prot · GP0981 · 2002-03-13 00:00:00 — Man får ge och ta, men detgår också att bli överens.Jag blev väldigt upprörd över att skulle ha tappat den tydligahumanistiska människosynen. Det är en befogadupprördhet med tanke på vår flyktingpolitik, vår poli-tik när det gäller biståndsfrågor och vår politik inomdet sociala området.Jag ska ställa en fråga till : Vadär mest humanistiskt, att få avdrag för gåvor till bi-stånd eller att få avdrag för föreningsavgifter sombara de kan få som har jobb och är fackförenings-medlemmar? Det var som användetermen humanistisk.Anf. 46 () replik:Fru talman! Det var lite av blanda och ge. Jagbörjar från slutet. Om man tittar på de argument somLennart Kollmats hänvisade till i fråga om gåva ellerinte gåva kan jag läsa upp den första delen eftersomjag skrev ned det. Det var så betecknande för varförvi säger nej. sade: Den ger givarenen möjlighet att styra bidrag till ändamål som haneller hon själv prioriterar och att få en för-del av detta.Man undandrar sig alltså det demokratiska sys-temets möjligheter att styra de pengar som finns atttillgå för den här typen av ändamål. görman det inte för att man tycker att det är bra utan föratt man själv får en förtjänst av det. Jag tycker det ärett väldigt knepigt argument.Sedan tycker jag inte att man kan göra jämförel-sen med arbetslöshetsförsäkringen så som LennartKollmats gör. Det är, vilket jag också sade i mitthuvudanförande, en rättvisefråga mellan arbetsgivareoch arbetstagare. Det har inget att göra med gåvor iövrigt eller med avdragsmöjligheter.Anf. 47 () re-plik:Fru talman! Jag tror inte att det numera är fel påhögtalaranläggningen. Jag har aldrig talat om arbets-löshetsförsäkring utan om avdrag för fackförenings-avgifter. Det var min jämförelse. Jag vet inte hurLennart fick fram jämförelsen med arbets-löshetsförsäkring.När det gäller avdrag för gåvor till internationelltbistånd har vi dels förslaget om beloppsbegränsning,dels den punkt som läste upp frånvår reservation. Jag tackar för det, för jag hade intetid att själv göra det.Här handlar det om en typisk vinna-vinna-situation - något som vi ofta eftersträvar - där tvåparter gör något som båda har möjlighet att vinna på.Det är idealiskt ur den synpunkten. Väldigt mångager bistånd utan skatteavdrag till interna-tionella organisationer, Röda korset, Rädda Barnenosv. Det här skulle stimulera ytterligare, för behovenär oändliga, ger ett bistånd från staten, men vi vill kunnaförstärka de privata möjligheterna för bistånd ytterli-gare. Därför har vi tagit upp detta. Det handlar alltsåom skattereduktion för fackföreningsavgifter ochavdrag för gåvor till internationellt bistånd. Jag tyckeratt dessa går att ställa mot varandra eftersom det rörsig om ganska likartade saker.Anf. 48 () replik:Fru talman! Jag får erkänna att jag kanske blanda-de ihop om det var fråga om arbetslöshetsförsäkringeller fackföreningsavgifter, men reduktionen handlarom både-och.Eftersom vi är inne på arbetslöshetsförsäkring villjag ta upp en annan sak. har tyvärringen ytterligare replik, så vi kan väl ta den diskus-sionen i ett annat sammanhang.Jag noterade också att det i en av reservationernastår att arbetslöshetsförsäkringen fungerar bättre meden högre egenavgift. Det hade varit intressant attdiskutera och få en redogörelse för på vilket sätt en-skilda arbetstagare skulle ha en bättre arbetslöshets-försäkring om de fick betala mycket mer varje må-nad. Men, som sagt, det får vi återkomma till.Vad jag egentligen sade, eller åtminstone menade,när jag talade om humanismen var att Folkpartietshumanistiska inställning försvinner i samarbetet. Jagtror inte att den på något vis har förändrats i grunden,men den kommer inte till uttryck på samma sätt somden kanske borde.Anf. 49 () replik:Fru talman! säger här att krist-demokratisk politik slår undan fötterna för välfärden.Sedan har han själv förbehållit sig rätten att föra de-batt på den torgmötesnivån. Och ingen kan ju bestridaden rätten. På