prot · GP0990 · 2002-04-04 00:00:00 — Den innebär att medborgarnamåste visa tolerans gentemot varandra och respekt förde människor man inte är överens med. Värderingenger skäl för empati och solidaritet, för ett engage-mang och ansvar som sträcker sig utöver egenintres-se, familjeband, kön, etnicitet, religion och så vidare.På denna värdegrund byggs den mellanmänskligatillit, som i sin tur är en förutsättning för att konflikterska kunna lösas på fredlig väg. Om inte denna värde-grund ständigt poängteras, prövas och vårdas riskerarden att undergrävas och förtvina. Frånvaron av dennavärdegrund bereder plats för maktmissbruk, elitismoch i förlängningen något mycket värre.Den moraliska grunden för demokratin formas ide sociala sammanhang som utgör ett samhälle. Gi-vetvis är hemmet och familjen, skolan, kyrkor, före-ningar, organisationer och folkrörelser av störstabetydelse. En demokratisk stat är beroende av att detfinns ett värdevitalt samhälle med levande och med-vetandegjorda moraluppfattningar hos enskilda ochgrupper, samt att de moraluppfattningar som där finnsger grund och stöd för demokratin.Det ideal som framhäver är endemokrati där varje medborgare ges möjligheter tilldeltagande, inflytande och delaktighet, inte bara vidvaltillfället utan kontinuerligt. För det krävs att ar-betsformerna inom det representativa politiska syste-met, den offentliga förvaltningen och partierna ut-vecklas så att det aktiva deltagandet uppmuntras ochatt verkligt inflytande kan uppnås. En fungerandedemokrati förutsätter jämställdhet mellan kvinnor ochmän.Fru talman! De dygder som vi vill lyfta fram sombetydelsefulla för medborgarandan går tillbaka tillden klassiska och den kristna kulturen i västerlandet.Det handlar om de fyra kardinaldygderna rättvisa,måttfullhet, mod och praktisk klokskap. Rättvisa rörrelationer människor emellan. Var och en försvararsina men respekterar också andras rättigheter. Mått-fullhet innebär att förnuftet bör råda över alltför vid-lyftiga önskningar. Mod betyder en moralisk styrkaatt våga möta faror och stå upp mot oförrätter. Dethandlar om civilkurage och integritet, vilket innebäratt uppriktigt både söka och stå för sanning och rätt,inte minst när det är inopportunt.Under påskveckan då vi faktiskt hade lite ledigtläste jag med stort intresse en bok just om den fjärdedygden, klokheten. Den heter just De prudentia. Jagär inte latinare, men det lär betyda klokhet. Den ärskriven av . säger att detär viktigt att fundera över det moraliskt goda menockså hur vi kommer dit. Han konstaterar det medanknytning till . Demokratidebatten hand-lar givetvis om värden som grund för samhällsarbetetmen i stor utsträckning om hur vi ska få det godasamhället. Omdömesförmågan, erfarenheten ochklokheten spelar förstås en stor roll i denna process.Den politiska gemenskapen och auktoriteten är tillför det civila samhällets medlemmar och gemenska-per, inte tvärtom. Dess roll visavi det civila samhälletär rättsskipande, reglerande, koordinerande och stöd-jande. För att dessa verksamheter ska kunna ske pårätt sätt, dvs. på ett sätt som respekterar människornasnaturliga rättigheter och det civila samhällets legitimasjälvbestämmande, bör staten låta sig vägledas avsubsidiaritetsprincipen. Det är en klok princip. Denlöser inte gränsdragningsfrågor om kompetens medautomatik, men den är ett väldigt bra arbetsverktygför det politiska tänkandet.Självklart innebär subsidiaritetsprincipen att engemenskapsnivå ska begränsa sin verksamhet till justde uppgifter för vilka de tidigare s.k. underliggandenivåerna inte var tillräckliga. Det tänkande för vilketsubsidiaritetsprincipen är en exponent bejakar alltsåtillskapandet av nya högre gemenskapsnivåer menställer sig avvisande till alla centralistiskatendenser, dvs. försök att till en högre nivå överförauppgifter som ändamålsenligt kan lösas av de lägremindre gemenskaperna. Just ordet ändamålsenlighetär mycket central i principen.Större gemenskaper och högre nivåer har en sub-sidiär, dvs. stödjande, roll