prot · GP0968 · 2002-02-13 00:00:00 — Vi måste ta terrorismenshot på största allvar och vidta relevanta åtgärder föratt utveckla både civila och militära skyddsmekanis-mer.På kunde man för någon vecka sedanläsa hur en grupp militära ledare i redovisadesin uppfattning om svenskt försvar. Det var bekym-mersamt, eftersom de menade att omställningen avsvenskt försvar är ineffektiv och att den saknar strate-gi.Detta lägger skuggor över såväl Försvarsmaktensom regeringen och dess stödpartier. Det artikelnbeskriver ger svenska folket anledning att kännaotrygghet inför Socialdemokraternas försvarspolitik.Fru talman! Den europeiska säkerhetspolitiken be-finner sig i en mycket dynamisk och formativ period.Det är i praktiken omöjligt att deklarera sig neutralinför de hot och konflikter som berör världssamfun-det och därmed också vårt eget närområde. Inte sedanandra världskriget har så tydligt konfronteratsmed internationellt hot och otrygghet som efter den11 september 2001.Fru talman! I den aktuella säkerhetspolitiska situ-ationen i omvärlden går det inte att blunda för attregeringen skapar otrygghet för svenska folket genomden akilleshäl som samarbetet med ochMiljöpartiet utgör. En regeringsmajoritet där man intekan samarbeta om vare sig säkerhetspolitik eller Eu-ropapolitik äventyrar svensk trygghet. På dessa tvåpolitikområden kommer vår framtida säkerhet attavgöras.Den nya doktrinens formulering gör att svensk sä-kerhetspolitik tar ett nödvändigt steg bort från gamlaföreställningar och mot en ärlig och mer verklighets-nära beskrivning av svensk säkerhetspolitik.Den världspolitiska scenen, och inte minst våregen kontinent, har sedan murens fall upplevt englädjande omvandling. Den säkerhetspolitiska situa-tionen har gått från en bipolär terrorbalans till ettfördjupat och breddat samarbete länder emellan.Många länder som har lidit under det kommunistiskaoket är demokratiska stater som kanvara fullvärdiga medlemmar i det europeiska samar-betet. är, kort sagt, en helt annat världsdel änför sedan.Doktrinen markerar att är militärt allians-fritt. ser inga avgörande skälför ett Natomedlemskap. Men de förändringar somskett i visar attdet finns skäl för öppenhet . Vi krist-demokrater anser att doktrinen även ska ange vårsolidaritet med Europeiska unionens medlemsländer.Sverige är en del av , och vi bedriver ett alli-ansbyggande på alla områden inom unionens ramar -vid sidan av det rent militära försvaret.Fru talman! Det finns en lång rad konflikter ivärlden där EU och har ett stort säkerhetspo-litiskt engagemang. Låt mig nämna några av dem.Afghanistan ska nu hjälpas på fötter. Nästan 4miljarder dollar utlovas under kommande tillAfghanistans återuppbyggnad. Det internationellasamfundet måste nu garantera att pengarna kommervanliga människor och det civila samhället till del.Risken för korruption är överhängande. Uppbyggna-den av beräknas ta , och det ärett enormt arbete som väntar. Här kan spelaen viktig roll!Mellanösternkonflikten visar att det inte enbart ärpengar som behövs i konflikthantering och fredsupp-byggande. Hämndpolitiken - öga för öga, tand förtand - kommer att fortsatt skörda tusentals civilaoffer. Alldeles för lite tid ägnas åt försonings- ochreligionsdialog. Om muslimska, judiska och kristnaledare kunde föra en sådan dialog skulle det sändaviktiga signaler till båda folken och deras politiskaledare.Anna ! Det skulle kanske vara både visareoch klokare av den att försöka blien katalysator för en dialog mellan parterna om för-soning och religiös förståelse än att försöka mästraUSA:s politik, vilket knappast lär ha någon framgång.Anf. 5 ():Fru talman! Jag tycker att det är väldigt bra att vi ide allra flesta frågor har en samsyn när det gällerutrikespolitiken i riksdag. Det gäller även imånga frågor som behandlar mänskliga rättigheter,som ministern tog upp i deklarationen. Därför behö-ver vi inte gå in på alla de här frågorna. Det finns enighet.Fru talman! I den utrikespolitiska debatten för tvåår sedan sade jag att vi i såg att