prot · GQ0930 · 2002-12-05 00:00:00 — Det gäller till exempelföretag med 15 anställda där en föreslagen redovis-ningsmodell också är upplagd så att man skiljer påkön och delar in personalen i tre olika åldersgrupper.Att redovisa på det sättet gör det ganska lätt att sevem eller vilka som haft en sjukfrånvaro.Jag tycker också att det är häpnadsväckande dessutom särredovisar dem som har haft en läng-re sjukfrånvaro och gör detta i årsredovisningen. Detgäller dem som haft en längre sjukfrånvaro än 60dagar. Att lämna ut sjukfrånvaron i en årsredovisningkan faktiskt hämma personalen om de söker ett annatjobb. Det är bara för den nya tilltänkta arbetsgivarenatt titta i årsredovisningen och se vilken sjukfrånvaroden sökande har haft.Att det krävs insatser för att komma till rätta medsjukfrånvaron är vi i mycket medvetnaom. Vi har också lagt fram förslag på hur vi bör gåtill väga. Lösningar på problemet med dagens stigan-de ohälsa i samhället och den ökade sjukfrånvaronkräver flera åtgärder inom en rad olika områden. Ettexempel är ett barnvänligt arbetsliv. Man ska kunnakombinera ett förvärvsarbete med att vara småbarns-förälder.Orsakerna till dagens ohälsa är komplexa och be-rör inte bara arbetslivet. Det handlar i hög grad ommänniskors hela livssituation, den stress och denekonomiska press som många lever under. Vi vet attmånga arbetslösa också drabbas av sjukdom.Vi i är angelägna om att minskasjukfrånvaron genom att människor snabbare ska fåden hjälp de behöver. Det kan till exempel ske genomatt man inför en rehabiliteringsgaranti och att de se-nast efter tre månaders sjukskrivning ska kunna få enindividuell plan utarbetad. Dagens ohälsa är inte baraarbetets fel. Det kan faktiskt också vara så att det ärbristande resurser inom sjukvården som gör att maninte ser när en människa börjar att må dåligt.Jag tänker på de belastningsbesvär som finnsfrämst inom den offentliga sektorn och de bristanderesurser som finns för att ta emot de patienter somdrabbas av smärtor. Två tredjedelar av dem somdrabbats av belastningsskador kan man hjälpa, menför en tredjedel finns det faktiskt inte någon form avsmärtbehandling att tillgå . Om man har smärtaunder kan det leda till en kronisk smärta.Då blir den ännu svårare att behandla.Alldeles har jag också läst i tidningenLandstingsvärlden där man redogjorde för en studiesom har gjorts bland landstingsanställda i Jönköpingslän. Där har man kommit fram till att ohälsa sällanbara är jobbets fel. Det är bara var fjärde långtids-sjukskriven som anser att arbetet har gjort dem sjuka.Det är också intressant att det kommer fram i olikarapporter och studier att fler och fler pekar på helhe-ten och sambandet mellan arbetet och hur man har detefter arbetsdagens slut.Jag tror att vi alla har som ambition att komma tillrätta med sjukfrånvaron. Men det är också viktigt atttitta på vilka åtgärder som är mest effektiva och ledertill bäst resultat. Med det vill jag också yrka bifall tillden reservation som finns.Anf. 72 ():Fru talman! I lagutskottets betänkande nr 1 be-handlas regeringens proposition angående obligato-risk redovisning av sjukfrånvaro. Förutom det be-handlas tre motioner som väckts med anledning avpropositionen och ytterligare en motion som väcktsunder den allmänna motionstiden.Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget ilagutskottets betänkande nr 1 i dess helhet och avslagpå reservationen.Under de senaste åren har sjukfrånvaron ökatkraftigt i . Det har medfört oerhörda välfärds-förluster. Det har även medfört oerhörda problem förde enskilda människor som har drabbats. Varje män-niska som blir långtidssjukskriven är ett misslyckandeför arbetsgivaren och också för staten. Därför måstebåde den psykiska och fysiska arbetsmiljön bli bättre.Detta är ett stort samhällsproblem i dag.Förutom att den enskilda människan får problemmedför det oerhörda kostnader för samhället, vilket vihar hört tidigare, och det kan även sägas igen. Kost-naden för