prot · GP0969 · 2002-02-14 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:69Torsdagen den 14 februariKl. 12.00 - 16.20Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckorProtokoll2001/02:69-----------------------------------------------1 § Aktuell debatt: Kvaliteten på undervisningen igrundskolanAnf. 1 (m):Herr talman! kommer 10 000elever att lämna utan att ha godkäntbetyg i svenska, engelska och matematik. Därmed harde inte behörighet till de nationella programmen pågymnasiet.10 000 - det är lika många som bor i beskedet kom om att däckfabrik skullestängas och drygt 700 anställda riskerar att förlorasina jobb beklagade olika ministrar i TV och tidning-ar. Flera tusen människor gick ut och demonstrerade.Men när presente-rade siffror som visar att långt fler än tio gånger såmånga ungdomar inte får de kunskaper de behöverför framtiden syntes inga ministrar i tidningar ellerTV. Det blev inga demonstrationståg, ingen folk-storm, ingenting. Varför?Det kan inte bero på att frågan är oviktig. Ingen-ting kan vara viktigare än framtiden för våra barn.Anledningen är i stället att Socialdemokraterna lyck-ats få många att tro att det inte går att organiseraskolan på ett bättre sätt än . Därför är protesternaganska få och inte särskilt högljudda. Det gör att enskolminister kan komma undan med att göra ingen-ting . Därefter kan hennes efterträ-dare ta över och säga att han ska fortsätta på sammalinje och komma undan med det utan att ta det ansvarsom ligger på den socialdemokratiska regeringen.Riksdagen har diskuterat skolans problem fleragånger , men regeringen har inte för-mått att prestera några förslag som kan bryta dennegativa utvecklingen. Därför har vi moderater begärtden här debatten. Det är vårt gemensamma ansvar attagera så att utvecklingen vänder och fler ungdomarfår de kunskaper som de behöver för framtiden.Anf. 2 Utbildningsminister ():Herr talman! För mig är den en självklarhet attden svenska skolan ska vara en kunskapsskola. Jagbesökte en sådan kunskapsskola i går, Aspuddensskola i . Där finns duktiga lärare och enga-gerade elever som arbetar hårt med att beträda vägenmot kunskap. Jag var bl.a. inne hos en fjärdeklasssom jobbar med ett väldigt spännande litteraturpro-jekt. De läser barnlitteratur och uppmuntrar varandraatt läsa med insikten om att om man läser litteraturblir man också duktigare i andra ämnen. Det visar vadsom händer i vår skola. Det är ett väldigt fint arbeteav duktiga och engagerade lärare och elever.Kunskap är så oerhört viktigt i vårt samhälle. Detger människor frihet att göra sina egna livsval, detöppnar nya vägar att delta i ett demokratiskt samhäl-le, det ger självförtroende och inre styrka, och kun-skap ger makt. Det är därför kunskapspolitik är såviktigt också när man strävar efter ett jämlikt sam-hälle i en dynamisk utveckling.För att skolan ska kunna vara en bra kunskaps-skola krävs det några grundläggande förutsättningar.Det krävs bl.a., och det är väldigt viktigt, tillräckligtmed resurser så att man kan ha välutbildade lärareoch andra specialister i skolan som hjälper och stöttarbarnen.Det måste råda studiero i skolan - ordning och re-da. Man måste ha respekt för varandra. Det ska finnastydliga normer och regler för hur man ska uppträdamot varandra. Det kräver att vi alla visar lärarna re-spekt för deras viktiga roll. Lärare ska vara auktori-teter utan att vara auktoritära.Sverige har ju en väldigt stolt utbildningstradition.Vi ligger ofta bra till i internationella jämförelser. Påmånga sätt ligger vi i bräschen för utvecklingen, t.ex.när det gäller förskolan, där många länder tittar medstort intresse på , och när det gäller vuxenut-bildningen, där har varit ett projektsom verkligen har fått omvärlden att lyssna.Men vi har inte nått målen för alla. Ungefär en ti-ondel av grundskoleeleverna går ut utanatt få med sig godkänt betyg i de centrala ämnenasvenska, engelska och matematik, det som är nöd-vändigt för att klara gymnasieskolans nationella pro-gram. Det är alldeles oacceptabelt.Skolverket