prot · GP0999 · 2002-04-19 00:00:00 — Det finns behov av entotal översyn av hela socialförsäkringssystemet meden inriktning på att det ska omfatta alla, oavsett hurvår livssituation ser ut.Anf. 63 BO ():Fru talman! Vi diskuterar nu den äldsta av desvenska socialförsäkringarna, en socialförsäkring frånbörjan av det . Den kom till somresultat av den store liberalen bedömdamotion , som var inledningen till de svenskasocialförsäkringarna.Själva det konkreta ärendet handlar om vissaförändringar i den reform som beslöts 1992. Det rör ihuvudsak frågan om bevisreglerna. Bakgrunden tillreformen, som trädde i kraft , var framför alltden galopperande utvecklingen av anmälda och god-kända skador enligt de gamla regelsystemen.När den borgerliga regeringen tillträdde hösten1991 och jag fick ansvaret för sjukvårds- och social-försäkringsfrågor var ett mycket akut problem fråganom utvecklingen i arbetsskadeförsäkringen. Denavgående socialdemokratiska regeringen hade varithelt oförmögen att ta i det faktum att det fanns ettsamlat underskott för Arbetsskadefonden på ca 20miljarder kronor och att det underskottet ökade med½ miljard kronor . Detta ledde fram till deförändringar som trädde i kraft den 1 januari 1993.Bland det material som fanns tillgängligt dengången fanns en prognos om vad som skulle händamed underskottet i Arbetsskadefonden under 90-taletom ingenting skedde, dvs. om den socialdemokratiskapolitiken skulle ha fortsatt. I så fall skulle det sam-manlagda underskottet i Arbetsskadefonden år 2000ha varit uppe i ca , med de anta-ganden som då redovisade.Det var svårt att tro att skulle vara detland i världen som hade de sämsta förhållandena påarbetsplatserna.Detta sammantaget, en genomgång av regelsys-temet och de förändringar som hade accepterats under80-talet, ledde fram till ett utredningsförslag ochsedan till att majoritet beslöt om nya reg-ler. Dessa regler infördes under mycket kraftiga pro-tester från socialdemokratiskt håll.Vi kan nu konstatera några saker. En är att de för-ändringar som ägde rum har lett till att denotroliga obalansen i de ekonomiska förutsättningarnai systemet har förändrats. I stället för 100 miljarder iunderskott tycks det handla om cirka plusminus noll. Men vad som också har kunnat konstate-ras, fru talman, är att praxisförändringen tycks ha gått klart längre än vad som förutsågs iden utredning som låg till grund för beslutet 1992.Det är skälet till att vi från sida nu harställt oss bakom de föreslagna ändringarna i reglerna.Även om det kan riktas kritik mot utformningen avdem - det har bl.a. gjorts från Lagrådets sida - har visammantaget tyckt att det finns skäl att acceptera enregelförändring som sannolikt kommer att leda till godkänner fler arbetsskador än med den praxissom utvecklats på senare år.Utöver det, fru talman, har vi tillsammans medModeraterna ställt oss bakom en idé som bl.a. vi ochModeraterna har framfört , nämligen attarbetsolycksfallen borde kunna privatiseras. Detskulle naturligtvis fortfarande vara ett obligatoriumför arbetsgivarna att stå för en försäkring mot detta,men den skulle kunna tas ut i olika enskilda försäk-ringsbolag. Motivet till detta är i första hand att vitror att det skulle kunna leda till en mycket bättrestimulans till förbättring av förhållandena på arbets-platserna. Avgifterna, försäkringspremierna, skullenämligen i ett sådant system bli beroende av hurmycket skador man hade på den enskilda arbetsplat-sen.Samtidigt har vi gjort bedömningen - och ocksåpå den punkten sammanfaller den med Moderaternasbedömning, varför vi har en gemensam reservation,nr 1 - att det är väldigt svårt att göra motsvarande förarbetssjukdomarna. Bakgrunden till det är förstås atten utbruten arbetssjukdom mycket väl kan vara re-sultat av saker som har hänt inte bara det senaste åretoch den senaste anställningen utan kanske 10 eller 20år tillbaka i tiden. Det är svårt att ordna ett vettigtförsäkringssystem för den typen av saker.Vi har också gjort den bedömningen