prot · GP0987 · 2002-03-22 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:87Fredagen den 22 marsKl. 09.00 - 15.33Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § AvsägelserTredje vice talmannen meddeladeatt () avsagt sig uppdragetsom suppleant i ,att () avsagt sig uppdraget somsuppleant i lagutskottet,att () avsagt sig uppdraget somsuppleant i socialutskottet,att () avsagt sig uppdraget somsuppleant i miljö- och jordbruksutskottet ochatt () avsagt sig uppdragetsom suppleant i bostadsutskottet.Kammaren biföll dessa avsägelser.2 § Kompletteringsval till vissa utskottTredje vice talmannen meddelade att Moderatasamlingspartiets riksdagsgrupp på grund av komman-de vakanser anmält () somsuppleant i , () som suppleant i lagutskottet, () som suppleant i socialutskottet, Anne-KatrineDunker (m) som suppleant i miljö- och jordbruksut-skottet samt () som suppleant i bo-stadsutskottet.Tredje vice talmannen förklarade valda tillsuppleant i konstitutionsutskottetCarl-Axel ()suppleant i lagutskottetLennart ()suppleant i socialutskottetMargareta ()suppleant i miljö- och jordbruksutskottetAnne-Katrine ()suppleant i bostadsutskottetAnna ()3 § Beslut om ärenden som slutdebatterats den21 marsJuU13 PolisfrågorPunkt 2 (Polisens agerande vid i Göte-borg)1. utskottet2. 2 (v, mp)Votering:229 för utskottet45 för res. 275 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 106 s, 62 m, 32 kd, 14 c, 13 fp, 2 -För res. 2: 33 v, 12 mpFrånvarande: 25 s, 19 m, 10 v, 10 kd, 4 c, 4 mp, 3 fpPunkt 3 (Evenemangskostnader)1. utskottet2. 3 (mp, fp)Votering:248 för utskottet27 för res. 374 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 105 s, 63 m, 32 v, 34 kd, 13 c, 1 -För res. 3: 1 c, 12 mp, 13 fp, 1 -Frånvarande: 26 s, 18 m, 11 v, 8 kd, 4 c, 4 mp, 3 fpPunkt 5 (Polisens arbetsuppgifter)1. utskottet2. 5 (m, kd, c, fp)Votering:151 för utskottet125 för res. 573 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 106 s, 33 v, 1 c, 11 mpFör res. 5: 63 m, 34 kd, 13 c, 13 fp, 2 -Frånvarande: 25 s, 18 m, 10 v, 8 kd, 4 c, 5 mp, 3 fpPunkt 7 (Polisens utredningsverksamhet)1. utskottet2. 7 (kd)Votering:225 för utskottet34 för res. 715 avstod75 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 104 s, 63 m, 33 v, 1 kd, 12 mp, 11 fp,1 -För res. 7: 33 kd, 1 -Avstod: 14 c, 1 fpFrånvarande: 27 s, 18 m, 10 v, 8 kd, 4 c, 4 mp, 4 fpPunkt 11 (Polisens arbetsmiljö)1. utskottet2. 11 (kd)Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation.Punkt 12 (Ledarskapsutbildning och karriärmöjlig-heter)1. utskottet2. 12 (m, kd, c, fp)Votering:151 för utskottet126 för res. 1272 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 106 s, 33 v, 12 mpFör res. 12: 63 m, 34 kd, 14 c, 13 fp, 2 -Frånvarande: 25 s, 18 m, 10 v, 8 kd, 4 c, 4 mp, 3 fpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.FöU4 Samhällets räddningstjänst och sotningsvä-sendet m.m.Kammaren biföll utskottets förslag.FöU5 Naturkatastrofer m.m.Kammaren biföll utskottets förslag.FöU6 FlygutbildningYrkanden:1. utskottet2. (m)3. under överläggningen framfört yrk. (m)Förberedande votering:Kammaren biträdde res. genom uppresning.Huvudvotering:202 för utskottet66 för res.8 avstod73 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 104 s, 1 m, 32 v, 28 kd, 14 c, 12 mp,11 fpFör res. : 62 m, 1 kd, 1 fp, 2 -Avstod: 1 s, 1 v, 5 kd, 1 fpFrånvarande: 26 s, 18 m, 10 v, 8 kd, 4 c, 4 mp, 3 fpGustaf () anmälde att avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja.FöU8 KustbevakningenPunkt 2 (Brandbekämpning till sjöss)1. utskottet2. (kd)Votering:242 för utskottet35 för res.72 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 106 s, 63 m, 33 v, 14 c, 12 mp, 13 fp,1 -För res. : 34 kd, 1 -Frånvarande: 25 s, 18 m, 10 v, 8 kd, 4 c, 4 mp, 3 fpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.FöU9 FörsvarsunderrättelsetjänstKammaren biföll utskottets förslag.4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogsProposition2001/02:143 Samverkan för en trygg, effektiv ochmiljövänlig energiförsörjningRemissdebattAnf. 