prot · GP0977 · 2002-03-06 00:00:00 — Det innebär att kollektivtrafiken måste förbättrasi alla delar av landet och mer gods måste flyttas överfrån vägtransporter med lastbil till järnväg och sjöfartdär så är möjligt.Herr talman! Vilken är då den viktigaste åtgärdenför att åstadkomma en förbättring på det här området?Som jag ser det är det att skattebefria de alternativadrivmedlen. I klimatpropositionen har regeringenföreslagit en skattestrategi för de alternativa driv-medlen. Tyvärr kan man konstatera att de skattelätt-nader som aviseras inte kommer att räcka till för attuppnå de mål som vi vill uppnå. En strategi med enlängre horisont måste utarbetas i det här avseendet.Det är angeläget att fler projekt för produktion avt.ex. etanol får möjlighet att starta. Det gäller ocksåandra biodrivmedel. Potentialen är ju, som tidigarepåtalats här från talarstolen, stor i för pro-duktion av etanol och andra biodrivmedel.Vi anser att det behövs en långsiktig skattebefriel-se för biodrivmedel. Då vågar människor och företaggöra nödvändiga investeringar för att vi ska få tillstånd det vi vill uppnå, nämligen alternativa drivme-del som inte påverkar miljön på det sätt som nuva-rande drivmedel gör. Då skapas alltså långsiktigaspelregler för de investeringar som krävs för att pro-duktion och distribution av alternativa drivmedel skakunna öka. För att detta i sin tur ska vara möjligtkrävs det att långsiktigt ser till att skaffa sigmöjlighet att skattebefria biodrivmedel. Då måsteSveriges regeringen driva på för att ändra förslag om att skattenivån för biod-rivmedel inte får vara lägre än av motsvarandeskattenivå på bensin och diesel. Jag tycker att det ärhäpnadsväckande att regeringen inte med kraft hartagit tag i denna så viktiga fråga som påverkar miljönpå det sätt som sker och som bevisas i den proposi-tion som är förelagd riksdagen.Herr talman! Jag vill yrka bifall till min reserva-tion nr 8.Anf. 130 ():Herr talman! Även jag vill säga välkommen tillmiljöminister är en global angelägenhet, och vi iSverige har vår del av det totala ansvaret. Vi får jularmrapporter om hur temperaturen stiger på grund avväxthusgaser. Polarisar smälter, och nederbördenökar.De här siffrorna tas av en del på lika stort allvarsom en opinions- och väljarundersökning från före nästa val. Man menar att sifferrap-porteringen ligger inom felmarginalen och att det rörsig om naturliga förändringar inom en längre tidscy-kel. Alla vet att felmarginaler existerar, men inteborde vi använda dem som snuttefilt och sova vidare.Det sägs att regnskogarna i inte mins-kat med sedan människan gjorde sinentré där, men om man ska göra den bilden komplettmåste man veta att det försvann mellan åren1500 och 1970. De övriga har försvun-nit de senaste 30 åren.Det sägs att jordens skogar minskar meden yta som motsvarar storlek. Det sägs attdet existerar en av människan förorsakad växthusef-fekt, och det är uppenbart att det finns människor sominte tror på det. Självfallet ska alla uppgifter granskaskritiskt, men en majoritet av forskare hävdar att män-niskan har en påverkan på växthuseffekten.FN:s klimatpanel, IPCC, har lagt fram en rap-port om växthuseffekten. Flera tusen forskare är enigaom att våra utsläpp av växthusgaser, där koldioxid ärden viktigaste, kommer att orsaka stora störningar påvårt klimat. Det nya med den här rapporten är att denom möjligt är ännu mer pessimistisk än tidigare rap-porter. Forskarnas dataprogram blir säkrare på att visavilka störningar som kommer. Prognossäkerhetenökar.De kommande 100 åren kommer klimatet i Mel-lansverige, säger många forskare, att förändras frånett nordiskt till ett mellaneuropeiskt klimat. Det låter ioch för sig skönt men bär inom sig stora problem.Ingen vet hur en så hastig klimatförändring kommertill stånd. Vi riskerar tvära kast mellan stora ytterlig-heter; massor av regn på sina håll under vissa år,torka på andra. Extrem värme eller långa köldperio-der kan avlösa varandra.Vill det sig riktigt illa för stannar