prot · GP0953 · 2002-01-17 00:00:00 — Länstrafikbolagen måste ta sittansvar och se till att kommunikationerna fungerarinom länet och mellan länen om man verkligen villuppnå målet att människor ska kunna bo på en platsoch arbeta på en annan och öka möjligheterna förpendling.Anf. 76 ():Fru talman! I infrastrukturpropositionen, somVänsterpartiet och Socialdemokraterna har gjort enöverenskommelse om, har vi på Vänsterns initiativanslagit 3-4 miljarder till inköp av tågsätt, bussar,transportfordon för att öka de regionala trafikbola-gens möjligheter att göra det här på ett bättre sätt.Däremot finns det inget stöd till själva driften.Jag tror faktiskt att staten måste vara med och setill att det här fungerar på ett bättre sätt. Det är intebara en fråga och en landstingsfråga, fördet handlar om människors möjligheter att ta sig tilljobbet, och det är det vi lever av allihopa.Anf. 77 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror kanske inte att all politik blirbättre för att den förs på nationell nivå. Det finns ju ien rad andra frågor ett ökat tryck från kommunpoliti-ker och landstingspolitiker när det gäller att de ska fåstörre möjligheter att vara med och påverka beslutenoch ta del av de pengar som finns för kommuner ochför län.Vi måste naturligtvis bestämma ossför var vi tror att besluten fattas bäst och varför. Vihar dragit den gränsen när det gäller infrastrukturen.Det har varit tydligt i den infrastrukturpolitiska pro-positionen. Vi har också markerat i den regionalpoli-tiska propositionen att vi ser ett behov av större an-svar lokalt och regionalt, men också större möjlighe-ter till flexibla lösningar kring samverkan lokalt ochregionalt.Jag menar att om var och en av oss utifrån våraförtroendeuppdrag tar de möjligheter och det ansvarsom medborgarna förväntar sig av oss så är det intebeslutsformen i sig det är fel på utan möjligen lustenatt ta ansvar.Felbehandlingar och kvalitetsbedömning inom hälso-och sjukvårdenAnf. 78 (m):Fru talman! Jag har en fråga till socialministern.I ett frågesvar svaradehan att han skulle titta på om det finns behov av attnärmare se över regleringen kring det förhållandet,som jag pekade på i min fråga, att anmälningar omfelbehandling inom hälso- och sjukvården inte alltidkan prövas nöjaktigt på grund av att den som anmältspå olika sätt undandrar sig samarbete kring utred-ningen av ärendet. frågar jag om de här helgernamöjligen har gjort att socialministern har kommit pånågra tankar om huruvida det möjligen behövs tittar på den här problematiken.Anf. 79 Socialminister ():Fru talman! Jag får väl ge samma svar somjag gav , nämligen att det finns an-ledning att se över frågan om hur man hanterar detta.Vi har inte tagit något sådant initiativ. Frågan är vemsom ska göra det, om det är ellernågon annan som ska se över detta. Det får vi åter-komma till.Anf. 80 (m):Fru talman! Då skulle jag nog med lite skärpavilja uppmana socialministern att ta tag i det här ochtrots allt titta lite på frågan. Det finns nämligen män-niskor som kommer i kläm därför att deras ärendeninte kommer till behandling inom nöjaktig tid.Låt mig då ställa en följdfråga som rör kvalitets-prövning av vården. Är socialministern och regering-en möjligen intresserade av att medverka till att vi fårett oberoende kvalitetscertifieringsinstitut eller någotslags organ som helt oberoende av regeringsmakt ochriksdagsmakt kan granska kvaliteten i vården, bådebland privata och bland offentliga vårdgivare?Anf. 81 Socialminister ():Fru talman! Det var en annan fråga. Ett kort svarpå den frågan är att jag har svårt att se varför vi inteskulle kunna använda de institut vi har för att prövakvaliteten. är tillsynsmyndighet försjukvården, och har också en skyldig-het att följa kvalitetsutvecklingen och redovisa den.Tillsammans med kan Socialsty-relsen hitta det material som behövs för att kunnagöra en öppen redovisning där man också jämförkvaliteten inom olika delar av sjukvården. Jag trorinte att det behövs ett särskilt . Vi harredskapen för det. Det som har saknats harvarit ett bra underlag för sådana studier, men dethåller på att tas fram av Landstingsförbundet.ElöverkänslighetAnf. 