prot · GP0969 · 2002-02-14 00:00:00 — Jag vill bara lyfta fram dethumanistiska synsättet att om jag är handikappad ochska gå i en trappa har jag glädje av att trappstegeninte är för stora så att jag kan hamna halvvägs ochsnava. Så är det också i skolans värld. Med storabetygssteg kan man få godkänt plus, men man haraldrig utdelning av pluset. Man behöver en mer diffe-rentierad betygsskala, inte främst för dem som ärstarka i skolan utan för dem som känner att de komnästan ändra fram.Redan i dag säger lärarna att man sätter ett pluseller minus i utvärderingen. Det gör det möjligt attvärdera betyget som ett starkt eller svagt betyg. Voredet inte bra om det pluset eller minuset kunde skrivasut också i betygsdokumentet?Anf. 76 Statsminister ():Fru talman! Det är möjligt. Jag ska inte vara tvär-säker. Men jag kan vittna om en erfarenhet.Den är från det mest fingraderade betygssystemjag har upplevt. Det upplevde jag i det sönderfallandeSovjetunionen som ju hade ett skolsystem som varoerhört inriktat på just den typen av gradering elever-na emellan. I varje klass hade man så många trapp-steg i betygsskalan som det fanns elever. I varje klassfanns det någon som var den allra bästa och i allaklasser fanns det någon som var den allra sämsta. Intenog med det. Det var anslaget på tavlan längst ner iklassrummet.Det var lätt att kliva upp för varje sådant litet steg,men det var fruktansvärt tungt att stå längst ned. Detär också betyg som vi inte vill ha, men vi ska vara liteförsiktiga. När vi inför exempelvis ett sjugradigt ellertiogradigt betygssystem kommer någon att hävda attvi borde ha ett tolvgradigt eller femtongradigt.Jag stänger inga dörrar, men jag har varit med sålänge att jag också har sett avarterna. Jag varnar liteför tilltron till betyg som enda instrument att beskrivastudieprestationer i skolan.Boende för elöverkänsligaAnf. 77 ():Fru talman! Jag har också en fråga till statsminis-tern, och den gäller var elöverkänsliga människor skabo.Jag har diskuterat med andra ministrar. Jag harinte fått något riktigt svar på frågan. De elöverkänsli-gas organisation har skrivit till socialministern och tillstatsministern och inte fått något svar. Därför ställerjag nu frågan till här människorna blir sjuka av elektromagne-tiska fält. Debatten har funnits , menblivit extra aktuell nu i och med utbyggnaden avsändaren för mobiltelefoni.Många är i en desperat situation. Deras organisa-tion har samlat in nära 10 000 namnunder-skrifter.Man kan ju fundera på hur man ska hantera frå-gan: Var ska de bo?Ska de bo i reservat? I så fall får vi inrätta sådana.Ska vi ta hänsyn till deras problem när det gällerplacering av sändare? Då får vi göra det.Ska vi strunta i dem helt? Det är nästan det somsker . Vi kanske ska låta dem flytta ut i skogen,med risk för att det kommer en sändare där också.De är funktionshindrade, och vi har en nationellhandlingsplan när det gäller handikappade. Vi harockså skrivit på för funktions-hindrade, och vi har ett ansvar.Jag vill höra statsministerns svar på den här frå-gan.Anf. 78 Statsminister ():Fru talman! Jag har säkert inget svar som gör Ma-rianne tillfredsställd i meningen att jag haren lösning på problemet. Jag tror heller inte att ser någon enkel lösning.Det här är en oerhörd tragedi. Vi har nog alla möttmänniskor med den här typen av problem. De ärnaturligtvis oerhört hårt trängda i ett samhälle som ärså genompyrt av elektricitet. De lever i ett samhällesom också har en explosionsartad ökning av använd-ningen av elektricitet och andra manicker som drivsantingen via etern med olika typer av strålningsriskereller via näten.Det är så vår tekniska utveckling ser ut.Vi för en diskussion i regeringen om dessa nyamaster som ska placeras ut.Jag har också sett att bostadsföretagen och inteminst hyresgästföreningen har börjat föra en diskus-sion om det verkligen är rimligt att kombinera detmed ett boende när man sätter ut de här nya punkter-na.Jag har ingen färdig lösning. Jag känner sammastora oro som . Det är ett