dennordatlantiska pumpen, den som till sin verkan ärkänd som . Skulle pumpen stanna stan-nar . Ett sådant stopp kan kommasnabbt, kanske , och komma attbli en total katastrof för norra . Medeltempe-raturen i skulle sjunka, säger forskarna, med7 grader. Vintern skulle bli i helalandet. Den odlingsbara marken skulle i princip för-svinna.Ja visst är det en svartmålning, kan många tycka,men det är ändå signaler som vi måste ta på störstaallvar. Den samlade expertisen är enig i sin oro. Detfinns enstaka forskare som ifrågasätter IPCC:s rön,men de är få. Oavsett det är risken stor att IPCC:sforskare har rätt. Vi måste handla som om de har rätt.Det finns inget försvar för att strunta i frågan. Detfinns heller inget försvar för dem som försöker för-ringa vårt ansvar för den globala miljön.Regeringens mål är att de svenska utsläppen avväxthusgaser ska bli lägre än 1990. Vi trorinte att de åtgärder regeringen föreslår är tillräckliga.Redan i april 2000 presenterade Klimatkommitténsina överväganden och mål, och redan i den kommit-téns direktiv poängterade man målsättningen med debeslut som regeringen och stödpartierna ställt sigbakom. Man har inte presenterat tillräckligt medåtgärder som kan tänkas bryta denna negativa ut-veckling av utsläpp.Från något partis sida efterfrågas flexibilitet. Mansäger sig vilja ta klimatfrågorna på allvar men defacto ifrågasätter och bagatelliserar man problemen.Det finns en risk för att kortsiktigt ekonomiskt tän-kande tar över om man vill mäta med ett måttband avgummi. Dessutom har ingått en oheligallians med Socialdemokraterna och vill inte låtaEU:s beslutsregler förändras så att beslut om mil-jöskatter kan fattas med majoritet. Eftersom enighetkrävs kommer det medlemsland som har den lägstamiljöambitionen att stoppa en rationell klimatpolitik.Ett annat parti ger sken av att vilja gå längre. Mansäger sig vilja sänka utsläppen , men dåräknar man in s.k. sänkor. Kolsänkorna, som vi haranledning att diskutera, är inte statiska. De varierarmed tiden genom avverkningar och skogsbränder ochinte minst genom naturlig död.Kyotoprotokollet ger möjligheter för länder attklara sina åtaganden genom att handla med utsläpps-rätter. Att fördela utsläppsrätter via marknaden harstora fördelar jämfört med administrativa regleringaroch jämfört med skatter och subventioner. I förläng-ningen ges hushåll och företag möjlighet att påverkaden tekniska utvecklingen i rätt riktning. Det är därförnödvändigt att vi ägnar kraft åt att införa ett systemför handel med utsläppsrätter. Vi kan skapa en ekolo-gisk euro, en gemensam valuta för den handeln.Herr talman! När det slutligen gäller val av metodför att producera energi är de kända källor somuppfyller kraven på hållbarhet egentligen begränsadetill vinden, solen och biobränslen. Jag skulle när detgäller åtgärderna från regeringens sida vilja se kraft-fullare tag för att påskynda utbyggnaden av vindkraft,dock inte till vilket pris som helst. Utbyggnad avvindkraft måste självklart miljöprövas. Den medförpå sina ställen miljöproblem i sig i form av buller,estetiska problem m.m. Det är dock min bestämdauppfattning att det finns en potential för regeringenatt agera kraftfullare för att påskynda utvecklingen.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 15.Anf. 131 ():Herr talman! Det är många som har pratat omklimatproblemen och de effekter man kan vänta sigatt de kommer att ge upphov till. Jag tycker att Mode-raterna gav en bra sammanfattning av de problemsom hotar i och med klimatförändringarna. Vissasaker kan man se , men det mesta kommer.Jag vill egentligen bara komplettera bilden medatt säga några ord om vad som kan tänkas hända iSverige. Man tror bl.a. att fjällvärldens ekosystemkommer att påverkas drastiskt av en klimatföränd-ring. Det kommer att leda till en ökad förbuskningoch utslagning av många av de organismer som äranpassade till det karga klimatet.Det kommer att bli ökad sannolikhet för extremasommar- och höstflöden i floderna, somvårflödena