prot · GP0977 · 2002-03-06 00:00:00 — Den särskilda lagen omallmännyttiga bostadsföretag kan, enligt vår mening,inte på något sätt förbättra den brist på bostäder som råder i storstadsregionerna och framför allt iStockholm. Vi tycker att det är klåfingrigt av rege-ringen och ett ingrepp i den kommunala självstyrel-sen - som redan har framförts - att införa tillstånds-plikt för försäljning av allmännyttiga bostadsföretag.Därför yrkar vi avslag på hela propositionen. Vi vetockså att det förmodligen, tyvärr, inte kommer att blinågot bifall, och därför har vi en del andra reservatio-ner också.I reservation 5 framhåller vi att allmännyttansdominerande roll på bostadsmarknaden måste brytas.Vi vill i stället ha flera alternativ, ökad konkurrens,för att hyresmarknaden ska fungera bättre. Vi anservidare att kommuner inte ska ägna sig åt att bedrivaaffärsverksamhet, varken i form av bostadsbolag elleri andra bolag. Invånarnas skattepengar måste i förstahand användas till skola, vård och omsorg. Det ärminsann svårt att få dem att räcka till det. Där-för tycker vi inte att pengarna ska riskeras i olikabolagsengagemang. I stället för att stoppa överföringav bostäder till de boende vill vi se över hur man kanöka en sådan överföring.Ett regeringsförslag som har vänt sigmot mycket kraftfullt och tidigt är förslaget att avsätta3 miljarder kronor för stöd till kommunala bostadsfö-retag i kris. Vi debatterade denna fråga i kammarenredan i december när regeringens tillväxtpropositionbehandlades. Jag och mitt parti har tagit mycket be-stämt avstånd från det förslaget. som har gjort allt för att sköta sin verksamhetfår givetvis inget stöd och behöver inget, medan desom har fört en låtgåpolitik, som byggt alldeles förstora bostadsbestånd utan ordentlig analys av behovetoch sedan inte vidtagit motåtgärder , får miljon-belopp. För mig förefaller detta oerhört osunt.I , där jag bor, har vårt kommunala bolagen mycket duktig vd, och där finns kloka politikersom har gjort omstruktureringar, t.ex. genom attbygga om till äldreboende och sälja fritidsbostäder tillnorrmän som gärna kommer över till vårt län bådesommar och vinter. I en mängd andra kommuner harman inte vidtagit några åtgärder alls, i varje fall inte itid.Jag är medveten om att det ibland kan ha varitsvårt att förutse de stora utflyttningar som har skettoch sker. Men det är också många bolag som harbyggt långt in trots fastighetskrisen. Ska vinu verkligen ge stöd till dessa, och hur slår det i såfall mot privatägda fastigheter? att det statliga bolaget ska förvärvabostadshus i syfte att utveckla eller avveckla bostä-derna. Det kan bl.a. ske genom att bostäder byggs omtill lokaler för olika ändamål. Men de privata fastig-hetsägarna i dessa kommuner får inte ett öre till stöd,och de får en orimlig konkurrens från det allmänägda.Det är orättvist och osunt, och jag yrkar därför be-stämt avslag på de föreslagna åtgärderna och därmedbifall till reservation nr 9.Anf. 5 ():Fru talman! Till skillnad mot de talare som har va-rit före mig stöder merparten av de för-slag som finns i detta betänkande. villbibehålla en mångfald av boendeformer, och just nuär det hyresrätten som hotas i vissa kommuner. Detfinns ett överskott av bostäder i många kommuner,och det finns ett underskott av bostäder i alltflerkommuner - storstadskommuner och högskoleorter.Vi har fått dessa frågor belysta på flera sätt, bl.a.vid en hearing i bostadsutskottet tillsammans medföreträdare från kommuner och bostadsföretag. Därvar bl.a. en man som redogjorde för oss vad EG-rätten hade för betydelse i sammanhanget. Då fick viklart för oss att det är varken vi i riksdag,politikerna i kommunerna eller ens kommuninvånar-na, som jag tycker ska ha ett starkt inflytande, somhar någonting att säga till om. Jag återkommer tilldet. Det är EG-rätten som bestämmer vilken hyresni-vå vi ska ha i landet. Det sätt att hålla hyrorna neresom vi förespråkar, med ett hyresnormerande inslagför allmännyttan, skulle då vara konkurrenssnedvri-dande