har tittat närmare på vad det är somkännetecknar en skola som klarar av att uppfyllamålen. Det finns en samsyn på skolan hur man skaarbeta. Det finns tydliga regler och normer som är välkända för elever, föräldrar och lärare.Framgångsrika skolor betonar målen och är nog-granna med att följa upp och informera elever ochföräldrar om varje elevs prestationer. Lärarna harhöga förväntningar på barnen och ungdomarna. Deser styrkor hos eleverna, också hos dem som harsvårigheter. Man använder regelbundna avstämningarför att kunna ge pedagogiskt stöd, och man engagerarelever och föräldrar.Framgångsrika skolor är noga med att analyserasina resultat, se sina styrkor och sina svagheter ochalltid arbeta för att förbättra.Jag håller med om den här analysen som Skolver-ket gör. Jag håller också med om den grundläggandeanalys som lägger fram där man säger resurser, särskilt till de skolor som har allra störstuppgifter, ger resultat. Det är därför det är så viktigtmed nya resurser till skolan.Vi har framför oss med kraftiga resur-stillskott till skolan - 17 ½ miljard kronor. Det germöjlighet att anställa 15 000 nya lärare, specialpeda-goger och andra specialister i skolan. har3 000 lärare och andra professionella anställts. Det ärnaturligtvis helt grundläggande för att kunna ge bar-nen och ungdomarna den hjälp och det stöd de behö-ver i sin utveckling.Men vi behöver också fortsätta att öka insatsernaför att genomföra det arbete med att stärka kvalitetenpå varje skola som är alldeles nödvändigt om vi skafortsätta att förbättra vår skola. Varje kommun ochvarje skola måste systematiskt redovisa sina resultat iförhållande till de nationella målen, analysera ochbedöma skillnader och hur man ska gå vidare samtredovisa de åtgärder som man är beredd att vidta.Skolverket är en väldigt viktig statlig myndighetför att vi verkligen ska kunna bedöma skolans ut-veckling. Det är oerhört viktigt för att vi ska få enlikvärdig skola över hela landet. rollmåste bli tydligare. Det ska vara en myndighet somska göra utvärderingar och bedriva tillsyn, och göradet tydligt och rakt.Men jag tror också att elevers och föräldrars rätttill information och stöd måste stärkas. Skolornamåste ta ett ännu tydligare ansvar för varje elevskunskapsutveckling. Det handlar om att för varje elevregelbundet följa upp resultaten i förhållande till denationella mål som vi har i årskurs 5 och årskurs 9 iläroplaner och kursplaner. Sedan gäller det att medväl utförda utvecklingssamtal ge elever och föräldrarklara besked om vad eleven kan och hur långt elevenhar kommit i förhållande till målen. Det ska framförallt leda till en framåtsyftande individuell utveck-lingsplan som visar vilka insatser som behövs ochkrävs för att eleven ska nå de nationella målen. Ele-verna och föräldrarna bör kunna få denna framåtsyf-tande individuella utvecklingsplan i skriftlig form såatt den också blir ett dokument som man kan användaför att stärka elevens och förälderns rätt till hjälp ochstöd när man behöver det.Men lika viktig är ju möjligheten för de små bar-nen att få komma till förskolan. Förskolan har lekensom pedagogisk idé. Språkutvecklingen, rörelseut-vecklingen och förmågan att umgås med andra bliroerhört viktig gör barnen när de sedan kommer tillgrundskolan. skiljer det sig väldigt mycket åtnär det gäller vad man har med sig i bagaget när mankommer till förskoleklassen eller till årskurs 1.Den nya lärarutbildningen träder i kraft. Den gernya lärare en starkare pedagogisk grund, starkarekunskaper om specialpedagogiken och en bättreforskningsbas för skolans verksamhet. Det kommeratt betyda mycket för att också det stärka respektenför och statusen i att vara lärare och själva rollen somlärare.Vi arbetar också med ett särskilt program för attge 4 000 lärare som finns i våra skolor och sominte har den fulla behörigheten rätten och möjlighetenatt få den behörigheten genom att studera och blibehöriga lärare på goda villkor. 