prot · GP09124 · 2002-06-13 00:00:00 — Utvecklingen har snarareblivit att man genom politisk enighet i rådet har över-fört frågor till första pelaren och därmed till överstat-lighet.Förändringen som föreslås, att tre fjärdedelar avde röstande i i ett beslut - dock ej omgrundlag - ska kunna överlåta beslutsbefogenhetinom ramen för samarbete i EU, är ny och utvidgad ilagens mening, dock ej i den praktiska hanteringeneftersom man egentligen kan säga att det som ligger iinskränkningen i EU-samarbetet i praktiken är över-spelat. Därför är det ändringsförslag som följer medatt en ny begränsning i grundlagstexten förs in, om attbeslutanderätt som inte rör principerna för statsskick-et kan överlåtas, en mycket viktig och avgörandeförändring just på grund av det som jag harbeskrivit om pelarsystemets förändringar.Det är i grundlagen nu inskrivet att den besluts-makt som i fortsättningen kan komma i fråga föröverlämnanden till EU inte får rubba grunderna fördet demokratiska systemet i landet. Därmed täpperman till eventuella genvägar.Det står att det inte utan grundlagsändring går attöverföra eller överge sin nationella suveränitet tillEU, om EU skulle utvecklas till en federation. Såtydligt har detta inte tidigare varit inskrivet i grundla-gen. Det är också bra att det är stor enighet om detta.Märk väl att grundlagar inte förhindrar föränd-ringar av grundlagen om det finns en majoritet i riks-dagen för förändringar. Grundlagar ser till att det gestid till eftertanke och krav om att majoriteten måstestå kvar över mellanliggande val. Därmed är inskriv-ningen om överlåtelse av beslutanderätt, som inteberör principerna för statsskicket, ett starkt förtyd-ligande i grundlagen i förhållande till det tidigare.Jag yrkar bifall till förlaget i betänkandet.Anf. 143 ():Fru talman! All offentlig makt i utgår frånfolket, och folket har valt att delegera stora delar avdenna makt till sina företrädare i . Riksda-gen kan i sin tur delegera eller överlåta makt till or-gan som verkar lämpliga att fatta beslut i olika frågor.Ett sådant organ är regeringen. Ett annat sådantorgan är EU.När gick med i EU valde vi att tillåtaöverlåtelse av vissa typer av beslut till EG, som dåvar den del av unionen där detta var aktuellt. Åtta århar förflutit sedan inträdet, och under den tiden harSverige och de övriga medlemsländerna gemensamtutvecklat och förändrat unionen. Detta innebär bl.a.att samarbetet inom andra och tredje pelaren har för-djupats och också förbättrats genom Amsterdamför-draget och Nicefördraget.Nu står vi inför en situation där våra lagar intelängre täcker de behov som finns. Vi vill kunna sam-arbeta effektivt inom t.ex. rättsliga och polisiära om-råden men hindras till detta av en otillräcklig lagstift-ning. De alternativ vi har är att antingen försämrasamarbetet eller att ändra lagstiftningen.Fru talman! Rikets lagar är inte skrivna i sten. Detgäller också våra grundlagar. Lagarnas uppgift är attreglera samhället. I och med att samhället utvecklasoch förändras behöver också lagarna utvecklas ochförändras.Nu står vi inför ett sådant fall. Vi är flera partier iriksdagen som arbetar aktivt för att öka samarbetet iEU. Att då inte anpassa lagstiftningen efter det voreatt motarbeta sig själv och försvåra den utveckling visjälva driver. riksdag måste ha en besluts-ordning som är hanterbar. Vi måste ge oss självamöjligheter att vara med och förbereda viktiga beslut.Genom att tillåta delegering av beslut också vadgäller EU:s två övriga pelare, alltså inte bara förstapelaren när det gäller EG utan även de andra två pe-larna, ger vi möjlighet att i varje enskilt fallavgöra om detta är önskvärt eller ej. Att inte skapadenna möjlighet kan bara motiveras med att vi intelitar på oss själva - att vi inte klarar att fatta rätt be-slut.Själv litar jag på svenska folkets företrädares för-måga till korrekta beslut i enskilda frågor, och jagtycker att det är onödigt att bygga en säkerhetsmurmot oss själva. De av oss som vill ha ett närmaresamarbete i EU gör klokt