prot · GP0996 · 2002-04-16 00:00:00 — Han harinte ens nämnt dem, vilket brukar vara vederbörligt.Ska alla barn med funktionshinder ha rätt att väljaskola, skolministern? Mitt svar är att de självklart skaha det, men tiger.Varför ska multifunktionshindrade barn bara fåkomma på visstidsbesök i stället för att gå i skola?Det är självklart fel, men tiger.Kommer alla barn som vill och behöver att få gåpå ? Vi tänker riva upp stängningsbeslutetoch öppna skolan igen, men tiger. Kommeralla elever som vill att få gå hela sin skoltid medklasskamrater läsårsvis på ? Det är någothelt annat än visstidsvistelse. Det tycker vi, menÖstros tiger. Kommer att återinföra Ekeskolansom skola? Det tycker vi ska ske, men tiger.Läs interpellationen igen! Vi får anledning att åter-komma. Då kanske skolministern kan börja antydasvar på de här frågorna som riskerar att segregerabarn med funktionshinder.Anf. 29 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag är övertygad om att det kommeratt vara möjligt att få en bred uppslutning kring denframtida politiken också för del. Jag kän-de också när jag var på besök i att detfinns ett önskemål i skolans ledning att få utvecklaverksamheten i denna riktning. Man vill kunna varaett resurscenter. Det är viktigt att vi bidrar till attkommunerna utvecklar sin verksamhet. Då blir re-surscentret centralt. Man vill också ha en fast skoldel.Där kommer barn att finnas , för attväldigt många av föräldrarna vill att barnen ska gå ihemkommunen, men de har behov av att fådet stöd som kan ge tack vare den kunskapoch expertis som finns där. Där kommer också barnatt kunna gå hela sin skoltid. Det är skolans, de pro-fessionellas, och föräldrarnas och elevernas ansvar attse till att vi får en verksamhet där som leder till en brakvalitet för skolan med grupper, samhörighet ochtrygghet, vilket jag ser som väldigt viktigt.Sten Tolgfors talade om alla barn som vill och be-höver. Alla barn ska ha rätt till en bra skolgång. Detgäller barnen som finns på , men det gällerockså de hundratals barn som finns i hemkommuner-na i de särskolor och i de träningsskolor som de går i.Där finns skolor med mycket bra kvalitet, men därfinns också verksamhet som måste utvecklas ochstärkas. Vi måste känna att det engagemanget gälleralla våra barn. Jag menar att den här strategin ochdärefter en utredning som klargör verksamhetensförutsättningar framöver kommer att utgöra ett vä-sentligt steg för att stärka alla barns rätt till en godskolgång.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2001/02:319 om destatliga bolagens företagsledningarAnf. 30 Näringsminister ():Fru talman! Per har frågat statsminis-tern vilka åtgärder som han avser vidta för att förmå-ner till statliga bolags företagsledningar ska kunnadiskuteras öppet på samma sätt som de privata mot-svarigheterna. Ansvarsfördelningen inom regeringenär sådan att det är jag som ska besvara interpellatio-nen.Regeringen har tydligt och öppet tagit ställning tillfrågan om anställningsvillkor för företagsledare inomstatliga bolag. Vi har riktlinjer för hurdessa förmåner ska utformas, där det bl.a. fastslås attlönerna ska vara konkurrenskraftiga men inte lönele-dande samt att pensionsvillkoren bör ses som en del ide samlade förmånsvillkoren.Regeringen välkomnar den debatt som pågårom olika förmåner till företagsledare. Den rådandedebatten har understrukit vikten av öppenhet, och detär tillfredsställande att veta att det inte finns någontveksamhet om hur staten som ägare ser på dennafråga och att detta är känt av styrelserna i de statligabolagen.Jag tycker att de statliga bolagen ska vara ett före-döme när det gäller öppenhet och tydlighet. Det är ettansvar vi har gentemot de yttersta ägarna, det svenskafolket.Samtidigt är det viktigt att vara tydlig när det gäll-er ansvarsfrågan. Regeringen har utfärdat riktlinjer,och det är styrelsens och vd:s ansvar att se till attdessa efterlevs. Vidare ska olika förmåner redovisastydligt i årsredovisningen. Regeringen har i sin årligaskrivelse till tydligt