prot · GP0982 · 2002-03-14 00:00:00 — Det gällerFrivilliga Skytterörelsen som har begärt att få köpa ettantal k-pistar men fått nej med motiveringen att för-säljning enbart sker till militära, paramilitära ellerpolisiära myndigheter. Försäljning till andra organi-sationer medges ej.Den uppfattning som man kan få är att regeringeni detta avseende prioriterar andra länders militära,paramilitära och polisiära myndigheter framför våraegna frivilliga försvarsorganisationer. Min fråga är:Är detta rätt uppfattat?Anf. 141 Försvarsminister ():Fru talman! Jag känner mig benägen attsäga att jag tror att det på något sätt föreligger enmissuppfattning här. Vi har bland möjliga mottagaresvenska frivilliga försvarsorganisationer. Jag har här21 beslut fattade . Det är möjligt attdet i själva verket kan vara krigsmateriel, vapen, somhar föranlett ställningstagandena. Men det är fulltmöjligt för frivilliga svenska försvarsorganisationeratt erhålla materiel från Försvarsmakten.Anf. 142 ():Fru talman! Någon missuppfattning är det noginte. Frivilliga Skytterörelsen har begärt att få köpaett antal k-pistar, som man har fått låna, menman har fått nej till att köpa dem. Det står i beslutett.ex. att i första hand ska överskottsförnödenheterutnyttjas inom de frivilliga försvarsorganisationerna,därefter för humanitära organisationer osv. Det här ären uppgift som är alldeles färsk, så det föreligger ingamissförstånd.Jag hoppas att försvarsministern, om han nu tyck-er att detta är ett felaktigt beslut, hjälper till och sertill att Frivilliga Skytterörelsen får den här möjlighe-ten.Anf. 143 Försvarsminister ():Fru talman! Om organisationen anser sig ha blivitutsatt för ett felaktigt beslut bör organisationen an-tingen skriva till regeringen eller söka rättelse genomatt anföra besvär hos t.ex. våra förvaltningsdomstolar.Anf. 144 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Jag har en liten annorlunda fråga uti-från min roll i bostadsutskottet. den höga summan imiljöåtgärder för att destruera materiel. Ingår detmarksanering av områden där materiel som har be-hövt destrueras förvaras, eller kommer enskildabyggherrar att få göra det arbetet om områdena sedanska användas? Förutom areal motsvarande en golvytaom 1 430 plenisalar, som ministern anförde, finns deteller kan det finnas skadad mark runtomkring. Jagundrar helt enkelt om ni städar efter er.Anf. 145 Försvarsminister ():Fru talman! Ja, men min bedömning är att det skerpå ett sätt som motsvarar det vi talar om. När riksda-gen beslutar att vi t.ex. inte ska ha kvar ett regementeär det som ska genomföra enförsäljning. Försäljningsintäkterna ska i princip an-vändas för miljösanering.Tidigare låg under Försvars-departementet. Då fick jag årliga redovisningar avgeneraldirektören. Jag vill minnas att försäljningsin-täkterna från verket gjorde det möjligtatt genomföra all den miljösanering som behövdes,t.ex. när det funnits motorhallar eller skjutbanor påövningsfält. Jag föreställer mig att det här är någotliknande, men jag får inte längre detaljerna från eftersom den myndigheten nu liggerunder Finansdepartementet.Jag är tacksam för frågan. Den illustrerar att vi harförsökt att välja en likartad inriktning när det gälleralla - om jag får använda uttrycket - och närdet gäller kaserner, övningsfält osv. Vi ska kunnadimensionera ned på ett sådant sätt att det nuvarandeförsvarsanslaget inte behöver tas i anspråk. Intäkterfrån den gamla organisationen ska kunna användasför att göra oss kvitt allt det gamla.Anf. 146 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Jag vill fråga statsrådet: detingen samverkan med ? Borde detinte finnas någon samverkan? Det måste ändå finnasvissa tangeringspunkter. Jag tänker på det område jagkommer från och där FMV har si materiel förvarat.Anf. 147 Försvarsminister ():Fru talman! Sambandet är att vi nu kommer attgöra oss av med materiel. Det blir väldigt stora ytorlediga. Det var därför mina medarbetare hade räknatut att det skulle motsvara 1 400 plenisalar. Det är iallmänhet