prot · GP0977 · 2002-03-06 00:00:00 — Jag anseratt en av våra stora tidningar slog huvudet på spikennär man skrev att det var "grönt ljus för bo-kooperativ". Det är precis så jag ser det, dvs. det ärnågot grönt i förslaget. Jag är glad att vi i Miljöpartietde gröna har fått vara med och ta fram förslaget.Förslaget har förts fram av flera partier tidigare,men ingenting har gjorts förrän vi har kommit i sam-arbete med regeringen. Jag är jätteglad för det. Propo-sitionen som ligger till grund för betänkandet byggerpå ett samarbete mellan Socialdemokraterna, . Jag står till fullo bakombetänkandet.Det går att utveckla några demokratifrågor ävennär det gäller kooperativ hyresrätt. Det är en sak jagmåste påpeka i lagförslaget, nämligen 2 kap. 16 §:"Det är en uppgift för styrelsen att fastställa hyran tillföreningen." Det är en liten lapsus, tycker jag. Det ärsämre än för bostadsrättsföreningar. Där kan stäm-man ha synpunkter på hyressättningen. Det här skullekunna förbättras något.Annars ställer jag mig till fullo bakom betänkan-det.Anf. 92 ():Fru talman! säger att det är tack varedem som det här är ett grönt alternativ. Men det väx-lar inte om till grönt så fort med det här alternativet,utan det stannar snarare på gult. Man har ju inte gåtthela vägen att tillåta en enkel majoritet med 51 %.Varför är ni inte med på detta? Om ni hade varitdet hade ni lyckats gå hela vägen till grönt, och intejust nu stått lite osäkra på gult.Anf. 93 ():Fru talman! Jag kan absolut inte hålla med om denbeskrivningen. Precis som bostadsrättsföreningar,som vi har diskuterat, blir sådana här föreningar star-kare om det är en större majoritet. Det är inte frågaom vanliga politiska beslut i vanlig demokratisk ord-ning utan har mycket med föreningslivets stadgar attgöra. Man upplöser och bildar inte föreningar hur-somhelst. Ofta kräver en stadgeändring just att manhar en kvalificerad majoritet. Det är ungefär mot denbakgrunden som det här ska ses. Som vi har hörtförut, är det naturligtvis ett väldigt kraftigt argumentför att det ska vara precis på det här sättet.Vi har förut haft en debatt i kammaren när detgällt bostadsrätter där det har sagts att det inte ärroligt att vara hyresgäst hos sina grannar. Det gick brapå när jag som ung student råkade ha ettsådant hyreskontrakt och när min familj bodde på detsättet. Men jag har förstärkts i min uppfattning närjag har sett hur människor har blivit pådyvlade enomvandling som de inte vill ha.Om vi vill den här boendeformen väl ska vi låtaden få verka och bildas precis på det här sättet. Jaghåller också med om att kooperativ hyresrätt ska haförtur vid ombildning.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )6 § Ändrad ordning för utdömande av viteenligt m.m.Föredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2001/02:MJU8Ändrad ordning för utdömande av vite enligt miljö-balken m.m. (prop. 2001/02:65).Anf. 94 ():Fru talman! Jag ber först att få yrka bifall till re-servation nr 1 som är fogad till betänkandet. Även deandra moderata reservationerna är värdefulla, men föratt vinna tid yrkar jag bifall bara till reservation nr 1.Jag vill lämna en bakgrund.Miljöbalken skulle bli en bra lag. Den skulle in-nebära att vi fick en samlad och överskådlig lagstift-ning när det gällde miljöfrågorna och miljölagstift-ningen som sådan. Det har visat sig att det inteblev på det sätt som vi hade önskat.Vi kan nu konstatera att lagen var dåligt under-byggd dels när det gällde handläggningsrutinerna,dels när det gällde kostnadseffekterna för företag ochenskilda och dels när det gällde resursbehoven för demyndigheter som hade att hantera lagen.Vi moderater var mycket kritiska i samband medatt kammaren fattade beslut om och antog miljöbal-ken. Vi blev också kritiserade för detta, när man me-nade att vi inte hade tillräckligt hög miljöambition.Det visar sig , fru talman, att vi hade rätt på prak-tiskt taget samtliga punkter utifrån den kritik som viriktade mot den lagstiftning som vi nu har att brottasmed.I stället för en