prot · GP0990 · 2002-04-04 00:00:00 — Det är den tekniksom har använts, som utan att överdriva kan ses somett kringgående av budgetlagen.Vid tidigare tillfällen har regeringen valt att an-vända en annan teknik, som har varit i överensstäm-melse med den överenskommelse som några partierhar om hur dessa frågor ska skötas. Men har manvalt att gå ifrån den överenskommelsen och hanteradetta extra bidrag till kommunerna på ett sätt som göratt det dels läggs utanför utgiftstaket, dels inte går attmäta och värdera i samklang med andra anslag. Tidi-gare har det sagts att saker som kommer till ska fi-nansieras genom besparingar. finansierar man deti stället på intäktssidan. Det är inget förfarande sommanar till efterföljd om man ska behålla respekten förden svenska budgetlagstiftningen, budgettaken ochden stabilitet som många av oss har lagt väldigtmycket arbete och prestige på att få till när det gällerstatens finanser.Ytterligare en fråga som gör att vi har röstat nejtill förslaget är frågan om demokrati. Vi i Centerpar-tiet är djupt övertygade om att ett sätt att stärka de-mokratin och få människor att engagera sig mer i detpolitiska arbetet är att ge dem möjlighet att självadelta i utformningen av den gemensamma skattefi-nansierade verksamheten.Det finns en politisk nivå i som är heltöverlägsen när det gäller demokratiskt engagemang.Det är den kommunala nivån. Det är nära medborgar-na. Det är möjligt att se hur man beslutar. Man kanringa och prata. Man kanske t.o.m. känner de politis-ka företrädare som fattar besluten. Det går att delta,och det går att engagera sig i frågor.Detta sätt att toppstyra verksamhetmissgynnar en sådan demokratisk utveckling. har tillbringat förmiddagen med attdiskutera några av dessa problem. Här har vi en an-nan effekt av detta synsätt. Det är ur demokratisksynvinkel inte bra att omyndigförklara den kommu-nala politiska nivån och de kommunala företrädarna.Jag ska citera ur enhälligtantagna rapport om kommunernas ekonomiska läge.Rubriken på s. 29 är följande: "Litar rikspolitikernainte på sina kollegor i kommunerna?" Det står så här:"Man förlorar helhetsperspektivet när debatten foku-serar på dessa riktade 'småpengar' istället för påkommunernas samlade verksamhet. Med tanke på attutgångsläget för respektive verksamhet varierar frånkommun till kommun leder det till att pengar intealltid fördelas på det mest rationella sättet.Erfarenheten visar att man på riksnivå inte har re-spekt för kommunernas sätt att prioritera mellanverksamheterna. Man vågar inte lita på att de som ärnärmast verksamheterna faktiskt kan fatta kloka ochrationella beslut. "Fru talman! Det kan inte sägas bättre än på detsätt som kommunerna, de fackliga organisationernasjälva och förstås har sagt det.Jag skulle vilja avsluta med att yrka bifall till re-servation nr 1 och reservation nr 4.Anf. 103 HANS ():Fru talman! För oss socialdemokrater är vården,skolan och omsorgen hörnpelare i välfärdssamhället.Det arbete som utförs av välfärdsarbetarnager oss alla en trygghet i vardagen.Att vara förvissad om att mor och far eller farmoroch farfar har det bra på servicehuset är en viktig delav tryggheten i vardagen inte bara för dem som behö-ver omvårdnad utan också för deras barn och barn-barn.Att föräldrar är förvissade om att deras barn får enbra utbildning i en bra miljö är en viktig del av trygg-heten i vardagen inte bara för barnen och deras för-äldrar utan också för mormor och morfar. Att alla kanlita på att samhällets stöd finns den dag man behöverdet på livets resa, och att det finns oavsett om detråkar vara högkonjunktur eller lågkonjunktur, är enviktig del av tryggheten i vardagen.För oss socialdemokrater handlar det om att gealla människor ett gott och tryggt liv, oavsett egnaekonomiska och sociala utgångspunkter. Ytterst gerskolan, vården och omsorgen människorna livschan-ser, frihet och trygghet.Fru talman! ekonomiska kristvingades 10 000-tals välfärdsarbetare att lämna sinaarbeten. Den nödvändiga saneringen av