och felaktigt. Det innebär att EU har en pris-höjande effekt på våra hyror som inte kan tilltalanågon här - inte heller EU-anhängarna. Det är ettkraftigt åsidosättande av vårt nationella självstyre.Om hyror som flertalet kan betala inte täckerbyggkostnaderna är det möjligtvis byggkostnadernasom är för höga. Detta torde vi återkomma till. Detkan inte vara något fel i att vi försöker hålla hyrornanere.Jag deltog i den boendesociala beredningen och iAllbokommittén. Där fick vi tillfälle att besöka ländermed social housing. Detta gjorde mig alltmer överty-gad om finessen med den bostadspolitik vi har i dethär landet. Det är bra att alla människor, även densom har lite högre inkomster, kan bo i allmännyttanoch att man t.ex. inte åker ut från den typen av boen-de om man inte är socialbidragstagare. Det är någon-ting som vi alla kan ta del av - och gör i olika skedenav livet. Mångfalden i boendet är oerhört väsentlig.Det jag vill komma fram till, bl.a. att jag kritiserarEU för att lägga sig i våra hyror, är att jag tycker atthyresgästen och, för all del, kommuninvånarna ska haett starkt inflytande. Vi föreslår att inflytandet ska gesmed hjälp av en särskild beslutsform, som innebär attdet fattas två beslut med mellanliggande val innan detgörs genomgripande förändringar i det kommunalaägandet.I 5 kap. kommunallagen stadgar 43 § att "om intenågot annat är föreskrivet, bestäms utgången genomenkel majoritet". Det gäller alltså kommunfullmäkti-gebesluten. Detta att "om inte något annat är före-skrivet" måtte i rimlighetens namn innebära att mankan föreskriva annat.Det var det vi ville göra genom att föreslå att manför så här omfattande beslut ska fatta beslut två gång-er, så att man får en viss fördröjning, att demokratinfår fritt spelrum och att bostadsfrågorna kommer upptill debatt ordentligt. Detta har skett genom den s.k.stopplag som vi har haft. De har verkligen diskute-rats. På många ställen har partier som är företräddahär i kammaren svängt i vissa kommuner och tycktatt det kanske gått lite för långt med utförsäljning.Risken finns alltså att framtida generationer ochframtida politiska majoriteter i kommunfullmäktigeblir bundna av försäljningsbeslut som har visat sigvara förhastade. Det är inte bara som att höja ochsänka skatten - det kan man göra en gång om året.Att köpa och sälja sitt bostadsbestånd låter sig integöra så lätt.En ordning med statlig prövning av kommunalabeslut är inte det mest lämpliga, tycker vi, och vi hardärför en reservation på den punkten. Det är reserva-tion nr 4, som jag härmed yrkar bifall till. tyckte inte heller att det var lämpligt utanförespråkade särskilda beslutsregler.Det rör alltså enskilda kommuninvånares hem,och då är deras åsikter särskilt betydelsefulla. Demåste ha en reell möjlighet att påverka utgången avbeslutet. De ska ha tid att skapa opinion och ta initia-tiv till folkomröstning.En beslutsform där man fattar två beslut i kom-munfullmäktige med mellanliggandeval skulle garantera att frågan lyfts fram i valrörelsenoch inte göms undan i styrelserummen och kommersom en överraskning för berörda hyresgäster. Det ärprecis det som har hänt nu.Därmed, fru talman, yrkar jag alltså bifall till re-servation nr 4 under punkt 8.Anf. 6 () re-plik:Fru talman! sade vidden utfrågning vi hade att har ett alldeleseget förslag om vilka som ska bestämma, nämligenkommuninvånarna via valet. Men faller Miljöpar-tiet platt och låter regeringen bygga en stat i staten,alltså stick i stäv mot vad sagt tidigare.Jag har en anmärkning till. säger att EU bestämmer våra hyror. Det är intealls fallet, utan snarare tvärtom. Lagrådet har inte ensfått pröva EG-rätten och förbudet mot konkurrensbe-gränsande avtal. Konkurrens kan både sänka hyroroch höja hyror. Därför är det nyttigt med konkurrens.Hyrorna behöver inte alls stiga bara på grund av det,utan konkurrens kan också göra att hyrorna blir lägre.Jag förstår inte riktigt . 