som äger dessa an-läggningar - det kan nog också ibland finnas andrastatliga verk som är ägare. Anläggningarna ska åter-ställas på ett miljömässigt sätt.Jag kan nämna att vi i tidigare kust-artilleriområde lägger ned ungefär 15 kustartilleribe-fästningar. Det är enorma anläggningar, där det inne-bär en stor kostnad att göra detta på ett miljömässigtriktigt sätt. Det är min förhoppning att lyckas med både att genomföra nedmon-teringen av den befintliga krigsmaterielen och attklara miljöfrågorna på ett sätt som är förmånligt förstaten.Anf. 148 ():Fru talman! Jag har ett annat tema än det affärs-mässiga, som har varit dominerande. Det gäller de488 långtradarna till . Det framgick inte hurmånga vapen som ingick, men jag vet att det är endel.Min fråga är om denna vapenxport har gått ige-nom samma prövning som övrig krigsmaterielexport.Jag har också en fråga som gäller det engelska fö-retaget. Det är samma där. Finns det förbehåll vadgäller deras försäljning av krigsmateriel utomlands?Har vi koll på det?Anf. 149 Försvarsminister ():Fru talman! Det är verkligen centrala frågor. Vårtstöd till , och har kunnatbaseras på att medgivit ett genomförande vad gäller denna typav försvarsmateriel och övrig krigsmateriel. Manmedger i princip undantag från det gällande export-förbudet.Det har skett en mycket noggrann prövning avvad det är för materiel. Det finns som sagt ett ställ-ningstagande i den riktningen.Detsamma gäller de entreprenörer som lämnar inanbud. De måste förbinda sig att respektera hela detsystem med s.k. slutanvändarintyg som jag nämndekortfattat i mitt svar, där det garanteras att krigsmate-riel bara går till företag i länder som Inspektionen förstrategiska produkter har godkänt.Jag hade en formulering i min inledning som vi-sade hur komplicerat detta är. Det tog för För-svarsmakten och att fånga inde mycket precisa kraven i vår exportregim. De skaockså omfatta denna typ av donationer - ett uttryck vikan använda när det gäller de baltiska länderna. Detska också gälla försäljningar, fast det sker på ett nyttsätt och gäller nya typer av materiel, till dessa före-tag.Anf. 150 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret. Jag vill ocksåunderstryka vikten av att vi är restriktiva. Jag tänkerpå de rekommendation som antog häromåretom att begränsa antalet lätta vapen i . Däringår att man ska vara väldigt restriktiv vid försälj-ning av krigsmateriel.Anf. 151 ():Fru talman! De regler som riksdag och regeringhar satt upp för denna verksamhet grundar sig pånågra enkla ord och på en enkel prioriteringsordning.Det gäller i första hand att ge bort, utifrån den priori-teringslista som försvarsministern här har redovisatinnefattande bl.a. de frivilliga försvarsorganisationer-na. Det gäller i andra hand att sälja och i tredje handatt förstöra materielen.Jag har tre frågor som berör delar av denna pro-cess.Först av allt vill jag säga att vi innan vi ska be-stämma oss för att avveckla någonting måste veta vadFörsvarsmakten behöver. år 2000berättade försvarsministern för kammaren att denupphandlingsprocess som avses sätta i gång för att viska kunna avveckla materielen inte kommer attkomma till ett avslut före det att ÖB, regeringen ocheventuellt tagit ställning till inriktningenför de nationella skyddsstyrkorna och vi följaktligenhar granskat vilka materielsystem som ska ingå idem.Mig veterligen har varken ÖB, regeringen ellerriksdagen fattat något beslut om den exakta organisa-tionen, utrustningen eller uppsättandet av de natio-nella skyddsstyrkorna. Jag skulle därför vilja ställa enförsta fråga till försvarsministern.Hur har han säkerställt att materiel som kankomma att behövas till de nationella skyddsstyrkornanu inte avvecklas, mot bakgrund av det tydliga be-sked kammaren fick ?Min andra fråga gäller ett förtydligande. I för-svarsministerns svar till och tolkar jag in ett besked om att den priorite-ringslista som redovisas, som innebär att överskotts-förnödenheter i första hand ska utnyttjas inom defrivilliga försvarsorganisationerna, inte