ordet"neutralitet" förlorat sin relevans i den tid vi levde idå. Det väckte en del uppmärksamhet eftersom viförknippats så starkt med neutralitetspolitiken. Vi hardärefter vid två stämmor fattat beslut om en förnyadsäkerhetspolitik. Jag är glad att kunna konstate-ra att vi fått en ny säkerhetspolitisk doktrin i ,en doktrin med bred uppslutning. Jag kan också kon-statera att utifrån våra stämmobeslutkunnat vara pådrivande för att få fram formuleringarsom fått denna breda uppslutning, vilken visar attpartierna tar ansvar för att få en moderniserad säker-hetspolitisk doktrin.Vi har jobbat hårt med det här. Regeringen harfaktiskt varit ganska passiv. hörde vi att detkanske inte blir någon uppgörelse före valet. Förut-sättningarna inför förhandlingarna för vår del varalliansfriheten, samverkan och försvarsförmågansamt en bred uppgörelse. En bred uppgörelse ärmycket viktig inom detta fundamentalt viktiga politi-kområde.Formuleringen att alliansfriheten "har tjänat ossväl" beskriver faktum - så är det. Den ger inga abso-luta låsningar och trauman . Men detär viktigt att poängtera att detta inte innebär någonomedelbar diskussion om Natoanslutning. Ska det blinågon ändring i det avseendet måste fattabeslut om en ny doktrin.Jag tycker att detta är ganska bra. Alliansfrihetenkan fortsatt tjäna flera syften, inte minst när det gällervår relation till . Men jag tror också att dethar ett värde att det finns ett land som röner stor re-spekt i världen som står utanför Nato, när upp-visar allt större maktfullkomlighet och agerar som ensolitär på världsarenan.Vi vet att har en annan uppfattningoch står utanför denna uppgörelse. Jag tror ändå attdet är något oförsiktigt av att tro attdenna uppgörelse ska ha mycket kort livslängd.Att och står utanför vi-sar bara att de har en helt annan syn på internationelltsamarbete än en överväldigande majoritet i . Min stilla undran blir bara: Hur ska regering-en kunna samarbeta med dessa partier nästa mandat-period när åsikterna skiljer i de fundamentalt viktigafrågorna om fred, säkerhet och internationellt samar-bete? Jag skulle gärna vilja ha ett svar på den fråganfrån talman! En av mina första tankar den 11 sep-tember var: Detta kommer att drabba de fattigastemänniskorna i världen mest. Verkligheten visar attdet blivit just så. Krympande tillväxt i i-länderna gerännu mer krympande tillväxt i . EnligtVärldsbankens blir följden av terror-dåden att 10 miljoner färre människor kommer attkunna lämna fattigdomen och att 20 000-40 000 flerbarn kommer att dö.Världen har blivit osäkrare . Detberor inte enbart på vad som hände i den 11september; det finns fler orsaker.En bidragande orsak till den ökande osäkerhetenär den politik ledning för. Bushadministratio-nen hade från början en mycket arrogant inställningtill omvärlden - nej till Kyotoprotokoll och interna-tionell brottmålsdomstol, ensidigt uppsägande avABM-avtalet, för att ta några exempel. skulle setill egenintresset och inte bry sig om världsproblemeni övrigt. Den hållningen avbröts den 11 septembereftersom man då behövde bygga koalitioner i kampenmot terrorism - helt riktigt, naturligtvis. Det blevockså en bred koalition. Omvärlden ställde upp - endel kanske mot löften om ersättningar och om överse-ende med deras interna övergrepp på mänskliga rät-tigheter, t.ex. i Kashmir, , ochTibet. kommer att ta upp Tibetfråganoch en del generella MR-frågor senare i den här de-batten.Vi ser nu resultatet: har fallit, enny regering finns i , förhållandena för kvinnor-na är något bättre och en massiv internationell huma-nitär hjälpinsats sker i . Det är bra. Folketdär har fått och kommer att få det något bättre. Påköpet har säkrat väg för oljan i attnå kusten och komma vidare till USA.Terrorismen är inte utrotad men väl försvagad.Kampen mot terrorismen är givetvis mycket viktig.Den måste föras i hela världen. Det jag menar är attden kampen måste föras på två plan. Dels genom attbekämpa terrorismens kärna, hjärnorna bakom terro-rismen, och möta den terrorism som grundar