7 () replik:Fru talman! Det är alldeles utmärkt att Kristde-mokraterna tycker att hyrorna ska vara lägre. Det ärbara det att de åsikter som vi har hört är attallmännyttan skulle ha en prispressande effekt och attde stackars fastighetsägare som bygger inte kan ta utde hyror som skulle täcka byggkostnaderna. Det stårsjälvfallet vem som helst fritt att sätta lägre hyror än iallmännyttan. Det är utmärkt om man kan få denkonkurrensen.Den bristande konkurrens som jag pekar på gällerbyggkostnaderna, och det är där som jag ser felet.Kan man inte täcka byggkostnaderna med hyror somfolk kan betala är det fel på byggkostnaderna, anserjag.Anf. 8 () re-plik:Fru talman! Jag fick inget svar på den fråga somjag ställde om hur kan falla så platt ochlåta regeringen bygga en stat i staten.Sedan gällde det allmännyttans hyresnormeranderoll. Om bruksvärdesprincipen hade tolkats så somden var avsedd att tolkas har vi kristdemokrater ingaproblems alls. Men det finns faktiskt vissa kommunerdär allmännyttan måste höja hyrorna.I min hemkommun säger man att manskulle kunna hyra ut billigare men att man inte kanslå ut de andra företagen eftersom allmännyttan hyresnormerande rollen. Det här skulle vi alltsåkunna diskutera länge.Helena säger också att demokratin ska ha frittspelrum. Men vad beslutar vi om ? Är det att ökaspelrummet för demokratin?Anf. 9 () replik:Fru talman! Ja, om man med demokrati menar attde människor som närmast berörs av besluten ska haett rimligt inflytande över sin situation. Det är faktisktderas hem vi diskuterar här. Sedan tycker jag inte attvi i ska tala om för dem i hur deska sköta sin allmännytta.Ulla-Britt beskyllde mig för att läggamig platt. Det skulle faktiskt kunna vara så att vikunde få med oss fler partier på lösningen att beslutenska fattas på nivå, eftersom inte heller vitycker att en tillståndsplikt hos skullerädda bostadssituation.Att vi måste ha en lagstiftning som gäller för helalandet är självklart. Men det här betänkandet ger enklar vink om att den kommer att tillämpas väldigtolika i kommuner med bostadsbrist och i dem med ettöverskott av bostäder.Länsstyrelserna kommer inte att tvinga kommunermed bostadsöverskott att ha kvar bostäderna. Dessakommuner ska naturligtvis hjälpas på ett eller annatvis. Sammantaget tycker jag att de förslag som kom-mit fram är väldigt bra. Det har haft det goda med sigatt hela debatten om allmännyttan och bostäderna,och den stopplag som kommer att upphöra den sistamars, kommit upp på en hög och konstruktiv nivå.Det har dessutom medfört att en del kommuner av-stått från att sälja ut allmännyttan.Anf. 10 () re-plik:Fru talman! Jag noterar med visst intresse att häruppenbarligen föreligger en skillnad mellan regering-en och underlydande stödparti i riksdagsmajoriteten.Statsrådet hävdar att det i de här avseendenainte finns några skillnader mellan EG-rätten och densvenska rätten, medan me-nar att vi i dessa frågor lyder under EG-rätten.Ännu mer intressant är att EU vill stoppa subven-tioner som kan snedvrida konkurrensen, på sammasätt som sker beträffande . EG-reglerna finns för att minska snedvrid-ningen i konkurrensen. Vad har emot den, fru talman?SCB och har nämligen tagitfram siffror som visar att de kommunala företagenbygger för ca per kvadratmeter i storstads-områden, i det här fallet , medan de privatabygger för , dvs. mindre.Håkan , fastighetsekonom på säger: "De privata byggherrarna är bättre påatt pressa kostnaderna. De anlitar nog oftare mindreföretag på orten och är noggrannare i upphandlingenän allmännyttan. - - - Det faktum att allmännyttan ihuvudsak anlitar de tre stora byggföretagen gör kan fråga sig om det inte förekommer pris-samarbete. "Vad finns det, fru talman, för skäl för HelenaHillar att ytterligare vilja stötta de kom-munala bostadsföretagen?Anf. 11 () replik:Fru talman! Jag tror att jag utvecklade det i mittförsta anförande, och jag ska nu svara på frågor somSkårman hade om EG-rätten.Jag har ingen aning om vad harsagt om EG-rätten. Vi har förmodligen olika uppfatt-ning om nyttan av att vara med i EU.Det jag tog upp på hearingen