avtar.Kusterna i kan drabbas av ökad ero-sion som följd av en stigande havsnivå. Man tror attkorrosionen på byggnader, bilar osv. kommer att tilltapå grund av en ökad luftfuktighet.Det finns naturligtvis också effekter som man i ettkortsiktigt perspektiv kan betrakta som positiva. Enhögre temperatur på vintrarna ger exempelvis färretjälskador och mindre snömängder, som t.ex. skullekunna leda till mindre kostnader för väghållning. Mendet skulle leda till stora problem när det gäller turist-näringen.Det tar tid att vända den utveckling vi har nu.Miljöpartiet har pratat om klimatproblem . Först nu har det kommit ett mål för den svenskaklimatpolitiken som innebär någonting annat än oför-ändrade utsläpp. Det tar tid att vända denna utveck-ling, och det är inte förrän världens politiker tar sittansvar för detta problem som man kommer att kunnahejda klimatförändringarna.Det vi ser nu är i många avseenden en vänta-och-se-politik, tycker jag. Tyvärr är en vänta-och-se-politik i detta fall att betrakta som en synnerligenaktiv politik. Det är inte så att det kommer att blienklare om vi väntar och ser. Tvärtom kommer för-ändringarna att bli desto tydligare om vi väntar ochser.Miljöpartiet anser, precis som regeringen, att Sve-rige ska vara ett föregångsland på klimatområdet. Detinnebär att vi inte ska invänta andra länders agerandeutan ta det ansvar som ankommer på oss som ett avde länder i världen som släpper ut mest växthusgaser.Det är vårt ansvar som världsmedborgare. Där delarvi regeringens uppfattning helt och hållet.Jag tror att det är viktigt att inse att klimatföränd-ringar inte är gratis. Man måste ställa sig frågan vemdet är som ska betala för de åtgärder som behövervidtas som en konsekvens av klimatförändringarna.Är det vi som lever , eller ska vi skjuta över kost-naderna till kommande generationer?En stor del av kostnaderna kommer att drabbakommande generationer, oavsett vad vi gör, eftersomvi har väntat så länge med att vidta konkreta åtgärder.Vi som lever nu har inte heller något val, utan vikommer att drabbas. Men vi måste ändå ställa ossfrågan hur vi ska se på vårt eget ansvar i förhållandetill kommande generationer när det gäller de ekono-miska konsekvenserna.Försäkringsbolagen, t.ex., har blivit allt aktivare iklimatdebatten. Man konstaterar att de effekter somklimatförändringarna ger orsakar stora kostnader förförsäkringsbolagen och för dem som är försäkrade,dvs. för oss vanliga människor och för samhället istort.30 naturkatastrofliknande händelser orsakade avklimatförändringar orsakade försäkringsförluster påvardera . De berodde på klimateteller på väderrelaterade fenomen som kan kopplas tillklimatförändringar. Det är oerhört stora kostnader.Översvämningar runt och i södra ,osv., har kostat vardera. Detär alltså inte gratis att vänta. Det är inte gratis att integöra någonting.Det är klart att de internationella sambanden ärviktiga i detta fall. Det är många som pratar om attdet enbart är internationella överenskommelser somkan lösa dessa problem. Det håller vi i Miljöpartietmed om. Internationella överenskommelser är heltnödvändiga för att komma åt klimatförändringarna.Men det är bara med en kraftfull nationell klimatpoli-tik i ryggen som kan vara verkligt pådrivandei internationella klimatförhandlingar både inom ra-men för Kyotoprotokollet och inom EU.Vi anser att vi i ska ta initiativ till mer in-formella överenskommelser med våra grannländerom gemensamma åtgärder. Vi måste försöka skapainternationella överenskommelser på klimatområdetpå många olika plan.Vi är övertygade om att det bästa argumentet i allaformer av internationella förhandlingar är att vara ettgott exempel själv och visa en tydlig vilja att ta sitteget ansvar.Moderaterna har en underlig syn på vad som ärvärlden när man säger att är ett av de länder ivärlden som har lägst koldioxidutsläpp per person.Det stämmer naturligtvis inte - om man inte bararäknar västvärlden. Det finns ganska många ländersom ligger i och , exempelvis.Varje