prot · GP0968 · 2002-02-13 00:00:00 — Men har vi ett säkerhetspolitiskt läge ivärlden där en nation, en stat, försöker att domineradenna värld.En nation, en stat, försöker genom sin politiska,ekonomiska och militära överlägsenhet att dompteradenna värld. Därför räcker det inte med att och jag är överens om att protestera mot allakränkningar av mänskliga rättigheter varhelst de änsker om det inte leder till att är be-redd att ta avstånd från upprepade brott motmänskliga rättigheter.Det tror jag att har svårt för. LarsLeijonborg är denna kammares mest lojala försvarareav intressen. Han är denna kammares mestlojala försvarare av en stat som har brutitmot mänskliga rättigheter och t.o.m. begått brott motmänskligheten i , , , El Sal-vador, , , , , An-gola och Irak.Ta avstånd, ! Visa att din utrikes-politiska linje inte innebär ett fullständigt knäfall förde mäktiga och starka!Herr talman! Utrikesministern ansåg att vi bordeha anslutit oss till en säkerhetspolitisk överenskom-melse som hon tolkar på ett fullständigt annorlundasätt än övriga ingående partier, eller åtminstone Mo-deraterna. Utrikesministern försökte också göra gäl-lande att överenskommelsen stämmer helt överensmed den socialdemokratiska partikongressens beslut.Det kan man bara säga till den som inte har läst densocialdemokratiska partikongressens beslut.Det är omöjligt att se att den oerhört välformule-rade argumentation för alliansfriheten i framtidensom den socialdemokratiska partikongressen ställdesig bakom över huvud taget skulle vara överens-stämmande med den säkerhetspolitiska doktrin somBo Lundgren menar innebär avskedet till den rygg-radslösa säkerhetspolitiken. Det finns inte en till-stymmelse till överensstämmelse.Jag ska inte uppmana att inta en merkritisk hållning till den europeiska unionen och attinse det även inom EU finns inte bara starka federa-listiska strömningar utan också de som gärna villbygga en supermakt i . De ser den europeiskakontinenten som en rikemanskontinent som stängergränser mot omvärlden.Jag ska inte tala om för vad AnnaLindh ska tycka. Jag ska inte tala om för Socialdemo-kraterna att de skulle tjäna på att ha en mer kritisk synpå de krafter i som vill skapa en supermaktsom inte tar internationella hänsyn och som inte age-rar solidariskt.Anf. 11 ():Herr talman! Det kan aldrig sägas för mångagånger att och måste minnas sin1900-talshistoria. Minnet av nazismens och kom-munismens illdåd är grunden för både Europarådetoch Europeiska unionen. De institutionerna bygger påinsikten att förståelse och dialog mellan länder barakan garanteras i starka gemensamma institutioner.Det är svårt att förstå hur och Mil-jöpartiet kan mobilisera ett så kompakt motstånd motden restaurering av mänskliga rättigheter och demo-krati som har skett i . Både ochEuropeiska unionen representerar institutioner somhar förknippats med väg mot demokrati ochskydd för de mänskliga rättigheterna.Är det någon som har slagit vakt om torskfisketgenom begränsade fiskekvoter är det väl EU. Vemskulle annars ha gjort det om den institutionen intehade funnits?Vi kristdemokrater vill stärka unionen genom atttydliggöra maktfördelningen mellan medlemsländeroch unionen. Detta bör ske genom en grundlag och . I en sådan konstitution måste detfinnas garantier för mänskliga och medborgerligarättigheter. Öppenhet, demokrati och delaktighetmåste prägla såväl gamla som nya medlemsländer iunionen.Det finns sprickor i EU-fasaden. är långt-ifrån ett lyckorike för alla. De allvarligaste problemenfinns i EU-ländernas nuvarande flyktingpolitik. Euro-pa sviker sina humanistiska ideal genom att stängaute nödlidande människor som är på flykt. Kombina-tionen av hårda visumregler, regler i Dublinkonven-tionen och de nya reglerna om transportörsansvar göratt flyktingar ofta är hänvisade till smugglare för attkomma till Europa.Det är en rättighet för alla människor att kunnasöka asyl. Vi anser att de europeiska länderna nusviker flyktingarnas rättigheter. Kristdemokraternaanser