torgmötena går det möjligen hem, menfrågan är hur det går hem i en kammare där ledamö-terna förutsätts vara något så när välinformerade. Påvilket sätt slår en politik som fördelar 4,25 miljardermer till den grundläggande välfärden i kommunernaundan fötterna för välfärden? Det är kanske en berät-tigad reflexion.Lennart säger att skattereduktionen förhushållstjänster är en skattereduktion för de välbe-ställda. är det så att vart fjärde hushåll i Sverigesäger sig vara intresserat av den här typen av tjänstermer eller mindre frekvent. Visserligen har välfärdenkommit långt i , men om vart fjärde hushåll i som välbeställttycker jag att det är en ganska besynnerlig verklig-hetsbild.Majoriteten skriver i betänkandet att man inte skastimulera fram en tjänsteproduktion som kan konkur-rera med hushållens egen tjänsteproduktion. Men vadär det som ska stimuleras fram, ?Det finns ju en sådan här sektor, och den är i dagsvart. Vad är det som ska stimuleras fram?Anf. 50 () replik:Fru talman! Om jag börjar med den första delenvill jag ändå påstå att om man genomförde alla deförslag till skatteindragningar som finns skulle det fåden effekt på välfärden som jag sade. Såvitt jag för-står ställer upp på den politiken.Om det inte är så hoppas jag på ett avståndstagandenär det gäller den delen.Sven säger att vart fjärde hushåll är intresse-rat av hushållstjänster. I ett replikskifte med CarlFredrik uttryckte jag det så att jag i min bekant-skapskrets inte har varit med om att diskutera detta.Jag tror inte att man har tillräckligt med pengar tillhushållstjänster, oavsett om de subventioneras medskattemedel eller inte. Visst kan man tänka sig att detbland moderata väljare och kristdemokrater skullekunna röra sig om , eller vart fjärde hushåll, sådet är möjligt att det finns en gemensam syn på frå-gan just bland de grupperna. Men jag har inte varitmed om att diskutera det, som sagt var, annat än här.Anf. 51 () replik:Fru talman! Den politik jag ställer upp på är na-turligtvis den politik som vi kristdemokrater stårbakom, som vi har formulerat och som vi har gettkonkret innehåll i form av ett budgetalternativ. I denpolitiken fördelar vi mer pengar till välfärden än vaddet parti gör som företräder. Omdet innebär att slå undan fötterna för välfärden tyckerjag nog att vi är ute och cyklar i begreppsvärlden.Sedan var det frågan om skattereduktion för hus-hållsnära tjänster. Skattepolitiken måste väl syfta tillatt minska incitamenten för svartjobb. konstaterarvi, inte bara vi här utan också RSV och andra, att denhär marknaden finns. Även om intevill kännas vid den finns den de facto, och den finns iform av svartarbete.Kunde det inte vara en rimlig målsättning för osspolitiker här att försöka minimera den svarta markna-den och undvika att väldigt många ungdomar gör sinarbetsdebut i svartjobb? Är inte det en legitim mål-sättning för skattepolitiken?Anf. 52 () replik:Fru talman! Jo, det kan jag tycka. Vägarna dit ärolika, som sagt, men jag ställer helt och hållet upp påatt vi måste försöka att få bort svartjobb över huvudtaget inom gränser.När det gäller politik och eraförslag, har vi sett att det finns ett förslagom att man ska minska utfallet av skatteutjämningen.Man ska sätta en gräns på för hur mycket kom-muner och landsting ska betala. Det här skulle få deneffekten att i stort sett varenda kommun och landstinghär i landet skulle få minskade intäkter. Om inte dettaär ett förslag som slår undan fötterna för välfärden, dåvet inte jag.Anf. 53 ():Fru talman! Jag och har motione-rat om en harmonisering av skatteregler vid arbeteinom . Den motionen har behandlats i det härbetänkandet och avstyrkts av utskottet.När jag läste betänkandet blev jag betänksam. Intehade väl vi motionerat om att vi ska höja skatten förfinländare som jobbar i eller andra. Men närjag läste motionen ordentligt insåg jag att man kantyvärr lätt kan tolka den så. Det var inte vårt syfte.Vi ville uppmana regeringen att ta upp en diskus-sion