visavi enskilda och mindregemenskaper i deras relation till mellanliggande nivå-er, i händelse av begångna orätter. Detta är en aspektav subsidiaritetsprincipens logik som ibland glömsbort.Jag noterar t.ex. att går motionsrätten ut vadgäller sanktionsförfarande gentemot kommuner somtrotsar domstolsbeslut. Detta är ett stöd för individen iförhållande till mellanliggande nivå som är ett gottexempel i sammanhanget.Fru talman! Mot denna bakgrund talar alltsåmycket för att subsidiaritetsprincipen bör vara ettstyrande arbetsverktyg även för den nationella nivån iSverige. Den bör ges en normerande roll. Den kandock inte fastställas som sådan utan en grundliggenomgång av principen och dess effekter för svenskförvaltning och politik. Regeringen bör därför till-kalla en utredning som får i uppgift att genomföra ettnödvändigt analysarbete i syfte att göra den till envägledande norm för den demokratiska uppbyggna-den. Därför vill jag yrka bifall till reservation 3.Fru talman! Några ljuspunkter i betänkandet atthelt kort uppmärksamma är att regeringssidan har fåttvika sig vad gäller försöket med dubbla insynsmöj-ligheter i fristående skolor. Glädjande är också att detfinns en majoritet bakom kravet på ett folkinitiativavseende kommunala folkomröstningar, som NilsFredrik här tidigare var inne på. Vidare ärdet positivt att och ställer sigbakom det kristdemokratiska kravet på en utredningom en mer oberoende kommunrevision. Den tankenhar framtiden för sig.Vårt krav på att kommunerna ska ha rätt att självadisponera sina egna resurser på barnomsorgssidanutan lagliga hinder har också vunnit ökad anslutning.Fru talman! Vi står självfallet bakom alla våra re-servationer men nöjer oss, som sagt, med att yrkabifall till reservation 3.Anf. 9 ():Fru talman! Brukarinflytande, folkomröstningar,delaktighet och 10 000 nya förtroendevalda - ja, detvar en framtidsvision som demokratiministern måladeupp när hon tillträdde påden nya ministerposten i den socialdemokratiskaregeringen. Denna ministerpost skulle betona viktenav att lyfta fram demokratifrågorna till debatt och tillagerande för att finna nya demokratiska former ochredskap Sverige.Många gånger har vi här i kammaredebatterat lågt valdeltagande och ungas brist på enga-gemang i olika politiska partier t.ex. Och många är visom, när vi ställt frågor om vad den socialdemokra-tiska regeringen tänker göra med alla förslag somdiskuterats och med alla utredningar som tillsatts ochavslutats, ständigt har fått samma svar. Om det intehar varit en hänvisning till en ny utredning som till-satts har socialdemokratiska riksdagsledamöter hän-visat till den stora demokratiproposition som skullehantera alla förslag som tidigare diskuterats i konsti-tutionsutskottet och som sedan avslagits i kammaren.Nu, fru talman, kan vi börja summera när det gäll-er den socialdemokratiska demokratiministern ochden socialdemokratiska regeringens period och där-med den förda demokratipolitiken och dess sam-stämmighet med visionerna.Som en parentes måste jag få kommentera att helapropositionen dessutom höll på att bli hanterad justsom en parentes med hänvisning till att de flesta frå-gor redan hanterats i andra betänkanden och därmed iprincip redan avslagits.Tyvärr visar det sig åter att det är fråga om sammaargument som tidigare använts i andra betänkandennär det gäller förslag om hur nya demokratiska red-skap kan utvecklas och prövas och hur de kan använ-das i praktiken. Inte heller i den efterlängtade demo-kratipropositionen finner vi de svaren eller frågorna,utan nu hänvisas många av förslagen från Socialde-mokraternas sida till Kommundemokratikommitténsutredning. Därmed har vi åter lyckats förpassa allatänkta eller tänkbara förslag till en byrålåda, bort frånden dagliga politiska agendan.Fru talman! Nej till kommundelningar och där-med till fler förtroendevalda, nej till starka direktval-da regioner, inskränkningar i självstyrelsesamt nya lagar som beskär den lokala demokratin -ja, fru talman, det