4 000 nya behörigalärare - också det är en väldigt konkret och viktiginsats för att stärka kvaliteten i skolan.Jag tycker att vi har haft en ibland underlig debattom skolan. Jag tror att vi alla delar engagemanget föratt göra skolan bättre, men det har hos borgerlighetenutvecklats en modell som jag måste säga att jag ärmycket tveksam till och ibland lite rädd för: sorteringsom den pedagogiska idén, sortering som den politis-ka idén bakom hur man ska utveckla skolan.Det är som leder utvecklingen ochtalar om att avskaffa den sammanhållna grundskolanoch i stället börja sortera barnen väldigt . Manvill i låta barnen genomgå ett prov redan inioårsåldern. Den som inte klarar provet får kvarsitt-ning . Det är fråga om nio- till tioåriga barn somlever i sin klass och sin miljö med sina vänner. Det ärbarn som trevande tar sig fram i utvecklingen ochsom behöver hjälp och stöd om de inte klarar målen,men de ska sorteras bort och få kvarsittning ett år.På högstadiet ska man läsa olika avancerade kur-ser. De som inte går på de avancerade kurserna väljsredan där bort från framtida utbildningsmöjligheter.17-18-åringar som inte har klarat målen fullt ut skagå kvar i tillsammans med 13-14-årigaelever. Är det ett bra sätt att motivera för framtidastudier?På gymnasiet vill man sänka kunskapskraven fördem som ska gå på yrkesinriktade program, för debehöver inte lika mycket kunskap som andra i denborgerligt dominerade skolpolitiken och skolpolitiskadebatten.När man i får siffror redovisade för sigom hur segregationen och ojämlikheterna i Stock-holms skolor ökar reagerar man inte som en ansvars-full politiker bör göra, dvs. Man säger inteatt man måste göra någonting åt detta utan man ryck-er på axlarna och säger: Så här blir det när man baralåter betygen vara instrument för intagningen.Vad är det som har hänt med de gamla sociallibe-rala idéerna? Det är inte bara jag som undrar det. I gårfick jag ett fax från , som var folkpar-tistiskt statsråd . Han var orolig ochskrev så här till mig:Att ordna skolan så att olika skolor och skolsys-tem löper helt vid sidan av varandra och med eleversorterade i skilda grupper alltefter sociala, etniska,religiösa, ekonomiska och begåvningsmässiga grun-der är att återinföra parallellskolesystemet, som vihade innan genomförde ,då i samarbete med socialliberalerna.I går hörde jag också på nyheterna att Centerparti-ets ledare går till attack mot Folkpar-tiets och mot högerns skolpolitik. Kanske är det så attvi får en splittring och en nyktrare syn på skolansutveckling framöver. Kanske kan vi återkomma till ensamsyn om vad som är det viktiga för skolans fram-tid. Jag tror att skolan behöver det - en skola som skage alla barn lika rätt till god utbildning oberoende avvilken studietradition hemmet har, vilken inkomstföräldrarna har eller från vilket land mamma ochpappa kommer.(Applåder)Anf. 3 (m):Herr talman! Jag tror att skolministern ska passasig för att skambelägga de elever som behöver mertid för att komma i fatt sina kamrater. Tid är ett peda-gogiskt verktyg som man måste kunna använda omalla ska kunna lära sig att läsa, skriva och räkna. Manska inte heller prata om sortering när man är ansvarigför en skola som 10 000 elever i vår kommer att läm-na utan att ha fått de grundläggande kunskaperna.Regeringen står tomhänt inför de väldigt stora be-kymmer som vi har när det gäller skolan. Det är all-varligt i sig, och det är också förklaringen till attskolministrarna hellre angriper oppositionen än visarpå resultat av den egna politiken.Anne-Marie , socialdemokratisk idéut-vecklare, gav förklaringen i TV när honsade: "Vi har varit rätt defensiva. Vi har oftast ac-cepterat saker i efterskott snarare än drivit saker somföljd av en egen grundläggande diskussion." Honfortsatte med att säga att socialdemokraterna interiktigt känner igenom problemen i den kommunalaskolan och "därmed uppenbarligen också har svårareatt ta tag i problemen". Man undrar ju var ni har hållithus när ni inte känner till verkligheten.Den svenska har allvarliga problem. Iflera år har redovisat att många eleverlämnar skolan