i att försöka ändra den all-männa opinionen i stället för att lägga teknikaliteter ivägen för den önskade utvecklingen.Därför, fru talman, tycker jag att det är självklartatt vi ska anpassa vår lagstiftning så att den passar debehov vi har - inte de behov vi hade för åtta årsedan.Fru talman! Jag tycker att det som är tilltalande iKU:s förslag är att det är hållbart oavsett vilken in-ställning man har till EU. och jag ståremot varandra i EU-frågan, men vi är ändå överensom detta förslag. Jag ser det till stor del som en tek-nisk-praktisk hanteringsfråga. Men till skillnad frånKenneth ser jag det också som en framgång förEU-samarbetet.Debatten handlar framför allt om två ändringar i10 kap. i regeringsformen. Beträffande 10 kap. 2 §om möjligheten att få ett godkännande rambeslut ärdet viktigt att hålla i minnet att, som KU betonar, detär som avgör om den ska lämna sitt god-kännande eller inte enligt 10 kap. 2 §. Det är alltsåriksdagen som bedömer om förhandlingsläget i EUoch situationen i övrigt är sådan att genomsitt godkännande kan medge att regeringen ingår denför bindande överenskommelsen, utan attregeringen därigenom föregriper senareställningstagande rörande ny lagstiftning eller annatbeslut.Detta, fru talman, är för mig klockrent. Av be-stämmelserna i regeringsformens 10 kap. 2 § följerinte någon skyldighet för att i en viss situa-tion lämna sitt godkännande. Det ligger helt och hål-let i hand att avgöra om detta ska ske.Det är också viktigt att komma ihåg att riksdagenkan säga nej redan när ett förslag till rambeslut väcksav regeringen. Om inte gillar förslaget kandetta skickas tillbaka till regeringen med t.ex. krav påbättre underlag för bedömning av vilka konsekven-serna av rambeslutet kan bli.Redan i dag tillämpas en modell med rambeslut.Rambeslutet om terrorism, som behandlats tidigare,godkändes visserligen till slut av en majoritet avriksdagsledamöterna, men det visar ändå att det skullekunna gå att stoppa ett förslag som inte gillas av riks-dagen.Jag har därför, fru talman, mycket svårt att förståPer och övriga moderaters ängslan som denredovisas i deras reservation. är ju, pre-cis som , vänner till ett EU-samarbete.Moderaternas modell för samarbetet måste bli väldigtotympligt och inte alls anpassat till ett smidigt samar-bete i EU. Min moderate kollega i Författningsutred-ningen, 1:e vice talmannen , hade ingasvårigheter att ställa upp på det förslag som KU:smajoritet nu för fram.När det gäller regeringsformens 10 kap. 5 §, sominnebär möjligheter för att överlåta be-slutanderätt inte bara till EG utan inom ramen för alltsamarbete i EU, vill jag framföra en eloge till minvänsterpartistiske kollega i ,, som mycket klokt och med omtankeom de svenska grundlagarna i utredningen föreslogen begränsning av paragrafens omfattning så att be-slutanderätten inte får röra principerna för statsskick-et.Fru talman! Jag känner mig helt trygg när jag yr-kar bifall till förslag.Anf. 144 PER () replik:Fru talman! och jag har helt oli-ka utgångspunkter och inställning till EU. Vi i Miljö-partiet vill ha ett ökat mellanstatligt samarbete ävenmed andra stater än de som är med i EU. Jag för-står att vill ha mer samgående.Jag skulle vilja fråga en sak som jag och mångamed mig funderar mycket på. Varför måste man änd-ra en grundlagstiftning på grund av någonting someventuellt komma skall? Hur kan man tänka dentanken när grundlagen är det stabila, det som skahålla saker och ting på plats, i samhället? Varförbörjar vi ändra i den innan vi vet varför vi ska ändra?Det kanske är mycket mer som måste ändras.Hur kommer det sig att , som ärjurist, tycker att vi kan ändra grundlagen på det härsättet innan vi vet varför vi behöver göra det?Jag vill också tillrättalägga en sak, ifall jag intesade det i mitt huvudanförande. Beslutet gäller själv-klart möjligheter till överlåtande, inte överlåtande isig. Jag vill klargöra detta eftersom det självklarthandlar om möjligheterna för att överlåta.Jag vill alltså ha svar på frågan: Varför ändrar