1 Näringsminister ():Fru talman! Den energipolitiska proposition somregeringen lämnat till ska ersätta 1997 årsbeslut men bygga på samma riktlinjer. I propositionenvärnar vi om försörjningstryggheten för energi, omindustrins konkurrenskraft, om hushållens välfärdsamt om miljö, hälsa och klimat. Vi tar fortsatta initi-ativ för en ansvarsfull avveckling av kärnkraften. Vividareutvecklar el- och gasmarknadsreformen.Bakom propositionen finns en bred politisk upp-görelse mellan Socialdemokraterna, ochVänsterpartiet. Låt mig i denna kammare uttryckamin varma respekt och uppskattning till Centerpartietoch för vårt utomordentligt goda sam-arbete på detta område. Det är en styrka för svenskaenergipolitik att vi med samarbetet uppnått en fortsattuppgörelse över blockgränsen. Detta leder till dentydlighet och den långsiktighet i energipolitiken sommånga människor, företag och andra aktörer är bero-ende av.Huvudinnehållet i propositionen är nya och mermarknadsanpassade styrmedel för att främja el frånförnybara energikällor och en effektivare energian-vändning. Våra förslag innebär en kraftigt ökad am-bition på energiområdet.Jag tänker bara kort beröra de förslag vi har för el-och gaslagarna eftersom dessa innebär naturliga steg ireformerna. Ändringarna i ellagen syftar till att för-enkla och modernisera. I gaslagen fortsätter vi attöppna marknaden för fler kunder i takt med EU:sgasmarknadsdirektiv.Jag tänker nu koncentrera mig på det nya systemetmed handel med gröna certifikat. Med detta sätter viupp mycket höga mål för ny elproduktion från förny-bara källor. Vi föreslår ett produktionsmål för utökadtillförsel av förnybar el med till år2010. ska vi ha fyrfaldigat de resultat somvi har uppnått med nuvarandeåtgärder.Varför behöver vi då ett nytt system? Det berorfrämst på två saker. Dagens system bygger på krafti-ga subventioner, dels i form av rena bidrag som fi-nansieras över statsbudgeten, dels i form av skatte-lättnader.Med det nya systemet flyttas kostnaderna ut påmarknaden, och de beräkningar vi har visar att elkun-derna väntas få en ökad utgift med några tior per årom man bor i en lägenhet och max ett par hundrakronor om man bor i en villa.Det nya systemet innebär att vi kommer att få merenergi från biobränsle, men också från vind och vat-tenkraft. Användningen av biobränsle kommer attstimuleras, och där räknar vi med ordentliga tillskottfrån bl.a. mottrycket i industrin. Det finns också enhel del vattenkraft som till rimliga kostnader kanbyggas ut i befintliga verk. I propositionen har viockså kommit överens om särskilda åtgärder förvindkraften, dels i form av en successiv nedtrappningav miljöbonus , dels i form av ett särskiltteknikutvecklingsstöd.Fru talman! Efterfrågan på energi ökar. Därförlägger vi även stor vikt vid att skapa incitament tilleffektivare användning av energi. Vi väljer en nyinriktning även här. Vi föreslår inte nya bidrag förkonvertering från el till bränsle. Det är dyrt för hus-hållen och ger alldeles för blygsamma resultat. I stäl-let bygger vi vidare på de positiva erfarenheterna från1997 års program. Det innebär att de lokala och regi-onala initiativen ska främjas i första hand. De statligainsatserna ska inriktas på metodutveckling, dvs. hurman kan åstadkomma en effektivare användning,rådgivning och information om detta. Även här finnsett särskilt teknikutvecklingsstöd.Jag vill påminna om att huvudinriktningen sedan1997 års energiöverenskommelse ligger fast. Det ärgenom forskning, utveckling och demonstration av nyteknik som det nya energisystemet ska skapas. Vi rörinte alls inriktningen på det program som beslutades iden delen 1997, men vi väljer en ny inriktning på demer kortsiktiga åtgärder som jag har redovisat här.En strategi för minskad klimatpåverkan från ener-gisektorn presenteras också. Vi går vidare med ut-vecklingen av nya styrmedel som handel