatstängdes också missionerna.Det finns en mission som jag särskilt skulle viljalyfta fram. Det är monitoring group i iVitryssland, som arbetat i en enorm motvind. Presi-dent har gjort i det närmaste allt han kanför att kasta ut organisationen. Den som varchef, ambassadör , var närmast förklarad per-sona non grata av regim, men lyckadesändå sitta kvar hela sin period tills han nu slutade.Problemet är att den vitryska regimen nu inte tillåterden nyutnämnde chefen för denna mission att få vi-sum och komma in i . Man kräver nämli-gen att mandatet för ska göras om. Man tyckeratt är partiskt och har varit något slags sam-bandscentral för oppositionen i arbetet med att störtaLukasjenko, vilket naturligtvis är helt felaktigt.OSSE:s mission i har arbetat på ett mycket brasätt och har främjat demokrati och mänskliga rättig-heter i landet.Jag vill återgå till konsensusregeln, som faktisktnu förlamar . Den parlamentariska församling-en, som flera av oss här tillhör, har år på deolika parlamentariska församlingsmötena redovisatförslag på hur man ska kunna komma till rätta meddetta och föreslagit ändrade regler för hur röstnings-förfarandet ska se ut. Detta har inte gått att få någotsom helst stöd för från de olika medlemsländerna.I det permanenta rådet i finns det någontingsom man kallar secret consensus, alltså hemlig kon-sensus, och det betyder att ordförandelandet går runtoch lyssnar av bland de olika medlemsländerna. Närett medlemsland säger att man inte ställer upp på ettförslag talar ordföranden om för de andra att det integår att nå enighet om förslaget utan att man måstefortsätta arbeta med frågan. Men man talar inte omvilket land som bromsar det hela. Detta är naturligtvisett stort avbräck för oss som parlamentariker. Vi sitteri våra respektive nationella parlament och vet faktisktinte vilka länder det är som bromsar utvecklingen iOSSE. Detta måste vi naturligtvis göra någonting åt.Vem vet: Det kanske är sombromsar utvecklingen i , utan att vi som parla-mentariker får reda på det! förbjude att det är pådet sättet, men man kan ju aldrig vara helt säker.Efter vintersessionen i anordnades ett möte iSalzburg med ett antal ledamöter från parlamentari-kersidan och från ambassadörerna i det permanentarådet, där man diskuterade just de motsättningar somfinns mellan parlamentarikerförsamlingen och detpermanenta rådet i . Då försökte man ocksåkomma överens om något slags hållning vad gällerhur man skulle kunna samarbeta bättre i fortsättning-en. Jag vill till protokollet läsa in detta i en from för-hoppning att någon på på andrasidan Strömmen läser detta och också arbetar i denriktningen i fortsättningen.I denna samling kom man överens mellan dessarepresentanter för det permanenta rådet - de främstaföreträdarna och de största länderna - och parlamen-tariker från parlamentarikerförsamlingen att presi-denten i parlamentarikerförsamlingen varje gång skabli inbjuden till det permanenta rådet efter sommar-och vintersessionen för att inför det permanenta rådetbeskriva de viktigaste prioriteringar som parlamenta-rikerförsamlingen har beslutat om och redovisa deresolutioner som vi som parlamentariker antar. Efterdet ska det permanenta rådet anordna en debatt där derespektive medlemsländerna diskuterar parlamentari-kernas förslag. Detta har ju inte skett förut. Man harbara fått det på papper, och sedan har man inte fåttnågon kommentar. Det skulle göra att vi faktiskt fåren möjlighet att höra vad den svenske ambassadören iOSSE säger om de förslag som vi har antagit i parla-mentarikerförsamlingen. Visar det sig då att densvenska regeringen inte håller med parlamentarikernahar vi faktiskt en möjlighet att i detta parlament på-verka den så att man ändrar sinhållning . Jag tror att det vore väldigt po-sitivt om vi kunde få ett sådant samarbete att fungera.Man har också från medlemsländerna välkomnatatt kommer attsätta upp ett sambandskontor i som ska vara hjälp för oss som parlamentariker och ge oss in-formation om vad som händer i och hur vi skakunna arbeta och påverka nere i . Det kommeratt sättas upp . Det permanentarådet lovade också att ge full support och full accesstill all information inom som vi behöver somparlamentariker.Det kanske viktigaste av alltihop är budgetfråganinom , som faktiskt bromsas av att vissamedlemsländer använder sitt veto i den här organisa-tionen. Där kom ambassadörerna och parlamentari-kerna överens om att budgeten ska skickas till parla-mentarikerförsamlingen som den skickastill medlemsstaterna för att man ska kunna få samla insynpunkter, dels från medlemsländerna, dels frånparlamentarikerna, för diskussion, så att viockså kan få lämna våra synpunkter.Jag tycker att det är väldigt bra att mötet i Salz-burg ändå kom fram till vissa åtgärder som på någotsätt skulle kunna stärka parlamentarikernas ställning iOSSE:s parlamentarikerförsamling och i råd. är en oerhört viktig organisa-tion, och de missioner som verkar i Öst- och Central-asien gör ett fantastiskt bra arbete. De förtjänar alltstöd, och därför ska vi inte låta denna organisationkidnappas av stelbenta konsensusregler. Parlamenta-rikerförsamlingens åsikter behövs, och det är bra attpermanenta rådet är berett att ta till sig dessa.Anf. 116 () replik:Fru talman!