prot · GQ0933 · 2002-12-10 00:00:00 — Även om försökte föra in Vi-agra i debatten tror jag att det blir väldigt svårt att fåden speciellt mycket mer upphetsande än så.Regeringen och de samverkande partierna har lagtett förslag till om att satsa ungefär 1,3 mil-jarder kronor på det här området. Utgiftsområde 5,Internationell samverkan, omfattar 17 olika anslag.Dessa 17 olika anslag går till en rad olika organisa-tioner, grupper och institut, till exempel , , , ochen mängd andra institut, myndigheter och verksam-heter som är fantastiskt bra i vår utrikespolitik.Skillnaderna mellan oppositionspartiernas och desamverkande partiernas budgetförslag är egentligenganska små.Göran sade att det var formella skäl somgjorde att han inte kan lägga en reservation. Det berorpå att har budgetlagar som säger attom utgiftsområdets tak har satts så kan inget annatparti föreslå ökade utgifter inom den ramen. Mode-raterna vill ju faktiskt här föreslå mer pengar än vadnågon annan vill, och av det skälet slår utgiftstakettill. Det är det som är det formella skälet, , attvi har den regeln. Som jag minns det har jag för migatt var ganska drivande beträffande attfå fram budgetregler och budgetlagar i föratt vi just skulle förhindra att skulle spä påregeringens budgetförslag med en massa miljoner.Det är väl det vi ser i dag.Det som dock är den stora skillnaden är att departier som vill minska det här anslaget tar de allrastörsta pengarna från de organisationer och institutsom arbetar just med säkerhetspolitik och nedrust-ning. Främst är det då anslaget 5:10 som man riktar insig på, Information och studier om säkerhetspolitikoch fredsfrämjande utveckling. Man riktar in sig påSIPRI, alltså internationella freds- ochforskningsinstitut, och man vill ha bort pengarna förforskning till stöd för nedrustning och internationellsäkerhet.Jag tycker visst att man kan diskutera hur fördel-ningen kan se ut mellan de olika myndigheterna ochinstitutionerna på det här stället i det här utgiftsområ-det. Visst kan man göra det. Det har naturligtvis ock-så varit föremål för en behandling mellan de samver-kande partierna och Socialdemokraterna om hur dethär ska se ut. Men jag oroas över att man lägger en såstor tyngdpunkt på att ta resurser just från de anslagsom faktiskt hanterar säkerhetspolitik och fredsfräm-jande utveckling, konfliktförebyggande och konflikt-hantering och forskning inom de områdena. Om detär någonting vi behöver är det nog snarare mer resur-ser just för detta. Jag tycker ju att det vore bra omman kunde lägga mer arbete och krut på det områdetför att kunna hitta långsiktiga arbeten som regeringenskulle kunna arbeta med.Jag tror att det är så att mycket sker ad hoc.Det är massor av saker som måste arbetasmed och fås svar på, och det skadar nog inte om vifaktiskt har en hel del resurser till forskare och andrafristående institut som på lite kan studeravad som sker i världen och vi ska kunna förhindra attkonflikter bryter ut. Det är också bra om vi kan lägganya förslag på nedrustning inom olika områden.Jag tycker att det är ett väl sammanvägt budget-förslag som föreligger för det här utgiftsområdet ochvill naturligtvis därför yrka bifall till förslaget i ut-skottets betänkande. Men jag vill ändå ge någrakommentarer till de talare som har varit före mig.Göran talar på ett vältaligt sätt om defredsfrämjande insatser som görs världen över medsvenska insatser. Självklart - jag tror inte att det finnsnågon som helst skillnad i vårt synsätt på hur viktigtdet här arbetet är. Däremot verkar det finnas en skill-nad i synen på var pengarna ska tas någonstans. Hadeden förre talmannen som ledde sammanträdet varitmed så hade han ju väl känt till att det ofta är ettganska stort rabalder om vilket departement och vil-ket anslag som ska betala de olika insatser som Sve-rige vill vara engagerat i. Visst: Ni föreslår20 miljoner mer på det här området. Det är väl så, ochdet är trevligt. Det är naturligtvis riktigt att vi behövermindre snack och mera verkstad, men jag tror att detsnack som talade om faktiskt är enförutsättning för att vi långsiktigt ska kunna arbetamed konfliktförebyggande värden och ha nedrust-ningsförslag.Nordiska frågor skulle vi satsa mer på också, sadeLindblad. Den förre partiledaren, CarlBildt, tyckte ju att det här var frågor som vi kanskeskulle kunna strunta i och till och med lägga ned.Dessutom tog upp de utrikes myndig-heterna, alltså våra ambassader. Ja, det är på det sättetatt ibland får man ta det onda med det goda. Man harförsökt att nu sammanlägga hela ien myndighet. Det leder till att hela anslaget liggerunder KU, och det är de som har, på sitt första ut-giftsområde, nr 1, anslaget för detta. Det leder, exaktsom säger, till att det är svårare föross i att påverka resurserna till de olikautlandsmyndigheterna. Det är riktigt. Vad vi försökerkompensera det med är