vigrundlagen innan vi behöver göra det?Anf. 145 ()replik:Fru talman! Upprinnelsen till grundlagsföränd-ringen - jag förstår att Per syftar framför allt påregeringsformen 10 kap. 5 § - var direktiv som gavstill , där jag satt med. Vissthyste vi viss tveksamhet i början av diskussionernamed precis samma utgångspunkt som Per har,men vi inser att det går väldigt snabbt nu i EU när detgäller att bryta ned de tre pelarna. Vi ser hur fler ochfler frågor flyttas över från tredjepelarområdet, ochäven andra pelaren, till förstapelarområdet. För att haberedskap för detta fann vi att vi ändå måste göra denhär förändringen, som vi då inte såg som så stor efter-som det var adressaten, precis som inne på, som vi bytte ut.Sedan märkte vi i diskussionerna i Författningsut-redningen hur frågan kom att bli större, och det vardärför vi fick restriktionerna när det gäller principenför statsskickets grunder.Vi har val och det är två beslut sommåste fattas. Om det här inte skulle gå igenom såfår vi vänta till 2006, och då kan det se helt annorlun-da ut - det är riktigt. Det är möjligt att vi för framti-den kanske får vara öppnare för förändringar i vårgrundlag med tanke på vårt EU-samarbete. Det villjag inte hålla för uteslutet, och jag tycker inte helleratt det är helt fel. Det viktiga är att vi känner att vi harkontroll över detta.Anf. 146 PER () replik:Fru talman! Min tanke blir då: Vad kan detta fåför konsekvenser? Ändras vår inställning till grundla-gen i och med vårt medlemskap i så att vi är be-redda att ändra grundlagen på olika tänkta scenarier iframtiden? Försöker vi skriva om grundlagen försådant som vi på ett eller annat sätt önskar ska händaeller ingå i någon ny överenskommelse av någonsort?Jag menar att grundlagen inte ska vara på det sät-tet. Den ska släpa efter bara för att den ska bromsadet som kan ske för snabbt. Det är därför jag sergrundlagen som en särskild lag, och det är därför vihar två beslut med val emellan. Min förhoppning ärnu att folk engagerar sig och inte vänder politikenryggen. Jag hoppas att folk ska engagera sig i dessafrågor inför valet eftersom det finns en chans att väljariksdagsledamöter som har en annan inställning, sombättre passar mitt sätt att se.Anf. 147 ()replik:Fru talman! Det förstår jag att Per hoppas.Jag hoppas inte det, av förklarliga skäl, bl.a. därför attjag vet att det finns en majoritet bland be-folkning som är positiv till EU.Jag håller med om att vi ska vara försiktiga medatt ändra grundlagar. Det är därför vi har det här finasystemet med två tillfällen och mellanliggande val.Det är långt mellan valen, så visst blir det ett slagseftersläpande effekt. Men vad som kan bli besvärligtär om vi måste gå ut och tillämpa bestämmelser sominte har stöd i grundlagen därför att vi inte har anpas-sat grundlagen till detta. T.ex. i frågan med rambeslutgör vi nu en anpassning i vår grundlag när vi tillämpar ett system med rambeslut.Det är viktigt att grundlagen aldrig får upplevassom obsolet av någon. Man får inte känna att grund-lagen inte hänger med och att vi därför kan strunta iden. Så får det absolut inte bli!Anf. 148 ESCH (kd):Fru talman! Jag delar i allt väsentligt den uppfatt-ning som Per har gett uttryck för vad gäller 10kap. 2 § och 10 kap.5 §. Jag avstår därför från attupprepa det.Jag yrkar också bifall till reservationerna 2 och 3.Det är något av en ödets ironi att det sista, och jagvågar säga i särklass mest betydelsefulla, beslut somvi fattar under den här mandatperioden - det är såbetydelsefullt att grundlagen t.o.m. har gett oss enmöjlighet att ha en beslutande folkomröstning om det- kan komma att visa sig stå i strid med vår grundlag.Det borde inte komma som en överraskning förnågon av oss. Vi alla här vet att de rättigheter somgrundlagen ger oss inte växlar med årstiderna. De skagälla vare sig är samlad eller inte - åretrunt. Det har varit beklämmande att höra och läsa deskäl med vilka man ursäktar att grundlagens stipule-rade tidsram för ett yrkande om folkom-röstning med anledning av den