var att vi tydligentror att vi ska bestämma via staten och kommunerna.Jag påstod faktiskt att jag var lite blåögd i den frågan,att det är kommuninvånarna som ska få bestämma.Nu får vi höra att det egentligen ska bestämmas i ettEuropaperspektiv.Jag frågade den tillkallade experten på områdetrent ut om jag hade missuppfattat detta med EG. Ellerär det på det viset att realistiska priser inte är vad somär realistiskt för hyresgäster att betala? Är det heltenkelt så att detta skulle ha en prisdrivande effekt?Jag ska läsa upp vad som sades vid hearingen. Allahar kunnat ta del av protokollet från denna hearing.Och det som jag sade i detta sammanhang är alldelesrätt återgivet i protokollet. Experten sade:"Du har i grunden uppfattat mig rätt, men vi görinte samma politiska värdering. "Det är rätt intressant, eftersom detta är just poli-tiska värderingar. Han säger vidare:"Vi har gått med i EG. Det centrala i EG är attskapa en gemensam marknad där företag från allaEG-länder får en chans att på lika villkor verka påvarandras marknader. "Det är väl intressant. Men varför fungerar det intenär det gäller byggkostnaderna? Vem har intresse avatt byggkostnaderna hålls så höga?Anf. 12 () re-plik:Fru talman! Vem är det som har intresseav att byggkostnaderna hålls så höga? Varför ska vibehöva en hel proposition och ett riksdagsbeslut föratt ytterligare skydda de kommunala bostadsföretagenmot konkurrens och ge de kommunala bostadsföreta-gen en hyresledande roll när det visar sig, som och visar med sina siffror, attdet kostar mer att bygga i allmännyttans regi iStockholm än i privat regi och i övriga landet 34 %mer? Vad finns det då för skäl att ytterligare skyddade kommunala bostadsföretagen?Anf. 13 () replik:Fru talman! Det är ju i de kommunala bostadsfö-retagen där vi som har intresse av dessa frågor kanutöva ett minimum av politiskt inflytande. Jag brukarträffa de bostadspolitiker som är intresserade av dessafrågor ungefär en gång . De är väldigt intres-serade av att höra att man ska utveckla boendeinfly-tandet. Såvitt jag vet är det endast i dessa former somdet går att ha ett sådant ägarinflytande, annars ärförhållandet mellan ägare och hyresgäster lite ensi-digt. Vi kommer vid behandlingen av nästa betänkan-de att diskutera att man ska tillföra mångfalden iboendet ytterligare ett alternativ.Jag skulle vilja framhålla ett företag i har visat att det går att bygga lite billigare. Dettaföretag är faktiskt inne även på marknaden här iStockholm. Så det kanske fixar sig med konkurrensenpå något vis. Men det är alldeles riktigt att det skavara flera aktörer. Jag säger inte att allmännyttan harvarit exemplarisk. Allmännyttan har naturligtvis varitoffer för den här väldigt ensidiga byggmarknad somvi har haft. Självklart har den det. Men låt oss hoppasatt man med gemensamma krafter ska komma tillrätta med detta. Men det gör man inte genom att ha enensidig privat fastighetsmarknad. Det visar sig nämli-gen enligt en av våra drakar att de privata hyresrätter-na här i håller på att försvinna.Anf. 14 ():Fru talman! Bostadspolitiken berör oss alla, ochboendet är en av de mest fundamentala byggklossarnai ett gott liv. Därför måste politiken lägga sig i, sättaramar, styra och agera när det behövs.Det betänkande som vi nu behandlar handlar omdetta. Vi socialdemokrater vill förstärka samhälletsverktyg och insatser, medan de borgerliga säger nejoch vill överlåta detta till marknadskrafterna som såkapitalt misslyckats att möta bostads-behoven.Vi vill införa en ny särskild lagstiftning för all-männyttiga bostadsbolag, en lag som klarar ut vadsom är allmännytta och vilka regler som ska gälla.Egentligen handlar det om att fylla ett tomrum somhar funnits i lagstiftningen då den borger-liga riksdagsmajoriteten i stort sett avskaffade bo-stadspolitiken och i den vevan avskaffade möjlighe-ten för kommunala bolag att bli allmännyttiga.Nu handlar naturligtvis inte denna strid i grundenom huruvida denna lag ska finnas eller ej. Den hand-lar i stället om