med ut-släppsrätter och långsiktiga avtal med energiintensivindustri.Fru talman! Det är en trygg, effektiv och mil-jövänlig energipolitik som regeringen tillsammansmed och presenterar ipropositionen. Vår samverkan innebär också att vi tarett gemensamt initiativ vad gäller kärnkraften.Genom beslut, då vi avskaffade slutåret2010, visade vi att vi ser kärnkraften som nödvändigtills andra energikällor kan komma in i systemet itillräcklig omfattning. Vi får inte glömma att det varför att ersätta olja och kol som vi byggde kärnkraften.Det har vi också gjort, vilket betyder att Sverigesekonomi nu är långt mindre sårbar för svåra effekternär oljepriserna stiger.Det är bara vi hade den senastekraftiga oljeprisökningen. Då var det stora demon-strationer i och , och fleraländer valde att sänka energiskatterna för att lindraeffekterna. Men i höjde vi skatterna vidsamma tidpunkt. Detta var t.o.m. bra för ekonomineftersom det fanns risk för överhettning.Så hade det inte sett ut utan kärnkraften. Då hadevi suttit i samma beroende av olja, kol och naturgassom de flesta andra länder nu sitter i. Det vore att lurasig själv och medborgarna att gå ut och säga att vi påkort tid kan ersätta kärnkraften med förnybara energi-slag.Kärnkraften svarar för mellan 50 och 60 terawat-timmar av vår elförsörjning, vilket är hälften av dentotala elförsörjningen. Vinden svarar för 0,4 terawat-timmar och biobränslen för . Mot denbakgrunden måste man se sanningen i vitögat ochvåga säga att det måste få ta tid att avveckla kärn-kraften. Det finns däremot ingen uppgörelse om någraårtal. Ingen skulle bli mer tillfredsställd än jag om detkan gå fortare än vad jag har gett uttryck för i dennapersonliga reflexion.Vi behöver inte längre ägna oss åt ändlösa ochfruktlösa diskussioner om tidtabeller och årtal föravvecklingen. 2010 som slutår övergavs redan vid1997 års överenskommelse, och med det nya initiativsom vi nu tar skapas nya förutsättningar för att reak-torerna ska stängas i en takt som medger tid för an-passning.Vi, de ansvarsfulla partierna - Socialdemokrater-na, och - har lovatsvenska folket att verka för att energiförsörjningentryggas på ett säkert, effektivt och miljövänligt sätt.Vi menar att vi genom att samverka med näringslivet,med kraftföretagen och med övrig industri får enutveckling som kommer att leda till att vi får en tryggenergiförsörjning. Det får vi inte genom att motverkaföretagen.Denna dag ger vi marknaden förtroende att underfungerande regelverk, för konkurrens och miljö, svaraför energiförsörjningen. ska regeringen, Center-partiet och samtala med kraftindustrinom en planerad och ordnad utfasning av kärnkraftensamtidigt som annan miljövänlig elproduktion tas idrift och elförsörjningen tryggas.Moderaterna, som våldsamt motsätter sig Soci-aldemokraternas, och Vänsterpartietsenergipolitik, borde lyssna på industrin och lära sigatt kärnkraften inte kommer att vara lönsam för evigt.Varken från politiska, miljömässiga eller ekonomiskautgångspunkter är kärnkraften därför någon lösningpå framtidens energiförsörjning. Därför måste viförbereda oss på den långsiktiga avveckling som vihar framför oss. måste någongång inse att alternativet att fortsätta med kärnkraftenför evigt inte finns. Det räknar inte ens kärnkraftsin-dustrin med.Därför har företagen visat intresse för den över-enskommelse om ansvarsfull avveckling som rege-ringen tillsammans med och Vänster-partiet har inbjudit till. står därför allt-mer isolerade i sin energipolitik.Fru talman! Regeringen har till över-lämnat en proposition som bygger på samverkan fören trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning.Det är en bra, stabil och långsiktig energipolitik påbred parlamentarisk grund. För en ansvarsfull energi-politik är detta helt avgörande. Detta politikområde ärså grundläggande för miljön, jobben, tillväxten ochvälfärden i vårt land.Anf. 2 ():Fru talman! Är det för många som jobbar i indust-rin? Är det för