är så verkligheten ser ut. Delaktig-het, inflytande och gemenskap eller byråkrati, topp-styrning och överhet är två olika sätt att beskriva ettsamhälle och synen på demokrati och människorsengagemang. Det står var och en fritt att utifrån dehär två olika beskrivningarna göra sin tolkning av denframlagda propositionen.Fru talman! ambition är att stärkamänniskors självbestämmande. Därmed menar vi attmänniskors möjligheter att råda över sig själva enskiltoch tillsammans måste stärkas. En förutsättning fördetta är att beslut fattas så nära och tillsammans medde människor som berörs av frågeställningarna. Där-för har vi varit förväntantansfulla inför regeringensproposition Demokrati för det nya seklet. Vi var noginte ensamma om den förväntansfullheten, specielltsom det tagit sådan tid för regeringen med demokra-timinister i spetsen. Tyvärr var alltså vårförväntan förgäves. Aldrig förr har det tagit så långtid att få fram en proposition med ett så svagt resultat- detta trots att regeringen har följt Centerpartietskrav på bl.a. medborgerlig förslagsrätt i fullmäktige,självförvaltningsorgan och rätten att behålla politiskauppdrag trots avflyttning.Vi kan inte längre låta den allvarliga utvecklingsom pågår i fortsätta. Valdeltagandet harbörjat sjunka. Alltfler förtroendevalda i kommunernaväljer att hoppa av. Mer än var tionde politiker harvalt att göra det. Vi kan inte blunda för det ansvarsom vi har. Tyvärr är det ingen slump att antalet av-hopp accelererar just under en socialdemokratiskregering.Fru talman! En förnyad och levande demokratihandlar om att alla människor ska vara delaktiga ochansvariga för gemensamma angelägenheter. Dethandlar om en konsekvent decentraliseringspolitiksom tar fasta på att makten ska flyttas dit där den hörhemma - till människor, enskilt och i gemenskap. Detmåste vara slut på regeringens tomma ord och löftenangående dess omsorg om demokratin.Centerpartiets synsätt innebär att vi ställer ossbakom ett deltagardemokratiskt ideal där människorinte bara tillåts utan också förväntas delta i det ge-mensamma beslutsfattandet. En förutsättning för attdetta ska vara möjligt är att människors deltagandeockså får leda till faktisk påverkan genom ett decent-raliserat beslutsfattande och genom tydliga direktde-mokratiska inslag. Det är fråga om ett starkt decent-ralistiskt synsätt som betonar den frivilliga samverkanmellan människor som grunden för beslutsfattande.Det civila samhället, familjen, kvarteret, vänkretsenoch föreningarna stärks också som demokratiskaarenor.Utgångspunkten för ett förnyat folkstyre är därfören radikal och konsekvent decentralisering av politis-ka beslut till lägre beslutsnivåer. Framför allt bör detkommunala självstyret tydligare grundlagsfästas. Detlokala demokratiska självbestämmandet ska ocksåstärkas i förhållande till högre beslutsnivåer. Meddetta stärks i realiteten folkets rätt att delegera maktunderifrån. Tyvärr väljer regeringen gång på gång enmer centralistisk lösning.Centerpartiet fortsätter dock att föra talan om enstärkt deltagardemokrati. var videt enda partiet i som skrev motioner omen förbättrad demokrati. Glädjande nog börjar nualltfler riksdagspartier inse vikten av detta, dock interegeringen.Kommunal självstyrelse samt regionalisering lig-ger i vår blickpunkt med direktvalda självstyrelseor-gan. Makten bör delegeras till medborgarna och dele-gation underifrån, såväl enskilt som i samverkan och ilokala beslutande församlingar, ges ett större utrym-me. Kommunen bör bli mer självständig i förhållandetill staten och ansvara för uppgifter som inte nödvän-digtvis måste hanteras på statlig nivå. Statens upp-gifter bör följaktligen bli färre, men dess kärnuppgif-ter får inte försvagas.Därmed yrkar jag bifall till reservation 4 som in-nehåller krav på en grundlagsutredning med underi-frånperspektiv.Fru talman! Vi hävdar att detta är ett i grundenannorlunda förhållningssätt än det som präglar dagenssvenska demokrati där de politiska institutionernaalltmer har reducerats