landets eko-nomi fick konsekvenser ända in i välfärdssamhälletsallra innersta kärna. Detta skapade i sig en ökadotrygghet i människornas vardagsliv. Även om visedan ett antal år kunnat lägga den ekonomiska krisenbakom oss finns fortfarande oron kvar för att det somhände kan hända igen.Vi socialdemokrater ska gör allt för att Sverigealdrig mer ska komma i en situation då en missköttekonomi tvingar oss att skära ned i välfärden. Vi vetatt det alltid är de människor som har störst behov avvår gemensamma välfärd som drabbas hårdast närvälfärden skärs ned.Fru talman! försvagades successivtden internationella konjunkturen. Det påverkadeockså svensk ekonomis utveckling negativt. Terro-ristattentatet i försämrade deninternationella konjunkturen ytterligare. Det innebaratt tillväxttakten minskade även i Sverige.Det är bl.a. mot bakgrund av detta som regeringenföreslår ett tillfälligt sysselsättningsstöd till kommu-ner och landsting. Detta föreslås för att upprätthållasysselsättningen men också för att stimulera till tidi-gareläggning av anställningar inom välfärdsområdet.Stödet består av två delar: ett generellt stöd och ettnyanställningsstöd. Det generella stödet beräknasomfatta . Nyanställningsstödetberäknas omfatta ca 800 miljoner kronor.Det generella stödet uppgår till av lönekost-nadsunderlaget som utgörs av kommunernas löne-kostnad med ett tillägg på av kostnaden förverksamhet som kommuner köper in från andra pro-ducenter. Nyanställningsstödet utgår avökningen av lönekostnadsunderlaget till följd av ny-anställningar mellan 2001 och 2002.Båda stöden utgår genom att kommunernas ochlandstingens skattekonton krediteras. Det generellastödet tillgodoförs , medan nyanställnings-stödet tillgodoförs kommuner och landsting under2003.Fru talman! I reservation 1 yrkas att riksdagenavslår regeringens förslag till ett tillfälligt sysselsätt-ningsstöd. Bakom denna reservation står samtligaborgerliga partier. De borgerliga partierna anser bl.a.att regeringen prioriterar sysselsättningen i kommu-ner och landsting, när det, enligt de borgerliga parti-erna, är sysselsättningen inom privat verksamhet sommåste stärkas. På vilket sätt det existerar något mot-satsförhållande redovisar man ej i reservationen.De borgerliga partierna vänder sig också kraftfulltmot den ökade satsningen på välfärden och att dengenomförs genom att ca avräknaspå kommunernas och landstingens skattekonton.Detta är, fru talman, oerhört förvånande. Riksda-gen beslutade att införa ett sjö-fartsstöd för att stärka svensk sjöfartsnäring. Sjöfarts-stödet innebär full kompensation för såväl skattersom arbetsgivaravgifter på sjöinkomst. Stödet tillgo-doförs arbetsgivaren genom kreditering på dennesskattekonto. Bakom införandet av detta stöd stodsamtliga partier förutom . Varför görborgerliga partier skillnad på stöd som krediteras påarbetsgivarens skattekonto beroende på om stödetsyftar till att stärka svensk sjöfart eller om stödetsyftar till att upprätthålla sysselsättning och stimuleratill ökad sysselsättning i vården, skolan och omsor-gen?I övriga reservationer framförs bl.a. frågeställ-ningar kring konkurrensneutralitet vad avser beräk-ningsunderlagets omfattning. Dessa frågeställningarhar utskottet belyst. Det har även gjorts vissa förtyd-liganden i betänkandet kring ords innebörd i proposi-tionen.Fru talman! Jag kan inte undgå att reflektera överde borgerligas kompakta mostånd mot regeringensoch utskottsmajoritetens satsning för att upprätthållaoch stimulera till ökad sysselsättning i välfärden.Ett av huvudargumenten för de borgerligas av-slagsyrkande riktas mot det sätt på vilket kommuner-nas och landstingens ekonomi ska stärkas. Detta görstrots att alla borgerliga partier utom förbara några månader sedan röstade ja till att stärkasvensk sjöfartsnäring på precis samma sätt.Om några månader kommer sannolikt alla partier idenna kammare att tala om för väljarna att just derasparti vill göra mest och är bäst på att stärka vården,skolan och omsorgen.Att