bra lag blev en pro-blemlag, som i praktiken terroriserar människor ochföretag. Detta är dåligt, inte bara för enskilda männi-skor och företag utan också för miljön, därför att manuppnår inte de miljöeffekter som verkligen var av-sedda. På många områden blir det tvärtom så att vi fårnegativa miljöeffekter utifrån det sätt på vilket lagenhar konstruerats och sedan tillämpats.Småföretagen drabbas väldigt hårt på grund avbyråkrati och höga kostnader. Man avstår från inves-teringar, och i och med detta förlorar man både jobboch miljöeffekter. Sådana investeringar som skullevara bra både för arbete och för miljö avstår mångaföretag från därför att det är så krångligt att få igenomde olika förslagen. Då är det bättre att strunta i attgöra förbättringar eller att göra investeringar somskulle innebära fler arbeten. Det här är givetvis kata-strofalt.Tillsynsavgifterna är höga. Från moderat håll harvi sagt att om man inom företagen - det kan gällatillverkningsindustri eller jord- och skogsbruk - haren hög miljöambition, t.ex. att införa certifieringarinom jord- och skogsbruket, skulle man stimuleras tilldetta genom lägre tillsynsavgifter. Men inte heller dethar vi fått gehör för. Vi tycker att man i stället bordestimulera den egna tillsynen.Vi säger också att man inte ska få ta ut avgift utanmotprestation. kräver kommunerna ofta scha-blonavgifter från företag och verksamheter utan attsjälva ha gjort en motprestation. Man kanske inte enshar varit och kontrollerat företaget i fråga, och ändåfår företaget betala en ganska hög tillsynsavgift. Dettaär givetvis inte acceptabelt.Vi menar också att om det vid en tillsyn inte före-ligger någon brist ska man inte behöva betala till-synsavgiften.En annan orimlig faktor är miljösanktionsavgif-terna, som drabbar alldeles hejdlöst i olika samman-hang. Det kan inte anses vara rimligt att man skabetala en hög miljösanktionsavgift bara därför t.ex. har glömt att lämna in en anmälan.Handläggningstiderna är också väldigt långa -upp till t.ex. för ganska enkla investeringar. Detvisar att regeringen, när den lade fram propositionentill , inte klart hade redovisat, eller inte hadeklart för sig, vilka kostnads- och resurseffekternaskulle bli när antogs. Det behövs väsent-liga resursförstärkningar vid länsstyrelserna och ikommunerna för att handläggningstiderna ska kunnakortas och bli effektivare.Miljökonsekvensbeskrivningarna är också be-svärliga, inte minst för småföretagen. Från moderatsida sade vi när antogs att om man skakräva miljökonsekvensbeskrivningar från företagen,framför allt från småföretagen, måste företagensverksamhet medföra betydande miljöpåverkan, alltsåinte enbart en generell miljöpåverkan.Den generella skrivningen medför, visar det sig,att framför allt småföretagen drabbas av stora pro-blem och kostnader när de ska ta fram miljökon-sekvensberäkningar. Som vi ser det måste man ocksåhär få en omprövning till stånd. Även i samband medt.ex. ganska enkla byggnadstillstånd måste man göraomfattande miljökonsekvensberäkningar.En fråga som också har aktualiserats är vem somska kunna gå in och bestämma i dessa frågor. Det harju visat sig att kommunerna går in och bestämmerverksamheten i olika sammanhang. Jag tänker på detberömda Kumlafallet, där kommunen gick in ochbestämde hur man skulle bedriva skogsbruk.Kommunerna ska ju inte gå in och ta över sek-torsmyndigheternas ansvar, t.ex. när det gäller deareella näringarnas verksamhet. I så fall hamnar vi,fru talman, i ett fullständigt moras i fråga om synenpå näringsverksamhet. Detta kan vi inte acceptera,eftersom vi då också skulle hamna i en allvarligrättsosäkerhet.Från moderat och även från andra borgerliga par-tiers sida yrkar vi i reservationer på att full ersättningska utgå vid intrång. Det är orimligt att enskilda med-borgare inte ska få full ersättning vid intrång. Dettaanses från allmän synpunkt vara viktigt. Om det är såatt vi från allmän synpunkt anser att olika saker ärangelägna, har vi också anledning att från allmänsynpunkt gemensamt stå