oerhörtsvårt problem.Anf. 79 ():Fru talman! Jag är glad att statsministern känneroro, men då är det ganska märkligt hur man hanteradet.ex. kommun.Uddevalla kommun fattade beslut om att ta hän-syn till en elöverkänslig person när det gällde place-ringen av en mast. Det överklagades och nästa instansupphävde kommuns beslut. Det gick tillregeringen. Regeringen upphävde då båda instanser-nas beslut, alltså även kommunens som ju hade tagithänsyn till den här personen.Det tycker jag inte riktigt är att visa den oro somstatsministern ger uttryck för.Jag har haft debatter med andra ministrar och manhänvisar till att kunskapsläget är dåligt ochatt man inte kan påvisa orsakerna. Det tycker jag ärett mycket konstigt argument. Människorna är jusjuka. Vilken annan sjukdom behöver man bevisaorsakerna till?Om jag blev påkörd av en bil skulle jag då behövafå bilföraren fälld för vårdslöshet i trafik innan jagblev vårdad på sjukhus? Det är litet grann den situa-tionen de här människorna befinner sig i.Vi måste göra någonting för att ta hänsyn till dem.Med minskade elektromagnetiska fält blir de bättre.Det vet vi. Vi behöver inte diskutera orsakerna, menvi måste göra något.Anf. 80 Statsminister ():Fru talman! Vi ska vara försiktiga med att görajämförelser med trafikolyckor.Jag är definitivt av den uppfattningen att vi behö-ver ha ett bättre kunskapsläge. Därmed inte sagt att viinte vet något, men låt oss inte tro att det här är såenkelt att vi på en gång kan ställa en exakt diagnosoch därmed ange åtgärder. Bättre kunskapsläge be-hövs definitivt.Jag kan inte i detalj placeringen av mast i Udde-valla f.d. stad, och vad som låg till grund för det be-slutet. Om regeringen har upphävt båda besluten ochdärmed återförvisat det hela skulle jag tro att det ärmot bakgrund av att man ska ha en ny diskussion. Detkan hända att inte något av besluten hade fullgodmotivering. Man kan göra så . Det innebär inteatt man har tagit ställning mot exempelvis ett beslutsom baserar sig på elöverkänslighet.Vi får fortsätta att följa frågan och skaffa oss bätt-re kunskapsläge. Jag är på inget sätt av uppfattningenatt det här är något som vi kan vifta bort. Tvärtom harjag mött alltför många människor som har fått sina livförstörda på grund av problem med elen. Vilken ve-tenskaplig grund som finns arbetar vi med, men vimåste ta människors oro på allvar.AsylpolitikenAnf. 81 (m):Fru talman! Jag har en kort fråga, som egentligenkräver ett långt svar, men det kanske inte behövs. Detär också en fråga till statsministern.Vi ser en mycket stor inströmning avasylsökande i på grund av att vi nu är iSchengenland och väldigt många söker sig hit. Detblir en stor påfrestning på vårt mottagningssystemoch utredningssystem. Polisens prioriteringar motsvararinte heller det som skulle erfordras för att ha kontrollpå skeendet. Detsamma gäller Utlänningsnämndensmöjligheter att arbeta, balanser m.m. Allt detta sam-mantaget sträcker sig över flera politikområden.Jag skulle önska att statsministern och regeringenhade ett slags helhetssyn på det här, så att det storainflödet av asylsökande kan administreras och tas omhand på ett sätt som gör att det finns legitimitet hossvenska folket för det som sker.Anf. 82 Statsminister ():Fru talman! Det är en riktig beskrivning somGustaf gör. Vi har en kraftig ökning avantalet asylsökande.Låt mig bara göra den reflexionen att när vi togbesluten om Schengen beskrevs det som en fästning.Det beskrevs som någonting som skulle sluta ,inte minst , mot världen. Det skulle bli kallt,och vi skulle inte ta emot någon.Nu är det tvärtom. Det är just på grund avSchengenmedlemskapet som vi har en kraftig till-strömning. Jag tror att också den saken är lite över-driven i beskrivningen, även om jag tror att den ärriktigare än att beskriva Schengen som Fästning Eu-ropa.Jag har en Europaansats. Det är klart att vi skaklara de nationella insatserna. Det är den uppgift vihar i just . Men långsiktigt finns det baraen möjlighet: Vi måste ha en politik på Europanivådär vi