med sina kolleger i . Vi kan inte gärnamotionera om att ska sänka sin skattesats,men vi kan uppmana regeringen att ta en diskussionom att ha så lika villkor som möjligt på den svenskaoch den finska sidan.I tillväxtpropositionen, som vi behandlade här ikammaren , poängteras vikten av att vi skaha större arbetsmarknadsregioner. I , somjag kommer ifrån, kan det vara närmare till tätorten igrannlandet än till tätorten i grannkommunen. För ossär det viktigt att vi har så lika regler som möjligt påbåda sidorna om gränsen. Det tycker jag är helt ienlighet med EU:s strävan att det ska vara så fri rör-lighet som möjlighet på arbetsmarknaden.Vår intention var att uppmana regeringen att ar-beta för att vi har så lika villkor som möjligt. För oss iNorrbotten, och speciellt i , är detta enviktig fråga. Men vi får väl återkomma med en mervälskriven motion.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §. )8 § Motioner om företags- och kapitalbeskatt-ningFöredrogsskatteutskottets betänkande 2001/02:SkU15Motioner om företags- och kapitalbeskattning.Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fickavgöras efter endast en bordläggning.Anf. 54 ():Fru talman! förklarade näringsmi-nistern i en interpellationsdebatt att han tyckte attsmåföretagarna är våra hjältar och att småföretagarnaär viktiga hjältar. Även andra ministrar stämmer in ihyllningskören, oftast i samband med någon sam-mankomst med företagarrepresentanter.Det finns ett gammalt talesätt som heter: Den manälskar agar man.Några som verkligen har tagit fasta på detta ärtydligen utskottsmajoriteten i skatteut-skott. Att man verkligen älskar småföretagarna högtförstår säkert företagarna, så mycket stryk som de harfått och får. Jag tror nog att de allra flesta företagareskulle föredra om uppskattningen inte var så stor. Dåskulle kanske beskattningen sänkas och det skulle blilättare att driva sitt lilla företag utan hjältegloria.I betänkande SkU15 slaktar utskottsmajoriteten ettstort antal motioner med förslag till enklare regler förmindre företag, rättvisare beskattning av företagarem.m. Hur kan man, utan att blygas, hävda att småfö-retagarna är samhällets hjältar som de ut-sätts för en diskriminerande skattelagstiftning? Är detmöjligen så att Socialdemokraternas beundran försmåföretagarna grundar sig på företagarnas förmågaatt överleva trots alla besvärligheter som riksdags-majoriteten hittar på? Man kan ju undra.Men, fru talman, jag tror inte att det är så illa. Detfinns ingen illvilja mot småföretagarna från utskotts-majoritetens sida, utan det är bara okunnighet ochoförmåga att förstå företagarnas levnadsvillkor, derasvardag. Detta återspeglas inte minst i den långvarigadebatten om 3:12-reglerna som är enskriande orättvisa mot de mindre företagarna i för-hållande till större företag och i förhållande till med-borgare i allmänhet.En fåmansbolagsdelägare riskerar inte bara det in-satta kapitalet i företaget. kräver banker ochandra finansinstitut att företagaren ska pantsätta denegna bostaden och skriva en personlig borgen. Gårdet illa för företaget hamnar företagaren i en nästanomöjlig situation. Personlig konkurs är tyvärr inteovanligt. Småföretagare har inga fallskärmsavtal ochinga pensionsavtal som betalas av någon annan änföretagaren själv. Det samhälleliga skyddsnätet ärockså glesare trots att inbetalningar till skatt ocharbetsgivaravgifter varit höga. För detta stora riskta-gande får dagens hjältar betala en högre skatt än depassiva kapitalägarna i samma företag.Fru talman! Är detta rimligt? Är detta en rättvisbeskattning?Vi ska uppskatta entreprenörskap och företagandeinte genom särskilt hård beskattning utan genompositiva åtgärder. Om detta har vi moderater motione-rat.Vi moderater vill genomföra ett brett avregle-rings- och förenklingsprogram. Vi vill reformeraskatteregler för fåmansföretagen så att delägare ifåmansföretag inte diskrimineras. All avkastningutöver en marknadsmässig lön borde t.ex. kunnabeskattas