utan tillräckliga kunskaper och att fleroch fler saknar särskild behörighet till gymnasiet. Omden utvecklingen står sig kommer mer än 10 000unga människor att lämna grund-skolan med otillräckliga kunskaper. Det är verklig-heten, och det är den som vi borde diskutera.10 000 personer är lika många som bor i är mer än 14 gånger så många som de 700 somriskerar att förlora jobbet om däckfabriken stängs.Det är ett viktigt perspektiv att ha klart för sig. Dethandlar om unga människor som inte får den start debehöver. I bästa fall kan de med tiden, och genomhårt arbete, rätta till kunskapsbristerna - brister somborde upptäckas och redas ut tidigt i grundskolan.Vi måste ta de här problemen på allvar. När 700vuxna riskerar jobbet blir det ett stort hallå, men när10 000 ungdomar varje vår riskerar hela sin framtidkommer bortförklaringarna. Ingen har ansvaret. Istället försöker man få människor att tro att det integår att göra någonting bättre än det som gäller i dag.Men verkligheten tränger sig på. harantalet elever som lämnar utantillräckliga kunskaper ökat med mer än 2 000 elever,med mer än 25 %.Vi har sett en ökning under den senastemandatperioden, och ännu syns ingen ljusning.Med samma utveckling som den vi har bakom ossskulle vi ha nästan 15 000 ungdomar som gårut från utan särskild gymnasiebehörig-het. handlar det om tre elever i varje klass. Medsamma utveckling till blir det fem elever ivarje klass.Hittills har ni socialdemokrater inte haft förmågaatt ändra er politik trots problemen. Så har det varitoavsett om skolministern har hetat , , eller . Socialdemokratiskaskolministrar kommer och går, men den socialdemo-kratiska skolpolitiken består.Den enda lösning som ni har på problemen är merpengar i ett system som inte fungerar tillräckligt bra.Jag ska kanske säga "den enda konkreta lösningen"eftersom ministern tycks protestera. Men det finns enenkel regel: Det fungerar inte att kasta goda pengar idåliga system. Det är som att hälla vatten i en hinkfull av hål.Som LO-tidningen konstaterade harde extra miljarder som skolan fått under de senasteåren inte lett till en markant bättre skola. De s.k. Pers-sonpengarna fungerade inte. Den senaste varianten avstatsbidrag kallas Wärnerssonpengar. De fungerarknappast heller. Pengarna räcker till en ny tjänst på400 elever eller en femtondels lärare per klass.Tror ni verkligen att det kommer att lösa proble-men? Vi har motsvarande resurser, men jag tror inteatt de löser problemen. De kommer att rätta till något,men det är inte tillräckligt.I en artikel i konstaterar på vad det handlar om:"Statsbidraget är lite grann som ett bläckstänk i At-lanten. "Det är socialdemokratisk politik i ett nötskal. Ettstänk här, och ett stänk där, men inga genomgripandeförändringar. Socialdemokraterna är nöjda eftersomde anser att skolan redan är så bra som den kan vara.Ni blundar för verkligheten. Men vi andra kan inte slåoss till ro. Det finns tiotusentals ungdomar som harrätt att kräva att skolans problem tas på allvar och attinsatser görs för att förbättra resultaten.Alla elever och föräldrar måste ges rätt och möj-lighet att välja skola. Ingen ska hänvisas till en dåligskola. Finansieringen av skolan ska vara gemensam,men pengarna ska följa eleven direkt till den skolaman har valt, inte fördelas av en ineffektiv politiskbyråkrati.Undervisningen måste utformas av lärare och and-ra i skolans vardag, inte av politiker. Skolministernsexempel från är bra. Läsning är viktig föratt man ska kunna gå vidare i kunskapsutvecklingen,men problemet är alla de elever som inte kan läsaefter och som inte tillräckligt kan ta till sig detsom står i böckerna. Det är det som vi försöker dis-kutera.Uppföljningen av resultaten måste bli bättre, ochdet är bra att ministern tycker att det är en viktig sak,men varför har ni inte gjort något åt den ?För oss moderater är det viktiga inte om en skolakan kallas eller fristående utan om denförtjänar att kallas kunskapsskola. Vi vill ha skolorsom sätter varje elev i centrum i stället för ett systemsom accepterar att tiotusentals elever ställs åt sidan.Vi måste se verkligheten, och därför behövs det nyatag i skolpolitiken.