delar ansvaret solidariskt länderemellan för denna uppgift att skydda människor inöd. Det kan inte vara så att det är ett fåtal länder somtar på sig den uppgiften och därmed skapar en situa-tion som frestar på solidariteten.Jag är också i det här fallet beredd att inom EUdriva att de här frågorna ska kunna beslutas medkvalificerad majoritet.Anf. 83 TREDJE VICE TALMANNEN:Timmen för frågestunden har gått. Tyvärr har intealla som ville ställa frågor fått göra det. 18 föranmäl-da har inte fått ställa sina frågor. Intresset är väldigtstort, och det är vi glada för.Tack, regeringens företrädare och de ledamötersom har medverkat!7 § Svar på interpellation 2001/02:218 om eleversrätt att välja skolaAnf. 84 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat vilka åtgärderjag ämnar vidta för att stärka elevers rätt att väljaskola.Rätten att välja skola regleras i skollagen(1985:1100). Som förälder och vårdnadshavare harman rätt att välja skola för sitt barn. Man kan anting-en välja en skola eller en fristående skola.Ingen kan nekas rätten att välja, men ingen kan hellergaranteras en plats i just den skola man vill välja.Man har möjlighet att välja en skola ihemkommunen. När kommunen fördelar elever påolika grundskolor ska den beakta vårdnadshavaresönskemål om att deras barn ska tas emot vid en vissskola. Detta ska kommunen göra så långt det är möj-ligt utan att andra elevers berättigade krav på place-ring i en skola nära hemmet åsidosätts eller att bety-dande organisatoriska eller ekonomiska svårigheteruppstår för kommunen.En elev är alltid garanterad plats i en kommunalskola, men av praktiska skäl kan ingen sådan garantilämnas när det gäller fristående skolor.För att undvika missförstånd vill jag understrykaatt fristående skolor är en värdefull del avsvenskt skolväsende. Fristående skolor som är olikakan bidra till en mångfald inom skolväsendet. Valfri-het och konkurrens kan bidra till utveckling och pe-dagogisk förnyelse. För att skapa förutsättningar förlikvärdig utbildning - öppen för variation och mång-fald på lika villkor - ska kraven på offentliga ochfristående skolor vara så likartade som möjligt.Valfrihet inom den offentliga verksamheten medalternativa driftsformer som komplement får inte ledatill vidgade klyftor och ökad segregation. Valfrihetenför vissa elever får inte inskränka andra elevers frihetatt välja att gå i en skola nära hemmet. I några kom-muner, främst i , stimuleras enombildning av kommunala skolor till fristående sko-lor. riskerar vissa kommundelar att knappastalls komma att ha något kommunalt skolalternativ. Isådana fall minskar möjligheterna att välja mellankommunala och fristående skolor.Enligt regeringens mening måste det även fort-sättningsvis vara en rättighet för elever och föräldraratt välja en skola, där man har en störreinsyn och andra påverkansmöjligheter genom detdemokratiska systemet. I en kommun måste det ocksåfinnas offentliga skolor som inte utestänger någotbarn; skolor där föräldrar och vårdnadshavare vet attsåväl offentlighetsprincipen som sekretesslagen gäl-ler; skolor som ger trygghet genom att insyn är möjligoch där reglerna för disciplinära åtgärder är klara ochentydiga.Alla barn och ungdomar ska ha samma möjligheteratt välja skola. Elevers rätt att välja skola får inte in-skränka sig till en möjlighet att endast välja en fristå-ende skola, utan det måste finnas en reell rätt att ävenvälja en skola. Därför måste det finnas ensådan balans mellan offentliga och fristående skolor ivarje kommun så att inte denna valfrihet begränsas.Detta är en utgångspunkt för regeringens propositionFristående skolor (prop. 2001/02:35).Valfriheten är dock en chimär, om den inte mot-svaras av en möjlighet att också bli intagen till denskola man vill välja. Rätten att välja är en sak, medanrätten att få sitt val tillgodosett en helt annan. Valfri-heten har tyvärr i flera fall blivit en fråga om valfrihetför somliga men inte för andra.Möjligheten för elever och föräldrar att påverkaskolan är en av våra