klargjort att genomlys-ningen av de statliga bolagen bör vara lika omfattan-de som för privata motsvarigheter. Därmed ska redo-visningen av förmåner vara minst i paritet med densom gäller för privata företag.Vi bedriver en aktiv ägarpolicy, bl.a. genom ettaktivt styrelsearbete. Jag vet att den debatt som upp-stått på grund av till synes orimliga pensionsförmåneraktualiserat den frågan i styrelsearbetet vilket kom-mer att ge avtryck i årsredovisningarna. Jag vill isammanhanget också påpeka att de excesser somdiskuterats rör privata företag, inte statliga. Men jagtror att den här typen av diskussion för med sig envakenhet i alla företagsstyrelser om att förmåner ochersättningar måste vara rimliga.Löneförmåner m.m. i företag med statligt ägandekan diskuteras mer öppet än för det privatanäringslivet. Regeringen fortsätter att arbeta aktivtmed ägarpolicyn och de riktlinjer som finns gällandetydlighet och öppenhet.Anf. 31 PER ():Fru talman! Först ber jag att få tacka näringsmi-nistern för svaret på min interpellation. Jag delarnäringsministerns uppfattning att statens regler förstatens företag ska kännetecknas av öppenhet ochtydlighet när det gäller ersättningar till företagsled-ningar, bl.a., och även i en del andra frågor. Jag tyck-er att det finns ett särskilt ansvar för de offentligaföretagen att leva upp till de krav som man kan ställapå tydlighet, eftersom hela svenska folket indirekt ärägare till dessa bolag.Vi har noterat de excesser som har förekommit iett antal bolag. Flera av de s.k. excesserna, medmycket stora belopp som har gått i väg i tangentensriktning, har uppdagats och dragits upp av styrelsernasjälva.Vi har i näringsutskottet från borgerlig sida klartmarkerat att vi, precis som varje normal styrelse ivartenda bolag gör när sådana här saker uppdagas,tycker att det borde vara sak likaväl somregeringens att säkerställa att inga sådana excesserförekommer i de offentligt ägda företagen, vilka re-geringen och har ansvar för. Vi har hafterfarenhet av detta tidigare i samband med bankkri-sen, då vi gick igenom fallskärmarna som fanns i deoffentliga bankerna, eller de som låg under . Vi införde då utomordenligt entydigakrav retroaktivt på högst fallskärm om någonvd eller bankdirektör blev avskedad. Vi omförhand-lade avtal. Vi förde en mycket omfattande dialog medstyrelser för att framtvinga den sanering som behöv-des inte bara i privata utan även i offentliga bolag.I de här sammanhangen sker ofta krockar mellanolika länders kulturer för ersättningar, mellan före-tagsledningar och ägare och dessutom mellan olikakulturer som, vilket varit fallet i den öppna debatten,och . När nu den här debatten åter harblivit högaktuell - om storleken på lönerna, vad manska ha bonus för, vad man ska ha fallskärm för ochhur stor den ska vara och vilken pension som ska ges- tycker vi att öppenheten är stor. Eftersom statsmi-nistern markerade att han ville ha enöppen moralisk debatt och uppmanade de privataägarna till en sådan förstår vi inte varför man, trotsnäringsministerns svar på interpellationen, inte vill haen sådan på den offentliga sidan. Vi har blivit ned-röstade i utskottet angående en redovisning för destatliga företagen. Vi har gått igenom utdrag ur årsre-dovisningarna - jag har dem med mig till kammaren- för att kunna säkerställa att vi har tagit vårt ansvarför insyn och kontroll och att vi för den moraliska ochetiska debatten. Årsredovisningarna går dock längretillbaka i tiden, eftersom de inte alltid varit aktuella.