beräknas till . Iår kommer den att uppgå till närmare 46 miljarder.För att möta den skenande samhällskostnadenpresenterade regeringen ett elvapunktsprogramför att förebygga ohälsan. I budgetpropositionen för2003 fortsätter regeringen sin strategi för en bättrehälsa i arbetslivet. Regeringen satte upp ett mål omatt halvera sjukfrånvaron . För att dettamål ska uppnås krävs flera steg för att förbättra ar-betsmiljön och minska sjukfrånvaron.Att införa en obligatorisk redovisning av sjuk-frånvaron är ett första steg för att få en bättre arbets-miljö och minska den sjukfrånvaro som finns i dag.Fru talman! Förslaget innebär att privata arbetsgi-vare, kommuner och landsting ska lämna uppgifterom sjukfrånvaron hos de anställda. De uppgifter somlämnas ska vara uppdelade efter kön och ålder.Man ska dessutom göra en fördelning av om manvarit sjukskriven längre än 60 dagar.I den reservation som de borgerliga har skrivit kanman läsa: En årsredovisning riktar sig till externaintressenter, och vi anser att det kan ifrågasättas omuppgifter om sjukfrånvaron över huvud taget harnågon plats i årsredovisningarna.Jag tycker att det är självklart att det kan finnasmed det. Det finns flera olika skäl.Sjukfrånvaron kan vara en betydande kostnad förföretagen. Det har vi redan hört, och det har mångainstämt i. Det kan då vara viktigt för externa intres-senter och för ägare att se vilken potential företagethar. Om dessa kostnader blir för stora påverkas juföretagets möjligheter att generera vinst och möjlig-heter att utvecklas.Ett annat argument som framkommit är de oer-hörda kostnader som man säger sig åsamkas om dethär förslaget genomförs.De kostnader som tidigare diskuterats är någonform av fast kostnad vid investering av dataprogramoch löneadministrativa program. Man säger att detockså finns någon typ av kontinuerlig kostnad.Båda de här kostnaderna kommer säkert att upp-komma. När det gäller den första kostnaden visarflera av näringslivets organisationer att det är en oer-hört liten kostnad. På de flesta håll kommer manaldrig att drabbas av den. De flesta företag med merän tio anställda har den datautrustning ochde lönesystem som behövs för att man ska klara av attföra den här statistiken.Den kostnaden är alltså liten. Väldigt få företagbehöver göra de investeringarna eftersom de redan ärgjorda.Kostnaden för att vi på olika sätt ska ha med dettai årsredovisningen har revisionsbyråernas gemen-samma organisation beräknat vara förvarje företag. Jag ser inte att de två extra timmarnaskulle skapa en sådan oerhörd extrakostnad som manpåstår.Det tredje argumentet har varit att det pekar ut deenskilda individerna. Det skulle det göra om vi hadeett system där alla företag i var tvungna attredovisa sjukfrånvaron. I vissa fall skulle det då sä-kert kunna peka ut olika individer. Det skulle intevara bra.I det förslag som ligger nu har man tydligt sagt attdet bara gäller för företag med fler än tio anställda,och det gäller bara för företag där man kan undvikaatt detta sker.De företag där det finns en möjlighet att vissamänniskor skulle kunna bli utpekade i årsrapportenkommer inte att behöva redovisa uppgiften.På så sätt har man gått runt problemet.Jag tror att det är oerhört viktigt att man belyserden här frågan. Om vi inte gör det och visar bådearbetsgivare, kommun, stat och andra intressenter hurviktigt det är och hur stor sjukfrånvaron kan vara trorjag att vi får problem i framtiden.Regeringens syfte är ju inte att försämra för före-tagen eller att peka ut enskilda människor. Vi måstebelysa det oerhörda problem vi har meddet ökade sjuktalen.Vi måste på olika sätt belysa frågan som ett förstasteg. Jag säger inte att det är en lösning, men jagsäger att det är ett första steg. Sedan ska vi gå vidareoch hitta ytterligare lösningar där vi ska ge arbetsta-garna större inflytande. Vi ska förbättra arbetsmiljönoch vi ska få företagen att på olika sätt se över derutiner som finns.Vi ska belysa frågan nu så att både