fråga vi diskuterar,KU18, har satts ur spel. Man hävdar oreserverat attriksdagsordningens regler för sammankallande avriksdagen också gäller i en situation som denna. Detär beklämmande att över huvud taget erfara hur -som en hög jurist uttryckte det - försökerlegalisera att grundlagens bestämmelser sätts ur spel.Riksdagsordningen är ingen grundlag! Det vet i allafall alla vi som tillhör KU.Mest olycksbådande av allt det här är emellertidden tystnadens konformism i som harpräglat detta folkomröstningsärende. Det är ett ärendesom dessutom utan vidare kunde ha väntat på ettgrundlagsenligt genomförande om bara ambitionenatt värna demokratin hade varit en bråkdel av ambi-tionen att bli bäst i EU-klassen.Jag ser det som ett personligt misslyckande attKU18 snart antas här i kammaren.Det är dock ett intet mot det demokratiska nederlagsom har drabbat vårt land. Jag menar att det därför ärav yttersta vikt att juridisk och statsvetenskaplig sak-kunskap fristående från regering och riksdag omedel-bart utreder huruvida omständigheterna kring hurdetta ärende har handlagts i står i överens-stämmelse med vår grundlag.Utredningens resultat ska vara klart i så god tid attdet kan beaktas före det att fattar det andraoch slutgiltiga beslutet i frågan.Anf. 149 ()replik:Fru talman! Om man inte visste vilken processsom ligger bakom det förslag som utskottet harskulle man kunna bli skrämd av de brösttoner somBjörn von der Esch tar till i den här frågan.Jag har noterat hur von der Esch tidigarehar hävdat att regeringen har försökt smyga igenomdetta genom att lägga fram en proposition i decemberförra året för grundlagsändringen som sådan, ochatt det skulle vara svårigheter för dem som vill mo-tionera att klara det över den julhelg som sedan in-träffade. Låt mig bara konstatera att det inte smögsigenom. Det lämnades en pressrelease till mediernaom att propositionen lades fram. Bortsett från allahelgdagar som var mellan det att propositionen ladesfram och motionstidens utgång fanns det 18 arbetsda-gar som vanliga löntagare fick lov att arbeta på, ochdå kanske von der Esch också hade kunnatarbeta.Jag ska inte närmare gå in på de olika tolkningarsom von der Esch gör här beträffande grund-lagsförhållandena utan bara konstatera att det inte igrunden är siffran 15 eller de som är hansproblem. Det sifferproblem han har är i stället 35. Detär det egentliga problemet, och det försöker han nuskyla över genom att resonera om formen.Jag har tagit del av det här anförandet, och det äråterigen ett långt inlägg om själva formen. Det ägnasmycket lite utrymme åt själva sakinnehållet.Fru talman! Låt mig konstatera, i alla fall iden här repliken, att detta inte heller är någon genuinfolkomröstningsfråga. Den folkomröstning som skaordnas enligt de regler som von der Esch harinnehåller ju bara nej-valsedlar, såvitt jag har förstått.Det går alltså inte att rösta ja till det här förslaget ifolkomröstningen.Anf. 150 ESCH (kd)replik:Fru talman! Det var ett märkligt inlägg. Jag haröver huvud taget inte nämnt någonting om hur dettaärende har behandlats i KU tidigare. Jag har avsiktligtbegränsat det till vad frågan gäller , nämligen folk-omröstningsfrågan. måste välockså känna till att regeringsformen är en grundlag.De paragrafer som står där gäller och tar över riks-dagsordningen.Om det sedan är en fråga om 15, 35, 113 eller 117kan vi lämna därhän. Vad frågan nu gäller är om viska följa regeringsformen eller inte.Anf. 151 ()replik:Fru talman! Jag begärde den förra repliken, ochjag begär också den här repliken, för att protesteramot von der Eschs beskrivning av processenoch slutresultatet av arbete,remissomgången, regeringens arbete och konstitu-tionsutskottets arbete. von der Esch beskriverdet som ett demokratiskt nederlag. Det är ett allvarligtuttryck. Jag tycker att man måste protestera mot denbeskrivningen av det förslag som utskottet här harlevererat till kammaren.Anf. 152 ESCH (kd)replik:Fru talman! Då ska jag beskriva det helt kort. Detsom hände var att detta förslag