sig påreligiösa föreställningar på ett särskilt sätt. Dels måsteden rika delen av världen ta den ökande fattigdomenpå allvar och ta strategiska steg på vägen mot att nåmillenniemålen om halverad fattigdom, minskadesjukdomar och ökad utbildning.Ni hör hur det låter: Halverad fattigdom - när hal-va jordens befolkning lever på omdagen. Givetvis ska målet vara att utrota fattigdomen.Millenniemålen är steg på vägen.Vi har inte råd med en orättvis värld. Då hotar ter-rorism och en osäker tillvaro för alla. Hjärnorna bak-om terrorismen bryr sig inte om de fattiga, inte ommänskliga rättigheter, inte om att kvinnors mest ele-mentära rättigheter förtrycks - tvärtom. De vet attfattiga och marginaliserade människor är lätta offerför deras rekrytering och hatpropaganda.Det fanns stora förhoppningar om att den 11 sep-tember skulle få att inse att även denna stormaktär en del i världen och har ett särskilt ansvar för attminska klyftorna, minska fattigdomen och bidra tilluppbyggnad av demokrati och förbättrade mänskligarättigheter.I julas skrev ett öppet brev tillpresident . Det lyder så här:"Efter har världen förändrats.Min uppmaning till dig är att ta ledningen i arbetetmed att ge FN en starkare ställning och tydligare rollför att förhindra krig, terrorism och svält. Världenförväntar sig att du och tar ett särskilt ansvar föratt minska klyftorna i världen. Det gäller fattigdoms-bekämpning, rättvis handel, tryggad livsmedelsför-sörjning och många flera frågor. Vi är många runt omi världen som bejakar freden och som skulle stötta digoch i detta viktiga arbete. "Det hade varit bra om Bush hade läst brev och många andras brev i samma riktning.Tyvärr har han nog inte gjort det, i varje fall har haninte brytt sig. För att säkerställa demokrati ochmänskliga rättigheter behöver vi ett som stårupp för och tillsammans med omvärlden arbetar fördetta.Men visar återigen i högre grad att man ikraft av sin överlägsna militära styrka tänker ageravärldspolis på egen hand och fortsätta kampen motterrorism genom att angripa "ondskans axelmakter",, och Nordkorea.Colin , som ansetts som en duva i Bushad-ministrationen, säger ungefär så här: Vi kommer attagera även om våra vänner inte gillar det. När vännerna inte gillar det kan man undrahur ovännerna ska reagera. Koalitionen mot terroris-men är inte så stark.Det gäller också behandlingen av fångarna på på . Internationella Röda korsethar kritiserat för att de inte definierar fångarnasom krigsfångar. Skulle de ses som krigsfångar skullede ha rätt till en advokat och rätt att överklaga. Sam-ma sak gäller FN:s sanktionslista över misstänktaterrorister som drabbat tre svenskar. Oavsett skuld-frågan har alla rättighet att få sin sak prövad. Dennarätt har kränkts. Det är bra att har reagerat tillslut. Jag tycker att det borde ha skett tidigare och medstörre kraft. Det är viktigt att fortsätter attagera och lägger in större kraft i det.Fru talman! Kritiska röster höjs mot age-rande från många håll, t.ex. från EU-kommissionärenChris Patten. Enligt en artikel i sägerCarl Bildt att verkar bli den som ensam bedö-mer om vapeninsatser ska göras och utför dem själv,medan man lämnar den svåra uppgiften att byggasamhällen och peacekeeping, fredsskapande åtgärder,till . Det är viktigt att på alla sätt vikan, genom EU, FN och bilateralt, försöker påverkaUSA att ta ansvar för och samarbeta om demokrati,mänskliga rättigheter och fattigdomsbekämpning.Inte minst gäller det ansvar för den förfärande situa-tionen i Mellanöstern.Jag har fört fram mycket kritik mot , men detberor på att det är den stormakt som vi har och demåste ta sitt ansvar.Fru talman! Sedan millenniemålen sattes upp försnart har egentligen inte mycket gått åträtt håll. I många länder med aidsepidemi och krigökar i stället fattigdomen. Människor tvingas lämnasina hem. Föräldrar, lärare och andra yrkesutövare,som jordbrukare, dör. Maten produceras inte, hungernökar, vilket FAO nu varnar för. Barnen får inte un-dervisning, och gamla mor- och farföräldrar