ägare, stat,andra intressenter och fackliga organisationer får enstörre insyn och förståelse för hur sjukfrånvaronkommer att utvecklas.Fru talman! Med detta vill jag än en gång yrka bi-fall till lagutskottets betänkande nr 1.Anf. 73 () re-plik:Fru talman! Anser att folk somarbetar i företag i kommer att bli friska-re efter att lagen genomförts?I min bild genomförs årsredovisningarna efter åretsom har gått. Där redovisas sjukfrånvaron. Då harfolk varit dåliga.Vad är det som säger att de blir mer friska?Min nästa fråga blir automatiskt: Vad gör egentli-gen det socialdemokratiska partiet för att se till män-niskors hela livssituation för att åtgärda det storaproblemet?Anf. 74 () replik:Fru talman! På den frågan kan jag svara att jaginte tror att vi kommer att få någon förbättring för inför detta i årsredovisningarna från nästa år.Som ett första steg ska vi belysa frågan. På så sättkommer vi att få arbetsgivare och andra att se att vihär har ett problem, att det här är något man måsteåtgärda.Utgångspunkten för förslaget är att vi ska belysafrågan och lyfta upp den på dagordningen.Jag vill ställa en motfråga. Vilka andra förslagfinns det? Är det en karensdag extra? Är det det för-slaget som kommer att innebära mindre sjukfrånvaro?Det är ett förslag som jag har hört . Jagär inte säker på att det är en bättre lösning.Anf. 75 () re-plik:Fru talman! Jag tror att det är viktigt att se på helalivssituationen, som jag nämnde i mitt anförande. Jagtror inte att vi har råd och vi hinner inte ta flera småsteg. Vi vet redan att ohälsotalen stiger. Vivet att det är jättekostnader. Vi måste göra något nu.Ett första steg skulle ju vara att sätta ned foten vidgoda rehabiliteringsmöjligheter så att korttidssjukdominte blir långtidssjukdom. Sedan kan man naturligtvisge människor möjlighet att ordna sina livsbetingelserså att det inte blir så belastande på den totala livssitu-ationen.På det området tycks inte Socialdemokraterna haett enda förslag. I stället stramar man upp det så attalla föräldrar ska få leva tillsammans med sina barnunder precis samma krävande arbetsvillkor och livs-villkor.Anf. 76 () replik:Fru talman! Jag ser flera olika förslag, och mångaförbättringar kommer att ske.Jag tror att det finns mycket som Socialdemokra-terna kommer att göra. Det här är ett första steg. Detkommer att krävas ett större inflytande för den an-ställde på arbetet för att han ska känna mindre stressnär han kommer hem från jobbet.Det kommer att krävas en bättre arbetsmiljö. Mankanske inte ska sitta en hel dag och göra en monotonuppgift, utan i stället få utvecklas som människa ochpå så sätt känna sig bättre till mods när man kommerhem.Jag tror att det finns vissa ekonomiska incitamentsom kan införas för att få arbetsgivare och andra attskapa en bättre arbetsmiljö.Det finns självklart flera förslag. Det här är ett sättatt belysa frågan för att vi sedan ska kunna gå vidare.Anf. 77 () replik:Fru talman! Som vanligt när man diskuterar före-tag med socialdemokrater kan man konstatera attsocialdemokraten - i detta fall - talarom de stora företagen, de börsnoterade företagen, ochinte om de små företagen.Det här förslaget berör företagare med ned till tioanställda. Vi kan ta ett exempel med en åkeriägaresom har ett trettiotal chaufförer. Hans arbete med attdela upp sjukfrånvaron i de olika grupperna kommeratt bli ett mycket omfattande arbete som han vanligt-vis inte kan göra själv, utan måste skaffa hjälp till.Där har vi förklaringen till att kostnaderna kommeratt stiga och bli helt andra än de som angivit.I Socialdemokraternas valmanifest Ett företag-sammare stod det att läsa att Socialdemokra-terna fortsätter att förenkla reglerna för företagare.Det gällde tydligen knappast ens till valdagen. Dethär är väl inget förslag i den riktningen.Jag skulle vilja ställa en rak fråga till JohanLöfstrand: Tror inte att företagarnahåller koll på sina anställda och deras sjukdomar?Tror inte att företagarna vill se sinaanställda i