svensk orsakar i genomsnitt drygt tre gångermer utsläpp än varje person i . Det är vii den rika delen av världen som tar oss rätten utveckling och ett samhälle som rubbar balansen ijordens klimatsystem.Vi i anser att dessa skillnader måsteutjämnas. Vi måste minska våra utsläpp för att det skakunna skapas ett rättvist miljöutrymme i världen närdet gäller koldioxidfrågorna.Angående den målsättning som föreslås i propo-sitionen - att man ska minska utsläppen -låter det på en del som pratar här som att det skullevara ett stort problem som kräver en stor mängddrastiska åtgärder. Jag tycker man ska fråga sig hurradikal denna målsättning egentligen är.Den utredning som ligger till grund för proposi-tionen, utredning, föreslog sommålsättning -till 2010. I det avseendet kan -4 %betraktas som en ganska radikal målsättning. Faktumär att det är ganska många saker som har förändratssedan kom med sitt förslag. Bl.a.har prognoserna för de framtida utsläppen förändratsavsevärt. De gäller hur utsläppen framöver kommeratt förändras om vi inte gör någonting mer än vad viredan har gjort.När Klimatkommittén lade sitt förslag trodde manatt utsläppen skulle öka till 2010med redan vidtagna åtgärder. Det var med dennautgångspunkt som föreslog ett målpå -. tyder i stället prognoserna på att utsläp-pen kommer att vara oförändrade med deredan vidtagna åtgärderna. Utifrån en jämförelsedäremellan borde man rimligen kunna komma till ettbetydligt starkare mål än -om man är beredd attvidta några ytterligare åtgärder.De förslag på åtgärder som fanns i Klimatkom-mittén, och som skulle innebära den stora förändring-en att man kunde gå från en prognos på +15 % till ettmål på -, handlade till största delen om en infor-mationskampanj. Det fanns också en diskussion omekonomiska styrmedel, men inga konkreta förslag.Jag tycker att det är väldigt viktigt att känna tilldessa grundläggande fakta när man ska bedöma hurmålsättningen egentligen ser ut. Vi i Miljöpartietanser inte att -är en radikal målsättning. Vi ansertvärtom att den skulle kunna skärpas rejält. Vi före-slår ett mål på -till år 2010.Man kan för en gångs skull berömma Centerparti-et, som också har vågat gå längre i det här avseendet.Egentligen är det bara ett parti här i kammaren somtycker att -är en för radikal målsättning. Vi i föreslår alltså en mål-sättning på -10 %.Man kan också diskutera vilken betydelse sådanahär mål över huvud taget har. Vi i anseratt mål kan vara av väldigt stor betydelse, framför alltför att visa vad man anser behövs i ett långsiktigtperspektiv. Därmed visar man också på en viljeinrikt-ning som man förhoppningsvis avser att följa uppmed de åtgärder som krävs för att man ska nå mål-sättningen.Vilka åtgärder föreslår vi i för ska nå vårt mål på -? Framför allt handlardet om ekonomiska styrmedel av olika slag. pekade ut ekonomiska styrmedel som denviktigaste åtgärden för att komma till rätta med kli-matförändringarna. delar den uppfatt-ningen. En fortsatt grön skatteväxling är därförgrundbulten i den gröna klimatpolitiken. Det är ocksåviktigt att man har en långsiktig strategi för en grönskatteväxling, så att man får en förutsägbarhet och såatt företag och enskilda kan anpassa sig.Vi anser att koldioxidskatten bör höjas stegvis ochatt detta ska kompenseras med en höjning av grun-davdraget och en sänkning av arbetsgivaravgifterna imotsvarande mån. Vi anser också att en större del avindustrin ska åläggas att betala full koldioxidskatt.När det gäller den särskilt elintensiva industrin anservi att den tills vidare bör få behålla sina undantag,men endast för den del av utsläppen som rör produk-tionsprocessen. Vi anser att man ska införa miljösty-rande trängselavgifter i tätorter. Vi vill att man skagynna introduktion av förnybara bränslen genom attskattebefria dessa. Vi stöder uppfatt-ning i det avseendet.Vi har också en del andra åtgärder som inte barahandlar om ekonomiska styrmedel - olika åtgärderför att exempelvis minska flygtrafiken, tillfälligtstopp för