för de kostnader som detinnebär att värna de värden som föreligger.Fru talman! Vi anser att det är angeläget att denutredning som arbetar med en översyn av miljö-balken mycket snabbt kommer med konkreta änd-ringsförslag. Vi kan inte leva meden miljöbalk som medför stora problem för enskildamänniskor och för företag.Fru talman! Med detta ber jag än en gång att fåyrka bifall till reservation 1.Anf. 95 ():Fru talman! Det pågår en översyn av miljöbalken.Flera av de motioner som har väckts förväntas blibehandlade av den kommitté som fått i uppgift attgöra denna översyn. Det gäller också Vänsterpartietsmotioner. Vi har därför bara en reservation, reserva-tion 18 under punkt 20 som jag yrkar bifall till. I denföreslår vi en skärpning av lagstiftningen för att göradet lättare att fälla dem som är ansvariga för skadorpå miljön. Som exempel kan jag nämna de långaprocesser som blivit följden av byggandet av tunnelngenom . Ett annat exempel är de svårig-heter som finns att utdöma kännbara straff vid oljeut-släpp i havet. Vi vill alltså att regeringen återkommermed ett förslag till skärpning så att man kommer åtdetta.Vi har också fyra särskilda yttranden, bl.a. när detgäller punkt 5 om infrastrukturutbyggnad. I detta tarvi upp förhållandet att miljöprövningen av in-frastrukturutbyggnad till övervägande del skötsav och själva. Efter samråd medmyndigheter och allmänhet fastställer Banverketjärnvägsplanen och arbetsplanen. Detbetyder att bygget har tillstånd. Att verken prövar sigsjälva tycker vi är en minst sagt märklig rättsordning.Dessa dubbla roller som exploatör och kontrollmyn-dighet bör inte kombineras. I stället bör detta prövasav en oberoende myndighet enligt gällande miljölag-stiftning.Vi har i detta särskilda yttrande tagit upp att ett in-frastrukturobjekt bör förses med ett kontrollprogramdär man kontinuerligt följer upp verksamhetens mil-jöpåverkan och sedan vidtar åtgärder utifrån detta omdet visar sig nödvändigt.När det gäller punkt 10 har vi också ett särskiltyttrande i vilket vi framför att vi vill att miljökon-sekvensbeskrivningar alltid ska förses med ett dyna-miskt nollalternativ där man också räknar in positivaeffekter av parallella satsningar t.ex. på utbyggd kol-lektivtrafik och minskade utsläpp på grund av utebli-ven trafikökning, alltså inte bara ett nollalternativutan också vilka effekter som kan följa med.Slutligen har vi också särskilda yttranden när detgäller punkterna 16 och 25 där vi lyfter fram viktenav att en erforderlig miljökompetens alltid ska finnashos de instanser som har att yttra sig eller besluta omverksamheten som prövas enligt miljöbalken.Anf. 96 ():Fru talman! Jag yrkar först bifall till reservation17. Substansen i den proposition, 2001/02:65, somligger till grund för detta betänkande är förslaget atttalan om utdömande av vite fortsättningsvis ska skeenligt bestämmelserna i förvaltningsprocesslagen istället för som enligt bestämmelserna i rättegångs-balken när det gäller vite enligt . Försla-get överensstämmer med för-slag.Att vitesmål handläggs enligt förvaltningspro-cesslagen medför att förfarandet kan vara skriftligt.Det resulterar, som vi förstår, i snabbare handlägg-ning till lägre kostnad. Och det tycker vi kristdemo-krater är bra.Inte heller Lagrådet invänder mot en förenkladhandläggning av vitesmål. Däremot har Lagrådetinvändningar mot den metod som regeringen väljer.Lagrådet menar att frågan om förenklad handläggningav vitesmål inte bara bör isoleras till ett lagområdeutan bör gälla allmänt på rättsområden där frågor omutdömande av viten anförtrotts allmän domstol. menar att lösning inte bör sökas separat förMiljöbalkens del utan att en samlad lösning bör sökasför olika rättsområden. Bedömningsunderlaget blir dåbredare.Regeringens förslag innebär också enligt Lagrådetatt prejudicerande avgöranden av frågor om hur för-valtningsprocesslagens procedurregler ska tillämpaskan komma att avgöras av såväl Regeringsrätten somHögsta domstolen. Regeringen löser det med att an-passa sitt förslag så