tvingasansvara för barnen när föräldrarna dött.De andra målen är också avlägsna, som att allabarn ska gå i grundskola, att jämställdhet mellankönen ska öka och kvinnors möjligheter förbättras, attbarna- och mödradödligheten ska vara entredjedel jämfört med , att alla som behöver skafå tillgång till hälsoservice för reproduktiv hälsa ochatt varje land ska tillämpa en strategi för hållbar ut-veckling senast 2005.Förhoppningarna inför den internationella konfe-rensen Finansiering för utveckling som hålls i Mon-terrey är stora. går FN,Bretton Woods-institutionerna och näringslivet sam-man för att utforma strategier för finansiell utveck-ling. I förberedelserna har man enats om ett underlaginför konferensen. Det är ju bra. Vi hoppas alla attden här konferensen ska leda till handling och intebara bli ord på papper, att den ska utforma realistiskastrategier för fattigdomsbekämpning. Samma sakgäller de andra FN-konferenserna , t.ex. barn-toppmötet och mötena om hållbar utveckling ochlivsmedelssäkerhet.Medlen för att nå millenniemålen är rättvisarehandelssystem. måste fortsätta att driva defrågorna. Det gäller också att arbeta för bättre handelinom och mellan . Det handlar om demokrati,fungerande institutioner, skuldavskrivningar, fred ochsäkerhet, god styrelse, jämställdhet och respekt förmänskliga rättigheter. Det råder enighet om detta häri . Vi menar att människors kapacitet måsteutvecklas. Biståndspolitiken måste ges en sådan in-riktning att människor i mottagarländerna ges lång-siktiga förutsättningar att lösa fattigdomsproblemen.Centerpartiets motto i den svenska politiken "Likavillkor - livskraft, livskvalitet och självbestämman-de" har lika stor bäring när det gäller vår biståndspo-litik och våra internationella relationer som när detgäller politiken här hemma. Vår politik för att minskade regionala och sociala klyftorna likaså.Fru talman! Till slut ska jag säga något om jord-bruket, livsmedelsproduktionen och landsbygdsut-veckling. Vi vet att jordbruket och livsmedelspro-duktionen är avgörande för all utveckling. Det finnsinget land som haft en bred och snabb utveckling utanatt först ha utvecklat den egna jordbrukssektorn. Detgår inte att bygga välstånd på tom mage.I en rapport, Rural Poverty Report 2001 - Utma-ningen att få slut på fattigdomen på landsbygden, frånFN:s internationella jordbruksfond hävdas att lands-bygds- och jordbruksutvecklingen måste få högreprioritet om fattigdomsmålet ska kunna uppnås. Dethandlar såväl om jordbrukspolitik som om handelinom och mellan och givetvis mellan i-länder och u-länder.Då har kvinnorna en alldeles särskild roll. Denmåste stärkas om och andra fattiga länder skaha möjlighet att ta sig ur fattigdomen. Trots att kvin-norna ofta saknar rätten till mark och tillgång tillvitala servicefunktioner som kredit, träning och ut-bildning spelar de en mycket stor roll när det gällerlivsmedelssäkerhet och produktion. Kvinnor produce-rar genomsnittligt mer än hälften av all mat, i Afrikaupp till , i . Kvinnor äger avjorden och erhåller av alla jordbrukskrediter.Antalet kvinnor som lever i fattigdom har fördubblatssedan 1970.Biståndspolitiken måste få den inriktning som jagbeskrivit: mer av partnerskap, mer av krav på demo-krati och mänskliga rättigheter mer strategi för att gemänniskor möjlighet att själva ta sig ur fattigdom ochvanmakt. Kvinnornas roll i utvecklingen måste öka,och starka åtgärder mot kvinnoförtryck vidtas.Det är en illusion att tro att detta kan ske medminskat bistånd. Mer pengar behövs. bör ökabiståndet och även arbeta för att förmå övriga länderatt öka sitt bistånd. Vi måste arbeta hårdare för attåstadkomma detta. Beräkningar visar att biståndetfrån de rika länderna måste fördubblas till ca 1 100miljarder för att nå målet att halvera fattigdomen tillår 2015.Anf. 6 ():Fru talman! En händelse under på-verkade mig och många andra djupt. Den etniskarensningen pågick. Fruktansvärda kränkningar avmänskliga rättigheter pågick också. Hundratusentalsmänniskor var på flykt. hade för-klarat