stämmer.Regeringen har valt att kringgå den prioriteringsord-ning som tidigare gällde eftersom bl.a. Röda korsetoch Frivilliga Skytterörelsen inte fått chansen att tadel av denna materiel.Min tredje fråga återkommer jag till.Anf. 152 Försvarsminister ():Fru talman! Jag vill för det första ta upp något iHenrik beskrivning av verkligheten. Detfinns faktiskt ett förlopp som ligger före att ge bort,och det är att omfördela inom Försvarsmakten. Fram-för allt omfördelar man till hemvärnet. Hemvärnetkommer att behandlas i en proposition som jag i daghade tillfälle att anmäla i regeringen och som kommeratt lämnas till när den ärtryckt. Där kommer vi att redovisa hur det modernahemvärnet ska fungera.För det andra medger jag att det ställningstagandesom jag uttalade här i kammaren har kommit att mo-difieras successivt. Jag menar att vi i vår propositionår 2000 och även i den proposition som nuär i färd med att slutbehandla har redovisat att detfinns tillräckligt omfattande personal och materiel föratt inom det intervall som överbefälhavaren har skis-serat lösa försörjningen för de nationella skyddsstyr-korna. Det finns tillräckligt med materiel för att lösade variationer som kan tänkas uppkomma. När detgäller hemvärnet pågår redan en kraftfull förstärk-ning.Regeringen har inte på något sätt gett några tolk-ningar till Försvarsmakten för hur gåvor till frivilligaförsvarsorganisationer ska tillämpas. Jag har inteangivit någonting som ändrar på att frivilliga försvar-sorganisationer ska kunna erhålla materiel.Anf. 153 ():Fru talman! Jag känner ingen nämnvärd oro överatt hemvärnet inte ska få tillräcklig utrustning. Där-emot ligger det mig som försvarare av det riksdagsbe-slut som fattades mycket varmt omhjärtat att resten av de nationella skyddsstyrkorna skaförses med så modern och ändamålsenlig utrustningsom möjligt. Det är en organisation som översiktligtska omfatta en mängd förband, kanske upp till 30 000man.Jag tolkar försvarsministerns svar som en försäk-ran om att han kan garantera att avvecklingen avförsvarsmateriel inte kommer att utgöra något hinderför att ge de nationella skyddsstyrkorna tillräckligtmed materiel.Så till den fråga jag missade förra gången. Detgäller ett företag i min egen valkrets som är delaktigti destruktionen av ammunition. Jag har en fråga tillförsvarsministern om det. Jag delar hans synpunkteratt miljökraven måste ställas högt. Jag har erfarit attde miljökrav som ställs vid de offertförfrågningar omammunitionsdestruktion som går ut är annorlundaoch lägre än de som tidigare gällde. Det är ju mycketstora "batcher" av ammunition som ska destrueras.Detta missgynnar bl.a. den svenska industri somfinns.Anf. 154 Försvarsminister ():Fru talman! Jag kan ta vid där, även om HenrikLanderholm blev avbruten. ,bänkkollega, har framfört att jagborde be mina medarbetare att via Materielverketundersöka hur förutsättningarna ser ut för Nammo iVingåker i vissa konkurrensupphandlingarna. Jag skaockså ge mina medarbetare i uppgift att se på detta.Vi har tydligt angivit att det inom den nordiskakretsen ska vara en bra arbetsfördelning mellan före-tagen i de olika länderna. Då kan man ibland behövagöra t.ex. riktade upphandlingar för att företagen skakunna ha en jämn beläggning.Som sagt, jag förstod frågan, fastän den inte fickuttalas riktigt.Låt mig slutligen säga att jag anser att den av-veckling av materiel som pågår ger oss möjlighetatt välja volymer och kvalitet på det sätt som ÖB är ifärd med att fastställa som sitt förslag för de natio-nella skyddsstyrkorna.Anf. 155 ():Fru talman! Hotet mot vårt land är inget mi-litärt hot. Det står väl ganska klart efter denna redo-görelse för hur mycket materiel vi har som inte be-hövs längre.Om man läser i digra be-tänkande kan man finna att ett reellt hot mot vårt landär brister i demokratin och i människors engagemang,både när det gäller politiska partier och ungdomsor-ganisationer.Jag blir därför både upprörd och förvånad när re-geringen inte gör det möjligt för ideella organisatio-ner