arbete?Anf. 78 () replik:Fru talman! På den första frågan vill jag säga attjag tror att åkeriägaren med ett trettiotal anställda haren löneadministratör som och varje månadför in hur mycket den anställde har jobbat. I lönepro-grammet måste man för att kunna betala ut lön ocksåha uppgifter om hur sjuk den enskilde anställde är.I och med att man genom löneprogrammet betalarut lön, vilket jag tror att de flesta företag gör oavsettom företaget är litet eller stort, kommer man att vidårets slut genom några enkla summeringsfunktionerkunna få fram uppgifterna utan några som helst svå-righeter. Jag ser alltså inte detta som ett oerhört stortproblem.Anf. 79 () replik:Fru talman! På den punkten skiljer sig våra upp-fattningar mycket åt. Sannolikt kan det bero på att vihar olika bakgrund i verkligheten. För min egen delhar jag haft så mycket med småföretagare att göra ochsett så mycket bokföringsmaterial och administrativtmaterial att jag faktiskt påstår att jag vet att man intehar tillgång till det här. Att skaffa det kommer attkosta mycket.Anf. 80 () replik:Herr talman! Ja, det beror på vilken bakgrund manhar. Jag har jobbat en hel del med dataprogramme-ring, och jag vet att det finns program med oerhörtlättanvända summeringsfunktioner. är detredovisningsprogram som använ-der Excelbaserat. Jag tror att väldigt många företagarehar möjlighet att använda det programmet.Anf. 81 () replik:Fru talman! Jag vill lämna några kommentarer tillJohan . Du sade att de ökade sjukskrivning-arna ger välfärdsförluster. Jag instämmer naturligtvisi det. Jag skulle också vilja understryka att vår välfärdhotas om vi inte kan förändra det här.Vidare handlar det sammantaget inte om 46 mil-jarder. Det är kostnaden enbart för sjukskrivningarna.Totalt handlar det om ca 120 miljarder om man in-kluderar de människor som efter långtidssjukskriv-ningar får förtidspension.Johan säger sedan att detta är första ste-get för att belysa frågan. I samma andetag får man dåsvart på vitt på att det som gjorts har varit ettmisslyckande. Man har inte vidtagit några åtgärdersom har lett till någonting.Redan för fyra år sedan uppmärksammade Cen-tern den stigande sjukfrånvaron. Vi har under årenlagt fram en hel del förslag, som regeringen hela tidenhar sagt nej till. Man har sagt nej till samordningmellan myndigheter för att underlätta för människorsom har varit sjukskrivna en kortare eller längre tid.Man har sagt nej till rehabiliteringsgaranti och äventill ökade resurser till försäkringskassorna. Man kanverkligen fråga sig om inte den här redovisningen ärett slag i luften.Johan nämner också att om människorblir utpekade ska det inte göras någon redovisning.Jag frågar mig då: Varför ska vi fatta ett beslut omman inte har för avsikt att använda detta? Man kan dåute i företagen göra ytterligare en godtycklig tolk-ning.En sak till: All den byråkrati och alla de regelverksom man ska administrera kommer faktiskt att kostaföretagaren ca per anställd.Anf. 82 () replik:Fru talman! Låt mig börja med det undantag somhar föreslagits för att hjälpa företag där enskilda indi-vider kan komma att hamna i klistret. Jag menar attde företag som det gäller är så oerhört få att detta intekommer att påverka den allmänna statistiken. Där-emot är det viktigt att man inte med hjälp av det härkan peka ut enskilda anställda för att missgynna dem.Jag tror att förslaget om att på olika sätt belysasjukfrånvaron är oerhört viktigt. Jag vill återgäldamed en fråga till : Ser inte ditt partioch de andra borgerliga partierna någon som helstvinst med att frågan om sjukfrånvaron lyfts fram ochbelyses extra? Är det bara problem förenade meddetta?Den invändning som man har hört både i det härärendet och i det föregående har varit att alla deframlagda förslagen skapar mer administration och ärså himla dåliga. Vissa förslag ger dock oerhördafördelar, och jag menar att de på många sätt kan ge enbra indikation om hur sjukfrånvaron ser ut och hurden förändras.Min fråga är