Även när det gäller privata företag, eller delägdastatliga företag, är det till syvende och sist småaktie-ägare och pensionärer - nuvarande pensionärer ochblivande - som i praktiken är ägare. Dåfinns det anledning att föra debatten. För man pen-sionsersättningsdebatten och räknar upp till 30 årspension blir det mycket pengar. Därför är jag någotförvånad över att man från socialdemokratiskt hållendast har medgett att man kan låta revi-sorer titta på det - efter valet. Varför mörkar man nu?Varför går man inte före och i stället ställer störrekrav på offentlighet för statens egna bolag, där helasvenska folket är ägare? Varför mörka och försvåraoch göra det besvärligt? Vi har en skyldighet sompolitiker att följa upp och vara vakna, som närings-ministern uttryckte det i sitt interpellationssvar. Detkrävs vakenhet så att inga misstag begås och framförallt som bränsle för en öppen moralisk och etisk de-batt.Anf. 32 Näringsminister ():Fru talman! När jag lyssnar på Per Westerbergförstår jag inte vad vi diskuterar. Jag har ingen annanuppfattning. Jag trodde att jag skulle få några exem-pel eller något liknande på att det inte rådde dennaöppenhet.Jag vill påpeka för Per att regeringenredan 1998 utredde vilka förmåner som ledande be-fattningshavare i de statliga bolagen åtnjöt. De statli-ga bolagen redovisar enligt beslutade riktlinjer för-måner till ledande befattningshavare i sina årsredo-visningar, varför vi ansåg att det inte var nödvändigtatt tillsätta ännu en utredning. I stället föredrar re-geringen att arbeta mer konkret med den här typen avfrågor, framför allt genom ett aktivt styrelsearbete därvi proaktivt verkar för att riktlinjerna efterlevs.Ytterst gällde frågan vad regeringen gör för attdessa förmåner ska kunna debatteras lika öppet som iprivata bolag. Det enkla svaret är att det kan de redan.Vi har varit mer öppna och mer tydligaän våra privata motsvarigheter.Bolagsstämmor är, som Per vet, ettutmärkt forum för dialog och diskussion. Jag villdärför ta tillfället i akt att uppmuntra Per Westerbergatt besöka våra företags bolagsstämmor, där han frittkan diskutera olika frågor. Och ta gärna med någrakolleger härifrån ! Trots att bolagen bjuderin riksdagsledamöter brukar nämligen väldigt få dykaupp. Varmt välkomna till våra bolagsstämmor!Anf. 33 PER ():Fru talman! Vi tackar gärna för den extra inbju-dan. Som näringsministern säkert vet förekommer detatt vi deltar på stämmor. Men i och med att stämmor-na ligger under en del av mest intensivaperiod är det inte alltid ett bra sätt att kunna följa uppden här typen av frågor.Vi har ett uppföljningsansvar här i , ettkontrollansvar över regeringens arbete. Om det före-kommer någonting som vi uppfattar vara moralisktsvårt att acceptera finns det en diskussion om öppen-het där vi ska redovisa och kontrollera att allt står rätttill och även bidra till debatten. Vad vi har försöktgöra är att få en uppfattning om vad som försiggår ide statliga företagen. Går man igenom årsredovis-ningarna från föregående år, dvs. de som avlämnadesföregående vår, kan man konstatera att det finns endel kollektiva redovisningar för hela företagsledning-en och en del för enskilda i företagsledningen. Mendet finns ingen riktig klarhet över vilka summor ochgrundbelopp det egentligen finns utfästelser om.Jag förnekar inte på något sätt att det finns en deluppgifter. Men jag vill föra diskussionen: Är det interimligt att ytterligare gå före när man för en moraliskoch etisk debatt, dvs. att regeringen ska tillse att deoffentliga bolagen har en utomordentligt öppen redo-visning för att kunna jämföras och kunna vara mora-liskt ledande i den här typen av fall?Jag kan inte förstå varför man inte vill lämna uttill den kartläggning som lär finnas omersättningarna till företagsledningarna i de offentligaföretagen. Jag kan heller inte förstå varför man försö-ker dölja detta, varför man nekar utskottatt ta del av det och varför man, via sina partikamra-ter i utskottet, vill lägga fram en kartläggning förstefter valet. Jag tycker att man ska föra debatten me-dan den är aktuell, och därför är det angeläget att manlägger korten på bordet - inte för att jag tror att detförekommer några oegentligheter eller konstigheter isig, men för att bidra till en moraliskt riktig debattsom berör hela svenska folket: alla småsparare, allanuvarande och blivande pensionärer och alla skatte-betalare. Jag tycker att det är en bra debatt. Den er-sättning man inte kan motivera och tydliggöra i enöppen debatt ska heller inte förekomma.Anf. 34 Näringsminister ():Fru talman! Vi har verksamhetsberättelser förvåra statliga bolag. I dem står det vilka ersättningarsom finns. Det finns inskrivet där. Vi har också ensammanställning av alla våra bolag. Jag förstår interiktigt den här diskussionen.I de riktlinjer som finns för när våra bolagsstyrel-ser anställer en vd eller liknande är det somgäller. gäller det , men får vederbörandeett nytt jobb gäller det högst . Det är en regelsom finns. Mig veterligt, utifrån de genomgångar vihar, finns det inget annat som gäller. Därför tyckerjag att den här diskussionen blir konstig. Är det så attPer på något sätt vill antyda att det somsker i privat svenskt näringsliv också sker i statligt?Man kan ju få den känslan.Jag vill ha något konkret. Jag hade trott att den härdebatten skulle handla om att det t.ex. fanns fyra femkonstiga fall eller att Per inte hade fåttveta vad som gäller. Per har ju själv varitnäringsminister. Per har själv hanteratdetta.Vad jag vet finns det ingen förteckning på När-ingsdepartementet över exakt hur det här ligger till -det är möjligt att det finns någon som jag inte vet om;det ska man vara försiktig med att säga - men om detfinns någon sådan tycker jag att den ska offentliggö-ras. Det vore väldigt konstigt annars. Vi har ingahemligheter i denna fråga, och varför skulle vi ha det?Det ska stå i verksamhetsberättelsen vad det gäller föravtal, vad det gäller för regler och vad det gäller förbonus. Det är de riktlinjer vi har.Anf. 35 PER ():Fru talman! Om det , som näringsministern villantyda i början av sitt senaste svar, skulle finnas ensammanställning gjord på departementet vore det välinget konstigt om man överlämnade den till riksda-gens näringsutskott och därmed gav tydlighet ochöppenhet åt den etiska och moraliska debatt som jagtycker bör föras. Men det är ju det man inte gör. Istället får vi en upprördhet: Man vill inte se, man villinte kartlägga, man vill inte göra den sammanställ-ning som jag tycker vore en naturlig och självklarreaktion. Om näringsministern och jag satt i en styrel-se och en sådan här debatt dök upp tror jag att vårförsta fråga skulle vara: Finns det något konstigt i dethär bolaget? Vi skulle försöka fastställa det utifrånvårt ansvar som styrelseledamöter. Men här blir reak-tionen tyvärr den motsatta: Vi vill inte se. Vi tittar bara på de fyra fem rader som stårsom en fotnot i varje årsredovisning.Detta tycker inte jag är ett bra sätt.Statsministern har sagt att han vill ha en öppenoch tydlig debatt. Det vill jag också. Vill man ha enöppen och tydlig debatt ska man också ha en öppenoch tydlig redovisning. En del statliga bolag har enbra redovisning, andra har inte lika bra. Man mörkargenom att ge siffror för hela företagsledningarna. Jagtycker också att det finns skäl, om man säger att er-sättningarna är höga, att markera inte bara att de skavara konkurrenskraftiga utan också hur höga de skavara, vilka pensionsregler man anser vara moralisktoch etiskt riktiga samt vilka fallskärmsavtal mananser vara riktiga. Och dem tror jag att vi är ense om,eftersom det väl var dem jag var med och tog fram engång i världen.Anf. 36 Näringsminister ():Fru talman! Det vore väldigt bra om man fick vetavad det är för fall Per tar upp. Per Wes-terberg målar upp att det är någonting skumt, att nå-gon har konstiga avtal osv. Det finns inte. Alla bolagredovisar i sin verksamhetsberättelse vad det är förbonus, vad det är för avtal osv. Sedan vet Per Wester-berg likaväl som jag att lönenivån i de statliga bola-gen inte är jämförbar med vad som förekommer ivissa privata bolag.Finns det en förteckning ska jag tillse att närings-utskottet får den. Men jag tror också att det är väldigtlätt för näringsutskottet att titta i verksamhetsberättel-serna, för där framgår detta ganska tydligt. Och fram-går det inte tydligt i verksamhetsberättelserna ska jagtillse att det gör det nästkommande år, dvs. att det skaredovisas.Min inställning är att de statligt ägda företagenska vara minst lika genomlysta som de börsnoterade.Det är det bästa