röstar mot förstärkningen av väl-färden är väl i sig ingen överraskning för någon här ikammaren och sannolikt inte heller en överraskningför alltfler människor i samhället i övrigt. Överrask-ningen står väl för, detparti som alltsomoftast ger sken av att vilja stärkavälfärden och tryggheten i samhället.Jag är ganska säker på att just denna dag, den 4april , är en viktig dag för Kristdemo-kraterna. Det är denna dag kan gåfrån ord till handling genom att rösta ja till 3 miljar-der kronor för att upprätthålla välfärden och stimuleratill en ökad sysselsättning i vården, skolan och om-sorgen. Men liksom tidigare verkar banden tillModeraterna vara viktigast för Kristdemokraterna.Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i finans-utskottets betänkande FiU25 och avslag på samtligareservationer och motioner.Anf. 104 PER () replik:Fru talman! Det är inte lätt att vara , attbehöva stå i kammare och försvara endåligt beredd proposition. Man kan som Hans Hoffsäga att man värnar om vård, skola och omsorg ochlåta dåligt beredda förslag bli beviset på detta. som vet attalla de ökningar av det generella statsbidraget som nihar hävdat vara bevis för att ni just värnar om vård,skola och omsorg har ätits upp av indragningar ochurholkningar som ni själva har varit med och beslutatom.Landstingsförbundet säger att den ökning som dehar fått rör sig om 0,5 miljarder kronor.För Kommunförbundet är det ett minus. Om ni nuvärnar så varmt om vård, skola och omsorg, varförröstade ni då emot vårt förslag ?Fru talman! Det är lite patetiskt att se Hans Hoffkasta sten i glashus så det krasar runt honom själv.Jag tycker också att kunnat ägna lite mertid åt att bemöta sakargumenten i stället för att oreraom de stora breda dragen i svensk ekonomi. Gå in påsakargumenten!Anf. 105 HANS () replik:Fru talman! Det är precis svensk ekonomi och vårvälfärd det handlar om. Det är därför jag har uppe-hållit mig vid detta.Enligt bryter inte sjöfartsstödetmot budgetlagen, för det röstade Per ja tillden . Men vi bryter enligt Kristdemokra-terna mot budgetlagen när vi vill stärka välfärden påsamma sätt. Vad gör för skillnadmellan stöd till kaptener och matroser och stöd tillvårdbiträden och sjuksköterskor? Det är dags förKristdemokraterna att gå från fina ord i motioner,olika uttalanden och debattartiklar till att faktisktställa upp för välfärden när det nu finns möjlighet attgöra detta i kammaren . Per har jumöjlighet att i sin nästa replik yrka bifall till förslageti betänkandet.Anf. 106 PER () replik:Vi har redan, som fru talman och alla andra ikammaren vet - med undantag möjligtvis för HansHoff - budgeterat och finansierat en höjning av detgenerella statsbidraget med 3 miljarder. Varför ska vidå gå med på den här typen av brott mot er egen re-gerings tolkning av budgetlagen? Jag citerade ju,, från propositionen, där man tolkar bud-getlagen som "att inkomsterna inte får minskas medutgifter och att utgifterna inte får minskas med in-komster".Ifrågasätter citatet? Jag har inte sagtnågot annat än att regeringen går emot sin egen tolk-ning av budgetlagen. Om det har skett flera gångergör väl inte det saken bättre?Anf. 107 HANS () replik:Fru talman! Att det skulle bryta mot budgetlagenär en felaktighet. Konstruktionen bryter inte motbudgetlagen; den uppfyller budgetlagens krav påtydlighet och transparens. Dessutom har riksdagentidigare fattat beslut om nedsättning av skatter påmotsvarande sätt, t.ex. anställningsstödet men ocksåsjöfartsstödet som beslutades den 24 oktober 2001.Det var sex av partier som stod bakomdetta, som är konstruerat på precis samma sätt somdet vi ska fatta beslut om. Då röstade Per Land-gren ja.Jag kan inte dra någon annan slutsats än att Krist-demokraterna gör skillnad på om detta ska användastill att stärka svensk sjöfartsnärings konkurrenskraftoch jobben på båtar eller om det ska användas till attstärka människorna som jobbar i välfärden.Anf. 108 () replik:Fru talman! Jag har några frågor till Hans Hoff.Den första är: