prot · GP0957 · 2002-01-24 00:00:00 — Var går gränsen?Ska man betala i skatt eller ? Accepterarman verkligen skatter ?Jag vill också påpeka att skattereglerna är väldigtbetydelsefulla för företagens expansion. visa-de t.ex. att en tredjedel av kunskapsföretagenanser att skatterna är ett stort hinder för expansion.Frågan är därför om inte det högsta priset för miss-lyckandet med denna lagstiftning betalas av oss allamed utebliven tillväxt. Jag menar att det är oaccepta-belt att ha lagar som avskräcker människor som vill,kan och vågar starta nya företag.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på interpellation 2001/02:141 omsmåföretagAnf. 160 Finansminister ():Fru talman! har frågat stats-rådet om hon avser att införa schablon-beskattning och vilka andra åtgärder hon avser attvidta för att underlätta för småföretagen att bedrivaverksamheten. Arbetet inom regeringen är så fördelatatt det är jag som ska svara på interpellationen.I budgetpropositionen angav regeringen att det,trots de grundläggande invändningar som kan riktasmot s.k. schablonbeskattning, är angeläget att ettsådant system blir föremål för en djupare analys.Riksskatteverket () utreder frågan. En om schablonbeskattning av vissa kontant-branscher väntas . Regeringen avser attåterkomma med en bedömning av schablonbeskatt-ningen efter det att RSV redovisat sin rapport.Åtgärder för att förbättra villkoren för småföreta-gen är en för regeringen högt prioriterad fråga. T.ex.kommer vi att föreslå en sänk-ning av expansionsfondsskatten från till 25 %samt ett tre månaders uppskov med betalningen avpreliminär skatt för nystartade företag.Anf. 161 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Jag vill tacka finansminister för svaret på min interpellation, ett svarsom åtminstone innehåller en nyhet, en sänkning avexpansionsfondsskatten från 28 till 25 %.I dag har en närings- och sysselsättningsdebattpågått i kammaren. Rapporter om den ökade ung-domsarbetslösheten till oroar flera. Redovis-ningen av minskningen av nystartade företag med16,mellan likaså. Aktiebolagenredovisar en minskning , medan enskildaföretag, handels- och kommanditbolag, redovisar enminskning . som mät-ningarna har gjorts har antalet nystartade företagaldrig varit så litet. Den stora företagsflykten frånSverige är skrämmande.Min interpellation gäller åtgärder för att underlättaverksamheten för småföretagare. Det finns en rädslaför att bilda företag med de höga skatter som gälleroch den regelflora som är omöjlig att vara insatt i.Den gör att flera företagare inte vågar anställa fast deskulle behöva och vilja. Den Rydhska utredningenmed ett arbetsgivaransvar vid sjukskriv-ningar skrämmer ännu fler.Fru talman! Jag har i min interpellation exemplifi-erat med frisörnäringen, en näring där har anställda. Dels får en hårfrisörska med egensax och hand klippa in för att klara en an-ställds graviditetsledighet, dels finns en osolidariskkonkurrens genom en svart arbetsmarknad. Medtanke på att frisörprogrammet i gymnasieskolan är ettav de mest attraktiva programmen för ungdomar serjag en stor fara när de klarat sin gymnasieexamen.Vem ska anställa dem?På min fråga om schablonbeskattning svarar Bos-se att utreder frågan.Redovisningen kommer i februa-ri/mars. Egentligen hade den aviserats till den 31december 2001, men vi har ju fått vänja oss vid för-seningar från regeringens sida. I vilket fall kommerredovisningen att innehålla en analys av för- ochnackdelar i rapporten 2000:12. Olika schablon-beskattningsmodeller ska analyseras och närmarebeskrivas. Också vilka sektorer som schablonskatte-modellerna är lämpliga för ska beskrivas.Mina ytterligare frågor till finansminister är: Vilka signaler har frånschablonbeskattningsprojektet? Hur kan regeringenhinna prioritera detta i budgetarbetet? Detta betyderju en del för de företag som är utsatta för illojal kon-kurrens.En annan mycket viktig åtgärd skulle vara att sän-ka arbetsgivaravgiften rejält. Jag ska inte nu åter-komma till den debatt jag hade med . Här får vi avvakta