(Applåder)Anf. 4 ():Herr talman! Både skolan och samhället måsteförändras. Att skolan misslyckas med att ge allaelever rätt till en meningsfull och givande skoltid kaninte skyllas på skolan ensam. I ett samhälle som detsvenska, där klassklyftorna fortfarande växer, förmårinte skolan att ensam förändra och bryta detta. I ettsamhälle som det svenska, med en djupt rotad köns-maktsordning, klarar skolan knappast själv att vändautvecklingen. I ett samhälle med en accelererandesegregation, som den som vi har sett i påsenare år, kan knappast skolan ensam hållas ansvarigför förändring. Samhället måste förändras, klassklyf-torna avskaffas och kvinnors underordning brytas.Men, herr talman, det betyder förstås inte att sko-lan ingenting kan göra eller går fri från kritik. Väns-terpartiet anser att skolan på alltför många håll ilandet fortfarande bidrar till passivitet, stress ochytinlärning. Skolan måste alltså också förändras. Denborde kunna vara en motor i en progressiv samhälls-förändring. Det är arbetarrörelsens klassiska, ochfortfarande giltiga, vision om en skola som uppmunt-rar kritiskt tänkande och helhetssyn och en skola förfrigörelse och rättvisa: en spjutspets mot framtiden.I dag diskuterar vi kvaliteten på undervisningen igrundskolan, men debatten gäller förstås skolans sättatt fungera också mer generellt. I rapportkonstateras att svenska elever står sig bra i en inter-nationell jämförelse, men att alltfler elever inte klararskolans krav, och det är förstås oacceptabelt. För vårdel är vi övertygade om att skolan behöver förändras.Låt mig ge några konkreta förslag på hur kvaliteten igrundskolan skulle kunna förbättras.För det första måste skolan faktiskt få mer resur-ser. trappas bidragen frånstaten upp för att 2006 nå 5 miljarder extra per årsamtidigt som statsbidragen till och skatteinkomster-na i kommunerna ökar, men det räcker inte. Vänster-partiet kräver ytterligare pengar till kommunerna ochtill skolan.För det andra är det att genomföra läropla-nen. Det låter kanske inte så revolutionerande, menom läroplanen verkligen skulle få genomslag i landetsskolor skulle arbetssättet på många håll dramatisktbehöva förändras, skoldemokratin skulle kunna slårot, och betygen skulle faktiskt behöva avskaffas.För det tredje måste explosionen av privata, s.k.fristående, skolor och företagssponsringen av skolorstoppas. Skolan ska vara en mötesplats för elever medolika bakgrund och erfarenheter, inte en vara på enmarknad där kunskap och bildning kan köpas medsocialt och ekonomiskt kapital. Man ska inte kunnagöra vinst på att driva skolor.Herr talman! Den som har läst de borgerliga mo-tionerna och lyssnade på alldeles nysskan lätt dra slutsatsen att de borgerliga vill göra sko-lan till en spjutspets mot forntiden. Det är utmärkt omvi får en tydlig skoldebatt mellan höger och vänster.Thomas , sin vana trogen, lär väl fortsätta attförsöka äta varenda kaka han vill ha kvar genom att iena stunden tala om kritiskt tänkande för att i nästastund försvara betygen, och i ett andetag tala om merresurser till skolan för att på utandningen med råstyr-ka försvara de utgiftstak som förhindrar än mer kraft-fulla satsningar.Men, herr talman, störst skillnad är det förstås påhöger och vänster. Det syns inte minst om man tittarin i borgerlighetens skyltfönster, där man dessvärrefått chansen att omvandla sina idéer i praktiken, dvs.om man ser på situationen i . Här har mannu haft makten . Det är av privatise-ringar, snökaos, indraget kulturstöd och stängda fri-tidsgårdar. Det är av ökande klassklyftor ochsegregation; , , av mer åt de redanmätta.För skolans del är resultatet tydligt. Kombinatio-nen av betygsintagning och skolpeng, som är dennyliberala häxbrygd som här har praktiserats, harvisat sig förödande. Segregationen har ökat på punktefter punkt. Generellt kan man säga att i ytterstads-skolorna går numera i betydligt