Varför ökar ni inte kommunernasskattebas i stället för att om och om igen besluta omtillfälliga stöd som t.ex. detta?Om vi ska prata ekonomi och välfärd måste jagställa frågan: Varför vill ni inte sänka arbetsgivarav-gifterna för de första anställda i företag, någontingsom skulle kunna öka tillväxten och antalet arbetstill-fällen och ge en större kaka att fördela till välfärd?Min tredje fråga är: Varför lurar ni kvinnor genomatt säga att ni vill avskaffa deltid för att gynna heltidsamtidigt som ni bara föreslår sådana här tillfälligakommunstöd som räcker ett, ett och ett halvt eller tvåår och som bara ger vikariat, projektanställningar ochdeltidsjobb?Sista frågan: Varför bryr ni er inte om ens eraegna kommunpolitikers åsikt?Anf. 109 HANS () replik:Fru talman! Om det blir några anställningar ochvilken anställningsform det i så fall kommer atthandla om får vi väl se . Jag vill inte kate-goriskt säga att det blir på det sätt som vet attdet blir. Det får vi nog se med tiden.Det handlar ju om, och fru talman, att vi behöver värna välfärden. Vi behöver tillföramedel för att upprätthålla sysselsättningen i vården,skolan och omsorgen. Det tar upp i sin re-servation och motion handlar mer om ett långsiktigtarbete, och det kommer vi i andra sammanhang att fåta ställning till och jobba vidare med. handlar detom att tillföra pengar för att möjliggöra att man kanupprätthålla sysselsättningen i välfärdens kärna. Detär oerhört väsentligt för oss socialdemokrater att vikan göra detta.Det beslut vi tar kommer att innebära atttiotusentals anställda i vården, skolan och omsorgenkommer att kunna känna sig tryggare i sin anställ-ning. Jag tycker att det är lite synd att inte Centerpar-tiet ställer sig bakom detta förslag. Och det kan juinte bero på att det bryter mot budgetlagen, för närdet gällde sjöfartsstödet var med även iden delen.Anf. 110 () replik:Fru talman! Om vi ska tala teknik finns det tekni-ker för att göra detta på ett snyggare sätt än det ni harvalt. Många partier har varit med om det förut, t.ex.1997/98 när det handlade om sänkning av fastighets-skatten. Det finns alltså tekniker för att göra det nivill på ett snyggare sätt. Man kan fråga sig varför niinte valde ett snyggare sätt som bättre överensstäm-mer med budgetlagen.Det är fullt möjligt, och det har varit fullt möjligtunder vintern, att fatta beslut som hade stärkt tillväx-ten i ekonomin och gett mer att fördela, nämligen attsatsa mer på småföretagen. Det har varit fullt möjligtatt fatta beslut som hade stärkt kommunernas lång-siktiga skattebas. Men ni har valt att inte göra det. Nihar valt att i stället lägga fram ännu ett sådant härkortsiktigt anslagsförslag. Det är ett val som ni hargjort, men jag tycker att det är väldigt synd. Jag be-klagar det med tanke på kommunernas kvalitet i verk-samheten, de anställda och dem som är beroende avkommunernas verksamhet.Sedan är det inte jag som är tvärsäker på att detinte blir fasta jobb utan vikariat och projektanställ-ningar. Det är ett stort antal socialdemokratiska, cen-terpartistiska, folkpartistiska, moderata osv. kom-munpolitiker runtom i landet under ledning av ensocialdemokratisk ordförande i säger: Använd inte den här vägen! Det är kont-raproduktivt! Jag tycker att det är synd att ni intelyssnar på dem, och jag tycker att det är synd att nifattar sådana här beslut som i längden missgynnarkvinnor i offentlig anställning.Anf. 111 HANS () replik:Fru talman! För oss socialdemokrater handlar detom att i den situation som jag beskrev i mitt huvudan-förande snabbt sätta in åtgärder för att värna skolan,vården och omsorgen, värna välfärden. Det är grun-den för det beslut vi ska fatta. Jag är uppriktigtbesviken över att inte ställer sig bakomdet här förslaget. och vet attdetta behöver göras. Det här stödet behöver sättas injust för att trygga välfärden. Och det handlar inte baraom de anställda. Alla vi som använder välfärdenstjänster i form av vård, skola eller annat måste ocksåkunna känna en trygghet i vardagen, att vi kan upp-rätthålla detta i en situation när den internationellakonjunkturen har inneburit att de ekonomiska förut-sättningarna är sämre även i Sverige.