många som jobbar i skogsindustrin, ikemiindustrin, i gruvorna och i stålindustrin?Vad ska säga till industriarbe-tarna i sitt eget län - gruvarbetarna på i Kirunaoch stålarbetarna på i ? Hälften av den elsom förbrukas i de industrierna ska bort eller ersättasmed annat.El är en av de viktigaste insatsvarorna för densvenska basindustrin. Det är den industri som är rygg-raden i det svenska näringslivet. Den svarar för storadelar av finansieringen av den svenska välfärden ochdirekt och indirekt sysselsätter hundratusentals män-niskor. Basindustrin ligger utanför storstäderna. Denhar byggt och föder stora delar av de traditionellaIndustrisverige: Bergslagen och Norrlandskusten.Bara i mitt län arbetar 5 000 personer i elintensivindustri.Ta ett län som , där jag är uppväxt. Därfinns och Domnarvet i ,och i . Eller ta ,med utanför , , ochStorfors. Är det orter där sysselsättningen är för hög?Är det orter där skatteunderlaget är för stort ellerföretagen för många? Det finns anledning att ställadessa frågor. Vad är skälet till att de här företagenoch de här regionerna ska få kraftigt försämrade vill-kor när hälften av elen ska bort och ersättas medannat?Eller ta , med Kubal och pap-persbruk. är ett bra exempel på en industrisom håller en hel landsända i gång. Skogsarbetarna avverkar och körut veden. Timmeråkarna transporterar den och pap-persarbetarna bearbetar den och gör tidnings- ochjournalpapper av den. Tidningspappersbruken ärbland de industrier som slukar allra mest el. Är detskogsbönderna i inland som har det förbra? Eller är det skogsarbetarna, timmeråkarna ellerpappersarbetarna? Det är de som får bära bördan avBjörn energipolitik.El är en viktig insatsvara i basindustrin. Det är endel av den kalkyl som avgör var en ny anläggning skaplaceras. Vi har redan sett det i , där AvestaPolarit lägger ned metallurgin. I stället expanderarman i . lägger sin nästa pap-persmaskin inte i utan i . Priset ochleveranssäkerheten spelar en roll.Häromveckan hade vi en hearing i näringsutskot-tet om näringsklimatet. , regeringens alldelesegen myndighet, redovisade ett antal utmaningar: flernya företag, fler företag som växer och fler starkaregioner. Och så presenterade man sin rapport omsårbara industriregioner.Bland de regioner som man presenterade finns ettstort antal som är direkt beroende av elintensiv indu-stri: , , , Oskars-hamn, , , , , ,och . Jag trodde att dessa sårbaraindustriregionerna behövde bättre villkor, inte sämre.Björn kanske invänder och säger attdet står i propositionen att "energipolitiken skall bidratill att stabila förutsättningar skapas för ett konkur-renskraftigt näringsliv och till en förnyelse och ut-veckling av den svenska industrin". Stabila förutsätt-ningar, men dåliga. Förnyelse - ja - men är det bra attbasindustrin skadas och ersätts?På vilket sätt gagnar det villkoren för företagsam-het och jobb att hälften av den svenska elproduktio-nen ska avvecklas eller ersättas med annat?Så sent som skrev regeringen iskrivelsen om 2:Riksdagens villkor för en stängning av Barse-bäck 2 är inte uppfyllda. För ett normalår 2010 redo-visar ett importbehov vare sigBarsebäck 2 drivs vidare eller inte. Detta importbe-hov ökar signifikant under torrår. Om 2005 skulle bliett torrår och stängs skulle det ytterligarekraftbehovet uppgå till som skullebehöva importeras.Man skriver vidare:Historiskt har nettoimporten som störst varit 6,1terawattimmar, vilket inträffade torråret 1996.Man klarade inte villkoren för att avveckla Barse-bäck 2. Ändå vill man nu fortsätta att avveckla reste-rande tio reaktorer.Erfarenheterna av att avveckla är attdet är dåligt och att det är dyrt. De direkta kostnader-na för staten var 8,3 miljarder. Sedan tillkommerytterligare kostnader i form av minskade skatteintäk-ter och kostnader för miljön. Det är klart att det då ärförståeligt att man väljer en annan modell, den tyskamodellen. Men vi ska komma ihåg att man i Tysklandfår av elen från