82 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetMona Sahlin.Vi använder oss mer och mer av elektrisk utrust-ning som alstrar elektromagnetiska fält. Vi vet intemed säkerhet vad det här kan innebära för vår hälsa.Men klart är att många människor upplever sig lidaav det man kallar elöverkänslighet. Detta blir alltmervanligt på arbetsplatserna.Vad gör statsrådet för att åtgärda den här arbets-miljöfrågan?Anf. 83 Statsrådet ():Fru talman! Det är inte lika lätt att svara rakt ochenkelt som det är att ställa frågan vad statsrådet görför att åtgärda detta, när forskningen är långtifrånöverens om vad "detta" är - vad som är farligt ochvad som eventuellt orsakar reaktioner.Hur som helst är detta ändå ett problem för mångaindivider som upplever stora problem med elektro-magnetisk strålning. Vi vet också att det förekommerett stort arbete på många arbetsplatser där man sålångt det bara går försöker anpassa arbetsstationer såatt också människor som upplever sig lida av elek-tromagnetisk strålning ska kunna fortsätta att arbetavidare.Vi har hur som helst inlett ett arbete mellan fleradepartement för att se på hela frågeställningen. I ochmed mobiltelefonstrålningen och diskussionen ommasterna och deras eventuella strålning har regering-en känt att vi behöver skaffa oss ett bättre helhets-grepp över hur forskningen och reglerna ser ut så attvi kan återkomma med en mer samlad syn på detta.Det hoppas vi kunna göra inom relativt kort tid.Anf. 84 ():Fru talman! Tack för det svaret! Jag förstår attdetta inte är någon lätt fråga. Den berör också mångadepartement, eftersom det rör sig om forskning på dethär området.Eftersom man inte har hittat dessa samband kanman alltså inte fastställa diagnoser, så de människorsom lider av elöverkänslighet kan inte få detta klassatsom arbetsskada . Därför finns det ytterligare ettstort problem, ett ekonomiskt problem, för dessamänniskor. Det vill jag också skicka med statsrådet iden fortsatta behandlingen av frågan: Hur ska deekonomiskt få kompensation för den här typen avarbetsskada?Anf. 85 Statsrådet ():Fru talman! är det inte säkert att detta går attbeskriva så enkelt som att det skulle vara just en ar-betsskada. Jag kan bara upprepa att den här fråge-ställningen är svår. Jag är väl medveten om att detfinns många människor som tycker sig, rätt eller fel,lida av det man kallar elektromagnetisk strålning.Hela diskussionen om strålning får också ännu störrerelevans när mobilmasterna och deras lokalisering äruppe till diskussion. Av de skälen behöver vi se pådetta - för individernas skull, men också för att fåveta hur samhället påverkas av strålning, vilket vityvärr inte vet tillräckligt mycket om, åtminsto-ne inte så mycket som vi skulle vilja. Det finns alltsåall anledning att återkomma till frågeställningen.Olyckor vid övergångsställenAnf. 86 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet sedan, jag tror att det var se-dan, infördes lagen om gångtrafikanters företräde vidobevakade övergångsställen. kommer massor medrapporter om att antalet olyckor vid just obevakadeövergångsställen ökar. Då är min fråga om regeringenplanerar någon utvärdering eller översyn av den härlagen.Anf. 87 Statsrådet ():Fru talman! Jag får be om ur-säkt. Nog för att jag är ansvarig för många frågor iregeringen, men till integration och arbetsmiljö hörkanske inte riktigt frågeställningen om hur olyckornaeventuellt har utvecklat sig vid övergångsställen. Detär min kollega område. Men jagvidarebefordrar gärna frågeställningen till honom.Arbetstillstånd för utländska enmansföretagAnf. 88 ():Fru talman! Enligt medierna anser organisationer i att utländska,lagligt verksamma småföretag, enmansföretag, bordeskrämmas bort och tas väck från svensk arbetsmark-nad. representantergenomför därför passkontroller som saknar lagliggrund. I en radiosändning talade en facklig represen-tant t.o.m. om polisanmälningar.Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attstävja detta minst sagt osmakliga ofog som pågår?Anf. 89 Statsrådet ():Fru talman! Det har också framgått i nyhetssänd-ningarna att man från centralorganisationens sida harkonstaterat, vilket är helt riktigt, att kontroll av passär en polisiär uppgift. är det så att medverkar i underlag som medgerarbetstillstånd i . Man har som en del i dettaunderlag rätt att vara med och kontrollera just arbets-tillståndet, men inte att kontrollera huruvida en per-son har pass eller inte. Det har också framkommitalldeles tydligt att om man finner att någon olagligtuppehåller sig på arbetsmarknaden eller utför arbeteolagligt så ska detta polisanmälas. Man ska inte agerapå något annat sätt än att göra en polisanmälan.Anf. 90 ():Fru talman! Passkontroll är mycket riktigt, somstatsrådet säger, en polisiär uppgift. De aktuella fack-liga organisationerna har tydligen tagit sig för att taarbete från polisen, och det på ett sätt som ytterligareunderbygger främlingsfientligheten i landet. Att poli-sen i det här fallet reagerar negativt är lätt att förstå.Vore det inte naturligt att regeringen såg till attdessa olagliga fackliga privatpoliser stoppades?Anf. 91 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker att den här diskussionendrar i väg åt ett felaktigt håll. Det har konstaterats attdetta är en polisuppgift. Om man får veta att personerbefinner sig olagligt på arbetsmarknaden - oavsettom man är facklig företrädare eller annan person -finns det anledning att anmäla detta till polisen. Se-dan får polisen göra en undersökning. Detta har ocksåklarlagts från den fackliga centralorganisationenssida.PunktskriftAnf. 92 ():Fru talman! Jag vill vända mig till socialförsäk-ringsminister . Det gäller en fråga somjag har frågat ministern om tidigare, nämligen möj-lighet för vuxna människor som förlorar sin syn att fålära sig ett nytt skriftspråk, dvs. punktskrift.Jag har fått ett svar från ministern där det framgåratt det är alla människors rätt att få tillägna sig ettskriftspråk, och det är samhällets skyldighet att med-verka till att var och en får ett skriftspråk. Det ärgrundläggande för utbildning och studier i arbetslivetoch för att i övrigt kunna delta i samhällslivet. Mi-nistern har för avsikt att bjuda in berörda myndighe-ter.Jag tackar för svaret. Det är mycket bra och gläd-jande.Arbetet i Punktintensiven berör en liten gruppmänniskor. Det krävs centrala avtal av myndigheter;försäkringskassa eller arbetsförmedling. Det här är ettbra exempel på svårigheter att få centrala avtal medmyndigheter där arbetsuppgifter delegeras ut. Jagundrar om ministern i det här samtalet skulle kunna taupp en principdiskussion om hur så små grupper medså stort behov av avtal med centrala myndigheter skahanteras.Anf. 93 Statsrådet ():Fru talman! Angående den sista infallsvinkel kanjag konstatera att den typen av frågor är föremål fördiskussion när det gäller hela området som berörarbetslivsinriktad rehabilitering. Med anledning avdet elvapunktsprogram som regeringen har lagt framför , och som har ställt sig bakom,pågår ett arbete i vid mening.När det gäller just punktskrift har jag, precis somSonja sade, blivit uppmärksammad på frå-gan av dels de berörda, dels . Jagkommer att inbjuda inte bara myndigheter utan ocksåandra berörda för en diskussion om på vilket sätt manska hantera den gråzon som finns mellan medicinskrehabilitering av synskadade och arbetslivsinriktadrehabilitering så att de som faktiskt vill arbeta ocksåska ha möjlighet att göra det.Anf. 94 ():Fru talman! Tack för svaret. Det gläder migmycket. Jag ser fram emot den kontakten.När blir det av? Det brinner i knutarna när detgäller Punktintensiven. Om inte Punktintensiven fårnågra signaler måste ett projekt avvecklas i marsmånad.Anf. 95 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan inte säga exakt vilken dag,men det handlar om några veckor.Miljövänligt skogsbrukAnf. 