(forts. 10 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.9 § FrågestundAnf. 112 TREDJE VICE TALMANNEN:Kammarens överläggningar återupptas. Fråge-stund äger nu rum med följande statsråd: statsministerGöran , statsrådet , näringsmi-nister , finansminister och justitieminister . Jag berministrarna komma fram och ta plats.Statsministern besvarar såväl allmänpolitiska frå-gor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågortill övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsom-råden inom regeringen. Frågorna och svaren ska hållasig inom en minut.SkattetrycketAnf. 113 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.Förra året blev skattetrycket rekordhöga . Detär just den situationen som leder till att vi har en flyktav företagsägande, investeringar och sparande frånSverige, förutom de konsekvenser det har för enskildamänniskors trygghet. Inför detta faktum sade statsmi-nistern att hans mål var att skattetrycket ska ned till50 %. Detta är egentligen ingen nyhet, därför att dettahar stått i budgetproposition efter budgetproposition.Det är bara det att det alltid har rullat fram ytterligarenågra år. Den intressanta nyheten är att den politiksom faktiskt förs leder till rekordhögt skattetryck,med de konsekvenser det får.Man kan ställa frågan: Vad ska man göra åt detta?Då svarar att man inte ska göra nå-gonting alls. Man ska bara vänta och se. Inte sänkaskatter, inte spara, utan bara vänta och se. Därförskulle jag vilja fråga statsministern här : Harregeringen någon annan strategi än den man tidigarehar haft för att sänka skattetrycket? Den strategi mantidigare har haft har ju lett till rekordhögt skattetryck.Har man någon annan strategi? Jag ställer denna frågamed tanke på den mängd krav på höjda kommunal-skatter som finns inom socialdemokratin och detfaktum att ni nu också har ett växande statligt bud-getunderskott. Har ni någon annan strategi än den niredan tidigare har haft?Anf. 114 Statsminister ():Fru talman! Det är sant att skatteuttaget förra åretblev inte utan till och med , trorjag. Det var mer än vi hade räknat med. Det berodde isin tur på väldigt goda tider i framför allt svenskindustri och bland alla de människor som gjorde storavinster på att sälja aktier. kan närhan tittar på statistiken se varifrån skatteinkomsternakommer.I år har vi ett sämre år, en fallande konjunktur. Dåfaller också skatteintäkterna.Om vi gör det antagande vi nu har gjort om vår till-växt ser vi att året därpå, och därefter, går vined mot eller , den storleksordningen.Jag har aldrig trott att skattetrycket i sig är detsom styr tillväxten. Det är klart att det finns skadligaskatter. Men jag är övertygad om att om man jämförSveriges ekonomiska utveckling med andra länders ivårt närområde så kommer vi att hävda oss mycketväl.När det gäller förmågan att attrahera utländska in-vesteringar framgår det mycket tydligt av Invest inSweden Agency's rapport om hur vi har dragit till ossutländskt kapital trots de höga skatterna eller kanskedet är tack vare de höga skatterna. De ger oss ocksåmöjlighet att i ett långt och vidsträckt land ha en godinfrastruktur och en bra utbildning och forskning somtillkommer alla. Tänk på det, ni moderater!Anf. 115 ():Fru talman! Statsministern säger nu: Ojdå, skatte-trycket blev lite högre än vi hade tänkt oss. Men sa-ken är den att ni inte har gjort någonting för att detska bli lägre. Ni har inte hållit utgifterna och ni harinte sparat.Jag tycker att det var bra att statsministern tog uppInvest in . De redovisar just att vi har en net-toutflyttning av företagsägande som över den senastetioårsperioden motsvarar . Det ären gigantisk förändring av den svenska ägarstruktursom slår mot vår framtida välfärd och mot vårt väl-stånd.Jag tycker att man av det statsministern sade kankonstatera att det inte var så mycket nytt, utan