den lilla staden som en skyddszon,ett fredat område, dit också tiotusentals flyktingarhade kommit.Den blåvita FN-flaggan vajade över en holländskkontingent, som hade till uppgift att fullfölja världs-samfundets beslut. Men president serbiskatrupper struntade fullkomligt i världssamfundetsbeslut. De holländska soldaterna fick hala den blåvitaFN-flaggan, och ett fruktansvärt folkmord - mass-mord - ägde rum. Då och då visas fortfarande bilder-na på TV. Det är en pastoral idyll i den sommarfagrajugoslaviska dalen, men det man inte ser på filmbil-derna är att hundratals och åter hundratals människorslaktades.Före detta hade FN agerat. EU hade agerat. Natotrupper fanns redan i regionen. Frånhangarfartyg i var amerikanska planredo att komma till skydd för de attackerade männi-skorna, men FN-systemet förmådde inte be om denhjälpen. Det var alltför byråkratiskt, alltför komplice-rade beslutsstrukturer och alltför många hänsyn.Lars talade om solklara brott mot folkrätten,apropå detta skede i världshistorien. Han syftade dåpå när en koalition av stater strax efter den händelsejag nu har beskrivit sade att detta inte är acceptabelt ivår tid. Diktatorernas tid i måste vara över.Nu måste vi leva i folkrättens tid. Folkrätten kan intedefinieras som att diktatorer har rätt att slakta sinaegna och andras medborgare.För mig blev den händelsen ett exempel på att deti dagens värld inte räcker med Förenta nationerna.Hur mycket vi än ska sluta upp bakom den organisa-tionen och hur mycket vi än ska hoppas på att denkan stå för fred och säkerhet, är vi ännu inte där därvi helt och hållet kan lägga världens säkerhet i FN:shänder.Det finns många, många bra formuleringar i denutrikesdeklaration som vår utrikesminister läste upp.En av dem lyder enligt följande: EU och Nato utgör,tillsammans med och , grundvalar-na för säkerhetsarkitektur.Det är helt rätt. Då noterar var och en att i tre avdessa fyra organisationer är fullvärdig ochaktiv medlem. Vi är det i EU, i och iOSSE. Men Nato har vi valt att ställa oss utanför.Lars sade mot slutet av sitt anförande någramycket engagerade och fina ord om mänskliga rättig-heter. Sedan fortsatte han med att säga att det därförbehövs partier som fortsätter att kritisera roll.När jag hörde detta tänkte jag att om ärså djupt engagerad för mänskliga rättigheter, är detockså viktigt att det finns partier som vågar kritiseraFolkrepubliken , , , ochKuba.Jag såg att på sin kongress mottoghälsningar från den svensk-kubanska vänskapsföre-ningen som framhöll att ingen inblandning skulle skei inre angelägenheter. Det är ett orimligt ställ-ningstagande, tycker jag. Kongressen beslöt att retur-nera hälsningen till denna vänskapsförening, som ärett verktyg för Castrodiktaturen.Nej, ska vi stå för mänskliga rättigheter måste vivara redo att kritisera alla regimer som kränker dem.Vi måste också vara redo att inse att i vår värld måstefolkmord kunna stoppas, måste det finnas krafter somstår på demokratins och de mänskliga rättigheternassida på ett effektivt sätt, också när t.ex. diktatorerna iBeijing lägger in sitt veto i eller,som i fall, när man fullkomligt struntar iFN:s beslut.För mig var det en mycket stor dag i går när denf.d. diktatorn stod inför rätta i . Det ärden nya världen. Vi ska sträva dithän att han får säll-skap framför skranket av många av hans kumpanerbland diktatorer i världen.Det faktum att stod där var ett resultatav en händelsekedja som betecknade somett solklart brott mot folkrätten. Det var det faktum attUSA i kretsen av Natoländer, och i tät samverkanmed andra länder, inte minst , ställdesig på de mänskliga rättigheternas sida och med va-pen i hand ingrep till skydd för hotade människor.Det är den här verklighetsbilden som har fört migoch många andra till ställningstagande att det vore ettnaturligt steg för att bli medlem i Nato. Precisden formuleringen använde också . Hanredogjorde för den valsituation vi står inför när detgäller Natomedlemskap. Han sade att valet borde varaenkelt. Men det är uppenbarligen