viktigaste demokratifrågor.Barns och ungdomars inflytande över den egna skol-situationen och föräldrarnas över sina barns skolgångär en av de frågor som starkast engagerar människor.Det inflytandet kan inte reduceras till en rätt att väljamellan olika färdiga och opåverkbara alternativ. Detär en förenklad syn på elevens och föräldrarnas val-möjligheter om det bara handlar om val av skola.Den parlamentariska kommitté som arbetar meden översyn av skollagen (dir. 1999:15) har till uppgiftatt bl.a. utreda och föreslå hur en ökad rättssäkerhetför eleverna kan åstadkommas. Jag har under handerfarit att kommittén behandlar frågan om möjlighe-ten att överklaga en skolas beslut om mottagande aven elev. Kommittén ska redovisa sitt arbete senastden . Det finns således skäl attavvakta kommitténs ställningstaganden innan ytterli-gare initiativ tas vad gäller möjligheten att välja sko-la.Anf. 85 ():Fru talman! Jag ska börja med att tacka skolmi-nistern för svaret.Jag hade ställt min interpellation till statsministerneftersom det tydligen inte fanns någon skolministerdå. Anledningen till min interpellation var att dentidigare skolministern avgått, och därmed borde detöppnas möjlighet att dra tillbaka den olyckliga propo-sitionen om fristående skolor.Fru talman! Brådskan med att lämna denna ofull-ständiga och ogina proposition till i oktober2001 var naturligtvis den instundande partikongres-sen. Det var väl ett sätt för dåvarande skolminister attklara sig helskinnad från debatten på kongressen,genom att kunna hänvisa till en proposition. Att sedanmånga barn och familjer runtom i vårt land skulle fåsina möjligheter begränsade var tydligen mindreviktigt.Fru talman! Jag vill också peka på att det på ettantal ställen i propositionen hänvisas till kommandegymnasieutredning. Det visar att tidpunkten var vik-tigare än att invänta väl genomtänkta förslag.Fru talman! Mot bakgrund av detta och den di-rekta barn- och familjefientligheten i propositionenborde den nytillträdde skolministern ha tagit tillbakadenna proposition. Min förhoppning om detta stärktesav att det har sagts att skolminister vara en klok karl.Fru talman! När nu skolministern i interpella-tionssvaret inte ger någon annan signal än att propo-sitionen kommer att fullföljas får det väl anses attThomas står bakom den här propositionen.Fru talman! Jag ser dock ett positivt ställningsta-gande från nuvarande skolminister i interpellations-svaret, där skolministern säger att "fristående skolorsedan länge är en värdefull del av svenskt skolväsen-de". Det är bra.Hur är det, : Kommer regeringenatt dra tillbaka propositionen?Fru talman! Jag avser nu att beröra några av devärsta avarterna som finns i propositionen.Det ställs tydligen särskilda krav på lärare ifriskolor. Det är i och för sig bra, men gäller det intealla skolor? Avser regeringen att återkomma medförslag om att meddela föreskrifter om undantag förbehörighetsbestämmelser för vissa kommunala sko-lor?Det finns ett direkt hot mot små friskolor genomatt det ska ges förklaring om rätt till bidrag som skagälla en helhetsbedömning, skolans storlek och dessgeografiska läge. Kommer förslag som innebär attsmå kommunala skolor ska förbjudas?Propositionen innehåller ett förslag om att ska ha en skolor. Måsteinte beslut om rätt till, eller återkallande av, bidraghanteras under tjänstemannaansvar för att säkerställaatt godtycke och andra hänsyn inte vägs in i beslutet?Det vore bra om skolministern gav sin syn på detta.Det ska tydligen tillkomma en särskild avgift förSkolverkets prövning. Är det inte just myndighetersroll att pröva ansökningar? Det är ogint med en avgiftnär det gäller friskolor. Kommer det en avgift för attpröva kommunala skolor? Hur blir det med konkur-rensneutraliteten i detta avseende?I propositionen föreslås att kommuner ska ges rättatt reducera avgiften för fristående gymnasieskolormed för en optimering av skolorganisationen.Tydligen finns det en möjlighet att göra en rationellorganisation som kan minska . Eller hur?Propositionen talar om statlig tillsyn av friskolor.Vore det inte bra om hade samma tillsynöver alla skolor? Då skulle kanske antalet elever somtvingas lämna skolan utan betyg minska.I propositionen föreslås att kommuner ska få rätttill uppföljning och utvärdering. När kommer rege-ringen med förslag om att ska utvärdera ?