kärnkraft.Man försvarar sig med att detta handlar om enuppgörelse med industrin. Jo, kraf-tindustrin. Men det är inte kraftindustrin som skabetala elen. Vad regeringen förbiser är att kostnader-na bärs av den elintensiva industrin och av konsu-menterna. Det är de som får betala notan när Rosen-gren avvecklar.Fru talman! När regeringen presenterade proposi-tionen innan fick den sade BjörnRosengren att avvecklingen kunde ta . Sam-arbetspartierna protesterade, statsministern halverade.Jag vill fråga: Vad är det som gäller? Är det 20, 30eller ? Eller är det bara journalisterna utanförRiksdagshuset som får besked? Eller säger och regeringen en sak för att lugna indust-rin och ger ett annat besked för att lugnaVänstern både inom och utanför sitt parti? Vad är detsom gäller?Erfarenheten av stängningen av är attkärnkraftselen ersattes med kolkondens. Man kan seskorstenarna på de danska kolkraftverken från Mal-mö. På den avreglerade och sammankopplade nord-europeiska elmarknaden är kolkondens marginalpro-duktion.Varje stängt kärnkraftverk, eller för den delenmindre vattenkraft vid ett torrår, kommer på margi-nalen att ersättas med kolkondens. skriver BjörnRosengren i propositionen:"Kärnkraften ska ersättas med effektivisering avelanvändningen, konvertering till förnybara energi-slag samt miljömässigt acceptabel elproduktionstek-nik. "Jag vill ställa en fråga. Innebär den skitiga tyskaoch danska kolkraften som ersatte ochsom kommer att behövas för att ersätta effektivisering av elanvändningen? Är det kon-vertering till förnybara energislag? Är det miljömäs-sigt acceptabel elproduktionsteknik?Skulle man ersätta den svenska kärnkraften medkolkondens skulle det ge ökade utsläpp med drygt 70miljoner ton koldioxid . Det är mer än en för-dubbling av de totala svenska utsläppen. En avveck-ling av kärnkraften är inte förenlig med måletatt minska koldioxidutsläppen.Jag vill fråga: På vilket sätt gagnar det miljön närkärnkraften avvecklas och ersätts med importeradskitig tysk och dansk kolkraft?Det andra stora inslaget i propositionen är försla-get om gröna certifikat. Certifikatsystemet handlarinte om att stödja förnybar energi. I så fall skulle detomfatta det mesta av vattenkraften. Certifikatenhandlar om att subventionera teknik och produktionsom inte bär sina egna kostnader. I klartext handlardet om subventioner till olönsam teknik. Finessen förregeringen är att subventionen inte syns i statsbudge-ten utan drabbar hushållen direkt.I propositionen sägs det att en av fördelarna medcertifikatsystemet är att det skulle bli konkurrensneut-ralitet när det gäller stöd till förnybar elproduktion. Inästa mening sägs det att eftersom vindkraften inteklarar denna konkurrens måste vindkraften även fort-sättningsvis ha ett särskilt stöd.När t.o.m. det bästa argumentet, nämligen konkur-rensneutralitet, inte längre håller behöver man intesäga mycket mer.Fru talman! Vi moderater ser tre stora frågor sommåste hanteras inom energipolitiken. Det är att skapamöjligheter och förutsättningar att möta den ökadeefterfrågan på el, att hantera koldioxidproblematikenoch att klara effektproblematiken, dvs. hur man skaklara toppbelastningen.Det som föreslås i propositionen försämrar lägetpå alla dessa tre områden. I stället för att skapa förut-sättningar för att öka produktionen avvecklar man.Det leder till ökade koldioxidutsläpp, inte minskade.Och möjligheterna att klara effektproblemen minskarnär man avvecklar produktion.Fru talman! Det finns inga miljöskäl för att av-veckla kärnkraften. I stället tar miljön skada. Detfinns inga näringspolitiska skäl. I stället skadas nä-ringsklimatet. Det finns inga säkerhetsskäl i dag.Industrin skadas. Det kostar pengar och arbetsplatseroch förlorad välfärd. Ändå driver och Rosen-gren på.Vattenfall, statens eget energibolag, har devisentvå hål i väggen. Regeringens energipolitik verkar hadevisen två hål inte i väggen utan i huvudet.