som inkomst av kapital. Det nya regelsys-temet måste vara så enkelt att det blir begripligt ochinte avskräcker människor från att vara verksamma ifåmansföretag.Ett slående exempel på ett systemfel i skattereg-lerna är de skatteproblem som drabbar många entre-prenörer sedan de har sålt sina företag mot betalning idelägarrätter i ett uppköpande företag. De tvingasbetala skatt för en vinst som aldrig materialiserats.Sådana systemfel måste rättas till, annarskommer människors tilltro till möjligheterna att varaentreprenör och bygga upp företag i att för-svinna helt.Det känns som ett hån för många av dessa entre-prenörer när landets finansminister tycker att nuva-rande regler är i sin ordning och att det är så härmarknadsekonomin fungerar.Fru talman! Att affärer ibland misslyckas ingårnaturligtvis i spelreglerna för marknaden. Men närstaten, för att driva in skatt på något som aldrig bliviten inkomst, sätter folk på bar backe, då har det gåttför långt.Fru talman! Människor, kapital och företag rör sigi dag snabbt över nationsgränserna. Med en tilltagan-de internationell konkurrens är det angeläget attvi intensifierar våra ansträngningar att göra Sverigeattraktivt för investeringar och företagande. har räknat med att ca 500 miljarder harförsvunnit ut ur landet utan att investeras i vare sigsvenska eller utländska företag så att man har någonkontroll över det. Det kapitalet behövs i . Likaallvarligt är att duktiga och framgångsrika företagareoch svenska experter flyr landet på grund av högaskatter.Fru talman! Svenska företag måste vara globaltattraktiva, inte minst vad avser att locka till sig kom-petenta personer. För att långsiktigt ska kun-na konkurrera framgångsrikt måste en kombinationav gynnsamma villkor och personliga utvecklings-möjligheter säkerställas. Införandet av expertskattenvisar hur snett vi har kommit. Det ska till helt andralösningar.Ett sätt att försäkra sig om kompetenta medarbeta-re är att erbjuda optionsprogram. Det innebär attmedarbetarna inte får särskilt mycket betalt i lönunder ett uppbyggnadsskede, men i gengäld får enutfästelse att senare förvärva aktier i företaget. Mankan säga att medarbetarna riskerar sitt humankapitalpå ett liknande sätt som andra satsar penningkapital.Blir företaget ett misslyckande får man ingenting.Blir det en framgång kan avkastningen bli stor. Det ärsåledes ett stort risktagande. I är attraktiva op-tionsprogram den i särklass viktigaste konkurrenspa-rametern vid rekrytering av personal.I beskattas personaloptioner oförmånligtberoende bl.a. på höga socialförsäkringsavgifter ochhöga inkomstskatter. Dessutom innebär lagstiftningenför personaloptioner att företagens kostnader fördessa optioner inte är tillräckligt förutsägbara. Detmedför särskilda problem för små personalintensivakunskapsföretag som saknar finansiell styrka. Osä-kerheten försvårar även framtida analyser och påver-kar negativt marknadens värdering av företagen.I takt med att optionsprogrammen blir vanligareökar behovet av en anpassning av skattereglerna.Beskattningen av personaloptioner bör skyndsamt sesöver både för dem som är långsiktigt verksamma iSverige och för dem som arbetar här tillfälligt. Kon-kurrensen från länder med förmånligare beskattnings-regler måste tas som utgångspunkt vid den översynsom regeringen bör få uppdrag att genom-föra.Fru talman! Familjeföretag får ofta arvs- och gå-voskatteproblem vid generationsskiften. Det är desom tar över företagen som får de största problemen.Detta motverkar i sin tur, tillsammans med andraskattekostnader, en förnyelse av svensk näringslivs-struktur. Det är mycket viktigt att vi i får flersmåföretag som växer upp till medelstora företag. Detär just den typen av företag som är grunden för till-växt och högre välstånd för hela nationen.Vi moderater vill att de skattemässiga villkorenför generationsskiften i familjeföretag ska läggas fastutan ytterligare tidsutdräkt. Det är viktigt att denutredning som pågår arbetar