att endast miljödomstolarna ochMiljöverdomstolen ska tillämpa förvaltningsprocess-lagens bestämmelser i nu aktuella mål. Regeringenmenar att miljödomstolarna tillämparförvaltningsprocesslagens bestämmelser i överklaga-de mål och ärenden och att detta inte inneburitnågra påtagliga hinder för en effektiv rättsordning.Vi kristdemokrater har svårt att överblicka följ-derna av förslaget. Vi tycker att det är olyckligt omrevideringen av börjar med en dåligändring som kanske snart ger nytt revisionsbehov.Men vi motsätter oss inte att handläggningen görsenklare.Om miljödomstolen ogillar eller avvisar en fram-ställan från myndighet eller kommun om utdömandeav vite har motparten rätt till ersättning av all-männa medel för bl.a. sina ombudskostnader omkostnaderna varit skäligen motiverade för att denneskulle kunna ta till vara sin rätt.Förvaltningsprocesslagen, liksom viteslagen, in-nehåller inte någon bestämmelse om rättegångskost-nader. Regeringen menar t.o.m. att det inte framstårsom motiverat att den enskilde i mål av denna karak-tär ska kunna få sina rättegångskostnader ersatta avdet allmänna utan att själv riskera ansvar för motpar-tens kostnad. Regeringen menar också att den enskil-de kan tåla den kostnaden, eftersom handläggningutan huvudförhandling är billigare än vid nuvarandeordning.Vi anser att detta betydligt försvagar den enskil-des rättsställning vid vitesmål. Sådana mål kan oftavara komplicerade och gälla stora belopp, även utanhuvudförhandling. Målen kan också innehålla princi-piella frågor. Det kan vara svårt för den enskilde attutan sakkunnigt biträde lägga fram sin sak. Den ut-redningsskyldighet som enligt förvaltningsprocessla-gen åligger den dömande instansen uppväger intealltid detta behov.Vi kristdemokrater anser bestämt att den enskildeäven fortsättningsvis måste ha en rätt att erhålla er-sättning av allmänna medel för rättegångskostnadergenom en uttrycklig bestämmelse i omen sådan rätt. Det är direkt anstötligt att den enskildeska behöva betala för att hävda sin rätt när myndig-hetens begäran om utdömande av vite inte gillas.Vi är också besvikna över att propositionen intepå någon punkt belyser allmänhetens situation. Allakan vi faktiskt plötsligt befinna oss i en situation därvi inte känner till att miljö- och hälsoskyddsnämndenska underrättas eller att tillstånd behövs för en åtgärdeller en verksamhet.När den nuvarande tillsattesgav direktiven oss uppfattningen att kommittén inomett år skulle presentera förslag till nödiga ändringar.Vi tänkte oss förslag om de mest omtalade negativaeffekterna av . Men kommittén insåg välomgående omfattningen av sitt uppdrag och fann denhär ordningen förnuftig, att man först kommer meden liten ändring och att man ska komma med en stör-re ändring . Och om kanskedet kommer ett förslag med ett slutligt ställningsta-gande.Kristdemokraterna kritiserade att arbetet medmiljöbalken forcerades så att inte blevtillräckligt genomarbetad. Bristerna visade sig omgå-ende när trädde i kraft. Lagstiftning sak-nades ju inte innan. Redan innan det första miljöbalk-såret gått till ända tillsattes föröversyn av miljöbalken.Vi förväntar oss att man i det fortsatta arbetet tarhänsyn till situationen för småföretagare. Procedurenvid tillståndsansökan och miljökonsekvensbeskriv-ningar har blivit så invecklad att det kan vara omöj-ligt för ett mindre företag att klara det på egen hand.Externa konsulter måste anlitas i allt högre grad,vilket dessutom i sin tur minskar företagens delaktig-het i miljöarbetet. Det minskar också insikten i miljö-frågor för den sökande parten. Just insikten är grund-läggande för ett miljöriktigt beteende. Och det måsteju vara yttersta avsikt.