att måste driva på för en mer humanflyktingpolitik i Europa.Herr talman! Europeiska unionen har ett direktansvar för fred och säkerhet och därmed konflikt-hantering i vårt närområde. En utrikespolitisk sam-ordning och byggande av en gemensam krishante-ringsstyrka är nödvändig. Civila och militära resurserkrävs för fred och stabilitet. När konflikter dyker uppi närområde är det hela angelägen-het. säkerhet är odelbar.Anna , det är regeringens plikt att görasvenska folket medvetet om detta ömsesidiga beroen-de och att skapa insikt om den historiska förändringenfrån det och neutralitet till da-gens situation med europeisk solidaritet.Herr talman! omfattar nu 43 staterefter kommunismens fall. Detta har lett till en enormarbetsbörda, inte minst för , som äröverbelastad av rättsliga prövningar för enskildamänniskor som drabbats av svaga och bristfälligademokratier. Trots reformer kvarstår eftersläpningen idomstolens arbete. En ökning av resurserna till är därför synnerligen nödvändig. bördriva på för en resursförstärkning till domstolensviktiga verksamhet.Domstolen är den främsta garanten för mänskligarättigheter i . Vi får inte tillåta att förtroendetför minskar på grund av bristandeekonomiska resurser.Herr talman! Oroande tecken på förakt för demo-krati och åsiktsfrihet förekommer även i Sverigesnärhet. Låt oss vara ärliga och se att utvecklingen iRyssland inger farhågor för framtiden. Nyligenstängdes den sista oberoende , och enligtuppgifter skedde detta av politiska skäl.Det har också funnits tendenser att tona ned hän-delser i nu då världens uppmärksamhet ärfångad av kampen mot terrorism. Men det är ett fak-tum att mänskliga rättigheter fortsätter att ignoreras iTjetjenien.Herr talman! För att demokrati och mänskliga rät-tigheter ska kunna få fäste i alla delar av världenkrävs en dialog, ett utbyte och handel.Kristdemokraterna ser fram emot en ny frihan-delsrunda. Den rymmer hopp om steg mot en bättrevärld. Den nya handelsrundan måste präglas av globalsolidaritet i praktiken och inte bara i retoriken.Det är hög tid att de fattigaste ländernas situationnu uppmärksammas. måste tillåtas attöppna sina marknader i den takt de själva finner bäst.En friare handel kan ge välstånd åt många fler . Men vägen till ökat välstånd nås inte genom enövertro på liberalekonomiska modeller. Ödmjukhetoch flexibilitet måste bli honnörsord i de kommandeWTO-förhandlingarna.Anf. 12 ():Herr talman! Jag noterar att inte sva-rade på min fråga om regeringens framtida relationtill och med tanke påskillnaderna i synen på utrikes- och säkerhetspolitikoch internationellt samarbete. Kanske var frågan försvår, men jag vill ändå ha ett svar av går jag över till mänskliga rättigheter, somförtrycks i en gigantisk omfattning i världen i dag.Alltför många förnekas de möjligheter som de flestaav oss tar för givna, att fritt få utbyta tankar, idéer,åsikter, att få tala sitt eget språk eller fritt utöva sinreligion. Kvinnors rättigheter kränks i de flesta länderbåde inom och utom hemmet.Jag ska ta några exempel där jag tycker att Sveri-ge bör fortsätta att agera och agera mera. där den sista oberoende TV-kanalenhar stängs av president , som redan har denverkställande, lagstiftande och dömande makten ochnu även har kontroll över informationen. Det är intesärskilt mycket politisk debatt som förekommer i dekanalerna.I förekommer mord, misshandel,plundringar och våldtäkter som vapen i konflikter.Det senaste är våldtäkter på gravida kvinnor.Zimbabwe är väl kanske det mest aktuella ex-emplet på ett land där yttrandefriheten och möjlighe-ten att ha olika åsikter förtrycks å det allra våldsam-maste. Våldet trappas upp, utsikterna inför valet ärdystra och ledaren för EU:s valobservatörer får intefullgöra sitt uppdrag. Det är viktigt att också Sverigeställer krav och att vi, när vi ställer krav, visar att vifaktiskt kommer att genomföra det som vi hotar med,annars kommer bara att fortsätta som han hargjort hittills.Sverige måste i ord och handling stå upp