hur det blir i fram-tiden med den tekniska beskrivningens verkliga inne-håll.Jag vill i stället fråga om sänkningen av expan-sionsskatten. Vilka reella möjligheter tror BosseRingholm att detta skulle kunna ge företagen i jämfö-relse med andra åtgärder?Anf. 162 Finansminister ():Fru talman! Nej, , regeringenförsenar inte något arbete på det här området. Det jagredovisade var att kom-mer att lämna en rapport. Självfallet har jag ingenmöjlighet att berätta för ellerkammaren vad det ska stå i den rapporten. Ulla-BrittHagström får ge sig till tåls på den punkten. Jag harsagt att vi är mycket positiva till att titta närmare påde förslag som finns om schablonbeskattning. Vi harhaft ett arbete i gång tillbaka för att ana-lysera olika modeller.När det gäller den fråga som vi ska återkomma tillriksdagen med, att sänka skatten för företag som harexpansionsfonder, tror jag att det är ett bra sätt attmöjliggöra också ökade investeringar. Vi vet att detfinns ganska stora belopp bundna i många företagsom på det här viset kan frigöras och användas inteminst i sådana konjunkturlägen som vi just nu har ochsom naturligtvis kräver mer av nyföretagsamhet, merav investeringar, mer av företagande.När vi hade mycket hög arbetslöshet för ett antalår sedan, som en följd av den borgerliga regeringensmisslyckande , var väldigt mångaarbetslösa i den situationen att de inte hade mycket attvälja på. Många av dem tog då chansen att startaföretag. har vi en betydligt lägre arbetslöshet.Decembersiffran var enligt Arbetskraftsunder-sökningen. Därför har vi naturligtvis inte heller sam-ma beteende från de arbetslösa.Men det finns naturligtvis alla skäl att på annatsätt understödja de mindre företagens utveckling.Sänkningen av skatten på expansionsfonder är ett avflera olika förslag som vi diskuterar och som, vilketjag nämnde, vi kommer att återkomma till riksdagenmed.Anf. 163 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Det är faktiskt ändå så att av EU:s 15länder har 11 haft en bättre utveckling än närdet gäller företagande. varslades 69 000personer, varslades 25 000 personer. Denöppna arbetslösheten bland ungdom noteras nu till8,3 %.Regeringen har bara drygt kvar. Dethandlar nu om den politiska viljan, hur vi ska kunnakomma vidare.I fråga om expansionsfonder talar om ökade investeringar och det är ju bra. Menjag skulle gärna vilja ha ett förtydligande. Gällerökade investeringar för de riktigt små företagen, mik-roföretagen? Kan de verkligen dra nytta av det här?Avsättningen innebär ju att man får avdrag vid in-komsttaxeringen med beloppet. Men expansionsfon-den får inte vara större än kapitalet i verksamheten.Hur förhåller sig riktigt små företag, mikroföretag, tillandra företag? Det skulle jag gärna vilja veta.Vad gäller kan jagi och för sig förstå att inte nu villyppa något från själva utredningen. Men jag skulleändå vilja ställa en fråga, därför att i direktivet tillärendet pekar man på att schabloner innebärstora avsteg från i vedertagna principer förutformningen av beskattningssystemet. Jag läser inteupp hela direktivet på grund av tidsbrist, men manpekade också på att förtroendet för beskattningssys-temet är på väg att urholkas. kan inget skatte-system överleva som saknar förtroende hos de berör-da skattskyldiga. Detta finns i alla fall i rapportering-en av direktiven till ärendet, , etapp 2.Det skulle ändå vara intressant att höra om BosseRingholm vågar ta den här kampen att i alla fall gå inpå ett system som egentligen inte är generellt vanligtför svenska förhållanden men som skulle kunna varaväldigt bra för de företag som dessutom har att jobbamed en ojust konkurrens.Jag skulle kunna fråga om detkommer att bli intäktsmodellen eller licensavgiftsmo-dellen som blir det prioriterade alternativet.Jag går tillbaka till frågan om frisörföretagen.Risken att förlora satsat kapital eller att betala mer änsatsat kapital genom personliga säkerheter gör attföretagen blir små. Många vill gärna anställa ungakvinnor, men är de livrädda att dessa kvin-nor ska ta ut