sättet att garantera en fri och öppendebatt. Som ett led i detta beslutade regeringen den21 mars om riktlinjer för den externa ekonomiskarapporteringen för företag med statligt ägande. Rikt-linjerna anger bl.a. att bolagen förväntas lämna kvar-talsrapporter, att företagen ska följa best practicesamt hur bl.a. incitamentsprogram och andra förmå-ner ska presenteras i de offentliga rapporterna.Regeringen lämnar sedan 1999 årligt och sedan2000 kvartalsvis information om förvaltningen avstatliga bolag. Den årliga verksamhetsberättelsen,som främst riktas till allmänhet och medier, har starktbidragit till en öppnare debatt om de statliga företa-gen. Vi ska vara minst lika öppna som de privata.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2001/02:341 om sjuk-försäkring för personer med nystartade aktiebo-lagAnf. 37 Näringsminister ():Fru talman! Per har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att klargöra när regeringenkommer att lämna förslag som löser det aktuella pro-blemet rörande sjukförsäkring för personer med ny-startade aktiebolag. I sin fråga refererar Per Wester-berg till ett svar som jag lämnade i år.Per anser att de uppgifter som jaglämnade i mitt tidigare svar till stora delar strider motvarandra. Detta grundar han på att jag å ena sidanpåstår att egenföretagarna har ett gott skydd i sjukför-säkringen, men å andra sidan erkänner att det är ettproblem att det inte råder neutralitet i sjukförsäkring-en mellan de olika företagsformerna.Enligt min uppfattning grundar sig dock Wester-bergs påstående på ett missförstånd. Per Westerbergblandar nämligen ihop begreppet egenföretagare medägare till aktiebolag. Jag vill därför göra ett förtyd-ligande. Med egenföretagare avser jag faktiskt personsom beskattas i inkomstslaget näringsverksamhet,dvs. ägare till enskild näringsverksamhet eller firmaoch delägare i handelsbolag. Detta är en allmänt ac-cepterad definition som bl.a. an-vänder sig av. Ägare till aktiebolag betraktas däremotsom anställda i bolaget och beskattas följaktligen iinkomstslaget tjänst/kapital. Den senare kategorinomfattas inte av socialförsäkringens regler för upp-byggnadsskede, vilket ger upphov till en icke-neutralitet mellan de olika företagsformerna. Detta är,som jag redogjorde för i mitt tidigare svar, ett pro-blem som regeringen har uppmärksammat.Mitt svar på Per fråga är, liksom mitttidigare svar, att jag avser avvakta resultatet av detarbete som bedrivs av en intern arbetsgrupp inomRegeringskansliet innan jag eventuellt vidtar någraåtgärder. Arbetsgruppen, som jag berättade om i mittförra svar, är i slutskedet av sitt arbete. När gruppenhar lämnat sin rapport kommer frågan att beredasvidare inom Regeringskansliet.Anf. 38 PER ():Fru talman! Först ber jag att få tacka näringsmi-nistern för svaret på min interpellation. Jag tyckerdock att det är ett utomordentligt magert svar.Det avlämnades en utredning , se-dan, som mycket entydigt visade hur man på ettmycket enkelt sätt kunde rätta till ett allvarligt miss-förhållande som skadar många nystartade mindre ochmedelstora företag så att det inte leder till den typenav persontragedier som lätt kan uppfattas som starktsmåföretagarfientliga eller nyföretagarfientliga. Utredningen har numret 1997:85.Det vi talar om är egentligen bolag i nystartsske-de. Det är mycket riktigt så att går man som enskildfirma eller som handelsbolag eller rentav som kom-manditbolag klarar man sig om man skulle bli sjukunder det första eller t.o.m. efter startenav företaget. Man får behålla sin sjukpenning-grundande inkomst. Man undgår därmed allvarligaoch svåra tragedier som kan uppstå när man byggerupp bolaget och därför har små möjligheter att ta utnågon bättre lön.Men när det gäller aktiebolag eller fåmansbolag,ägda av kanske en enda person, gäller inte detta. Detär enligt min uppfattning en lapsus i regelverket, sommånga myndigheter som berör de här områdena klartmarkerat i sina remissvar på utredningen, men somregeringen nu pratat och pratat om, berett och berett men ändå