för deförtryckta i , , , , , , , , , som jag har sagt,och många, många fler länder. Budskapet måstesjälvfallet vara: Vi har inte glömt er. Vi håller ögonenpå er. Vi ställer starka krav på era regimer. Vi agerar.Till människorna i krishärdar som ,och i bräckliga demokratier blir bud-skapet förstås detsamma.Fru talman! står inför rätta i . Detär bra att det blir tydligt att diktatorer aldrig ska kun-na känna sig säkra. De kommer att ställas till svarsför sina ogärningar.Därför tycker jag att det som har hänt just nu iKambodja är sorgligt, som utrikesministern intenämnde. Där var en specialdomstol planerad för attställa till svars för ett av historiensvärsta folkmord. har FN dragit sig ur och säger inte kunde garantera att den här domstolen skullebli oberoende objektiv. Det var säkert helt rätt, menbesvikelsen är mycket stor i det kambodjanska sam-hället. Man tycker att FN borde ha visat större uthål-lighet. Det är oerhört viktigt för en fredlig framtid iKambodja att denna domstol kommer till stånd. Dåundrar jag: Vad kan göra för att få till stånden domstol där? Jag vet att har agerat tidiga-re, men vi måste kunna göra någonting mer.Så, herr talman, vill jag säga något om Turkiet.Situationen när det gäller mänskliga rättigheter iTurkiet är inte särskilt hoppingivande. Det är långtkvar till inledande förhandlingar om medlemskap iEU. Än så länge har man inte tydligt visat sig vara enbrygga mellan den muslimska världen och ,som man vill vara. Studenter som vill studera kurdis-ka grips och fängslas, författare förföljs, tortyrenfortsätter, de som arbetar med MR-frågor har svårt attarbeta.Det är viktigt att i kritisk dialog fortsätteratt påverka när det gäller mänskliga rättighe-ter och att vi inte förtröttas. Jag vet att det pågår, menSverige behöver göra ännu mer.Sida har utformat en strategi för stöd till Turki-et. Jag undrar om regeringen tänker använda strateginsom underlag för en mer aktiv handlingsplan när detgäller mänskliga rättigheter i . Det är ju etthjälpmedel, och har genom Sida kommiten bit på vägen. Det är min fråga till det gäller kan vi allihop barabeklaga den stegrande våldsspiralen. Den är förfäran-de. Båda sidor gör sig skyldiga till övergrepp ochvåld. Det måste komma till stånd en fredlig lösning.Det är viktigt att EU nu har samlat sig och att man nublivit mer eniga i sin relation till överhuvud taget. På det sättet kan man åstadkomma mer.EU måste ta ett större ansvar i den här konflikten.USA måste naturligtvis också ta sitt ansvar.I morse kunde vi höra uttala sigskarpt mot den förstöring av infrastruktur som pågår.Det är ett led i vedergällningspolitik som ärfullständigt förödande om man ska kunna få till stånden palestinsk stat. Man slår undan själva fundamentetför detta. Detta tycker jag är oerhört allvarligt. Jagskulle vilja att kommenterar också det.Anf. 13 ():Herr talman! Jag tycker att utrikesministern haderätt svaga argument mot Natomedlemskap. Det förstavar att vi frånhänder oss beslutsrätt i en allians. Enfråga då är varför praktiskt taget alla länder i Europavill vara med i den här alliansen och vill avsäga sigdenna beslutsrätt.Utrikesministern hade läst en högertidning somkritiserade min parallell med . Det är klartatt högerpressen nu måste sluta upp bakom den härdoktrinen. Men i sak har jag ju rätt. Utrikesministernfår gärna korrigera mig om jag har missat någoninformation från eller någon annanstans,men det är ändå så att de allra flesta länder i Europavill delta i denna allians. Men håller sigutanför såvitt jag vet och skulle naturligt-vis inte kunna bli medlem.Lars skildrar här det stora problemet som attUSA vill dominera och domptera resten av världen.Det är en diametral motsats till vad många analytikeroch andra sitter och grunnar på runtom i världenshuvudstäder. Att isolationismen kommer att dominerai och att kommer att avskärma sig frånomvärlden är det som man ser som den stora risken,så även i det avseendet är väldigt udda närhan räds ett amerikanskt engagemang i