lades fram före jul.Tre dagar efter juluppehållet gick motionstiden ut.Sedan var det tänkt att förslaget skulle vara färdigbe-handlat . Då hade inga problem uppstått.Behandlingen i KU har tagit dubbelt så . Och,vad värre är, det behandlas som det sista förslaget påmandatperiodens sista dag, vilket gör att de före-skrivna som man har på sig enligt reger-ingsformen inte kan utnyttjas. Felet kan vara att KUhar lämnat ifrån sig betänkandet , men detfinns ingen formell skyldighet för KU att göra det.Det finns inte i lagen , men det finns enbåde formell och juridisk skyldighet för attfölja regeringsformen.Anf. 153 () replik:Fru talman! Jag vill ta upp en annan aspekt på dethär med folkomröstningskravet. Det låter alltid somom det är av omsorg om demokratin som man kräverfolkomröstning. Men när man kräver folkomröstningbrukar man ju göra det i ett tidigt skede i en frågasom man tycker lämpar sig för detta för att i god tidförbereda folket på det ställningstagande som skagöras, så att människorna har en rimlig chans attordentligt sätta sig in i sakfrågorna. Om man hadeansett att den här frågan var sådan att den förtjänadeen folkomröstning, hade man möjlighet att börjaförankra folkomröstningskravet redan när propositio-nen lades fram.Sedan skulle man naturligtvis lägga fram det förstefter det att den första läsning, som det heter, avgrundlagsförslaget skedde i . Då hade män-niskorna fått en rimlig möjlighet att sätta sig in i för-slaget. Då hade myndigheterna fått en praktisk möj-lighet att genomföra en folkomröstning. Men attkomma precis alldeles i slutskedet av behandlingenav detta liknar ju inget annat än ett sent påkommethugskott. Detta sker ju egentligen inte av omtanke ommänniskornas möjlighet att ta ställning i en fråga somdessutom inte handlar om något överflyttande avbeslutsmakt till EU. Den handlar bara om formernaför hur sådana frågor ska behandlas i riks-dag. Dessutom innebär detta att det nu för förstagången läggs in en konkret spärr mot vad som kanöverlåtas. Man kan nämligen inte överlåta det somstrider mot statsskickets principer.Anf. 154 ESCH (kd)replik:Fru talman! Men är det detta vi talar om, KennethKvist? Vi talar inte om innehållet. Vi talar om folk-omröstningen och ingenting annat. Vi talar om folk-omröstningen och vad regeringsformen säger omfolkomröstningen. Här kommer någon tanke om attdet kommer . Det handlar inte om det.Anf. 155 () replik:Fru talman! Vi talar faktiskt inte i första hand omfolkomröstningsfrågan. Vi talar för eller emot ettantagande av betänkande nr 18eller om ska anta de reservationer somfinns där.Om man på ett tidigt stadium hade tyckt att dettaär en fråga som lämpar sig för folkomröstning hademan kunnat förbereda människorna. Då hade det ju ialla fall funnits någon sorts demokratisk tanke med enfolkomröstning, även om jag tycker att den här fråganinte lämpar sig för en folkomröstning. Hur skulle manegentligen ställa frågan? Ja, för eller emot antagandeav det vilande grundlagsförslaget. Men det skulle juockså förklaras vad detta innebar. Det skulle bli någotkomplicerat eftersom det handlar om under vilkaomständigheter eventuellt skakunna överlåta eventuell ytterligare beslutsmakt tillEU. Dessutom talar tydligt om att sådantbeslutsöverlåtande inte får ske i strid med principernaför vårt statsskick. Det hade ju varit möjligt att lanse-ra folkomröstningsidén om man ansåg att det här varen folkomröstningsfråga på ett tidigt stadium. Dåhade människorna kunnat förberedas och ges en rim-lig möjlighet att ta ställning till saken. Både sidorhade kunnat formera sina argument. Det är inte rim-ligt att komma alldeles när folkförsvinner på semester, och sedan kommer en valrö-relse som kommer att handla om andra frågor. Det äratt dribbla med ett demokratiskt institut som folkom-röstningsinstitutet.Anf. 156 ESCH (kd)replik:Fru talman! Detta är ett utmärkt inlägg i en debattdär vi ska diskutera som vi ska ha folkomröstningeller inte, . För att vi ska vinna dendebatten måste vi ha 117 röster. Det är en