Är det på gång?Propositionen innehåller dock en del som jagtycker är ganska bra, nämligen att det ska krävas enkonsekvensbeskrivning när en kommun ska avlämnaett yttrande. Då blir det möjligt att granska de faktasom yttrandet grundar sig på.Avslutningsvis vill jag fråga: Kommer regeringenatt fullfölja den avlämnade propositionen?Anf. 86 Utbildningsminister ():Fru talman! och i all ära - de är väl-digt viktiga företag för . Men jag ser inteskolor på samma sätt som jag ser och Volvo.Saab och är vinstmaximerande företag som skaagera för få maximal utdelning i form av vinster.Skolan är något helt annat.Skolan - vår gemensamma skola - har till uppgiftatt ge alla våra barn en likvärdig utbildning så att dekan stå starka i livet, utvecklas som människor ochvara aktiva medborgare. Jag kommer aldrig att ställaupp på en politik som jämställer skolpolitiken medföretags- och näringspolitiken.Vi har lagt fram en proposition med utgångs-punkten att det är bra med fristående skolor. Visst kande bidra till att utveckla också den kommunala sko-lan. Men min grundläggande hållning är att det skavara rättvisa och likvärdiga villkor. Vi kan väl inte haen situation där vi särskilt gynnar fristående skoloroch där vi sänder en signal till samhället om att mankan tjäna på att bilda en fristående skola? Vi kan välinte ha en situation där vi har andra krav på de fristå-ende skolorna än vi har på den kommunala skolan,t.ex. när det gäller kravet på behöriga lärare? Det ärväl rimligt att vi har likvärdiga villkor? Propositionenhandlar om detta. Jag ser fram emot att diskuteradessa frågor här i kammaren när propositionen skabehandlas.Roy företräder ett parti som inte tyckeratt likvärdiga villkor är en väsentlig del av skolpoliti-ken. Det syns bl.a. i förslag om skol-peng: en check som hör till vart och ett av barnen ochsom skickas hem eller till skolan. Med den checkenska man köpa utbildning på en marknad. Hur ska denchecken räknas fram så att det blir likvärdiga villkor,? Vi har ju olika behov. Ska vi få olikautveckling för olika barn i ?För att uppnå likvärdiga villkor krävs att vi får re-surser efter behov. Hur ska checksys-tem fungera? Hur ska det räknas fram? Hur ska manta hänsyn till varje barns olika behov? Vad händermed vår likvärdiga skola när man övergår till att seden som en marknadsfråga, konkurrensfråga ellernäringspolitisk fråga och inte som en fråga omgrundläggande demokrati och välfärd?Anf. 87 ():Fru talman! Det var ett något märkligt inläggskolministern gjorde.Först och främst vill jag säga att jag i mitt inlägggjorde en jämförelse med två olika konkurrerandedelar. Exakt så är det i kommunen: Vi har kommu-nala skolor å ena sidan och friskolor å den andra. Detär inte rimligt att den ena delen får kontrollera denandra.Det är väl som har i uppdrag att kon-trollera alla skolor och sedan göra den här jämförel-sen, hoppas jag.Om nu förslagen i propositionen är så bra somskolministern säger, varför görs då alla de inskränk-ningar som jag räknade upp i mitt första inlägg? Var-för ska man ha en specialavgift för den här prövning-en? Varför ska man ha begränsningar för små skolor?Varför gäller inte samma begränsningar för alla sko-lor?Skolministern talade om att inte särskilt gynna fri-stående skolor. Nej, det är just det man inte gör. Sebara på gymnasieskolorna, där man kan reducerakostnaden i fristående skolor men inte i kommunalaskolor. Är det att särskilt gynna de fristående skolor-na? Nej, det är naturligtvis tvärtom.Det förvånar mig något att skolministern kom inpå förslaget om checksystem. Jag trodde den fråganavhandlades i debatten för någon timme sedan. Dåsade skolministern exakt samma felaktighet, trots attBeatrice