graviditetsledighet - vilket ska vara enstolthet och glädje för oss. Men då ställs de infördetta faktum att detta kostar dem för attklara åtagandena gentemot de anställda. hardet blivit en sänkning av lyxskatten på parfym, mendetta har företagen aldrig kompenserats för. Momsenmåste arbetas in krona för krona.Sedan är det frågan om konkurrensen. Detta göratt den som vill anställa personal inte orkar.Anf. 164 Finansminister ():Fru talman! lyckas medkonststycket att röra ihop så många saker på en gångatt det inte var så lätt att veta vad hon egentligen villefråga om. Hon frågade om allt och inget.Hon har förståelse för att jag inte kan berätta omRiksskatteverkets rapport eftersom den inte harkommit . Det är en framgång att hon har förstå-else för det. Sedan ställde hon ett antal frågor om vadjag tyckte om innehållet i rapporten. Logiken är inteså framträdande, om jag uttrycker mig milt.Jag kan konstatera att vårt förslag som vi arbetarfram i fråga om att minska skatten på expansionsfon-der kommer självfallet att kunna användas även av deallra minsta företagen. Själva syftet är att de som harenskild firma - de allra minsta företagen - kan hanytta av detta.Sverige har haft en utveckling under de senasteåren som är fantastisk på hela det ekonomiska områ-det, inte minst när det gäller företagsamhet, syssel-sättning och bekämpning av arbetslöshet. Sedan denborgerliga regeringen lämnade makten har vihalverat arbetslösheten. Vi har ökat sysselsättningenmed . Vi har skapat över 300 000 nya jobbsedan den borgerliga regeringen lämnade makten1994. Finns det något annat EU-land, Ulla-BrittHagström, som har liknande framgångar, som ocksåhar halverat arbetslösheten, som har en så kraftigsysselsättningsökning som ? Vilket EU-landkan det vara?Anf. 165 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Tack, , men min frå-ga gäller vilka åtgärder statsrådet avser att vidta föratt underlätta verksamheten för småföretag.Sedan säger att jag rör ihop ettantal frågor. Det behövs ett batteri av åtgärder för attklara detta, varav arbetsgivaravgiften är en del. Den15 januari debatterade vi hur en försvårad konkurrensskulle kunna innebära en försämring.I dag diskuterar vi två frågor, bl.a. schablonbe-skattningen. Jag måste kunna fråga om regeringen ärinne på en lösning med en intäktsdel eller en li-censavgift. är väl inte helt friståendei denna fråga utan regeringen måste ha egna syn-punkter på hur man ska gå till väga.Jag frågade också om skatten på expansionsfon-der. Den frågan har själv tagit uppsom ett sätt att underlätta verksamheten för småföre-tag. Var går gränsen? Gäller detockså mikroföretagen? Detta lyckades inte BosseRingholm svara på utan han sade att detta blir bra förföretag. Men det måste ändå ske en uträkning, och detmåste ändå finnas en prognos för vilka företag somdetta underlättar för. Man måste kunna veta att detsom nu gör underlättar för alla före-tag - de som vill starta smått och de lite större.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på interpellation 2001/02:136 omavdragsrätt för gåvorAnf. 166 Finansminister ():Fru talman! har frågatstatsrådet vilka åtgärder hon ämnar vidtaför att få frågan om en avdragsrätt för gåvor till inter-nationell biståndsverksamhet prövad. Han har ocksåfrågat om hon ser några andra åtgärder som kan bidratill ett ökat frivilligt engagemang för internationelltbiståndsarbete. Arbetet inom regeringen är så fördelatatt det är jag som ska svara på frågorna.Jag besvarade så sent som den 5 december 2001en fråga av som rörde avdragsrättför gåvor till ideella organisationer. I mitt svar hänvi-sade jag till att skatteutskottet haravstyrkt motionsyrkanden med den inriktningen.Utskottet har hänvisat till att en avdragsrätt för gåvorskulle utgöra ett allvarligt brott mot principerna för1990 års skattereform och leda till ett kraftigt skatte-bortfall. Jag sade också att en avdragsrätt skulle inne-bära att i viss utsträckning frånhänder sigbeslutanderätten i fråga om vilka ändamål som skastödjas med skattemedel. Det