96 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetUlrica . Jag vill knyta an till en färsk rapportsom, jag tror, presenterades i går som handlar om hurväl det svenska skogsbruket lever upp till höga miljö-ambitioner.I det här sammanhanget bör vi ge en eloge till en-skilda skogsägare, skogsindustrin och miljöorganisa-tioner. Förklaringen är det fria skyddet, de fria avsätt-ningarna, av värdefull skogsmark. Det finns ocksåutredningar som tyder på att skogsbruket inte är lång-siktigt hållbart.Vilka åtgärder är aktuella för att ändra på situatio-nen? Staten har ju ändå det grundläggande ansvaretför frågorna och för att vi får en långsiktighet iskogsbruket.Anf. 97 Statsrådet ():Fru talman! Precis som vill jagge en eloge till alla de enskilda, stora och små, skogs-ägare och miljöorganisationer som i den utredningsom har lagts fram har visat att kunskap lönar sig ilängden. Det är väldigt roligt att så mycket av frivilligavsättning och frivilligt engagemang finns bland våraskogsägare.Det finns två frågor som det finns anledning föross att fortsätta att diskutera och vara lite bekymradeöver som pekar på i sin utvärdering.Den ena frågan handlar om återväxten, och den andrafrågan handlar om röjningen.Skogsstyrelsen har själv föreslagit en rad konkretaåtgärder, bl.a. att öka spridningen av information ochkunskap om ny teknik till små och stora skogsägareoch därmed också öka medvetenheten om återväxten.Ett av skälen till att återväxten inte är så hög som denborde vara är att alltför många har haft en tilltro naturlig återväxt där den inte har fungerat.Jag tänker läsa utredningen ordentligt. Vi skaanalysera alla förslagen som har lagtfram. Sedan får vi återkomma.Anf. 98 ():Fru talman! Utöver de frågor som statsrådet pekar på, återväxt m.m., är ju lagstiftningsfrå-gorna inte oväsentliga. Det pågår planer på föränd-ringar därvidlag. Jag tänker på skogsvårdslagstift-ningen och länsstyrelsernas roll.Anf. 99 Statsrådet ():Fru talman! Av den information som jag har fåttvid genomgången med i början avveckan, och med det jag själv jag har hunnit läsa irapporten och de konkreta förslag som Skogsstyrelsenhar lagt fram, ser jag inga stora skäl för att göraen stor kursändring i lagen. Vi har gjort en bedöm-ning i att miljömålen och produktionsmålenär jämställda. Om vi ska nå upp till de målen handlardet mer om att justera vägen dit, fundera över hur vikan använda mer av tekniken med satellitbilder, in-formation, fältbesök osv. och andra frågor somSkogsstyrelsen har lyft fram.I dag har jag ingen uppfattning om att det behövsstora justeringar i politiken eller i skogsvårdslagen.Jag ska läsa utvärderingen än mer noggrant. Viplanerar att återkomma till under höstenmed konkreta förslag till ändringar utifrån det materi-al som nu har lagt fram.BiltestverksamhetenAnf. 100 ():Fru talman! Jag vill ställa min fråga till statsrådetMessing.Den nya regionalpolitiken bygger på regionernasegna resurser för tillväxt och utveckling. Men för attdet ska fungera får detta inte motarbetas av någonstatlig myndighet. har det rap-porterats om kraftiga höjningar av krav och ökadbyråkrati när det gäller biltestverksamheten som på-går i och . Dessa orter är heltberoende av verksamheten. Skulle kravstå kvar riskerar hela verksamheten att flytta till Fin-land, där man är beredd att öka verksamheten.Det här skulle naturligtvis få förödande konse-kvenser för och speciellt för Arjeplogskommun med lite över 3 000 invånare som skulletappa 355 arbetstillfällen - och där gruvnäringennyligen lades ned.Jag undrar om regeringen tänker försöka vidtanågra åtgärder.Anf. 101 Statsrådet ():Fru talman! Skälet till att biltestverksamheten harfått problem är den nya lag som trädde i kraft i höstas.Där betraktas bilverksamheten på ett annat sätt. Tidi-gare betraktades de bilar från andra delar av Europasom kördes upp till och somturistvagnar. Då beskattades de på ett visst sätt. Medden nya lagen krävs det nu att bilarna är både försäk-rade, beskattade och besiktigade. Det har fått orimligakonsekvenser.Jag vill verkligen be dem som är