snabbt och att rege-ringen så snart utredningsarbetet är avslutat läggerfram ett förslag till lagändringar som löser skatte-problemen i samband med generationsskiften.Fru talman! För många företag, och då inte minstinom den internationella verksamheten, är represen-tation ett väsentligt inslag i uppbyggnaden av nyaaffärer. De tjänsteproducerande företagen säljer påförtroende, och det är då viktigt att parterna lär kännavarandra väl. Representationskostnaderna är därför endel av säljkostnaderna, och de borde var avdragsgillasom alla andra kostnader för intäkternas förvärvande.Vi anser därför att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till betydligt mer generösaregler för avdrag för representationskostnader i före-tag.Fru talman! Fastigheter är den egendomstyp somsvarar för den allra största delen av den sammanlagdaförmögenheten i landet. Tyvärr är nuvarande skatte-regler sådana att direktägande av hyresfastigheterendast är möjligt för ett fåtal. Vi har föreslagit ska instifta fastighetsinvesteringsbolag, somskulle möjliggöra för små kapitalägare att sprida sinarisker. Inte minst är detta väsentligt för dem somsparar till sina pensioner.Fru talman! Det finns mer att kommentera i dettaärende, men jag nöjer mig med dessa axplock. Ge-mensamt för mitt urval är att det gäller för oss, valdaombud för folk, att försöka sätta oss in i hurföretagande fungerar och därefter ändra på de lagarsom försvårar en höjning av genomsnittsinkomsten ilandet. Den kan aldrig förhandlas fram, utan är alltidett resultat av hur företagarna, och då i synnerhet demindre företagen, lyckas öka tillväxten i samhället.Detta är i ordets rätta betydelse en ödesfråga när detgäller vårt välstånd , våra pensioner i morgonoch våra barn och barnbarns levnadsstandard.Företagare vill inte bli betraktade som hjältar. Devill bara få konkurrensneutrala regler. De vill inte blimotarbetade, men kräver inte heller stödåtgärder.Vi moderater medverkar i 16 reservationer i dettabetänkande, men för tids vinnande yrkar jag bifallendast till reservation 1.Anf. 55 ():Fru talman! I detta betänkande behandlar vi mo-tioner från den allmänna motionstiden somgäller företagsrelaterade frågor. Kristdemokraternahar för tids vinnande enats om att yrka bifall till en-dast en reservation. Jag vill meddela att vi ställer ossbakom samtliga våra reservationer och de vi har till-sammans med övriga partier. Jag yrkar bifall till re-servation nr 6.När det gäller företags- och kapitalbeskattningenallmänt togs flera motioner från Kristdemokraternaupp vid höstens behandling av utgiftsramarna ochberäkning av statsinkomsterna. Vid genomgång avdessa våra motioner framgår det tydligt att vi önskaren beskattning som inte åsamkar våra företagarealltför stort krångel. Enkla regler till rimliga kostna-der är inte ett ouppnåeligt krav. Jag anser att det re-dan är alltför komplicerat och dyrt att administ-rera en anställd, t.ex.Småföretagare och soloföretag är grunden isvenskt näringsliv. Det tror jag vi kan vara överensom. Det är synnerligen viktigt att skyndsamtskapar ett företagsklimat som gör det enkelt att drivaoch administrera företag. Att anställa människor i detegna företaget måste vara lönsamt. Det är ett axiom,men det verkar inte vara helt självklart i skattelag-stiftningen.Jag häpnar när min gode vän som driverett eget trädgårdsföretag hemma i knapptvågar anställa folk på grund av allt krångel. Lennartmåste betala i runda svängar enbartför att administrera en anställd. Om vi antar att Len-nart har tre anställda är det ganska enkelt att räkna utatt den totala kostnaden för administration av perso-nal uppgår till i det närmaste . räknar med att det kostar att administreraen anställd.Kristdemokraterna vill därför föreslå att en ex-pertkommitté tillsätts. Denna bör få uppdragetatt föreslå reformer som skapar större hållbarhet ocheffektivitet i beskattningen.Nu kommer jag, fru talman, in på fåmansföreta-gen och 3:12-reglerna. Det är många