är inte rimligt, och detär tveksamt om en sådan ordning är förenlig med vårgrundlag. Mitt svar blev alltså att jag inte tänkte vidtanågra åtgärder för att införa en avdragsrätt för gåvor.Det finns inte skäl att göra någon annan bedömningnu. Jag vill avslutningsvis tillägga att jag inte tror atten avdragsrätt för gåvor påverkar engagemanget förinternationell biståndsverksamhet i någon större ut-sträckning.Anf. 167 (fp):Fru talman! Det är riktigt som finansministern sä-ger att frågan har varit uppe till diskussion fleragånger - även i skatteutskottet. Det förhindrar inte jobbar vidare med en fråga. Det är knappast enbra utgångspunkt att ha inställningen att när skatteut-skottet har fattat beslut är det slutdebatterat for ever.Här finns en viss envishet också.Biståndet har dragits ned kraftigt under 90-talet.Den socialdemokratiska regeringen gjorde en ned-skärning till det som kallas för skammens gräns. Mangick t.o.m. under denna gräns. Jag har tittat på siffrorsom utredningstjänsten har tagit fram som visar attbiståndet låg t.o.m. under 0,7 %.Under dessa år har biståndet tappat många miljar-der kronor. Kammaren har en gång enhälligt beslutatatt biståndet ska vara av BNI. Uppslaget omavdragsrätt för gåvor är ett sätt att försöka hitta vägarför att kompensera förlusten.Det finns andra länder som har den metoden. Dåär argumentet här att detta skulle strida mot överens-kommelsen på skatteområdet. Uppgörelsenfrån 1990 har förändrats på många punkter. Frågan ärom detta skulle vara en sådan allvarlig punkt att detskulle värt att inte försöka att införa den typen avavdragsrätt.Det är inte som finansministern säger, nämligenatt man avhänder sig beslutanderätten över vart peng-arna går. Man kan ju "gaffa in" detta, dels när detgäller avdragsgilla summor, dels vart pengarna skagå. Det går att ha en bred flora av enskilda organisa-tioner som ska vara berättigade att använda sig avsådana arrangemang. Tanken är inte att det ska finnasett fritt fält hur som helst. Vid närmare studium avförslagen framgår det att det finns många bra uppslagäven från andra länder som har den typen av arran-gemang.Jag tror - och tror - att nu när statenhar dragit ned kraftigt på biståndet att om staten visa-de sin vilja skulle detta också uppmuntra till att gemer kraft åt solidaritetskänslan. Visserligen sker småökningar . Man har kommit avBNI. Men det finns ändå mycket kvar.Jag har funderat på temat att detta skulle vara ettbrott mot uppgörelsen vid skattereformen 1990.Riksdagen beslutade - medreservationer från - att det skulle varaskattereduktion och avdragsrätt för fackföreningsav-gifter.Är det i strid med skattereformen? Vad är egentli-gen skillnaden mellan att införa ett system med skat-tereduktion för frivilliga gåvor till solidaritetsarbeteoch att ha en skattereduktion för fackföreningsavgif-ter? Det är skillnad i målgrupp, i system osv. när detgäller vart pengarna ska gå. Men jag skulle hellrevälkomna prioriteringen att först införa reduktionennär det gäller frivilliga gåvor till solidaritetsarbete änför t.ex. fackföreningsavgifter, om man nu skulle ta inargumentet att det har med brott mot skatteöverens-kommelsen att göra.Anf. 168 Finansminister ():Fru talman! far med osan-ning när han säger att staten har dragit ned på bistån-det. Det är upprörande att han gör den typen av påstå-enden, som är helt felaktiga.Staten höjer biståndet rätt rejält budget.Staten höjde biståndet i förra årets budget. Staten harhöjt biståndet så kraftigt att är ett av de fåländer som klarar om av bruttona-tionalinkomsten i bistånd. är det tredje ellerfjärde landet i storleksordning när det gäller att gebistånd till andra länder. Vi är tillsammans med Hol-land och några av de övriga nordiska länderna, fram-för allt , de allra största bidragsgivarna ivärlden.Då tycker jag att ska hållasig för god för att säga att staten minskar biståndet.Det är att bära falskt vittnesbörd.Dessutom har det skett en omfattande utvecklingav biståndet , och det är också vad viplanerar för åren framöver. Det