alltså: Tror du inte att det i de härförslagen finns något som kan ge något positivt idenna fråga?Anf. 83 () replik:Fru talman! Jag vill bara säga att jag inte tror ettdugg på förslaget om obligatoriska uppgifter omsjukfrånvaron i årsredovisningen. Det är helt förkast-ligt. Däremot tror jag på mer resurser för en bättresamordning och utökade åtgärder framför allt i för-säkringskassorna, som jobbar för att rehabiliteramänniskorna. Det är oerhört viktigt att det finns re-surser för att man ska kunna samordna mellan olikamyndigheter och verk. I det sammanhanget är faktisktföretagarna en av samarbetspartnerna.Bristerna finns inom försäkringskassorna.Deras personal mäktar inte med alla rehabiliteringsä-renden. Som jag ser det borde man inrikta sig på attge mer resurser till försäkringskassorna och även påatt luckra upp dagens regelverk, så att bestämmelser-na medger ett närmare samarbete mellan mångamyndigheter och verk.Anf. 84 () replik:Fru talman! Jag håller med om att det finns vinsteratt göra både med ett ökat samarbete mellan olikainstanser och med ett tillskott av mer pengar till för-säkringskassorna. Jag håller däremot inte med om attdet inte finns några som helst vinster att göra med ettgenomförande av det här förslaget.Jag tror att, som någon tidigare nämnde, en före-tagare som har problem med en ganska hög sjukfrån-varo på sin arbetsplats kommer att bli medveten omdet här då han ska göra investeringar.Om han ser att det finns problem kanske han till ochmed kommer fram till att det finns pengar att tjäna.Om han kan ge sina anställda en bättre arbetsmiljöoch genomför förbättringar som minskar stressen,kommer de anställda kanske att stanna hemma mind-re, vilket för honom kan leda till en ökad vinst. Jagtror alltså att även företagaren på olika sätt kommeratt tjäna på att det här införs.Jag tror vidare att det är oerhört bra att man kanjämföra olika företag och kanske även kommunalainstitutioner. På så sätt kommer man att kunna sevilka områden i samhället som har de största proble-men. Det kommer att vara oerhört viktigt för att man iframtiden ska kunna se vilka verksamheter som be-drivs effektivt och inom vilka områden i samhälletmänniskor slits ut.Anf. 85 () replik:Fru talman! säger att syftet meddet här bland annat är att belysa frågan. Jag tror attalla som är verksamma i redan känner tillförhållandena. Den stora sjukfrånvaron är ett gigan-tiskt problem, inte minst inom den offentliga sektorn,där Socialdemokraterna ofta har ett avgörande arbets-givaransvar.Det är lite beklagligt att, som det, det första steget ska vara så företagarfient-ligt. Det får stora negativa följder för företagen. Istället skulle man kunna anamma de förslag somfinns från alla olika partier om hur vi positivt skaverka för en lägre sjukfrånvaro. Jag kan fortfarandeinte se något riktigt avgörande skäl för att det härförslaget skulle förändra sjukfrånvaron. Det är barasvepande formuleringar om att belysa frågan, egentli-gen inte några riktiga sakskäl.Anf. 86 () replik:Fru talman! Jag ser inte det här förslaget som fö-retagarfientligt. Som jag sade ser jag det som ett led iatt på olika sätt belysa och ta upp frågan. Självklart ärdet så att de flesta vet om och känner avden sjukfrånvaro vi har i . Men jag tror att detsällan kan pekas på var problemen kommer att finnas.I och med detta förslag kommer vi att få en statistiksom är oerhört mycket bättre. Den statistik vi har har oerhörda problem. Om man gör stickprovbland de företag som finns kommer dessa stick-prov att vara olika stora vid olika tillfällen beroendepå att olika företag på olika sätt har olika förutsätt-ningar. På vissa företag kanske det är en väldigt lågsjukfrånvaro och på andra företag en väldigt hög. Islutänden blir det så att varje gång man tar stickprovkommer stickprovens storlek och utfall att vara väl-digt olika.I och med detta förslag får vi en statistik som ärväldigt trovärdig och som konkret kommer att visavar någonstans problemen