nyetablering av externa köpcentrum, kravpå att alla bensinmackar ska tillhandahålla ett icke-fossilt drivmedel osv. Vi har en mängd åtgärder somman skulle kunna genomföra och som skulle leda tillett mål som var mer anpassat till de långsiktiga kra-ven.Man behöver nå minskning av kol-dioxidutsläppen . Vi i föreslårdärför att man ska ha en målsättning som är betydligtradikalare än de som regeringen föreslår.Det finns egentligen en sak som är riktigt bra i re-geringens proposition, och det är att man uteslutersänkor och flexibla mekanismer ur målet och sätterupp ett rent nationellt mål. Det är vi mycket glada för.Den klimatpolitik är an-svarstagande i ord, men tyvärr inte i de förslag somden resulterar i. Målsättningen om minskning till2010 innebär att man lämnar över större delen avproblemet till kommande generationer. Det handlaralltså än en gång om att dagens miljöproblem skalösas av någon annan, någon annan gång, någon an-nanstans. Vi i tycker att det är mycketbeklagligt.Jag vill yrka bifall till reservation 3 och reserva-tion 32.Anf. 132 () replik:Herr talman! Jag tänkte utreda två missförstånd iMaria Wetterstrands inlägg.Först och främst har inte sagt nej tilldet 4-procentsmål som regeringen har. Vi har sagt nejtill det sätt på vilket man har arbetat fram det. Vi haralltså inte tagit ställning till någon exakt siffra, men vitycker att regeringen borde ha underbyggt sitt under-lag lite bättre.Den andra saken som harmissuppfattat - och det kommer hon att se när hon såsmåningom läser mitt anförande i protokollet - är attjag inte sade att tillhör de länder i världensom har de lägsta växthuseffekterna. Jag hade ett litet"i" med också, dvs. Per capita i i-världenvar mitt mått, så det stämmer inte heller.Det moderata alternativet i de här frågorna hand-lar om att få mest miljö för pengarna. Det tycker jaginte att man uppnår med de lösningar som MariaWetterstrand efterfrågar. Hon vill ha rena nationellalösningar på globala problem, och det tror jag inte ärspeciellt effektivt.Ett annat misstag som jag tycker att gör i sitt anförande är de väldigt snabbaslutsatserna kring de översvämningsproblem ochandra naturkatastrofer som hon nämnde. Hon drarväldigt lättvindigt slutsatsen att detta är en del avklimatförändringarna. I har vi haft stora över-svämningar ungefär i intervallet , ochäven den översvämning vi hade i fjor stämmer unge-fär in i detta mönster. Det är alltså för tidigt att draslutsatsen av de naturkatastrofer till att de är effekter av klimatförändringar.Jag har också hört , repre-sentant i IPCC, säga att det är för tidigt att dra dentypen av slutsatser redan.Anf. 133 ()replik:Herr talman! Jag är glad att jag har missuppfattatLars när det gäller synen på världen och atthan sade i-världens utsläpp. Det är inte alls alltidmoderater lägger till det där i:et i dessa sammanhang,så det var ju bra.När det gäller frågan om kostnaderna för över-svämningar osv. tycker jag att det viktigaste är att sepå vad det kan tänkas kosta om vi får merav de här sakerna, som faktiskt - det vet både LarsLindblad och jag och många andra - har fått en vissökad frekvens . Vad kommer det attkosta om vi får mer av detta , och vem skai så fall betala? Ska vi ta ansvar nu och försöka mins-ka de kostnaderna för framtiden, eller ska vi lämnaöver hela det ansvaret till kommande generationer?Jag håller med om att det är viktigt att vara kritiskmot vetenskapliga rön. Det var därför jag också villeberömma för den bild av hur vetenska-pen ser på klimatproblemet som han gav i sitt anfö-rande, och också slutsatsen att man måste göra nå-gonting åt det oavsett hur säker eller icke säker manär på att detta verkligen är ett problem. En stor del avden vetenskapliga världen är nämligen överens om attdetta är ett problem och att det är de här effekterna vikommer att se mer av . Då ville jag belysavad detta kan kosta. Jag menar också att det vi ser till viss del kan relateras till klimatförändringar -inte med hundra procents säkerhet, naturligtvis, menmed