inte kommit till rätta med.Jag har i min valkrets ett typexempel. En försäk-ringstjänsteman, mycket framgångsrik, beslutar sigför att starta eget och förmedla försäkringar. Hanstartar ett aktiebolag i och med att han inte vill riskerasin familjs och sina två barns privata ekonomi. Mennär han startat bolaget och kört råkarhan ut för en trafikolycka. Han får en whiplash-skada,blir rullstolsbunden och arbetsoförmögen. Även hanshustru råkade ut för ungefär samma sak. I det härfallet får man ingen sjukersättning alls, utan det blirett rent socialfall. De tvingas gå från hus och hem,tvingas i praktiken i ren misär. Det blir ett rent social-fall. Det drabbar barnen. Det drabbar anhöriga. Jagtycker inte att detta är ett värdigt sätt för atthantera människor som försöker försörja sig ochdriva egen verksamhet.Vi har i den här och i den här kamma-ren från nästan alla partier krävt att bankerna ska tabort fullständig personlig borgen när det kan leda tillpersonkonkurser, persontragedier som träffar anhöri-ga och barn och leder till misär. Vi har sagt sammasak när det gäller försäkringsbolagen.Men när vi kommer till det svenska statliga sy-stemet krossar det enskilda personer genom en lapsusi den här delen. Jag kan acceptera att det kan finnasen lapsus i lagstiftningen. Det är respektabelt att mankan missa en sak. Men när den väl har utretts, det harlagts fram ett förslag och det kostarnästan inga pengar - det är så små pengar därför attdet är så få fall att rätta till - förstår jag inte att manbara pratar och pratar och inte handlar. Här handlardet om att undvika personlig misär. Det är handikap-pade människor som har råkat illa ut.Jag måste faktiskt efterlysa från näringsministernmindre tal, mindre beredning och mer handling. Detär inget komplicerat fall. Det handlar om rent socialmedkänsla att rätta till detta. Det handlar om signalenatt företagande, personligt ansvarstagande, är viktigt.Anf. 39 Näringsminister ():Fru talman! Får jag börja med att säga att egenfö-retagarnas sjukpenninggrundande inkomst, SGI, fast-ställs utifrån nettointäkten i firman, medan den somäger aktiebolag, precis som Per säger, fårsin SGI bestämd utifrån den lön som tas ut ur bolaget.I sjukförsäkringen betraktas alltså den som startar ettaktiebolag som anställd i sitt bolag.Att företagsformer behandlas olika är faktiskt inteunikt. Som framgår av mitt svar till Per Westerbergbehandlas företagsformerna enskild näringsverksam-het och aktiebolag olika också i skattehänseende. Attgöra grundläggande förändringar i sjukförsäkringenså att alla företagare, oavsett företagsform, får sinsjukpenninggrundande inkomst beräknad på sammasätt är komplicerat. Det beror bl.a. på att en egenfö-retagares inkomstbegrepp skiljer sig markant från detsom gäller för anställda.SGI för egenföretagare fastställs utifrån närings-verksamhetens beräknade nettointäkt. Med nettoin-täkt förstås den skatterättsligt bestämda inkomsten.Frågan om inkomstbegreppen i bidrags- och social-försäkringssystemen har, som jag nämnde i mitt svarden , utretts tidigare, vilket också Per Wester-berg nämner.Inom arbetar nu en arbetsgruppmed att belysa frågeställningar som är viktiga vidövergången från att vara anställd till att bli företagare.Arbetsgruppen har redan uppmärksammat den frågasom Per tar upp och som gäller nystartadeföretag. Vi har tillsatt arbetsgruppen för att kartläggautvecklingen av nya former för företagande och an-ställningsformer i gränssnittet egenföretagare ochanställning.Gruppen har också i uppdrag att beskriva de hin-der som kan finnas om man vill gå över från att varaanställd till att bli företagare. De ska särskilt belysaskillnader i de sociala trygghetssystemen mellanföretagare och anställda samt problem som dessaskillnader medför. Arbetsgruppen ska under vårenavsluta sitt arbete. Jag avvaktar nu deras rapport ochförslag.Anf. 40 PER ():Fru talman! Det var ett utomordentligt byråkra-tiskt svar näringsministern lämnade. Man kunde när-mast tro att man befann sig i den tyska förbundsda-gen.