globala frå-gor.För mig är ett väldigt viktigt argument för Nato-medlemskap att aktivt bör motverka varjetendens till en ny klyfta mellan och . Ensådan klyfta är ett mycket allvarligt hot mot världensutveckling, mot demokratins utveckling och mot demänskliga rättigheterna. Därför ska vi motverka ris-ken att blir isolerat och agerar på egen handgenom att se till att deras internationella nätverk blirså starkt och stort som möjligt. Det är därför som detmed min världsbild och verklighetssyn är så viktigtatt är en aktiv medlem också i den militäraallians där är med.Det andra argumentet var kärnvapenparaplyet. Nukommer utredning att komma först efter valet,men när den kommer kommer det att framgå hur gottSverige har trivts under detta kärnvapenparaply. Vivet ju alla, och försvarsministern utvecklade detta förett par veckor sedan i ett TV-program som jag råkadese, att svensk försvarsplanering bygger på möjlighe-ten att i ett skarpt läge ska kunna samverkamed Nato och alltså dra direkt och aktiv nytta av dettakärnvapenparaply.Som framgår av utrikesdeklarationen har ju ,nu senast , tagit nya steg för att avvecklakärnvapen. Jag skulle vilja påstå att ingen militäralli-ans har betytt så mycket för kärnvapennedrustningensom just Nato. Det faktum att Nato knäckte den euro-peiska kommunismen - förutom då - harju möjliggjort en enorm kärnvapennedrustning. Så attbara se Nato som något som upprätthåller kärnvapen-rustningar tycker jag är en helt förvriden verklighets-bild.Vi behöver samverkan. Det är klart att det på pap-peret innebär att man måste ta hänsyn till andra ochatt ens egen beslutsfrihet naggas i kanten. Men i allaandra sammanhang, t.ex. de som nämns i stycketinnan själva doktrinen i utrikesdeklarationen, , och EU, har vi gjort kalkylen att det vivinner i inflytande i kollektivet väl väger upp detmedlemskapet möjligen kan innebära i form av för-lust av egen handlingsfrihet.Detsamma gäller naturligtvis Nato. Dessutom ärdet ju inte så att ett Natomedlemskap innebär att vi islutändan frånhänder oss beslutsrätt över vår utrikes-politik i ett skarpt läge. Naturligtvis innebär den öm-sesidiga förpliktelsen ett moraliskt åtagande, menbeslutsstrukturen är ju fortfarande sådan att varjelands demokratiskt valda organ har att fatta beslut omlandets militära styrkor ska användas i en gemensamaktion. Så även på den punkten tycker jag att AnnaLindh demoniserar Nato.Eftersom förhoppningsvis har mångaår framför sig i svensk politik tycker jag att hon skatänka sig för när det gäller vilka argument hon an-vänder. Det kan mycket väl bli så att relativt få år kommer att få äta upp dessa argu-ment och ångra dem.Anf. 14 ():Herr talman! inlägg var mycket in-tressant men ganska svårbegripligt. Utnyttja EU,uppmanar hon . Men själv kramar honoch regeringen . Dessutom ger skenav att om bara vi i var mer för ett EU-medlemskap, då skulle EU vara en global kraft.Det är väl fantastiskt, , att detta skullehänga på att ett parti i riksdag tycker somnästan majoriteten av svenska folket, nämligen att detdär beslutet om att gå med i EU inte var särskilt klokt.Men det var ändå ett majoritetsbeslut, och på densidan står och regeringen. Då är det förmig obegripligt att det skulle bli en bättre global kraftoch mindre anledning för regeringen att krama USAom bara också var med.Jag skulle också vilja fråga: Vad har EU gjort förden globala rättvisan? Är EU:s jordbrukspolitik soli-darisk med de fattiga? Är handelspolitiken det? Är klimatpolitiken det? Är flyk-tingpolitiken det? Är vapenexporten solidarisk medde fattiga? Är den rättfärdig? Leder den till globalrättvisa?Jag tror att det är ganska enkelt att på de flesta avdessa områden svara nej. Det är ett protektionistisktsystem som bygger på att EU ska värna sin egenekonomi och sina egna utvecklingsmöjligheter meninte ta ett ansvar för den globala solidariteten - somdet borde vara en självklarhet för regeringen att varamed och driva på i stället för att vänta på att Miljö-partiet ska göra det.Miljöpartiet