större utsträckningelever från arbetarklassen vars föräldrar har lågainkomster och utländsk bakgrund. I innerstaden sam-las i stället en större andel elever som har föräldrarmed höga inkomster och som är födda i . Såhar vi då fått notan på den borgerliga skolpolitiken:Till den som har skall vara givet.Herr talman! Högern har länge försökt sätta dag-ordningen för den skolpolitiska debatten. Därför kommit att handla alltför mycket om hårdare tagoch tidigare betygssteg. invänder motden problemformuleringen. Vi accepterar vare sighögerns svartmålning eller socialdemokraternasskönmålning av den svenska skolan. Vi ser fram emoten valrörelse som handlar mycket om skolan. Vimenar att en skola för alla kräver ökad likvärdighetoch verklig skoldemokrati och handlar om att skapamöten och samarbete.Det är dags för en skola för frigörelse och rättvisa,en skola med dem det handlar om i centrum. Det ärdags för elevernas skola.Anf. 5 ():Herr talman! Då ärkristdemokrater ute och kampanjar på temat En poli-tik med hjärta och förnuft. Det är vad som behövsockså när det gäller skolpolitik och skolvardag.Det är intressant att höra att skolministern har va-rit ute på skolbesök. Det är bra; fortsätt med det.Bevista verkligheten! Det är ju så att den socialdemo-kratiska regeringspolitiken och skolpolitiken harmisslyckats. har man suttit vid makten ,och alla formkurvor pekar nedåt, trots att konjunktu-ren har pekat uppåt.Kunskapsresultatet blir sämre i svenskskola. Andelen elever som går ut utan betyg blir alltstörre. Det är nu mer än en fjärdedel av eleverna sominte är godkända i ett eller flera ämnen i årskurs nio.Arbetsmiljön försämras. Oron tilltar och arbetsronminskar i svensk skola . I en internationell jäm-förelse ligger på plats 26 av 31 vad gällerordning och reda i skolan. Var fjärde 15-åring upple-ver oväsen och oordning under lektionstid. stängas för att man ska kunna garantera säker-heten. På vilken annan arbetsplats skulle man accep-tera att man tilltalar varandra med könsord? Ingen.Allt detta betyder sämre förutsättningar för kunskap-sinhämtande.Bristen på behöriga lärare växer för varje år.Kommunförbundet har beräknat att den kommer attvara som störst . Då kommer det att fattas23 000 behöriga lärare. De stora pensionsavgångarnahar varit kända . Barnkullarnas storlek har varitkända i åtminstone . Ändå gör regeringen ing-enting för att motverka det här problemet, som harmed möjligheterna till en kunskapsskola att göra.Vi har en regering som är oförmögen att ta tag iskolans problem. Krisen växer, skolministern, ochhåller på att bli till en nationell katastrof. Vad sägerThomas till de 25 000 elever som går ut nian iår utan att vara godkända i alla ämnen, eller de10 000 som inte är godkända i kärnämnena? Hur serderas möjligheter ut inför gymnasiestudier och införmöjligheten att få ett jobb? Vad är till alla de föräldrar som oroar sig över hur detska gå för deras barn som har gått ut med en ickegodkänd-stämpel ur skolan?Herr talman! Varje elev är en unik människa. So-cialdemokratisk rättvisa går ut på att ge alla barnsamma sak. Kristdemokratisk rättvisa går ut på att seoch möta varje barn. Skolstarten måste därför varaflexibel. Skolgången måste kunna variera i antal årberoende på elevens behov. Alla elever ska ha enindividuell utvecklingsplan med rätt att lära i egentakt och på olika sätt.Skolan ska också förmedla de värden som vårtsamhällsliv vilar på enligt den värdegrund som finnsfastlagd i läroplanen. Varenda dag i varenda skola ivarenda klass behövs samtalen om rätt och fel, ansvaroch solidaritet, respekt och mod; spännande ochspänstiga diskussioner som lägger grunden till engemensam etik, gemensamma spelregler för livet.Det är den värdegrunden som regeringens vänner iVänsterpartiet vill avskaffa och därmed göra skolantill ett etiskt vakuum. Hur viktig är värdegrunden förskolministern?Det behövs, herr talman, föräldrar som är ansvari-ga medspelare i skolan, precis som det står i Skolver-kets rapport, som det tidigare refererades till.