att vi socialdemokrater tycker att all-männyttiga bostadsbolag är en så god idé och betyderså mycket för landets hyresgäster att vi inte baratänker se på när moderata marknadsfundamentalister ien del kommuner säljer ut de gemensamt ägda bostä-derna uppbyggda och slårundan benen för bruksvärdessystemet och därmedmöjligheten att hålla hyrorna även i privata fastighe-ter på rimliga nivåer.Det är en ekonomisk rensning som Moderaternainlett i när allmännyttiga hyres-rätter omvandlas till bostadsrätter. blir detendast människor med mycket höga inkomster somkan bo i . Är det verkligen en sådan stadsom stockholmarna vill ha, och är det en sådan hu-vudstad som vi svenskar vill ha? Förutom att segre-gationen skapar spänningar och osäkerhet är en sådanpolitik direkt tillväxthämmande. Vem ska till slutköra tunnelbanorna, vem ska jobba i , ochvem ska arbeta i butikerna när boendekostnadernaöverstiger löneinkomsterna? kanske folketfrån förorterna tröttnar på att vänta på pendeltågenoch hittar bättre utkomstmöjligheter på närmare håll.Då kommer ni nog att ångra att ni gjorde det omöjligtför vanligt folk att bo i Stockholm.Fru talman! Allmännyttan är en särdeles godsvensk uppfinning. Kommunen eller med denna lagäven någon annan som i första hand är intresserad avatt lösa bostadsproblemen bygger bostäder, förvaltardem enligt självkostnadsprincipen, ger hyresgästernaett stort inflytande och bidrar till jämlikheten i boen-det. I stället för vinstmaximering gäller att ägaren fårut ränta på insatt kapital. Bostadsbolaget fokuserar påett bra boende i stället för höga vinster. De hyror somdessa bolag tar ut begränsar också vad privata fastig-hetsägare kan ta ut för sina fastigheter. Det är ettelegant system som ger hyreskontroll utan statliginblandning enligt våra traditioner om fria förhand-lingar i Sverige.Själv tycker jag att allmännyttan som idé är så braatt den skulle kunna användas på andra områden isamhället. Jag har väckt en motion som vi behandladeför om just detta. Glädjande varatt och stöttade min motion ien speciell reservation. Det är lite konstigt, men skaman nu förstå er på ett sådant sätt att ni vill ha all-männyttiga bolag i allmänhet men absolut inte förbostäder?Fru talman! När de borgerliga partierna nu går tillstorms mot att ska pröva större försälj-ningar av allmännyttiga bostäder eller bostadsbolagtar man till den kommunala självstyrelsen som argu-ment. Det är riktigt att lagen innebär att kommunernainte kommer att ha full förfoganderätt över sina bo-städer. Men det anser vi vara en rimlig ordning.För det första är detta ett gemensamt kapital somallmännyttan representerar uppbyggt av alla landetsskattebetalare, inte bara skattebetalare i den kommu-nen. Staten har alltså ett legitimt intresse i dessa bo-städer.För det andra är vårt hyressättningssystem upp-byggt på att det finns allmännyttiga bostäder somjämförelseobjekt när hyresnämnderna ska pröva hy-resnivån vid tvister. Om allmännyttan säljs ut i helakommuner eller stora delar försvinner också grundenför hyresnämndernas prövning. Därför är det fulltrimligt att staten tillståndsprövar sådana utförsälj-ningar som hotar vår nationella lagstiftning kringhyressättningen.För det tredje är det enligt vår uppfattning en väl-digt klok bostadspolitik att ha allmännyt-tiga bostadsbolag. Därför är det bra att det nu ställsstora krav på beslutsunderlag, konsekvensbeskriv-ningar och att hyresgästerna ska tillfrågas innan mansäljer allmännyttan i stället för de kuppartade försälj-ningar i slutna styrelserum som vi sett exempel påunder senare tid. Dessa krav på beslutsunderlag gerutrymme för lokal debatt och opinion att verka, unge-fär som när den borgerliga majoriteten i 1994ville sälja ut vårt kommunala bostadsbolag mentvingades dra tillbaka förslaget efter den proteststormsom man fick möta.Fru talman! Med den här lagen lägger vi en grundför en utveckling av allmännyttan . Dethandlar om klara regler, om att begränsa vinstuttagetoch öppna för andra ägare samt om att lagfästa