att det intekan vara så lätt för arbetsgivarna att påverka vad somhänder under resorna till och från arbetsplatsen ochatt dessa därför inte bör vara inkluderade i det hela.Fru talman! I ett särskilt yttrande har jag tagit uppfrågan om karensdagar i olika typer av socialförsäk-ringar. I detta särskilda yttrande har jag med tillfreds-ställelse noterat att regeringen tycks dela den uppfatt-ning som framfördes när vi reformerade sjukförsäk-ringen , nämligen att sjukförsäk-ringen skulle kunna bli en bättre och stabilare försäk-ring om den innehöll en karensdag. Vi tycks som sagtvara av samma uppfattning, om jag förstått textenrätt. Åtminstone har jag gjort mig omaket att citeravad regeringen har sagt på den punkten i mitt särskil-da yttrande.Samtidigt har jag dock gjort bedömningen - ochdå till skillnad från bl.a. moderater och, tror jag, cen-terpartister - att den positiva inverkan på mängden avolyckshändelser, sjukdomar etc. som karensdagenkan tänkas ha i en sjukförsäkring svårligen kan varaför handen när man diskuterar arbetsskadorna. Jag harheller inte hört någon i debatten kunnat påvisapå vilket sätt en karensdag i sig skulle leda till färreolycksfall.Regeringen har på den punkten stått inför sammaproblem som den borgerliga regeringen och jag självsom statsråd stod inför, nämligenden som finns och som i likhet medflera andra är långt mer detaljeradän många av de saker vi exempelvis accepterar när viförhandlar inom den europeiska unionen om olikatyper av regler som ska gälla i vårt land. Man har inteheller fullt ut klarat av kompensationen för karensda-gen. Vi har dock tyckt att det är en förbättring i för-hållande till nuvarande situation och har därför ställtoss bakom detta.Fru talman! Jag vill yrka bifall till reservationnr 1.Anf. 64 ():Fru talman! debatterar vi SfU10 Vissa ar-betsskadefrågor, eller det som man i dagligt tal be-nämner den reformerade arbetsskadeförsäkringen. Jagvill inledningsvis yrka bifall till förslaget i betänkan-det och avslag på samtliga reservationer. I betänkan-det görs även vissa smärre förändringar i förhållandetill den av regeringen framlagda propositionen. Dessautgörs i huvudsak av förtydliganden.Alltsedan förändringen av arbetsskadeförsäkring-en har arbetsskadeförsäkringen ochkonsekvenserna av dessa förändringar kritiserats.Från fackliga organisationer har hårda markeringargjorts. Dessa har haft sin udd riktad åt flera håll.Den förändrade arbetsskadeförsäk-ringen har för enskilda individer inneburit att konsek-venserna av en upplevd arbetsskada inte har fått denbehandling de borde ha fått. Den enskilde har ocksåkänt att man inte fått den ekonomiska täckning förinkomstförlust som man rimligen borde ha haft.Genom förändringen i lagstiftningen och den för-ändrade arbetsmarknaden har kvinnor och kvinnorsarbetsmarknad behandlats mer restriktivt inom ar-betsskadeförsäkringen. En markant större svårighethar infunnit sig vad gäller att få en arbetsskada god-känd för kvinnor som utsatts för hårda belastningar iarbetet som lett till långa sjukskrivningar. Svårighetersom åberopats har varit den förändradearbetsmarknaden med ökad stress i arbetslivet som istor utsträckning drabbat kvinnor.Genom den förändrade arbetsskadeförsäkringenhar antalet anmälningar om skada markant minskat.Det sägs av fackliga organisationer inte bero på enminskad skade- eller arbetssjukdomsfrekvens utan påatt den enskilde finner det meningslöst att anmälaskadan eller sjukdomen som arbetsrelaterad.En konsekvens av detta har varit att forskning, fö-rebyggande arbetsmiljöarbete och uppföljning medåtgärder på arbetsplatserna har uteblivit.Vi är säkerligen många i denna kammare som påolika sätt kommit i kontakt med löntagare och fackli-ga organisationer som markerat de negativa konsek-venserna av den omfattande förändring som skedde1993. Frågan har även varit föremål för anmälan tillEuropadomstolen utifrån att arbetsskadeförsäkringenskulle vara diskriminerande mot kvinnor.I en rapport från LO, daterad ,konstateras att arbetsskadorna nu ökar och att anmäl-ningarna också ökat . Man konstateraratt en viss "underanmälning" förelegat. Samma sig-naler finns även i rapporter som tjänstemannaorgani-sationerna har lämnat.Värdet av en arbetsskadeförsäkring som en del idet förebyggande arbetsmiljöarbetet understryks avmånga, inte minst av de fackliga organisationerna.Försäkringen innebär ett incitament till aktiviteter föratt skapa förbättringar inom arbetsmiljöområdet, menmåste givetvis kompletteras med andra åtgärder.För att möta den negativa utvecklingen vad gällersjukskrivningsfrekvensen, ofta kopplad till arbetsre-laterad ohälsa, har regeringen föreslagit ett antal åt-gärder. En stor del av dessa har varit föremål fördiskussion i denna kammare via andra politikområ-den.Jag vill i detta sammanhang nämna det elva-punktsprogram som har lagts fram och som hand-läggs vid olika departement och myndigheter, menäven i gemensamma arbetsgrupper.Ett viktigt inslag är de trepartssamtal mellan sta-ten och arbetsmarknadens parter som startats. Ettsamlat synsätt på problematiken kan innebära denkraftsamling som behövs för förändring.Försöksprojekt inom vissa regioner i landet ärockså startade, allt i syfte att finna de goda exemplenför fortsatt arbete.Satsningar på utbildning av skyddsombud för så-väl lokalt som regionalt arbete liksom utnyttjandet avden lokala kompetensen bland de anställda och derasorganisationer är ytterst värdefull.Även om man inte kan dra slutsatsen att alla de ca116 000 personer som enligt ijanuari 2002 varit sjukskrivna haren ohälsa kopplad till arbetslivets villkor, är förhål-landet säkert så att många har den kopplingen. Ohäl-san innebär såväl humanitära som ekonomiska pro-blem och är i den storleksordningen att allaberörs. Alla har någon i den nära omgivningen somdrabbats av ohälsa och ofta en ohälsa som är arbets-relaterad.Det kan sägas att det gentemot de verksamhets-områden och arbetsgivare som har höga sjuktalfinns en form av självsanerande effekt. Många ungaväljer bort yrkesområden där ohälsotalen ärhöga.I den av regeringen tillsatta utredningen om ohäl-sa i arbetslivet, HpH, som letts av , har enrad intressanta fakta tagits fram. Från forskare påKarolinska institutet har en fem-i-topp-lista tagitsfram för ökad hälsa i arbetslivet. Denna behandlarområden som· känsla av delaktighet i arbetslivet och möjlighetenatt göra ett bra jobb,· rimlig fysisk belastning,· möjlighet till ett bra ledarskap,· att få lära nytt hela arbetslivet samt· krav i arbetet anpassade till kompetens och infly-tande.Bland fackliga organisationer benämns sammaslutsatser Det goda arbetet. En nationell diskusson ombegreppet Det goda arbetet kan därför vara en brainfallsvinkel på det kommande arbetet.Fru talman! Till betänkandet har anmälts tio re-servationer och två särskilda yttranden. Jag vill genågra förklaringar till utskottsmajoritetens syn påfrågan med anledning av dessa.I två reservationer, från m och fp respektive kdoch c, föreslås att arbetsskadeförsäkringen bör hante-ras av privata försäkringsbolag. Argumentationen ärnågot olika, men syftet är detsammaFrågan om handläggning av arbetsskadeförsäk-ringen har varit föremål för utredning i såväl , , som i Den framtidaarbetsskadeförsäkringen, SOU 1998:37. I SAK fannman så många problem med en privatisering att manvalde att inte lägga fram något sådant förslag. Även iden s.k. Grönvallska utredningen framkom svårighe-ter att hantera en försäkring i privatiserad form somfångade upp framtidens eventuella arbetssjukdomarpå ett effektivt sätt. Dessa utredningar har tillsam-mans med nyvunna kunskaper legat till grund förföreslagen förändring.I reservation 1 konstaterar reservanterna proble-men med en generell arbetsskadeförsäkring i en pri-vatiserad miljö och föreslår därför en tudelning avnuvarande hantering. I reservationen föreslås att ar-betssjukdomar liksom färdolycksfall lyfts över påandra försäkringslösningar.Utskottsmajoriteten anser att ett generellt arbets-skadebegrepp