inblandade omursäkt för detta. Det har aldrig varit meningen. Det ärklart att vi är mån om den viktiga biltestverksamhetsom finns i och . Den har dessut-om en stor potential att växa och utvecklas. Vi hargett ett uppdrag att tillsammans med deinblandade i både och , och själv-klart inblandade från andra länder, komma med för-slag till en lösning för att göra ett undantag för dennatestverksamhet så att den inte kolliderar med den nyalagen. Jag utgår från att de gör det inom kort.Anf. 102 ():Fru talman! Tack för svaret. Jag är tacksam att Ul-rica kunde svara på frågan. Den ligger välegentligen på näringsministerns bord, men statsrådetverkar väl insatt i frågan.Kan jag tolka så att regeringenkommer att samla berörda instanser, bl.a. ,för att finna en lösning som gör att biltestverksamhe-ten kan vara kvar i ?Anf. 103 Statsrådet ():Fru talman! Ja, så kan tolkamig.Jag kan dessutom lägga till att inom några veckorkommer regeringen att föreslå en utredningsman eller-kvinna, utifrån de förslag som vi lade fram i denregionalpolitiska propositionen, som vi ger ett upp-drag att vara en förhandlingsperson mellan intressen-ter från olika länder, intressenter från bilverksamhe-ten och självfallet ansvariga i och Arvidsja-ur för att de gemensamt ska komma med synpunktertill oss på vad som behöver göras så att verksamhetenfår den chans att växa som vi ser att den har en po-tential att göra.Anf. 104 TALMANNEN:Detta fick bli det sista inlägget i denna frågestund,därför att vi har förbrukat tiden. Hade alla strikthållit sig till enminutsgränsen hade vi hunnit med ettpar frågor till.Jag vill be att få tacka kammarens ledamöter ochregeringens företrädare för deras medverkan.Frågestunden är avslutad.8 § (forts. från 6 §) Regional samverkan ochstatlig länsförvaltning (forts. KU7)Anf. 105 ()replik:Fru talman! Det är bra att nu harklargjort partiets principiella inställning när det gällerden regionala självstyrelsen. Men jag är något förvå-nad över att man inte på något sätt markerat dennainriktning i utskottets betänkande. Det kunde ju, medden förklaring som tidigare gav, havarit befogat med åtminstone ett särskilt yttrande föratt förklara detta.Sedan säger att det här med Skåneoch är bra. Det är roligt att MatsEinarsson tycker att det är bra, men faktum är att viandra fyra partier som var för fickjobba för att hitta den här lösningen, medan Vänster-partiet inte lyfte ett finger för att få den lösningen tillstånd.Anf. 106 () replik:Fru talman! Våra minnesbilder av diskussionenoch överläggningarna i utskottet skiljer sig tydligenen del från varandra. Såsom jag kommer ihåg det varjag personligen mycket involverad i våra intrikatadiskussioner om hur propositionsordningarna skullese ut för att möjliggöra det beslut som så småningomska fattas och som innebär att vi kan fortsätta medförsöksverksamheten i och vill bestämt tillbakavisa att vi på något sätt harvarit passiva i den här frågan.Anf. 107 ()replik:Fru talman! I första skedet när det gällde besluts-ordningen var aktivt, men sedan upp-hörde denna aktivitet. deklareradeockså klart och tydligt att inte skulle få någonsärlösning. Men tack vare att vi lyckades hitta enbeslutsordning som innebar att skulle få ensärlösning föll också ut. Hade vi följtVänsterpartiets linje hade det inte blivit något.Anf. 108 () replik:Fru talman! Hade majoriteten följt Vänsterpartietslinje hade det blivit ett oerhört bra betänkande.När det gäller en särlösning för var vi mot-ståndare till en propositionsordning som skulle ledatill att enbart skulle få fortsätta, av någonmärklig anledning, med hänsyn till . Detär vi motståndare till. Vi hade olika förslag till hurdetta skulle uppnås.Nu blev det som det blev. Ur estetisk synpunkt ärdenna propositionsordning inte idealisk, men resulta-tet torde bli sådant att det avspeglar de faktiska majo-riteterna i den här kammaren. Det är ändå det viktiga.Anf. 109 Statsrådet ():Fru talman! Den generella välfärden bygger påvärderingar om solidaritet, omtanke, rättvisa ochjämlikhet. Utformningen