det ärvänta-och-se-strategin. Vart den har lett oss vet vi.Det är som med ord:Upp flyga orden, tanken stilla står,Ord utan tanke aldrig himlen når.Men skattetrycket förblir högt, och det är skadligtför . Det borde ni socialdemokrater tänka på.Det syns när företagen flyttar ut. Det syns i männi-skors egna hushållskassor och i deras egen socialatrygghet.Anf. 116 Statsminister ():Fru talman! Jag kommer ihåg vad lämnade efter sig när han lämnade kanslihuset.Det var ett lågt skattetryck, formellt. Ni hade fått neddet till . Men ni hade släppt upp utgifterna till63 % av BNP. Ni var världsmästare i offentliga ut-gifter under tid.Vi hävdade oss väl i skatteuttaget. Men skillnadenmellan det och allt det vi inte betalade för fick vi lånatill. Det drev upp räntorna, det satte småföretag ikonkurs, det drev bort investeringarna från Sverigeoch det inledde en eländesperiod som vi nu har tagitoss ur.Att vi nu har stora skatteintäkter beror ju på attnäringslivet går bra. Att vi nu har stora skatteintäkterberor på att folk har pengar att konsumera för. Att vinu har stora skatteintäkter beror ju på att vi har pres-sat tillbaka arbetslösheten. Det är så det fungerar i enekonomi som går åt rätt håll.Vi har vänt utvecklingen. Vi har inte som ni foku-serat på skatterna. Vi har fokuserat på att ha disciplini hela ekonomin. Det tänker vi fortsätta att göra. Ochjag varnar för en utveckling där de kommer tillbaka iregeringsställning som har försökt förut att bedriva enpolitik där det bara var skattetrycket som var detstyrande. Det var lite väl endimensionellt, för att intesäga enfaldigt.Effekter av inkomstskattesänkningarAnf. 117 ():Fru talman! Jag har en fråga till finansministernmed följande bakgrund:För några veckor sedan fick svenska folket genomett nyhetsinslag i Rapport reda på det som en del avoss redan visste, nämligen att höginkomsttagarna ärde som har tjänat mest på regeringens skattesänk-ningar under den här mandatperioden. att en undersköterska som tjänar imånaden får en skattesänkning på , medankommunalrådet som tjänar får en sänkningmed eller ungefär fyra gånger såmycket.Vilka kommentarer har finansministern till de avRapport presenterade siffrorna? Stämmer de ellerstämmer de inte?Anf. 118 Finansminister ():Fru talman! Vi har som bekant sänkt inkomst-skatten , och vi har använt metoden attkompensera för de s.k. egenavgifterna. Det innebäratt har man betalat i egenavgifter ska man fåtillbaka i form av en skattesänkning. Harman betalat har man fått tillbaka ,dvs. krona för krona har man fått en skattesänkning iförhållande till det man har betalat.Det har i sin tur lett till att de grupper som haft delägsta inkomsterna, medelinkomsttagarna, procentu-ellt sett naturligtvis har fått mer tillbaka. Eftersom demed de allra högsta inkomsterna inte har betalat denhär typen av egenavgifter för den högsta delen av sininkomst har de inte heller fått de stora skattesänk-ningar som de i annat fall skulle ha fått. Ur den syn-punkten har det varit en reform i form av sänkta in-komstskatter som relativt sett i första hand har gynnatlåg- och medelinkomsttagare.Detta har dessutom kompletterats med att vi i århar gjort en mycket stor insats, framför allt för barn-familjerna, genom införandet av maxtaxan. Det sän-ker exempelvis marginaleffekterna rätt ordentligt förunga barnfamiljer, inte minst för ensamstående. Urfördelningspolitisk synpunkt står sig den inkomst-skattereform som vi genomfört väldigt bra.Anf. 119 ():Fru talman! Jag noterar inledningsvis att finans-ministern bekräftar det sifferunderlag som presente-rades i Rapport. Jag vet inte om finansministern harnoterat att vi i har lagt fram förslag ominkomstskattesänkningar med tyngdpunkten på lågaoch normala inkomstlägen, dvs. för att komma åt des.k. tar höjd skatt och mins-kat bidrag ofta hand om av en nytjänadkrona i dessa inkomstlägen. Då återstår alltså 20-30 %.Vi tycker att det ska löna sig att arbeta, och därförvill vi komma till rätta med de här marginaleffekter-na.