tillräckligt stor sannolikhet för att det ska varaväsentligt att påpeka det.Lars ställde ytterligare någon fråga somjag för tillfället har glömt bort. Han får gärna ställaden igen.Anf. 134 () replik:Herr talman! Det var mer en redogörelse för vårpolitik. Jag tror att jag fick svar på frågorna.Jag får väl också konstatera att jag kanske miss-uppfattade inlägg när det gällerkostnaderna.Den enighet som råder i kammaren, herr tal-man, markerar inte på något sätt att vi skulle ha sam-ma syn som i de här frågorna, framförallt inte när det gäller verktyg och metoder. Det villjag klart hävda, även om det råder en viss harmonihär just nu.Anf. 135 ()replik:Herr talman! Vi har inte samma uppfattning. Jagtror säkert inte att och regeringen hellerhar samma uppfattning, även om nu Moderaternasäger sig icke vara uttalade motståndare till 4-procentsmålet utan i stället menar att man icke tarställning till det.Jag anser naturligtvis från sida attdet är väldigt väsentligt att vi har ett mål. Det som ärbra med det här målet är att man inte har flexmex ochsänkor inblandade. Anledningen till att vi tycker detär inte att vi är emot att man ska vidta åtgärder exem-pelvis i andra länder, men man måste renodla desvenska nationella åtagandena. Sedan är det okej föross om man sätter upp ett mål när det gäller flexmexoch sänkor också, men vi måste se vad det är vi ska taansvar för nationellt. Vi har nämligen ett väldigt stortansvar som ett av de rikaste länderna i världen attvara ett föregångsland och att ha en teknikutvecklingsom leder till att man på andra ställen vid senaretillfällen inte kommer att behöva bygga in sig i deproblem som vi har.Vi ska ju nå längre än de här ; det är viju alla överens om. Även om vi är oense om hur långtvi ska nå till 2010 är vi alla överens om att vi ska nålängre än de här i framtiden.Då behöver vi en rejäl teknikutveckling, och jag troratt det är vi i västvärlden som till stor del behöver ståför den teknikutvecklingen. Då måste vi, tycker jag,också av den anledningen ha skärpta krav på osssjälva nationellt.Anf. 136 ():Herr talman! Klimatförändringarna på jorden ärvår tids allra största och viktigaste miljöutmaning. Desenaste 150 åren har atmosfärens halt av koldioxidökat med . Ökningen beror till påden välfärdsskapande energitillförseln i världen somär baserad på eldning av fossila bränslen - kol, oljaoch naturgas.Sedan 1987 har FN:s klimatpanel IPCC, som be-står av 2 000 av världens främsta klimatforskare,sammanfattat kunskapsläget i flera rapporter. I densenaste rapporten är forskarna överens om att dentemperaturökning som vi sett inte kan förkla-ras på annat sätt än huvudsakligen som ett resultat avden växande mängden växthusgaser i atmosfären, attmängden koldioxid sannolikt kommer att mer änfördubblas om inte specifika åtgär-der för att minska utsläppen vidtas samt att jordensmedeltemperatur kommer att öka ytterligare, vilketäven någon talare före mig har sagt, med 1,4-5,8grader fram till 2100.Internationella klimatförhandlingar och Kyoto-protokollet är en följd av om hållbarutveckling i . I Kyoto enades världens länder om att i-ländernaskulle gå före i arbetet med att förhindra en klimat-förändring genom att minska sina utsläpp av växthus-gaser till åren 2008-2012 jämfört med1990 års utsläpp. har de internationellaklimatförhandlingarna handlat om att skapa ett regel-verk om hur det ska gå till.I tog vi intryck av de vetenskapliga rap-porterna och lät dem sätta spår i våra beslut. En tradi-tion av ambitiös klimat- och miljöpolitik möjliggördagens beslut. Som första land i världen införde Sve-rige en koldioxidskatt som därefter höjdes vidflera tillfällen. Vår energipolitik är tillba-ka inriktad på hushållning, energieffektivisering ochatt främja förnybara bränslen.Grunden för vårt ambitiösa klimatarbete är ettriksdagsbeslut om att ska stabilisera sinakoldioxidutsläpp jämfört med nivå,och därefter ska koldioxidutsläppen minska. Detbeslutet fattade vi . Vi har klaratdet målet med råge.