av välfärdspolitiken harskett utifrån övertygelsen att människor har vissagrundläggande sociala rättigheter och att det är ettoffentligt ansvar att garantera dessa rättigheter. Vårvälfärdsmodell, den generella välfärdspolitiken, för-enar jämlikhet och förmåga till förnyelse och tillväxt.Det finns därför också ett mycket brett stöd för väl-färdspolitiken i Sverige.En väsentlig del av uppbyggandet av välfärdspo-litiken har varit möjligheterna att anpassa verksam-heten till lokala och regionala förhållanden. Därförhar också den kommunala självstyrelsen en viktig rolli fråga om välfärdsstatens uppgifter. Ett lokalt folk-styre medför variationer i prioriteringar och i verk-samhetens inriktning, innehåll och arbetssätt. Det geren dynamik genom att olika lösningar kan prövas iolika delar av landet och i olika kommuner.En given utgångspunkt även mot bakgrund av enlångtgående självstyrelse är attstaten, hur än formerna för att det lokala och regio-nala inflytandet utvecklas, måste se till att de mål somanges i den nationella politiken får ett genomslag ilandets alla delar. Staten har ett ansvar för att allamedborgare i landet, oavsett var man bor, garanterasen någorlunda likvärdig standard i fråga om grund-läggande välfärdstjänster som vård, skola och om-sorg.Det pågår, och har gjort det ,en utveckling inom flera verksamhetsområden sominnebär att staten på den nationella nivån bibehållerett övergripande ansvar för politikens inriktning. Mensamtidigt ger kommuner och landsting allt störremöjligheter att forma genomförandet på lokal ochregional nivå. Denna utveckling syns inom närings-politiken, arbetsmarknadspolitiken och på det miljö-politiska området. Det gäller naturligtvis också detregionala utvecklingsarbetet. Inte minst arbetet medtillväxtavtalen är ett uttryck för det. Enligt regering-ens mening bör denna utveckling mot en ökad sam-verkan mellan staten och den kommunala självstyrel-sen få ytterligare konkreta uttryck.Det är naturligtvis så att den nationella ekonomis-ka utvecklingen och därmed välfärden är beroende avhur de regionala ekonomierna fungerar och utvecklas.Omvänt gäller också att de statliga insatserna är avstor betydelse för regionernas ekonomiska utveckling.Det nationella ansvaret för en hållbar utvecklingmåste kunna kombineras med ett ökat regionalt an-svar för det egna länets utveckling. Samspelet mellannationell nivå och regional nivå kan vara avgörandeför den ekonomiska utvecklingen på förhela landet.Min slutsats av det här resonemanget är att regi-onalt utvecklingsarbete varken är ett renodlat kom-munalt ansvar eller ett renodlat statligt ansvar. Stat,kommun och region måste samverka. Det krävs na-turligtvis också en samverkan med andra aktörer änfolkstyrelsenivåerna runtom i landet, dvs. företag ochandra intressenter som vill vara med och påverka ettläns utveckling.Detta synsätt har också varit utgångspunkten förden försöksverksamhet som har bedrivits i ,, och med ökatkommunalt och regionalt ansvar för det regionalautvecklingsarbetet.Det regeringen nu föreslår, och som till stora delarhar tillstyrkts av , är de facto endecentralisering av makt och inflytande ut till regio-nala företrädare i hela landet. Vi gör om en av för-söksmodellerna till en permanent lagstiftning som bliröppen för samtliga län. förlängs försökenmed direktval i och med yt-terligare en mandatperiod i avvaktan på fortsatt ut-värdering.Det är ett förslag som präglar propositionen ock-så, även om vi har olika tekniska lösningar. Vi sägertydligt i propositionen att och få fortsätta till i avvaktanpå en fortsatt utvärdering. I den frågan - i huvudfrå-gan - finns det ingen skillnad mellan utskottets för-slag och propositionen.Jag menar att detta innebär att vi väljer att ta ettstörre kliv mot ökat regionalt inflytande än vadPARK föreslog, eftersom den kommittén enbart villegå vidare med en utökad försöksverksamhet.Regeringen ger med detta förslag regionala politi-ker möjligheter att ta över en stor del av ansvaret förlänets utveckling.