att ta del av den materiel som de med skattemedelhar varit med och betalat. Jag tänker specifikt påscoutrörelsen, som har ett stort behov av just tält ochutrustning som militären har och som scouternaskulle kunna använda i sin ideella verksamhet.Jag blir förvånad när försvarsministern säger att vii , med vår levnadsnivå, mycket väl har råd attköpa in detta. Man ska alltså kommersialisera dettagenom att någon ska tjäna pengar på den mellanskill-nad som det blir när man säljer utrustningen.Jag vill påpeka att det bland LO-kollektivets barnfinns en stor andel barn som aldrig någonsin får upp-leva en semester. De har inte råd att följa med på enideell organisations aktiviteter därför att de själva intehar råd att köpa materiel. Den gemensamma kostna-den för ett läger blir ju betydligt större om deltagarnagemensamt ska betala för materielen.Därför vill jag fråga försvarsministern om han inteser att det finns ett behov av att faktiskt hänga ihoppolitiken när det gäller de olika intressen som finns ilandet. Kan inte försvarsministern tänka sig att om-pröva beslutet att materielen bara ska gå till försvar-sorganisationer?Anf. 156 Försvarsminister ():Fru talman! Det pågår en omfattande verksamhetför det internationella biståndet. Det vill jag under-stryka. Varje diskussion om denna fråga måste vid-kännas detta. Jag har listor som verkligen visar huromfattande detta arbete är och hur djupt förankrat ivår demokrati samarbetet mellan Försvarsmakten ochfolkrörelserna är.När det gäller de barn- och ungdomsorganisatio-ner som vi gav denna möjlighet framför-de synpunkten att kostnaderna hotadeatt bli så stora att det inte var rimligt att fortsätta. Deorganisationer det handlar om köper ofta för sinagemensamma behov. De kan göra det när materielenkommer ut till försäljning, via de entreprenörer somhar hand om detta.Kostnaderna handlar också om att kontrollera attmaterielen inte hamnar i orätta händer. Vi vill ha i vidmening svenska användarkrav. Därför har jag funnitdet rimligt att inte gå vidare med den gåvoverksamhetvi hade . Försvarsmakten avslutadesina gåvor , fastän ansökningarna vargjorda under år 2000.Anf. 157 ():Fru talman! Visst, jag har full förståelse för att detkostar att distribuera materiel. Men hela denna verk-samhet bärs ju av våra gemensamma skattemedel. Detfinns anledning att se till att frivilligverksamheterna ivårt också ges möjligheten.Jag har naturligtvis inget emot att man ger materi-el till internationellt bistånd. Det är jättebra att manvärnar om detta i det här sammanhanget. Men detförvånar mig att statens intresse av att få in intäkter ärså mycket mer angeläget än att få i gång frivilligverk-samheten i vårt land och att få den att fungera. Dethandlar om att få människors engagemang att brinnaför det de håller på med och att få fler att vilja varamed och jobba i ideella organisationer. Detta är någotsom behöver omprövas.Anf. 158 Försvarsminister ():Fru talman! Jag var också öppen för det. Jagtyckte också att den typen av principiella demokratis-ka argument var bra. Därför medverkade jag till att viöppnade denna möjlighet. Men jag tyckte att jagskulle kunna lyssna på den erfarenhet som fanns. Jagfick förslaget att avstå från denna möjlighet. Och jagtycker att man kan acceptera det med den etiska av-vägning som jag har redovisat för kammaren, skillna-den mellan att ge en möjlighet för Folkrörelsesverigeatt verka internationellt med bistånd och att stödja sinegen verksamhet i landet som ändå när det gällerungdoms- och barnverksamhet har ganska mångabidragsmöjligheter.Anf. 159 PER ():Fru talman! Jag blev faktiskt lite glad när jag hör-de en del av inledningsanförandet som handlade omatt man skulle gå mer mot en renodlad försäljning.Jag tror att försvarsministern sade att denna renodladeförsäljning bör öka.Därför blev jag lite konfunderad när försvarsmi-nistern i svaren till , och som delvis berörde detta sadeatt det inte är så säkert att prisbilden har försämratsoch att vi har fått ut mindre av den begränsning somman