har så klara fördelar att det i princip äruteslutet med en arbetsskadeförsäkring som inte byg-ger på detta skadebegrepp. De incitamentsskapandefaktorer som lyfts fram i reservationerna ser utskottetsom väl tillgodosedda genom ett generellt arbetsska-debegrepp.I reservation 4 åberopar reservanterna risk för enalltför stor skönsmässighet i bedömningarna genomatt ett enhetligt beviskrav i enlighet med propositio-nen tas fram. och ser riskeri att rättssäkerheten sätts på spel.Utskottet gör en annan bedömning. En helhetsbe-dömning med ett enhetligt beviskrav ger ökade förut-sättningar för en jämställd och rättvis arbetsskadeför-säkring. De förslag om en mera koncentrerad hand-läggning hos landets försäkringskassor liksom inrät-tandet av en kunskapsbank kommer att innebära ökadrättssäkerhet i handläggningen. För att ge underlagför denna nya organisation har en utredning tillsatts.I reservationerna 5 och 6 pekar reservanterna påbehovet av ökade rehabiliteringsinsatser.I reservation 5 försöker ge en bild avett motsatsförhållande mellan ökade möjligheter förkvinnor att få en arbetsskada godkänd och behovet avåtgärder för att minimera arbetsrelaterad ohälsa.Jag har tidigare i mitt anförande påvisat några avde åtgärder som vidtas för att skapa en arbetsmiljöfri från skada och arbetssjukdomar. Utskottsmajori-teten är väl medveten om behovet av en ny syn påarbetslivet och arbetslivets villkor och kommer nog-samt att följa arbetet med de utredningar som lämnatstill regeringen och som berör området.I reservation 7 säger m, kd och c nej till förslagetatt anpassa arbetsskadeförsäkringen till 121 om förmåner vid yrkesskada. Alltse-dan 1993 har kritiserats för att vi inte leverupp till de konventioner som undertecknats. Kritikenhar emellanåt varit väldigt hård från de fackliga orga-nisationernas sida mot de karensdagar som finns inuvarande försäkring.Trots att förslaget inte ger utrymme för inrättandeav arbetsskadesjukpenning i enlighet med försäkring-en skapas nu förutsättningar för att liggainom den av antagna konventionen. Det synesför utomstående märkligt att de tre partierna så mar-kant går emot förslaget att leva upp till ILO-konventionen.I reservationerna 9 och 10 lägger kd stor vikt vidutbildning av försäkringsläkare och den framtidaadministrationen av arbetsskadeförsäkringen.Som jag tidigare påtalat kommer en utredare att sepå framtida administration av försäkringen och hur enkoncentration eventuellt ska se ut.Utbildningen av försäkringsläkare ska naturligtvisföljas upp via försäkringskassorna så att den bliradekvat. En sådan utbildning ges även övriga läkareinom försäkringsmedicin.Sammantaget kan vi konstatera att regeringen fö-relagt en av många efterlängtad propositionom en reformerad arbetsskadeförsäkring. De politiskaskiljelinjerna i denna försäkring har klarlagts viddagens debatt. Det är nu av största vikt att ett brettarbete kring "Det goda arbetet" kommer i gång för atthärigenom förebygga och minimera den arbetsrelate-rade ohälsan.Fru talman! Jag vill än en gång yrka bifall till för-slagen i betänkandet och avslag på samtliga reserva-tioner.Anf. 65 ()replik:Fru talman! Jag har lyssnat på , och jag kan inte se att harsvarat på min fråga, nämligen vad den socialdemo-kratiska majoriteten avser att göra för att minska dettotala antalet skador. talade om attsyftet är att bl.a. minska skillnaden mellan män ochkvinnor. Detta har jag hört regeringen säga i mångaandra sammanhang, t.ex. när det gäller löner. Meningenting har skett av detta. Därför kan jag inte se attdet blir någon skillnad i det här fallet heller. Jag ärintresserad av att höra synpunkt.Vidare har jag fått höra att fackliga organisationervid ett stort antal tillfällen har haft synpunkter, menjag har inte hört några kommentarer kring hur ut-skottsmajoriteten ser på Lagrådets synpunkter. synpunkter bör väga tungt i , menuppenbarligen anser att de fackligaorganisationernas synpunkter har betydligt störrevärde. Kan jag få ett svar kring