Över huvud taget bör andan vara att det råder di-alog mellan myndigheterna och medborgarna. Sank-tion ska föregås av dialog med den det gäller.Det övergripande måste vara förståelse för miljö-balken och därmed acceptans och miljöriktigt beteen-de.Gränserna mellan tillstånds- och anmälnings-pliktiga verksamheter har ändrats. På grund av okun-skap kan många företagare, och även privatpersoner,få betala miljösanktionsavgifter - ofta av betydandestorlek för den drabbade. Utöver det ska de ocksååtalsanmälas för miljöbrott, trots att brott mot miljönhelt klart inte har inträffat. Därför har en del mil-jönämnder inte gjort någon anmälan, varpå ledamö-terna i sin tur åtalats, bl.a. i . Enköpingsle-damöterna försvarades av en känd miljöjurist somvann målet, så de blev frikända.Att just denne jurist vann detta måste med andraord vara en fingervisning om att harkonstruktionsbrister. Den här juristen har jagat verk-liga miljöbovar och också vunnit sådana mål. Rege-ringen har redan i något sammanhang haft medarbeta-ren till denne jurist som rådgivare. Det tycker jag attregeringen kan fortsätta med.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 17.Anf. 97 ():Fru talman! Mängden reservationer knutna ochhänförliga till detta betänkande tyder, menar jag, påatt regeringen och utskottsmajoriteten borde tillkammaren ha lagt fram förslag om större änd-ringar av rådande miljöbalk än man nu har gjort.Varför nu detta? Jo, därför att avväldigt många människor i vårt land uppfattas som etthinder för en utveckling som vi så väl behöver i skil-da - ja, i alla - delar av vårt land.Varför är inte utvecklingen vad den är i mångadelar av vårt land? Ja, till en del beror det på de bris-ter som finns i och som utskottsmajori-teten med lätthet hade kunnat rätta till om viljan hadefunnits.Jag ska ta några exempel från verkligheten. Detgäller tre exempel från den bygd som jag kommerfrån. Människor har där råkat illa ut därför att de harvelat driva något i egen regi.Det första exemplet gäller den deltidsföretagandedamfrisörskan som byter lokal och glömmer att an-mäla detta till det lokala miljö- och hälsoskyddskon-toret. I övrigt sköter hon sin verksamhet. Hon åläggsatt erlägga en miljösanktionsavgift à utifråndet lilla deltidsföretag som hon driver. Därtill blir honanmäld till allmän åklagare för miljöbrott.Det andra exemplet gäller ensamföretagaren sommissar att lämna in sin miljörapport om denverksamhet som den här deltidsföretagaren bedriver.Påföljden liknar den som jag relaterade för den del-tidsarbetande damfrisörskan.Det tredje exemplet gäller den lanthandlare sommissar, glömmer, att anmäla att han har en kyldiskmed ett köldmedium. Utifrån sin lilla verksamhet fårhan betala nämnda miljösanktionsavgift à 5 000 kr.Dessutom blir han anmäld till allmän åklagare.Vem, , vågar starta och driva fö-retag i ? Vem vågar utveckla verksamhetennär lagstiftningen är utformad så att även den härtypen av bagatellartade förseelser gör att man eko-nomiskt och även mänskligt drabbas så som blir följ-den med nuvarande miljöbalk?Ni hade kunnat rätta till en del av de här sakernaså att vi kunde få en annan typ av utveckling i skilda- ja, alla - delar av landet om bara viljan fanns.Vi i anser alltså att ut-formning - dvs. att enskilda företag drabbas av miljö-sanktionsavgifter, som därtill är höga, och löper riskför allmänt åtal även vid mindre förseelser och avsteg- och de bestämmelserna icke är acceptabla. De bor-de ha ändrats i det här sammanhanget.Här kan en jämförelse göras med skattelagstift-ningen där bagatellartade saker inte drabbar den en-skilde på samma sätt som bagatellartade förseelsergentemot gör.Bestämmelsernas utformning borde alltså ha varitsådan att de sanktionsavgifter som ska utdömas står irelation till avvikelserna och också till verksamhetensekonomiska omfattning. är det ju så att den storelika väl som den lille drabbas av samma sanktionsav-gift. Det kan inte anses gynna nyföretagande ochdeltidsföretagande, utan det är en hämsko för detföretagande som vi så väl behöver i vårt land. Dess-utom har vi den dubbla bestraffning som det ju inne-bär när man får både en sanktionsavgift och allmäntåtal på sig om man gör något som man i och för siginte skulle göra men som i sak är en bagatellartadförseelse. Detta borde, som sagt, ni i majoriteten idenna kammare ha kunnat rätta till. Då hade vi fåttbättre fart på . Varför gör ni inte det, CarinaOhlsson?Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 9som jag varit med om att skriva under.Anf. 98 ():Fru talman! Jo, visst finns det anledning att seöver miljölagstiftningen. När verkligheten förändrasmåste man anpassa kartan efter den, inte tvärtom.Människans verksamheter och aktiviteter påverkarmiljön, och naturen och naturresurserna är varkengratis eller oändliga. När vi människor väljer att för-bruka i stället för att bruka måste lagstiftningen skär-pas.Miljölagstiftningen måste ha en ideologisk grund.Den måste kunna bortse från kortsiktiga ekonomiskaintressen. Miljöpolitiken handlar om överlevnad, ommänsklighetens fortsatta existens. Kommande gene-rationer har rätt att utkräva ansvar av oss. Det kom-mer att visa sig att det som uppfattas som dyrt,som kostsamt, i ett längre perspektiv är mer än eko-nomiskt försvarbart. Miljömärkning och deklareringansågs ju först som dyrt och också som onödigt ochbesvärande. är märkningen ett försäljningsar-gument som gör att marknadsandelar tas vad gällerbåde livsmedel och de, förhoppningsvis, Svanmärktapapper som ligger framför oss alla här i kammaren.Samtidigt innebär det att och miljö-lagstiftningen av människor måste uppfattas somrelevanta och meningsfulla. Miljölagstiftningen måstegagna sitt syfte, men det gör den inte alltid . Jagvill inte uttrycka mig på samma sätt som ett par talarehär tidigare gjorde genom att fördöma hela miljölag-stiftningen och säga att den enbart är ett hinder. Detfanns ju skäl. Jag har redan pekat på skälen till att vihar en miljölagstiftning som är omfattande och somsjälvklart behöver ses över från tid till annan. Dockmåste den gagna sitt syfte.Jag kan ta ett exempel från landsbygden. En moroch hennes dotter ville för inte så länge sedan startaen liten bed and breakfast-rörelse vid sidan av sittlantbruk. Där missade lagstiftningen sitt mål.De här personerna hade glömt eller varit ovetandeom en nödvändig anmälan till kommunens miljö- ochhälsoskyddskontor. Resultatet blev ett vite på 10 000kr. Allt annat var miljömässigt i sin ordning. Manhade inte begått något egentligt miljöbrott. En inteifylld, en icke inlämnad blankett utgör knappast någotmiljöhot. Däremot kan rent fiskala böter och vitenundergräva respekten för och tilltron till lagensegentliga syfte. Någon har frågat mig var paragrafenom att myndigheter inte får fatta mänskliga och för-nuftsmässiga beslut står att läsa i lagboken. Han hadeinte hittat den, men han såg effekten av den nu somdå. Så behöver vi inte ha det.Alltså: utformning som gör att en-skilda företagare drabbas av både höga sanktionsav-gifter och risk för allmänt åtal också vid mindre av-steg är naturligtvis inte acceptabel. Man måste utfor-ma bestämmelserna så att sanktionsavgifterna ställs irelation till de avvikelser företaget har gjort och t.ex.företagets omsättning. Det skulle lindra den dubblabeskattning som man nu drabbas av. Det gäller bådestora och små företag. Man bör se över miljösank-tionsavgifterna och återkomma till medförslag till förändringar.En stor del av betänkandet, fru talman, upptar frå-gor om strandskyddet. Också här vill jag starkt ochtydligt förespråka ett långsiktigt och ett ideologisktsynsätt. Visst finns det stränder som kan utnyttjas ochtas i anspråk, men grundinställningen måste vara attalla stränder är ett intresse för alla, inte enbart för de inärheten boende. Strandskyddet generellt är ett rik-sintresse och bör så förbli. Den ordning vi har i dagmed att kommuner och länsstyrelse kan göra avstegär bra. Dock fungerar inte hanteringen av besvärsä-rendena, dvs. när någon besvärar sig över ett beslutom avsteg. Här finns inte resurser att på ett tillräckligtbra sätt pröva dispenserna.Slutligen, fru talman, vill jag yrka bifall till reser-vation 10, som behandlar frågan om miljökvali-tetsnormer. Införandet av miljökvalitetsnormer är ettviktigt steg, menar vi, i arbetet med att lösa de storamiljöproblem som t.ex. försurning och kväveläckageinnebär.