nu har gjort. Varför säger man då att man börrenodla mer, när man sedan i argumentationen går inoch försvarar det nuvarande sättet att försälja materi-elen?Anf. 160 Försvarsminister ():Fru talman! Några av kammarens ledamöter har juhär gjort gällande att det för statsverket är en oför-månlig lösning som håller på att genomföras. Det harkanske inte sagts rent ut. Men det har sagts att om vihade en annan tingens ordning, att mindre företageller kanske enskilda direkt finge köpa ur försvaretsförråd, skulle det dels bli billigare för den enskilde,dels bli förmånligare för staten. Så har jag uppfattatden underliggande kritiken.Det är detta som revisionssystemet nu får studera.Är det rätt, som vi har valt, att försöka genomföraominriktningen av försvarets avveckling av för-svarsmateriel, krigsmateriel m.m., på detta sätt medganska stora upphandlingsomgångar där det är kvali-ficerade aktörer som konkurrerar och där vi har in-täkter som och Försvar-smakten anser kommer att balansera kostnaderna föravvecklingen av materiel totalt sett? Är det en bättrelösning för statsverket än det som har skisserats inågra av frågorna? Det är då jag säger att jag inte ärså säker på att det ens för för den enskilde slutligeköparen på detaljmarknaden kommer att bli dyrare.En korrekt prissättning vid ett utplock ur små förrådmed specialiserad inriktning kanske skulle ha betytthögre pris på de produkter som det handlar om. Jag ärdock öppen för att detta är saker som kan behövagranskas både internt och externt.Anf. 161 PER ():Fru talman! Det som jag talade om gällde den merrenodlade försäljningen. Försvarsministern sade i sittinledningsanförande att den bör öka. Men i replik-växlingen backar försvarsministern tillbaka till posi-tionen att det som vi nu har gjort kanske ändå är detbästa. Tyvärr är det den bilden som ges av detta.Jag blev väldigt glad när försvarsministern i sittinledningsanförande sade att vi bör gå mot en merrenodlad försäljning. Jag tror nämligen i likhet medmånga andra att vi då kanske får bättre anbud. Fram-för allt får vi fler aktörer på marknaden.Anf. 162 Försvarsminister ():Fru talman! Jag kanske börjar bli lite trött nu.Men jag får erkänna att jag inte riktigt hängde med iargumenteringen. Jag har följt den här processeninom myndigheterna utan några erinringar så härlångt därför att jag tycker att argumenteringen ärriktig, att man först ska omfördela inom Försvar-smakten, därefter ha donationer till vissa angivnatyper av mottagare, därefter ha den här typen av stör-re försäljningar till ett mellanled, en entreprenad, ochdärefter, i de fall som det inte handlar om krigsmate-riel som inte får saluföras, ge möjlighet för kunder,företag och enskilda, att köpa.Jag har gjort bedömningen att detta än så länge ären hållbar förening av det som är viktigt och betydel-sefullt för statsmakten liksom för dem som agerar påmarknaden, enskilda eller entreprenörer.Överläggningen var härmed avslutad.8 § (forts. från 5 §) Vissa energimarknadsfrågor(forts. NU9)Anf. 163 ():Fru talman! När beslöt omatt konkurrens i handel med och produktion av elskulle införas var det främstasyftet med reformeringen av elmarknaden att stärkakonsumenternas ställning. Enligt vår mening förut-sätter en väl fungerande elmarknad, förutom konkur-rens i handeln med el, även en effektiv och tillförlitlignätverksamhet. Eftersom nätverksamheten inte ärkonkurrensutsatt är det av avgörande betydelse att eneffektiv tillsyn av denna verksamhet verkligen funge-rar.Det totala elpriset för en konsument består av fyradelar, nämligen nätavgift, pris på elenergin, elskattenoch en mervärdesskatt. Enligt Elkonkurrensutred-ningens slutbetänkande består hushållskundernastotala elpris grovt sett av en tredjedel vardera av nä-tavgift, elpris och skatter. Det är alltså endast entredjedel av det totala priset för en konsument som ärutsatt för konkurrens, medan den tredjedel som avsernätavgiften bestäms av en monopolist. En skärpttillsyn av priser på monopolområden måste syfta tillatt skydda konsumenterna