till leverantörer av tjänster ochservice till medborgarna.Ett starkt deltagardemokratiskt samhälle med tyd-liga redskap för var och en av medborgarna att ävenmer direkt påverka vem som ska vara deras företräda-re är också ett led i detta. Därför är Centerpartietförespråkare av t.ex. ett renodlat personval, somandra här tidigare nämnt och som vi haft uppe i tidi-gare betänkanden. Att därtill stärka medborgarnagenom att ge redskap för att kunna genomdriva folk-initiativ när det gäller folkomröstningar och att till-skapa beslutande kommunala folkomröstningar är ettled i detta. Därför yrkar jag bifall också till reserva-tion 32.I det här betänkandet behandlas också indel-ningslagen. Där har en reservation somtydligare markerar vår ambition att stärka kommun-delens invånares och roll vad gäller indel-ningsfrågor avseende den kommunala delen. Ärendetom indelningslagen hanteras i annan ordning, till-sammans med frågan om , som vitidigare diskuterat i kammaren.Fru talman! Jag ställer mig naturligtvis bakomCenterpartiets reservationer, men jag yrkar alltsåbifall bara till reservationerna 4 och 32 och kommer iärendet om indelningslagen att ställa mig bakommajoritetstexten.Anf. 10 () replik:Fru talman! Jag noterar att något av eftertankenskranka blekhet kanske har infunnit sig vad gällerindelningen. Jag vill i alla fall ställa några frågor medanledning av reservation 30. Där säger : "Grundregeln bör vara att en kommundelningskall beviljas om en majoritet av invånarna i denkommundel som vill dela kommunen röstar ja tilldelning. "Mina frågor blir då för det första: Påverkar inte endelning hela den odelade kommunen lika mycket, ochvarför ska då inte majoriteten i hela kommunen fåavgöra frågan?För det andra: Ska merparten av en kommun kun-na dela en kommun mot en mindre kommundelsvilja? Det här med kommundelar är ju ingenting somär fastslaget i lag. Kan tre fjärdedelar av en kommunbesluta att man dela av sig från den sista fjärdedelen?För det tredje: Borde inte samma regler gälla förkommunsammanslagningar som för delningar? Omen majoritet i eller finner att manvill slå sig samman med , borde man inte fågöra det enligt logik?Anf. 11 () replik:Fru talman! Kommundelningar och kommundels-diskussionerna är ganska intressanta. De upprör endel känslor hos många riksdagsledamöter. Det har vimärkt under årets gång.Vad gäller kommunindelningar går den reserva-tion som det hänvisas till längre än själva huvudyr-kandet, eftersom den inte begränsar sig till ett områ-de, länstillhörigheten, och inte berör kommundel-ningarna. Vi har erfarenhet av hanteringen av kom-mundelar som vill frigöra sig, oftast i större kommu-ner. Det finns stora svårigheter för ett geografisktområde bestående av av en befolkning att överhuvud taget kunna skapa ett intresse och en majoritetför att kunna genomföra en kommundelning. fallet med ärendet i . Detfinns inte ett intresse från huvudkommunen, men ienlighet med indelningslagens intentioner har manlagt en stor vikt vid moderkommunens rätt att läggain ett veto. Om vi har tilltro till att stärka den lokalanivån och därmed menar att små kommuner och när-mare relationer mellan förtroendevalda och kom-muninvånare är av stark demokratisk betydelse, ärkommundelningar ett redskap för det. Därför före-språkar vi att man i indelningslagen lägger en störrekraft på att den kommun som vill frigöra sig ska fåbetydligt mer att säga till om.Anf. 12 () replik:Fru talman! Jag noterar att sorg-fälligt undviker att ens försöka besvara de frågor somjag ställde. Hon får en chans till i sin replik, och jagska skicka med ytterligare en fråga. somman säger att invånarna i den avskiljande kommun-delen i princip ska få bestämma om de vill skilja avsig eller inte säger man att frågan om landets indel-ning i kommuner ska avgöras i lag och bestämmas avriksdagen. Därmed upphäver man en folkmajoritetsmöjlighet att besluta i sådana ärenden. Dessutomupphäver man den möjlighet som finns att vän-da sig till regeringen och begära