inte enkelt för Mo-derata samlingspartiet och för ett antal andra partier.Ställningstagandet skjuts av skäl somjag inte riktigt förstår.Låt oss se på vår omvärld. är medlem iNato. är medlem i Nato. - bådegamla Väst- och gamla - är medlem iNato. är medlem i Nato. Sedan kommer Kali-ningrad, som tillhör . kommersenare , av allt att döma, att få ett avtal med Natosom ger landet ett mycket stort inflytande i Nato, enmycket tät relation till Nato. Det är mycket, mycketbra. Sedan kommer , och . Deländerna kommer med all sannolikhet att inbjudassom Natomedlemmar . Som vi hörde tidi-gare var försvarsminister i iförra veckan. Han konstaterade att vi inte skulle varaså säkra på att kommer att vänta på Sverigemed sitt Natomedlemskap.Sverige är på väg att bli säkerhetspolitiskt isolera-de i den meningen. Det är - som jag sade häromda-gen - snart bara och , med Luka-sjenko i ledningen, som envist slår fast att vi ska ståutanför Nato. Det är ett oklokt ställningstagande. Detär ett ställningstagande som i ett visst läge också kanbli farligt. Det är precis som det konstateras i dekla-rationen, nämligen att Nato utgör, tillsammans medandra, den viktigaste säkerhetsstrukturen i Europa.Att då stå utanför den strukturen, där de avgörandebesluten fattas, är potentiellt farligt.Fru talman! Det står väldigt mycket bra i utrikes-deklarationen. Det är väldigt få meningar som jag kanbryta ut och säga att här tycker jag annorlunda. Me-ningen "är militärt alliansfritt" tycker jag ärolycklig. Vi borde inte vara det. Men även den är juen korrekt skildring av ett faktum som råder just idag.Om man snarare utgår från verkligheten än fråndet som försiggår på internationella kongresser ochkonferenser ser verkligheten något dystrare ut. Dekla-rationen nämner t.ex. målet om att halveravärldssvälten. Om den takt som världssvälten nupressas tillbaka i inte höjs kommer det inte att ske till2015 utan till 2050 då många av oss här inne är döda.Då har vi alltså bara halverat världssvälten. Då har viandra halvan kvar. Detta är naturligtvis helt orimligt.Världen har resurser att föda alla sina männi-skor. Jag tycker att det här målet borde höjas. Viborde naturligtvis ha som mål att utrota världssvältenfrån världens yta och sätta upp ett årtal för det. Detblir bara meningsfullt om vi kombinerar det med atthöja biståndet från världens rika länder och förändrahandelspolitiken radikalt.Jag hade hoppats och hoppas att hän-delserna mitt i allt elände skulleutlösa en ny handlingskraft. Jag tycker faktiskt har kunnat se spår av det . Koalitionenmot terrorism var och är viktig. Den kom till mycketsnabbt och har varit effektiv. EU:s beslut att följa enBig Bang-strategi för utvidgningen, som man välmåste kalla det som är på gång, tycker jag också ärett uttryck för en ny handlingskraft. Händelserna påWTO:s toppmöte tycker jag också var lovande. Menväldigt mycket återstår ju. Än så länge har inte dekonkreta beslut fattats som behövs för att människorsom svälter, förföljs och lever i fruktansvärd fattig-dom ska se en ljusning.Jag vill särskilt lyfta fram toppmötet i nämns i deklarationen. Jag menar att det är ettgyllene tillfälle för världens ledare att gå från ord tillhandling. Det vore intressant att höra hur regeringenplanerar inför det mötet. Kommer t.ex. statsministernkommer att delta i det här toppmötet i ? Jagtycker att det vore en mycket värdefull markering avvilken vikt vi fäster vid det. Ämnet där, finansieringav utveckling, är ju just nyckelfrågan. Det duger inteatt prata längre. Vi måste komma till konkreta beslutsom gör att välståndsklyftan i världen kan slutassnabbare och att svältande människor kan få mat.Det gäller naturligtvis också miljösituationen.Även där är sanningen att flera trender går åt fel håll,och världssamfundet har inte haft kraft att samla sigtill en strategi, i varje fall inte en effektiv strategi, motstora miljöhot, t.ex. utsläppen av växthusgaser.Allt det jag har sagt här har ju varit en hyllning tillenskilda människors rättigheter och demokratin.