gör detta. Vi har ett oerhört bra sam-arbete med de andra gröna partierna inom EU ochruntom i världen. Vi driver på i alla de här frågornaför en rättvisare, rättfärdigare värld där vi har möjlig-heter att minska fattigdomen och värna alla männi-skors lika värde. Så vänta inte på att skabli positiva till EU utan börja agera , ,så att vi kan se resultat i den politik som jag trodde attregeringen stod för när det gäller medlemskapet i deneuropeiska unionen.Det finns ett par viktiga globala konferenser somligger framför oss och som också regeringen nämner isin rapport. Det är mötet i och det är möteti . Inför mötet i skulle jaggärna vilja veta vilka frågor regeringen tänker lyfta inspecifikt och om man på något sätt kommer att tamed vattenfrågorna. Vattnet är som jag ser det en avde grundläggande förutsättningarna för allt liv.Två tredjedelar av jordens befolkning kommer attha vattenbrist . fossilt, alltsåicke förnyelsebart, vatten används , ochgrundvattennivån, t.ex. under slätten i norra ,sjunker med . av jordens fiske-bestånd är överexploaterat. Mängder av jord förlorasvarje år på grund av vatten- och vinderosion och storajordbruksarealer förgiftas.Dessutom är vattenfrågorna en viktig källa tillkonflikter eftersom det ofta är så att många länder ärberoende av samma vatten, samma sjösystem ellersamma vattendrag. Det finns all anledning att i före-byggande syfte jobba med vattenfrågorna. Jag tyckeratt det skulle vara intressant att få regeringens syn påom vattenfrågorna är något som man över huvudtaget kommer att ta upp som en viktig aspekt införRiokonferensen.Sedan skulle jag vilja säga något till Kristdemo-kraterna om fiskekvoterna. sägeratt det är EU som har slagit fast och värnat fiskekvo-terna - vem skulle annars göra det? Ja, men vad harEU också gjort? EU har subventionerat fiskeflottor.De gamla båtarna, som inte sopade botten utan togden fullvuxna fisken som vi använder till mat, döginte längre i konkurrensen när det gäller hur den nyafiskeripolitiken skulle vara. Man subventionerade istället med skattepengar för att bygga nya fiskeflottorsom inte var ekologiskt anpassade utan som faktisktsopade bottnarna. Ytterligare 300 miljoner ska dess-utom gå till effektiviseringar inom fisket.Min fråga till är då: TrorKristdemokraterna att det här är en modell för fiskesom går att använda i ett globalt perspektiv? Vadkommer att hända med jordens fisketillgångar omman i hela världen ska använda sig av denna fiskeri-teknik som innebär att man sopar bottnarna?Anf. 15 Utrikesminister ():Herr talman! Jag ska först säga något om säker-hetspolitiken. Enskilda partier må sträva efter Nato-medlemskap . Men uppgörelsen som vi hargjort och beskrivningen som vi är överens om handlarinte om Natomedlemskap. Och det är bra att vi äröverens om det.Till vill jag säga att han i sin upp-räkning glömmer , och somicke Natoländer. Det är viktigt att komma ihåg att deländer som vill gå med i Nato har en helt annan histo-risk bakgrund än vad vi har. Det gäller t.ex. de baltis-ka länderna. De fruktar att historien ska upprepa sig.Den situationen har inte vi. Vi har en mycket merpositiv situation, och vi ska därför inte heller förändravårt läge.Sedan menar att Nato bara inne-bär ett moraliskt åtagande att ställa upp. Men självagrundvalen för en militärallians är ju just att det skavara bindande och förpliktande försvarsgarantier.Jag tycker också att ger en alltföroptimistisk bild av kärnvapensituationen i världen.Bl.a. beroende på nej till provstoppsavtal ochja till missilförsvar är läget värre än det som LarsLeijonborg beskriver. Ingen i regeringen har hellertalat positivt om det kärnvapenparaply som är en delav Nato utan tvärtom menat att det faktiskt är ett avvåra skäl mot ett Natomedlemskap.Jag tycker nog att jag har större rätt att tolka densocialdemokratiska partikongressen än socialdemokratiska partikongressen ställde sigbakom militär alliansfrihet. Den överenskommelsesom vi nu har gjort handlar just om att vi är