förutsätter att vi får inskatteintäkter. Det förutsätter att vi inte dränerar sta-tens inkomster på det sätt som hans samarbetspartier, framför allt Moderatasamlingspartiet, vill göra, nämligen genom att minskastatens inkomster så kraftigt att det inte ens kommeratt finnas pengar till de utgifter vi har för bi-ståndet och än mindre för att kunna öka biståndet.Jag är förvånad över att Biörsmark skulle viljasamarbeta med ett parti som Moderata samlingsparti-et, som föreslår minskningar av biståndet. Det ärdäremot en sanning som är definitiv att det gång efterannan från moderat håll har föreslagits minskningarav biståndet. Det partiet vill Biörsmark samarbetamed.Får jag slutligen säga någonting om argumentetatt man i skattesystemet kan göra reduktion när detgäller fackföreningsavgiften. Vi har i vårt skattesys-tem reduktion för de arbetsgivare som betalaravgifter till sina medlemsorganisationer. Det är likarimligt att de fackliga medlemmarnas, löntagarnas,organisationer får samma reduktion som arbetsgivar-na. Det är att jämställa löntagarna med arbetsgivarna.Vi tycker att det är en rättvisefråga. Jag beklagar attFolkpartiet och övriga borgerliga partier inte tyckeratt löntagare ska jämställas med arbetsgivare utan attde vill ge avdragsrätten enbart till arbetsgivare. Jagtycker att det är beklämmande.Anf. 169 (fp):Fru talman! Finansministern säger att jag är oför-skämd och far med osanning när jag relaterar denhistoriska utvecklingen av biståndet under 90-talet.Jag relaterar bara vad som har hänt. Jag säger baraatt den socialdemokratiska regeringen sänkte bistån-det till , till skammens gräns. Det är allt jagsäger. Är det fel? Är det fel historieskrivning? Är jagoförskämd när jag säger det? Det var ju så det gicktill.Sedan har den socialdemokratiska regeringen iårets budget och i förra årets budget gått upp till0,. Det är riktigt - det sade jag också. Historie-skrivningen är korrekt. Det kan inte vara något oför-skämt i detta. Det kan inte vara någon osanning idetta. Det är bara att läsa i alla papper som finns.Vad jag kritiserar är den låga nivån på biståndetnär denna kammare har beslutat att det ska vara 1 %.Det är också den långsamma ökningstakten. Det ärriktigt - jag tillstår det - att regeringen har tagit småsteg och ökat biståndet, men inte i den takt som vi villse.Det är då mitt argument för avdragsrätt för gåvorkommer in. Det skulle kunna vara ett bidrag frånstaten för att brygga över det som vi har tappat ipengar till biståndet under den här tiden.Finansministern säger att det skulle vara en svå-righet för oss att samarbeta med . vill sänka biståndet, och vi iFolkpartiet är de första och hårdaste kritikerna här ikammaren när det gäller detta. Jag är egentligen inteså värst orolig för det, eftersom det historiskt har visatsig att när vi har regerat ihop med ochde andra borgerliga partierna har vi kunnat hålla uppebiståndet.Det enda år som biståndet har nått upp till den ni-vå som har bestämt, nämligen , varunder en borgerlig regering, inte under socialdemo-kratiska regeringar. När det gäller historieskrivningenfinns det inte särskilt mycket att argumentera om. Detjag säger här är faktiskt korrekt. Det är inte osanning.Låt oss lämna detta nu och ägna oss åt det sominterpellationen rör, nämligen avdragsrätt för gåvor.Min fråga var bl.a.: Är det någon skillnad, i förhål-lande till skatteöverenskommelsen, mellan att införadet som beslutade om avdragsrätt för fack-föreningsavgifter och att införa avdragsrätt för gåvor?Det kan förstås finnas argument för att inte införaavdragsrätt för vare sig det ena eller det andra. Härhar vi fått höra argument för att inte göra det när detgäller bidrag till solidaritetsarbete, medan det harframförts argument för att göra det när det gällerfackföreningsavgifter. Jag vill ha ett svar: Vilken ärskillnaden när man ser till skatteöverenskommelsenfrån 1990? Är det någon skillnad, eller är det baraviljan som är olika?Anf. 170 Finansminister ():Fru talman! Som svar på den sista frågan vill jagsäga att den stora