finns. Vi kommer inte attbehöva göra stickprov, utan vi kommer att se inomvilka sektorer det finns problem och inom vilka sek-torer man klarat uppgiften förhållandevis bra.Detta ser jag som en av de stora fördelarna: Vikommer att få ett mycket tydligare redskap för att sevar det finns problem. Sedan kommer vi att hitta olikaåtgärder för att lösa de problemen.Anf. 87 () replik:Fru talman! Den statistik som om kommer att vara gammal redan när den re-dovisas eftersom det är en sådan eftersläpning. Enårsredovisning läggs fram efterräkenskapsårets slut, och sedan har man ytterligare enmånad på sig att lämna in den till PRV. Detta gör attdet kommer att vara gamla uppgifter som vi får redapå. För den verksamhet som avslutas vid årsskiftet2003/04 kommer vi att få vänta till kanske hösten2005 innan uppgifterna har bearbetats och gjortsklara. Jag tycker att det är en väldigt låg ambitionsni-vå när det gäller att snabbt få fram uppgifter om för-ändringar i befolkningen.Anf. 88 () replik:Fru talman! Jag tror att det är oerhört mycket vik-tigare att få fram uppgifter som är korrekta än att fådem utan eftersläpning. Jag tror att dessa uppgifter,som kommer att vara korrekta och som inte kommeratt variera mellan de olika tillfällen då man genomförtundersökningarna, kommer att vara mer konkreta,och det kommer att bli mycket lättare att analyseradem och använda dem och sedan på olika sätt hittatillvägagångssätt för att minska sjukfrånvaron.(forts. 14 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.13 § FrågestundAnf. 89 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Nu följer frågestund.Följande statsråd kommer att delta: StatsministerGöran , kulturminister , stats-rådet , statsrådet ochförsvarsminister besvarar såväl allmänpolitiska frå-gor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågortill övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsom-råden inom regeringen.Jag vill erinra om att det handlar om frågor. Frå-gorna får vara högst en minut, liksom svaren. Följd-fråga kan medges.Krisen i SJAnf. 90 ():Herr talman! En av uppgifter är attgranska regeringens skötsel av landet, och jag har enfråga till statsministern med anledning av detta.SJ är ett av staten helägt företag. Regeringen utserstyrelsen, och där sitter, såvitt jag förstår, en statssek-reterare.I går, som en blixt från klar himmel - i alla fall föross i - meddelades att bolagets eget kapitalinte bara har gröpts ur utan helt har utraderats. Numåste det göras ett kapitaltillskott på i storleksord-ningen 1 000 miljoner kronor.Hur har regeringen kunnat låta detta fortgå sålänge att man i efterhand får sopa upp detta? Hur skadetta finansieras?Anf. 91 Statsminister ():Herr talman! Det är för tidigt att svara på den sistafrågan.På den första frågan, hur detta har kunnat fortgåså länge, är svaret att vi delar ansvaret för det. Dethandlar om att man nu har tagit fram det man anserligger framåt i tiden av förluster på några av de avtalsom är ingångna, och så har man aktiverat det viddetta tillfälle. Därmed hamnar man i den här kon-trollbalanssituationen.Jag har tittat på de här siffrorna, som många andranaturligtvis också har gjort, och jag kan konstatera attSJ är i grunden ett sunt företag. Trafiken ökar, ochman har en allt bättre utveckling. Men i de här delar-na har man surdegar som måste lösas ut. Vad vikommer att göra exakt kan jag inte svara på i dag.Men företaget fortsätter naturligtvis, och vi ska lösaut de här problemen.Jag tror inte att man på något sätt ska säga att dethär är ett uttryck för att man har nonchalerat ellerundervärderat problemen. De har funnits sedan tidi-gare. tar man fram dem och gör dem synliga. Detkanske beror på att SJ har en ny styrelse, som villbörja om och göra bordet rent.Anf. 92 ():Herr talman! Det är en vanlig strategi att en nystyrelse vill ta bort gamla surdegar för att börja medrent bord. Det är fullt begripligt.Det som inte är fullt så begripligt är att detta harfått fortgå så .