militärtalliansfria. Den ger oss en fortsatt militär alliansfri-het. Den ger en neutralitetsoption. Den talar om inter-nationell samverkan. Den trycker också på samverkaninom EU.Det är klart att och fårtycka vad de vill om EU. Men jag vill ändå fråga er:Vad är alternativet? Det är EU som tar över ochleder polisinsatserna i Bosnien, som eventuellt får taöver i och som garanterar den palestins-ka myndighetens överlevnad. Det är EU som kangarantera FN resurser både för civil och för militärkrishantering. Det är EU som ingår avtal med defattigaste länderna om tullfrihet för alla varor utomvapen. Det är EU - detta säger jag också till Marian-ne - som har drivit klimatfrågorna ochmiljöfrågorna globalt. Jag vill också lägga till att viser även vattenfrågorna som mycket viktiga, både närdet gäller att förebygga konflikter och som viktigamiljöfrågor.EU är också aktivt i , liksom , bila-teralt. Det handlar om ett fortsatt ekonomiskt stöd ochbistånd och rättvisare handel med . Det handlarom ett politiskt partnerskap med . Det var där-för som vi hade nio afrikanska ministrar här för unge-fär en månad sedan.Det handlar om krishantering. Därför är svenskadiplomater aktiva både i och i . Dethandlar om konfliktförebyggande. Därför binder viihop den konferens som vi har här med ensenare motsvarande konferens i . Det handlarom aidsbekämpning. Därför ger vi 600 miljoner un-der till aidsbekämpning.Avslutningsvis vill jag till ochMarianne , som tar upp flera viktiga exem-pel på förtryck och brott mot mänskliga rättigheter,säga att det är väldigt farligt om vi glömmer att på-minna om brott mot mänskliga rättigheter och låterländer i stället tala om terroristbekämpning. Vi fårinte glömma brotten i av . Vi fårinte glömma brotten mot kurderna i . Vi måstefortsätta att driva på för mänskliga rättigheter i alladessa fall. Vi måste också fortsätta att driva på förrättssäkerheten. Jag beklagar att vi inte ser en domstoli . Vi kommer att fortsätta att arbeta för det.Vi kommer att fortsätta att driva på för en internatio-nell brottmålsdomstol. Mänskliga rättigheter handlarom ekonomisk rättvisa, men de handlar också omjuridisk rättvisa.Anf. 16 BO ():Herr talman! Jag tycker att det hade varit bra omutrikesministern hade utvecklat sin syn på just detsom händer utanför EU:s gränser, hur man ser påAfrikapolitiken. Ytterligare utveckling där tycker jagskulle vara ganska intressant. Det handlar ju inte baraom retorik, det handlar faktiskt om att kunna vidtaåtgärder på den kontinent som har drabbats av såmycket elände, inte minst när det gäller de politiskaeffekterna och annat.I regeringens deklaration finns en del som inte hardiskuterats i våra överläggningar men som jag ändåtycker förtjänar att lyftas fram. Det har skett tidigare idebatten.Det står:"EU och Nato utgör, tillsammans med Europarå-det och Organisationen för säkerhet och samarbete iEuropa, grundvalarna för säkerhetsarkitek-tur. engagemang för förblir ocksåcentralt. "Detta är alltså grundvalar för den säkerhetsarki-tektur som också rör . Det är ju inte så att viinte finns med i den. Vi spelar en roll och kan kommaatt spela en annan roll.Det är lika givet att förutsättningarna för våra sä-kerhetspolitiska ställningstaganden kommer att för-ändras . Jag tror att alla utgår ifrån att vikommer att se de baltiska länderna som medlemmarav Nato. Detta kommer att påverka situationen. Ut-vecklingen i kan man se både positiva ochnegativa delar av. De negativa är fortfarande de kvar-dröjande stora och allvarliga problemen i ,det som händer när det gäller frågan om mediernasfrihet och motsvarande. Men det finns också en all-män strävan, skulle jag vilja säga, mot en knytningtill väst som också kommer att kunna leda till ettmycket tätare säkerhetspolitiskt samarbete än vadsom finns nu.Det är klart att det i sin tur leder till att vi måsteföra en debatt, följa utvecklingen och se till att varaberedda att gå in på förändringar, som jag sade, sombör få en bred enighet och som bör ha folklig legiti-mitet.