från att drabbas av oskäli-ga priser och att uppmuntra till rationaliseringar.Regeringens förslag kan ses som ett försök att ef-fektivisera tillsynen av nätföretagen. Men enligt minmening är förslaget dock otillräckligt. En åtgärd somomgående bör vidtas är t.ex. införande av s.k.benchmarking-konkurrens, som tillämpas i t.ex. Stor-britannien.Fru talman! Förra vinterns och denna vinters snö-oväder visade på stora brister i underhållet av näten.Monopolformen och den bristande tillsynen har med-verkat till att det i vissa områden är alltför låg stan-dard på näten. Jag anser att det frivilliga initiativ somelbranschen har tagit är mycket positivt, men jagkonstaterar att inte förrän samtliga nätföre-tag ställer sig bakom överenskommelsen om ekono-misk ersättning kan elkunderna förvänta sig en säkra-re leverans. Regelverket kring ersättningarna måsteinnehålla enhetliga garantier och göras känt för allaelkunder. Det är mycket viktigt att myndigheternanoga bevakar effekterna av branschens åtaganden ochatt regeringen har beredskap för att snabbt presenteralagförslag om de frivilliga åtagandena visar sig varaotillräckliga.Regeringens förslag att kräva en åtskillnad mellannätverksamhet och handel med el skulle med störstasannolikhet ha lett till kostnadsökningar för de småbolagen. Varken regeringen eller Elnätsutredningenhar kunnat visa att åtgärden skulle minska risken förkorssubventionering. Jag anser att det är bra för kon-kurrensen på elmarknaden om en del lokala energifö-retag faktiskt kan leva vidare och blomstra. Förslagetinnebär negativa konsekvenser för befintlig och nylokal elproduktion baserad på bioenergi och andraförnybara energikällor.Det skulle med regeringens förslag fortfarande havarit fullt möjligt att ha fjärrvärme och elhandel undergemensam chef och styrelse, men inte elnät och el-handel. Risken för korssubventionering är lika storeller lika liten i båda fallen, men bara det ena hanterasi regeringens förslag.Problemet med oönskad subventionering bör istället hanteras genom en tillsyn av tarifferna och helaverksamheten, bl.a. genom revisionens granskning.Här kan mycket väl spela enmycket större roll i framtiden.Förslaget om införande av ett förbud av den ka-raktär som regeringen förordar är behäftat med ettantal problem som kräver ytterligare beredning ochöverväganden. Därför är det bra att regeringen fåråterkomma till med ett nytt och bättre för-slag.Fru talman! Låt mig säga några ord om krav pågod kvalitet vid överföring av el. Flera remissinstan-ser har framfört kritik mot förslagvad gäller införandet av den här aktuella bestämmel-sen om god kvalitet.Kammarrätten i ifrågasätter t.ex. starktbestämmelsen och konstaterar att det saknas en till-stymmelse till vägledning för rättstillämpningen.Kammarrätten ställer sig även frågande till om dessafrågor inte kommer på kollisionskurs med frågornaom skadestånd.Elsäkerhetsverket är tveksamt till ett införande avden här föreslagna regleringen eftersom det kommeratt ta innan det har definierats vad som ärtillräckligt god kvalitet.Riksrevisionsverket skulle bl.a. också ha önskatsig en fylligare utredning av förslagets konsekvenser.Vi kan bara hålla med.Svensk Elbrukarförening anser att frågan omelkvalitet bör utredas ytterligare för att belysa orsa-kerna till de tvister som kan uppstå och hur de kanlösas.Regeringens uppläggning i det här förslaget inne-bär en helt felaktig tågordning, anser jag. Det rättahade varit att först låta utreda hurde aktuella föreskrifterna ska utformas och innehålleti dessa. Därefter hade regeringen kunnat lämna ettförslag till . gör regeringen precis tvärt-om och vill att ska fatta ett beslut utan attegentligen veta vad beslutet innebär. Visserligen sägsallmänt att föreskrifterna ska innehålla riktvärdenavseende antal strömavbrott och deras varaktighetosv. Men detta ger ingen klar och entydig bild av vadsom avses.En grundläggande skyldighet för alla nätkonces-sionshavare är att överföra el till alla elanvändare somär anslutna till det aktuella nätet.