hyres-gästernas rätt till inflytande. fortsätter det medarbete i kommunerna för att formulera offensivaägardirektiv i linje med lagens intentioner och använ-da allmännyttan i bostadspolitiken så att man kan levaupp till ansvaret för bostadsförsörjningen.Fru talman! I betänkandet behandlas också rege-ringens rapportering när det gäller det fortsatta arbetetmed att hjälpa bostadsföretag där det finns mångatomma bostäder. Det är beklämmande att de borgerli-ga, alldeles särskilt , inte kan tänka sigatt medverka här. Egentligen handlar det ju om ettgemensamt ansvar. De här kommunerna och derasbostadsbolag tog ett mycket stort ansvar när industri-företagen behövde mer arbetskraft och därmed flerbostäder. Syftet var inte att spekulera i nya bostäder.Inte heller var det fråga om en allmänt lättsinniginställning till bostadsbyggandet, utan det var frågaom reella krav från vår exportindustri som ville ex-pandera. Det fanns inga privata fastighetsägare somställde upp. I det läget träder samhället in. På detsättet byggdes många av de här företagen och bo-stadsbestånden upp.Nu när omstruktureringen slår hårt mot många avde här kommunerna kan det inte vara rimligt attskattebetalarna i de kommunerna eller, ännu värre, dekvarvarande hyresgästerna ensamma ska ta den eko-nomiska smällen.Det sker en omfattande omvandling av Sverige.Den ger hög tillväxt på vissa håll och orsakar kostna-der på andra håll. Vi ska solidariskt använda dentillväxt som genereras för hela landets omvandling,och vi ska solidariskt dela de kostnader som om-struktureringen medför.Fru talman! Jag yrkar bifall till bostadsutskottetsförslag i betänkandet.Anf. 15 () re-plik:Fru talman! , som genom sitt partivarit med och styrt , vill fortfarande skylla påborgerlig politik och på borgerliga misslyckanden.Men felet är ju att ni socialdemokrater har byggt uppett subventionssystem som ni sedan plötsligt har tagitbort och där ni egentligen har genomfört mycketradikala förändringar. Sedan vill ni gå tillbaka. Ni villgöra som och ta tillbaka till Kronan. Ni villskapa statliga myndigheter. Vasallen ska sälja, köpaoch utveckla och kommer kanske att dumpa prisernapå marknaden, så frågan är vem det är som verkligenkommer att misslyckas med bostadspolitiken.Dessutom vill ni att ska bestämma,men ni har inte gett tillräckliga direktiv.Hur ska det egentligen se ut? Hur kommer de olikalänsstyrelserna att agera? Kan redogö-ra för vilka riktlinjer de nu har framför sig?Anf. 16 () replik:Fru talman! Först gäller det Kristdemokraternasagerande i den här frågan - och kanske inte bara i denhär frågan. Det sägs mycket och det talas mycket omansvar, men när det kommer till kritan hamnar nigång på gång i den moderata buren.Nu står vi inför ett förslag som faktiskt handlarom att lägga en av de viktiga grundstenarna för ensamhällelig bostadspolitik - detta för att vi faktisktska kunna leva upp till de krav som medborgarna harpå bostäder. Jag har dock inte sett någonting från ersom handlar om ett alternativ. I stället handlar dethela tiden bara om att säga nej.I den konkreta frågan om är det såatt Lagrådets formulering vad gäller lagrådsremissen- vilka kriterier som skulle arbeta efter- ledde till att regeringen i sin proposition mycketklart preciserade vad som avses. Det handlar om attdet ska finnas tillräckligt många allmännyttiga bostä-der i en kommun, i ett område, med varierande stan-dard, ålder och liknande för att bruksvärdessystemetska kunna upprätthållas. Det är detta som till-ståndsprövningen handlar om. Som vi konstaterade iutskottet innebär detta en ganska restriktiv hållningtill utförsäljning i många kommuner.Anf. 17 () re-plik:Fru talman! Jag får inte riktigt svar på mina frå-gor. Vi kristdemokrater har aldrig sagt nej till all-männyttan. Vi värnar allmännyttan, men på lika vill-kor. Det behövs ingen särskild lagstiftning.Hur ska klara att tolka bruksvär-dessystemet rätt när allmännyttan inte förmår bygganya bostäder? Vad ska man då jämföra mot?Vi står för subsidiaritet.