kommundelning.Invånarna i en kommun har ingen initiativrätt och kaninte ha någon initiativrätt i , utan då byggerdet helt och hållet på att riksdagsledamöter tar initia-tiv i sådana frågor. Skulle inte detta försvaga möjlig-heterna för en folkmajoritet i en kommun att ta initia-tiv till en kommundelning?Anf. 13 () replik:Fru talman! Vi är inte förespråkade för avskaffan-de av indelningslagen, utan vi vill förändra tyngd-punkterna i indelningslagen av genomförandet av enkommundelning, hur detta ska ske eller inte ske. Detär där som regeringen hänvisar till enmoderkommun och ger moderkommunen en vetorätt.Då är det att gå in i indelningslagen och förändradetta. Vi har inte lagt indelningslagen som lag i enenskild kommun, utan det är fortfarande ett nationelltansvar. Vi vill därmed föra in den i så attdet blir en tydligare politisk hantering av den frågan ifolkets valda forum.Anf. 14 ():Fru talman! Liberal demokratipolitik sätter denenskilda människan i centrum. Inom ramen för detgemensamma beslutsfattande som demokratin utgörska individen ha så stora möjligheter att påverka sommöjligt. Ökade möjligheter till brukarstyre, rätt förkommunmedborgare att väcka motioner till fullmäk-tige och bättre demokratistatistik i all ära, men deträcker verkligen inte om man på allvar har ambitio-nen att vända trenden när det gäller valdeltagandetoch antalet förtroendevalda politiker. Ingenting skrivsi förslaget om hur det ska bli lättare att få till ståndlokala folkomröstningar. Ingenting tas upp om hurkommunfullmäktiges roll ska kunna stärkas och blien väsentlig politisk arena. Men framför allt saknasnya djärva grepp för att möta nutidens och framtidensverkligt stora utmaningar för demokratin. "Demokratiför det gamla seklet" hade varit en mer passande titelpå denna proposition.Liberaler gick, tillsammans med Socialdemokra-terna, i spetsen för att införa demokratin i . Numåste demokratin förnyas. Den unga generationenmåste lockas att engagera sig i politiken, liksomsvenskar med invandrarbakgrund. Rekryteringen tillpolitiska uppdrag måste breddas. Ett stort ansvar vilarpå de politiska partierna och på oss som är politisktaktiva. Vi liberaler vill att ungdomar ska få rösta detår de fyller , eftersom de som blir 18 efter dentredje söndagen annars får vänta hela fyraår innan de får möjlighet att rösta och kandidera i ettval. Jag har mött många ungdomar som uppleverdetta som väldigt orättvist. Frågan var uppeför omröstning i , men tyvärr avslogs vårtliberala förslag av en majoritet.Vi måste också bli bättre på att utnyttja de teknis-ka möjligheterna att använda Internet. kanröstning i de allmänna valen via Internet bli verklig-het. Men den stora revolutionen handlar om att allt-fler människor tack vare datorn och Internets hjälpkan ta del av information, debattera och läsa nyheteroavsett var de befinner sig. Det är beklagligt att re-geringen i denna proposition inte ansträngt sig merför att undersöka möjligheterna att med hjälp av dennya tekniken stärka demokratin.Fru talman! Regeringens agerande visarinte prov på någon direkt vilja till förändringar i deriktigt avgörande frågorna. Regeringen saknar heltenkelt idéer för att genomföra sina egna mål om ökatvaldeltagande och fler förtroendevalda. I propositio-nen Demokrati för det nya seklet målar regeringenupp en mängd vackra målsättningar om att valdelta-gandet väsentligt ska öka i de nationella och kommu-nala valen, liksom i valet till Europaparlamentet.En ökad andel av medborgarna ska inneha någonform av politiskt förtroendeuppdrag. Ett första delmålär att antalet förtroendevalda i kommuner och lands-ting ska öka med 10 000 , och antalet per-soner som i livet har innehaft ett politisktförtroendeuppdrag ska också öka.Medborgarna ska ha bättre möjligheter än attdelta i och påverka den politiska processen. Andelen medborgare som deltar ska ocksåöka. Medborgarnas möjligheter att påverka den poli-tiska processen ska också bli mer jämlika än ,och andelen ungdomar, arbetslösa och personer medutländsk