(Applåder)Anf. 3 ():Fru talman! Efter att ha hört undrarman i vilket huvud dessa två hål är placerade.Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänligenergiförsörjning. Så kallas denna uppgörelse ochproposition som Socialdemokraterna, har kommit överens om i ettmycket gott samarbete. Jag kan bara instämma iBjörn lovord till vår gemensamma för-måga att komma fram till vettiga resultat.Vårt behov av energi är som en gökunge som ho-tar att äta oss ur boet. Uranbrytning och kärnkraftensradioaktiva bränsle och avfall är en tickande bomb.Fossilbränslenas fortsatta utsläpp av växthusgaserväxer oss över huvudet, inte bara i utan ivärlden. Något måste göras. Vi har börjat, och vitänker fortsätta. Det är det som denna propositionhandlar om.I och med överenskommelsen 1997 inleddes av-vecklingen av kärnkraft. är stängt, ochden andra reaktorn kommer med all sannolikhet efteren utvärdering som är klar att kunnastängas 2003.Den nödvändiga energiomställningen måste nufortsätta. Det gör vi genom att tillsammans med Soci-aldemokraterna och förnya och förbättraenergipolitiken med en ny överenskommelse somsträcker sig ända fram . Det ger en stabil,långsiktig och hållbar grund för energiförsörjningen.Två hål i väggen räcker inte. Det måste också kommaförnyelsebar elkraft ur dessa två hål. Vårt förslag medgröna elcertifikat kommer att kraftigt öka andelenförnyelsebar el från sol, vind, vatten, geotermi ochbiobränslen. Det är inte bara bra, det är bättre, ja detär rent av bäst, gott folk, att det blir så.Dessa gröna elcertifikat är bland det bästa i dennaproposition. El som produceras genom vind- ochvattenkraft, sol- och vågenergi och geotermisk energisamt biobränslen ska ge gröna certifikat. Detta harBjörn redogjort fört. Det ger en extrainkomst till dessa producenter. Kvoten är ett mini-mum, och det måste man kanske påpeka med extrakraft. Det är ingen ribba som man ska hamna underutan gärna över. Och taket ligger på . Det gerföretag som vill vara helt "gröna" möjligheten attköpa till sig ytterligare certifikat. Sammantaget gerdet här en möjlighet för förnyelsebar elproduktion attöka rejält.Målet är alltså till år2010. Går det bra kan det målet höjas till 15 terawat-timmar 2015. Denna satsning kommer dessutom, OlaKarlsson, att ge många nya arbetstillfällen i densvenska industrin.Elcertifikaten som metod att stödja förnyelsebar elkan med fördel överföras på andra områden, menar vii . Ett lämpligt sådant kan vara drivme-del för att byta ut bensin och diesel. Det måste ocksåvara möjligt att vidga de här certifikaten till en inter-nationell marknad inom EU och . Tysklandhar ju beslutat att avveckla kärnkraften. Då behövs det säkert gröna certifikat för att fåfart på det förnyelsebara.Vindkraften, slutligen, bidrar med . Målet är i propositionen satt till . klarar sig inte vindkraftenenbart med de gröna certifikaten, därför förlänger viden miljöbonus som finns. Men det blir en trappa såatt den successivt minskas. Dessutom finns det peng-ar - - för teknikutvecklingoch upphandling av särskilda pilotprojekt, typ havs-baserade vindkraftsparker. Ingen energikälla, gottfolk, inte ens de förnyelsebara, är utan miljöpåverkan.När vindkraften nu når sin industriella fas gäller detatt lokalisera vindkraftsparkerna till områden där deorsakar minsta möjliga miljöpåverkan. Programmetsiktar just på detta. Att ta hänsyn både till vårt behovav energi och vårt värnande om naturmiljöer till havsoch i fjällen är vad det rör sig om.Avvecklingen av kärnkraften ska ske genom attstaten förhandlar fram ett avtal med kraftindustrin.Den modellen är hämtad från , där den soci-aldemokratiska regeringen, inspirerad av de gröna iTyskland, påbörjat en liknande energiomställningsom vår svenska. Det är därför med förundran mannoterar att det som är grön sanning söderutär svek och bluff enligt här. Ett tidigarefriskt och förnyande miljöparti i svensk politik tycksmig förvandlat till ett förgrämt språkrör för förorätta-de gnällspikar.Fru talman!