av oss som ärnästintill färdiga att ge upp. Hur har viinte suttit i denna kammare för att försöka lösa fråganom denna krångliga och märkliga lagtext. Att rege-ringen haft frågan på sitt bord ganska länge gör intesaken enklare.Enligt utskottsmajoriteten ska få förslagom åtgärder . Jag vill passa påatt fråga om detta stämmer.Kommer vi att få ett förslag ellerska våra företagare fortsättningsvis leva i ett med alltför höga skatter och krångliga 3:12-regler?Kristdemokraternas förslag i detta ärende är att ennormallönemodell ska kunna användas för att delaupp beloppen mellan inkomstslagen tjänst och kapi-tal. Det är rimligt att en normallönemodell utreds iden pågående utredningen. Att hela vinsten ska delaslika mellan tjänst och kapital, som , är fel, likasåatt man skulle kunna ta ut allt i form av kapital medden låga beskattningen på som vi har i dag.Det är ju så att alla ska ta sitt ansvar för att finan-siera våra socialförsäkringar och pensioner. Det är visäkert överens om. Med detta som grund anser Krist-demokraterna att vi ska arbeta efter en normallöne-modell i detta ärende.Fru talman! Jag vill också ta upp enklare beskatt-ningsmetoder och schablonbeskattning. Kristdemo-kraterna har ställt frågor ochagerat på olika sätt för att få fram ett tydligt och klartbesked från regeringen avseende schablonbeskatt-ningen. Så sent som under frågestunden förra veckansade sig finansminister vara positiv tilltanken att pröva ett förslag om schablonbeskattning.Många företag inom kontantbranschen frestasmedverka till att enorma summor, upp till 100 miljar-der kronor, placeras inom den svarta sektorn. Detta ärinte bra. Det är vi också överens om. Vi kan inte låtaskattemyndigheterna i vårt land agera som upptagareav kollekt genom att samla in skattekronor som råkarbli tillgängliga för ärlig verksamhet och redovisning.Skattemyndigheten är ju en viktig myndighet, ochvi får inte nedvärdera dess personal genom att låtadenna gå runt och samla in skattemedel där det finnsnågot att hämta. Dessutom upplever sig skattemyn-dighetens personal vara skattekonsulter snarare ängranskare och rättskipningsfolk.Med anledning av detta har de kristdemokratiskaledamöterna för någonvecka sedan presenterat att förslag avseende frisör-branschen. gjorde enpresentation av en rapport i samma ämne. Det ärglädjande att även finansministern ställer sig positivtill de i detta sammanhang framlagda förslagen. Jagska med stort intresse följa arbetet och vill till rege-ringens företrädare här ställa frå-gan när regeringen avser att återkomma med ytterli-gare ett konkret förslag och med mer av informationoch viljeinriktning avseende schablonbeskattningen.Anf. 56 ():Fru talman! Den svenska välfärden och välfärds-utvecklingen framöver är starkt beroende av att vi hargoda villkor för småföretagsamheten. Det är inomden som sysselsättningen framöver kan förväntas öka,och det är i första hand där som tillväxten kommer attåstadkommas. Det är därför viktigt med förbättradeskatteregler för småföretag och framför allt för små-företagare, dvs. dem som driver småföretagen.Den inkomstskattereform för framför allt låg- ochmedelinkomsttagare som föreslår ochsom vi har diskuterat här i kammaren gynnarsmåföretagsamheten genom att öka köpkraften hosdem som har begränsad köpkraft och som där-med kan förväntas omvandla sin ökade köpkraft i enökad konsumtion. Det gynnar i sin tur småföretagensomsättning av varor och tjänster.Det är vidare så att flertalet småföretagare redovi-sar låga inkomster för att i stället låta vinsterna kvar-stå och utveckla det egna företaget. Det här gällersärskilt i företagets känsliga etableringsfas. Vår in-komstskattereform är härigenom också en viktigsmåföretagarreform.Fru talman! En annan viktig småföretagarreformär en sänkning av arbetsgivaravgiften. Vi föreslårdärför en fortsatt sänkning av arbetsgivaravgifterenligt samma modell som vi tillsammans med rege-ringspartiet genomförde under den förra mandatperi-oden.