förklarade hur det skulle vara. Det ärinte fråga om någon check som ska sändas hem tillfamiljerna. Jag trodde att skolministern hade hörtdetta i debatten. Det är skolorna som ska få de härpengarna och sedan gemensamt organisera för ele-verna.Dagens system är direkt felaktigt. Jag har studerat sammanställ-ning av hur mycket pengar de olika kommunernalägger ned: är det definitivt inte rättvist.Det är därför vi moderater föreslår att det ska blien statlig del så att alla barn får del av samma beloppi den gemensamt finansierade skolan. Sedan får för-äldrar och elever välja i vilken skola pengarna skautnyttjas. Det ska inte vara någon check. Kom intemed det påståendet en gång till, skolministern, för dåblir jag ledsen!Inledningsvis sade jag att ministern var en klokkarl. Det påståendet tycks kanske inte gälla. Jag ärkanske beredd att ompröva det.Jag tycker också att vi ska ha en likvärdig skola.Det är därför det ska vara samma utgångspunkter.Därför är propositionen olycklig: Den missgynnarensidigt de friskolor som ministern i sitt svar sade varett viktigt och väsentligt komplement till vår svenskaskola.Anf. 88 Utbildningsminister ():Fru talman! använder alla sina in-lägg till att värdera olika ledamöter av ochderas utförsgåvor. Jag är inte beredd att göra en sådanvärdering av . Jag har inte tillräckligkännedom om för att kunna göra det.Det handlar om rättvisa villkor. Friskolor kan varaväldigt bra som komplement till den kommunalaskolan och kan också innebära en utveckling i denkommunala skolan. Det är min utgångspunkt.Men jag tycker att det är väldigt viktigt att villko-ren är rättvisa: att det ställs samma krav och att detinte är möjligt att få högre ersättning för att man väl-jer att starta en friskola i stället för att ha en kommu-nal skola. Kommunen har alltid det yttersta ansvaretför att alla barn i kommunen ska kunna få en utbild-ning. Det är en beredskap som kommunen måste haoch som alla måste ställa upp och finansiera. På punktefter punkt är det viktigt att se till att få rättvisa vill-kor.Roy säger att checken inte ska sändas tillfamiljen utan till skolan. Jag vet inte om skillnaden ärså hiskligt stor mellan att checken går direkt till sko-lan eller om den går till brevlådahemma.Min fråga är: Hur kan säkerställa attvarje elev i får de resurser som motsvarar debehov som eleven har? utgångspunktär mycket svår. Hur ska summan över huvud tagetberäknas? Kostnaderna skiljer sig väsentligt åt: Det ärolika lokalkostnader, olika stora skolor, olika delar avlandet och eleverna har olika långt till skolan.Sedan kommer vi till det som är ännu svårare. Detförsta kan man säkert räkna ut med en statligGosplanmyndighet, men allt det som hör till nästasteg - olika elevers olika behov, läs- och skrivsvårig-heter, behovet av extra resurser i form av assis-tenthjälp - hur ska det gå till?Och sedan det sista: Vad händer när man som för-älder eller elev upptäcker att check,väl uträknad, inte räcker för de behov som finns?Vem vänder man sig till? har man rätt att vändasig till skolan, men med checksystemet står man därmed sin väluträknade check och undrar. Ska manvända sig till den statliga myndigheten som har räknatut beloppet? Vem ska man vända sig till?Detta är väldigt viktiga frågeställningar för enframtida skoldebatt, menar jag: frågorna om dengemensamma skolan och det gemensamma ansvaretför alla våra barn - inte skolan som en marknad utanskolan som ett gemensamt ansvar.Anf. 89 ():Fru talman! Jag tycker också att vi ska ha rättvisavillkor. Det är därför jag yrkar på att skolministerndrar tillbaka den ogina proposition som regeringenlade fram med ett annat syfte än att göraskolan bättre. Helt klart är det så. Jämlika och rättvisavillkor är bra.Skolministern kom återigen in på checken somskulle skickas hem till mig. Dessvärre har jag ingabarn som går i skolan, men jag skulle gärna vilja hadet. Jag tyckte att jag var tydlig i mitt förra inlägg:Det är inte det frågan gäller. Jag tyckte att BeatriceAsk var väldigt tydlig i debatten tidigare.