detta?Anf. 66 () replik:Fru talman! Jag upplever att jag har besvarat frå-gan om Lagrådet i mitt anförande. Lagrådets syn-punkter har vägts in i den bedömning utskottet hargjort, och utskottet konstaterar att genom den kon-centrerade handläggningen och den förändrade ar-betsformen kommer de krav som Lagrådet har ställtatt tillgodoses.Jag anser att jag påvisade det incitamentsskapandeoch förebyggande arbetsmiljöarbetet i mitt anförande.Jag visade på inte minst arbetet med det s.k. elva-punktsprogrammet, där initiativ har tagits för attkomma åt en rad olika frågeställningar på området.Jag nämnde de viktiga trepartssamtal som harkommit i gång, och samtalet mellan staten och ar-betsmarknadens parter är viktigt för att komma i gångmed en process i arbetslivet. I elvapunktsprogrammetpåvisas bl.a. att det är fråga om att hitta ekonomiskadrivkrafter, utveckla arbetsmiljöarbetet genom attexempelvis se till att skyddsombud ges erforderligutbildning och arbete med hälsobokslut. Jag skullekunna räkna upp alla elva punkterna. Men MargaretaCederfelt kanske kan läsa in frågorna själv i det mate-rial som har tillställts ledamöter.Anf. 67 ()replik:Fru talman! Jag har läst in punkterna, . Jag förutsätter att också ärbekant med de moderata synpunkterna. Det är justdärför som jag ställer dessa frågor.Jag kan inte se att det elvapunktsprogram som re-geringen har förelagt leder till någon mins-kad ohälsa, speciellt som ingenting än så länge harhänt. Hur ska samtal, samtal och åter samtal leda tillreducering av ohälsa?Det finns konstaterade och bevisadefaktorer som har betydelse för att förbättra hälsan ochäven minska olycksfallsrisken. Det är precis dessafaktorer som vi har tagit fasta på i vår motion, dvs. fåen bättra hälsa i yrkeslivet, minska risken för ar-betsolyckor och anpassa premierna efter olycksföre-komsten. Detta är incitament som jag hade hoppatsmajoriteten skulle ta till sig.Göte sade att ungdomar väljer bort ar-betsplatser där ohälsan är hög. Ja, ungdomar väljerockså bort arbetsplatser där den offentliga arbetsgiva-ren styr. Det finns ett samband mellan hög ohälsa ochoffentliga arbetsgivare. Även detta tyder på att det ärviktigt att få in mångfald och åter mångfald, för att påså sätt uppnå en bättre arbetsmiljö.Anf. 68 () replik:Fru talman! I anförandeuppfattade jag att det fanns ett antal förslag om fort-satt utredningsarbete. Jag vill påtala att alltsedan 1993när förändringen av arbetsskadeförsäkringen skeddehar det varit utredningar. Man har tittat på en radolika infallsvinklar på förändringar i arbetsskadeför-säkringen. Kritiken utifrån har varit hård.Regeringen har satt i gång en process. Det är enprocess som har efterlysts av och riks-dagen. Vi konstaterar att bl.a. elvapunktsprogrammetär ett led i detta arbete. Jag ser inga problem i att sättasig ned och diskutera fram lösningar.Margareta och jag har tydligen helt oli-ka erfarenheter av processerna i arbetsmiljöarbetet.Mina erfarenheter baserar sig på kontakter med fack-liga organisationer, medlemmarna och de problem destår inför i arbetslivet. Men och Marga-reta infallsvinkel till problemen är tydligenhelt annorlunda. Det är därför jag säger att den poli-tiska skiljelinjen i debatten har klargjorts i sambandmed diskussionen. Det är bara att konstatera för väl-jarna och löntagarna att se på var skilje-linjen går i den politiska debatten i en central frågasom arbetsskadeförsäkringen.Anf. 69 BO () replik:Fru talman! Reservation 1 handlar om att ar-betsolycksfallen skulle kunna handhas av privataförsäkringsbolag. Därmed tror reservanterna, dvs.moderater och folkpartister, att man skulle kunna fåökade ekonomiska drivkrafter till att minska olycks-fallen. Mot detta invänder att detinte ska ske en uppdelning i arbetssjukdomar ocharbetsolycksfall. Men han gör detta mer i program-matiska uttalanden än genom att redogöra för påvilket sätt detta skulle ha så stora nackdelar att demotverkar de fördelar som skulle finnas i direktadrivkrafter genom att premien