skillnaden ligger i att avdragsrättenför fackföreningsavgifter är en del av ett system föratt likställa fackföreningsavgifterna med de arbetsgi-varavgifter som är avdragsgilla.Den likställighetsprincipen är rimlig, tycker jag,och det förvånar mig att inte tycker attden är rimlig. Det anses förmodligen inte lika viktigtatt tillhöra en facklig organisation som att tillhöra enarbetsgivarorganisation. Det är helt enkelt en form avundervärdering av löntagarna i LO, TCO och SACOoch deras arbete visavi arbetsgivarnas. Någon annanslutsats kan jag inte dra. och de övrigaborgerliga partierna vill inte tillerkänna löntagarnasamma rätt som arbetsgivarna har.Det är en bra reträtt när er-känner att den socialdemokratiska regeringen har ökatbiståndet. Det är bra att den reträtten kom.Det är en realitet att om få igenom sina förslag här i - fram-för allt de förslag som kommer från Moderata sam-lingspartiet, som Biörsmark så gärna vill samarbetamed - skulle det inte finnas pengar till vare sig detena eller det andra. Ännu mindre skulle det finnaspengar till några biståndsökningar.Det är en realitet att med den dränering av svenskekonomi som skedde med den borgerliga regeringen ibörjan försvann många miljarder i skat-teinkomster. Det uppstod stora underskott i budgeten.Det uppstod en kraftigt växande statsskuld. Det fannsinga pengar för biståndsverksamhet, helt enkelt, åt-minstone inga pengar i statskassan. I den mån pengarkunde avsättas för biståndsverksamhet var det lånadepengar.Den borgerliga regeringen lånade pengar till bi-ståndsverksamhet, som sedan den socialdemokratiskaregeringen har fått betala. Det är en sak att leva påkredit, som den borgerliga regeringen gjorde; det ären annan sak att sköta krediterna och ta hand ombetalningen, som den socialdemokratiska regeringenhar gjort under hela 90-talet.Man lär sig ingenting. vill man fortsätta attdränera statsinkomsterna som man säger vill öka biståndet. Sanningen är att det inte ens iFolkpartiets nuvarande budgetförslag finns pengar tillde nuvarande biståndsanslagen, än mindre till någraökningar.Alla vet hur det blir när och Modera-terna samarbetar: kör över Folkpartiet.Det ser vi i kommun efter kommun, landsting efterlandsting. Därmed försvinner pengarna för bistånds-verksamhet. Det är den bittra sanningen, Karl-GöranBiörsmark!Anf. 171 (fp):Fru talman! Jag blir mer och mer förvånad överden här diskussionen och finansministerns verklig-hetsbeskrivning.Finansministern säger att det är bra att Biörsmarknu gör en reträtt och säger att regeringen ökar bistån-det. Det sade jag ju redan i mitt första inlägg. Vad ärdet för reträtt finansministern talar om? Vad har jaggjort för reträtt? Om finansministern hade lyssnathade han hört att jag sade detta: Den socialdemokra-tiska regeringen sänkte biståndet till men harökat det till . Så sade jag redan i mitt förstainlägg, och jag sade det i mitt andra inlägg. Trots detsäger finansministern att jag har gjort en reträtt. Vil-ken konstig debatt det blir när man inte lyssnar.Den socialdemokratiska regeringen säger att detnu finns pengar. Vilken prioritering gör man då närdet finns pengar? Det är det vi ser här. Man höjer intebiståndet så mycket som vill. Det är enprioritering.Det är också fel att säga att vi inte har med det ivårt budgetförslag. Det har vi väl. Det är bara att läsa.Finansministern säger att vi inte har pengar till detta.Det finns ju med i vår budget. Vi ligger på0,84 %.Att det blir så mycket procentsatser i detta sam-manhang beror på att en gång har beslutatatt biståndet ska vara av BNI. Därför blir detmycket procentsatser och kanske inte så mycket kro-nor och ören. Det realiseras naturligtvis i kronor ochören.När det nu finns pengar lägger finansministernfram ett förslag där man prioriterar skattesubventio-ner vad gäller fackföreningar i stället för vad gällerbistånd, och det är ganska avslöjande.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på interpellation 2001/02:161 omvinskatten och priserna på vinAnf. 172 Finansminister ():Fru talman!