bakgrund som deltar i den politiska proces-sen ska öka.Fru talman! Det är väldigt lätt att instämma i må-len, men för att klara av att uppnå målen måste detfinnas en strategi. Det gör det inte. Det saknas varjeidé till plan för att göra politiken intressantare förväljare och arbetsformerna bättre för alla dem som ärberedda att ge sig in i politiken. De förslag som re-geringen presenterar är dessvärre helt otillräckliga föratt göra någonting åt problemen.Vi liberaler ser inga principiella hinder mot de fåoch harmlösa förslagen som regeringen presenterar,men vi tvingas konstatera att de förslag som vi hadehoppats att få se, bl.a. om personval fullt ut och skildavaldagar, lyser med sin frånvaro. Vi konstaterar ocksåatt det råder stor meningsskiljaktighet mellan reger-ingens och uppfattning om hur männi-skor ska få mer inflytande. I propositionen skriverregeringen att många kommuner ser möjligheter förenskilda medborgare att välja tjänsteproduktion somen demokratiform. Rätt att välja mellan olika service-producenter kan vara ett sätt att förbättra kvaliteten påserviceutbudet och tillgodose enskilda individersönskemål. Däremot kan detta inte ses som en demo-kratireform.Detta framhåller alltså regeringen. Men vi libera-ler menar att besluten ska fattas så nära människornasom möjligt. Politiken ska inte fatta sådana beslutsom individer och familjer gör bäst själva.Om jag förstod rätt var det på ni-vån vilken skjorta man ska få välja. Vi vill nog ha detpå en något högre nivå.I den liberala visionen kommer valfriheten alla tilldel genom att välfärden finansieras gemensamt menutförs av aktörer av olika slag. Det är en viktig del.Människor ska känna att de har verklig makt översina liv och sin vardag. Det är avgörande för tron pådemokratin och viljan att delta i de allmänna valen.Det är den bristen som vi ser genom det minskadevaldeltagandet.Vi liberaler har ett helt paket med förslag för attförbättra den svenska demokratin. Det handlar om attrenodla personvalet, dvs. att räkna alla kryssen. Dennuvarande spärrgränsen på i kommun- ochlandstingsval respektive i riksdagsvalet måsteenligt vår mening tas bort. Skilda valdagar har flerapartier krävt . Debatt har förts om detta iriksdagen men tyvärr än så länge utan framgång. Dethandlar om demokratin i regionerna. Medborgarnasinflytande på den regionala nivån bör stärkas genomdirektvalda regionfullmäktige.Vi liberaler vill se ett alltmer demokratiskt EU.Därför behöver EU en klar författning som gör makt-fördelningen tydlig mellan unionen och medlemssta-terna. Utgångspunkten ska vara att beslut alltid skafattas så nära den enskilda människan som möjligt.Det handlar också om att demokrati för alla krävertillgänglighet för alla. Också fysiskt funktionshindra-de väljare ska få tillgång till vallokalerna. Alltförmånga vallokaler riskerar att vara stängda för männi-skor med funktionshinder.Fru talman! Slutligen handlar det om att ha di-rektvalda kommundelsnämnder. Genom att göra detmöjligt för kommunerna att låta direktvälja kommun-delsnämnder, skulle den politiska diskussionen införval kunna vitaliseras. Vi liberaler menar att positivdynamik skulle kunna uppstå.Fru talman! Jag står naturligtvis bakom samtligareservationer, men jag nöjer mig i sammanhangetmed att yrka bifall till reservation nr 27. Det är justden reservation som handlar om direktvalda kom-mundelsnämnder.Anf. 15 () replik:Fru talman! Min liknelse med skjortan gick tydli-gen inte hem. Jag får hänvisa till protokollet. Jag kange en liten ledtråd: Det handlar om den privata ägan-derättens gränser. Sådana gränser erkänner ocksåliberaler, även om vi kanske inte är överens om varde ska gå.Jag har ett par andra frågor: Vi har en ganska om-fattande verksamhet, som grundad på lag är obligato-risk för en stor del av svenska folket i en viss ålder.Verksamheten styrs till sitt innehåll av lag, förord-ningar och olika offentligt beslutna direktiv, och denfinansieras till genom skattemedel.Jag tänker alltså på utbildningsväsendet.