skulle variera beroendepå många eller få olycksfall.För den framtida debattens skull har jag inte hörtnågon direkt förklaring från socialdemokratiskt hålltill vad det är som gör att man i denna reform genom-för begränsade förändringar i bevisreglerna i ställetför att återinföra det system som man slogs så varmtför . Hur ser i dagpå det system som fanns ?Anf. 70 () replik:Herr talman! Våra erfarenheter av utvecklingenunder 80-talet och den situation vi ställdes inför inför90-talet var problematisk. Vi kan naturligtvis ha syn-punkter och ytterligare analysera varför vi hamnadedär vi hamnade, men kritiken måste återfalla på eninte tillfredsställande arbetsmiljösituation.Jag tycker inte att det finns anledning att ytterliga-re belysa privatiseringsfrågan med hänvisning till tvådjuplodande utredningar som båda har kommit framtill att den privata lösningen inte är tillfredsställande.Den ena utredningen, , avvisade den privatisera-de möjligheten. Utredningen lade inte ens fram någotsådant förslag. Den grönvallska utredningen konstate-rade att man inte skulle nå fram till ett resultat inne-bärande att man skulle få en heltäckande arbetsskade-försäkring innefattande de arbetssjukdomar mankunde se framför sig i en privatiserad miljö. Därmedhar den utredningen avstyrkt det förslaget.Två djuplodande utredningar har konstaterat att enprivatisering av arbetsskadeförsäkringen inte skulleuppfylla de krav som man rimligen kan ställa på enförsäkring.Anf. 71 BO () replik:Fru talman! Jag är inte säker på att jag förstodsvaret på frågan som rörde det äldre systemet ochvarför Socialdemokraterna efter sju och ett halvt årsfunderande ändå har landat på att inte återinföra detsom fanns förut. Det enda jag uppfattade var att detvar en dålig arbetsplatssituation på 1980-talet.Sanningen är väl, , att det systemsom fanns då var helt ohållbart. Det är därför ni grubblande inte har föreslagit attdet ska återinföras - åtminstone tror jag så tills vida-re.Till sist har vi frågan om att ha ett obligatorisktsystem med försäkringar mot arbetsolycksfall i pri-vata försäkringsbolag. Jag har inte förstått på vilketsätt det skulle ha generella fördelar att lägga arbets-sjukdomar och arbetsolycksfall på samma ställe.Bevisproblemen är annorlunda vid olycksfall än vidarbetssjukdom. Den senare kan ha uppstått under enlängre period på 10-30 år.Anf. 72 () replik:Fru talman! Vad gäller att återgå till ett förhållan-de före förändringen vid justering av försäk-ringen tror jag att jag försökte påtala att vi konstate-rade att kostnadsutvecklingen var alldeles för snabb.Vi fick ett system som vi inte hadegrepp över. Jag försökte säga detta i mitt förra replik-skifte.Det är viktigt att diskutera helheten. Det är viktigtatt hålla samman arbetsmiljöproblem, arbetsskadoroch arbetssjukdomar som inträffar i arbetslivet. Däri-genom är vår bedömning att en generell lösning avarbetsskadeförsäkringen har så många fördelar i för-hållande till att dela upp den enligt de tankar somfinns i reservation 1. Med det som grund avstyrker viett tänkande med en uppdelning av arbetsskadeför-säkringen.Anf. 73 () replik:Fru talman! talar om elva-punktsprogrammet för att komma till rätta med deskenande sjukförsäkringskostnaderna. Men när jagläser förslagen tycker jag inte att det är särskilt kraft-fulla förslag.Enligt punkt 1 ska man fastställa ett mål. Enligtpunkt 2 ska man föra samtal. Enligt punkt 3 ska mananalysera. Enligt punkt 4 ska man utreda. Enligtpunkt 5 ska man informera. Enligt punkt 6 ska detgenomföras särskilda försök. Enligt punkt 7 har detavsatts 70 miljoner, medan det behövs kanske3 miljarder för rehabiliteringsinsatser. Enligt punkt 8rekommenderar man försäkringskassorna att koncent-rera rehabiliteringsarbetet. Enligt punkt 9 ska omfatt-ningen av problemen klargöras. Enligt punkt 10 skastatistik och forskning utvecklas. Enligt punkt 11 skafrågan beredas.Känns det som kraftfulla förslag, när kostnadernahar ökat så otroligt ?Anf. 74 () replik:Fru talman!