debatt somkommer sedan. Först måste vi få kalla in till dennadebatt, och det är det vi inte kan göra nu.Kenneth blandar ihop två saker. Vi kan hurmånga debatter som helst om är bra ellerdåligt. Det kommer i den vevan, men först ska manfölja regeringsformen 8 kap. 15 §.Anf. 157 PER () replik:Fru talman! Jag har bara en stilla reflexion medanledning av von der Eschs anförande. Det äratt jag börjar bli lite trött på EU-motståndare somuppträder i förklädnad. von der Esch är emotden europeiska unionen. Han har t.o.m. lämnat ettpolitiskt parti för detta. Till vad nytta, kan man möjli-gen fråga sig, men det har han i alla fall gjort. Nuväljer von der Esch m.fl. av de kommandetalarna att förkläda sitt motstånd mot den europeiskaunionen i konstitutionella termer genom att helt en-kelt försöka begränsa möjligheterna för EU att görasitt arbete.Men säg som det är! Säg att det är EU ni är uteefter och försök inte att få detta att framstå som hän-syn till författning!Nu kommer, och det är det andra intrycket somströmmar ut från von der Eschs anförande, denhär idén om man ska ha folkomröstning eller, somBjörn von der Esch parallellt med detta har framfört iutskottet, att man plötsligt ska uppskjuta behandling-en av alltihop, trots att detta inte har yrkats i utskottetförut.Jag har full förståelse för om EU-motståndarnavill ha uppmärksamhet för sin ståndpunkt. Ordna ettmöte i stället för att försöka missbruka och misstänk-liggöra dem som står för författningen i . Attförsöka förklä EU-motståndet i en annan syn på för-fattning tror jag gör att författningshänsynen i Sveri-ges riksdag kommer att få en allvarlig knäck.Ni riskerar lite för mycket för att få era EU-motståndssynpunkter framförda här - i all öd-mjukhet von der Esch.Anf. 158 ESCH (kd)replik:Fru talman! Jag hade aldrig väntat att få höra ettsådant inlägg från ordförande.Han förebrår mig att jag hävdar att man ska följagrundlagen.Vi har visserligen varit i samma parti, och vi harhaft meningsmotsättningar, men att säga till mig attjag hellre ska gå på möten än hävda att regeringsfor-men ska respekteras var i mesta laget.Anf. 159 PER () replik:Fru talman! Skälet till att jag säger så är att anklagar en stor riksdagsmajoritet föratt nonchalera grundlag. Han vet att dettainte är sant. Likväl väljer han att hävda det för att fåfram sitt EU-motstånd.Som ordförande har jaghaft ansvar för att stå upp för vad som faktiskt ärförfattningen och inte falla undan för att författningenmissbrukas i kampen för att baktala EU.Jag har full respekt för von der Eschs upp-fattning om EU, även om jag inte delar den, men kläden inte i författningstermer.Anf. 160 ESCH (kd)replik:Fru talman! Jag klär den inte i några författnings-termer. Gäller inte regeringsformen 8:15 med dessa15 dagars respit? Det gäller alltså inte enligt ordfö-randen i konstitutionsutskottet.Varför har man gett möjlighet att i dessa sam-manhang ha en beslutande folkomröstning? Har mankanske rentav tyckt att det var lämpligt att folketnågon gång fick uttrycka vad de tyckte och tänkte i enfråga och rentav hade avgörandet i frågan? Det fattasinte här då, utan det fattas utanför riksdagshuset.Jag tycker att det var rätt bedrövligt, Per Unckel.Anf. 161 ():Fru talman! Demokratin är en känslig planta. Denhar mycket stora krav på den växtplats där den skatrivas. Den kräver framför allt luft och ljus, och dentrivs inte i slutna och sekreta rum; där dör den.Jag tror att alla i den här kammaren är bekymradeöver den minskande tilltron till politiken och demo-kratin, ändå går vi på i ullstrumporna och gör maktenallt otydligare.Man måste fråga sig: Varför kastas det inte gat-sten utanför riksdag? Jo, därför att den maktsom vi utövar här kan vi ställas till ansvar för, ochbesluten tas öppet.Varje beslut som överlåts till EU går in i en grå-zon där makten inte kan ställas till ansvar. Det ärhemligt hur besluten kommer till.Jag hycklar inte med att min ingång i den här frå-gan handlar om att jag anser att så lite makt sommöjligt ska överlåtas till EU.