ju att ha samråd i utrikesut-skottet mellan regeringen och alla partier för att sevilka satsningar som ska göras. Om bara någon dagska vi ju ha ett sådant samråd i utrikesutskottets hägn.Sedan skulle jag slutligen vilja vända mig tillLotta , som talade vältaligt om hurstolt hon var när hon växte upp över den svenskautrikespolitiken och hur glad hon var över att vi hadeen statsminister som stod i täten för demonstrationeroch stod i täten för att mäkla fred över världen och såvidare. Jag är fortfarande stolt över att vi faktiskt haren statsminister som står i täten för de här frågorna.Jag är också fortfarande väldigt stolt över att vi har enregering som är med och mäklar fred och deltar imängder av olika insatser världen över. Det är ingen-ting som skiljer sig från hur det var tidigare. Däremothar ett nytt verktyg kommit till, och det är det somLotta inte gillar. Det är att vi i daghar en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik inomden europeiska unionen. Det gör att även små fram-steg för svenska positioner får mycket större genom-slag genom att vi samarbetar inom EU mycket mer.Självklart blir det då så att ibland syns det kanske intelika mycket vad gör i tidningar och andramedier, men på marken skulle jag vilja säga att dethar större betydelse än vad det har haft tidigare.Slutligen vill jag kommentera det särskilda ytt-randet, som säger förstärkerpolitiken. Jag tycker snarare att det som hon försökerskriva här faktiskt försvagar politiken. Det handlarom att den civila krishanteringen ska minst stå i pari-tet med den militära. Jag tycker tvärtom. Jag tyckeratt den civila krishanteringen ska vara större än denmilitära inom Europeiska unionen.Sedan skriver hon om relationen till att denhar betydelse av säkerhetspolitiska balansskäl. Förmig leder det tanken tillbaka till en terrorbalans somjag inte vill se igen, och jag tycker att det är ett fruk-tansvärt steg tillbaka.När det gäller palestinierna skriver hon om enfredsuppgörelse grundad på FN:s och säkerhetsrådetsresolutioner. Det leder tankarna till att det bara ärresolutioner i säkerhetsrådet. Vi brukar säga att detska vara grundat på relevanta FN-resolutioner. Dettycker jag är viktigare.Jag håller med om det sade omutvecklingen i . Lägg märke till att detfanns enorma diplomatiska påtryckningar på taliban-regimen. Det fanns ett enormt stort bistånd dit. Vartredje lärare har bistått med till Afghanistan.Det fanns FN-resolutioner och annat, och dessutomen FN-resolution som gav rätt till självförsvar.Men den text som skrivs om där tycker jag inte tillförnågonting, utan det var snarare det du sade i talarsto-len om som jag faktiskt blev förvånadöver.Anf. 80 () replik:Fru talman! När det gäller budgettaket är UrbanAhlin och jag helt överens. Jag sade bara upplys-ningsvis att det finns formella hinder för mig att yrka,eftersom vi då just skulle passera taket och inte kanlägga yrkanden på mera kostnader. Det är det ingentvekan om.Vi borde också vara överens om den andra punk-ten, där vi skiljer oss åt, nämligen det här med har flyttat över anslag från område 5 till område1 och att man har gjort en enda myndighet av helaRegeringskansliet. säger här att man skakompensera sig genom att vi ska ha samråd ochöverläggningar. Jo, jag tackar jag - samråd och över-läggningar! Men borde ju faktiskt ha enkontrollmakt. Är inte intresserad av attvi faktiskt har kontroll över vad regeringen gör, ävenom den råkar bestå av partikamrater till ?Det kan ju inom en lycklig snar framtid vara så att detär jag och mina kamrater som sitter i det kansliet.Anf. 81 () replik:Fru talman! Ja, det är ju så det är att leva i en de-mokrati: Sådana fruktansvärda saker kan hända attoppositionen faktiskt tar makten i landet.Låt mig först säga att jag är fullständigt medvetenom att du tog upp detta med formella hinder, men jagtycker också att det är lite roligt att få göra det. Jagkommer inte att ha så många möjligheter att faktisktkritisera för att ni lägger mer resurser påde olika anslagen. Inom det här området brukar det jusnarare vara tvärtom, att det är som villgöra stora besparingar. Det var därför jag tyckte attdet fanns en viss lustifikation i att faktiskt påpekadetta.Riksdagen har naturligtvis fortfarande kvar kon-trollmakt. Vi har KU och vi har revisorer och annatsom gör att vi faktiskt kan utöva en kontrollmakt överdetta. Men jag håller med om att det finns ett problemhär, att det inte är så tydligt, särskilt i den budget vihade den här gången, när vi inte riktigt kunde utläsaens hur mycket som går till de olika myndigheterna.Det gör det naturligtvis väldigt svårt att ens bedömaom vi tycker att det är en rimlig andel av budgetensom ska gå till ambassader i utlandet. Det är inte jagnöjd med, och det har vi också skrivit i det yttrandesom vi skickat till KU: Här behöver regeringen varabättre på att specificera. Det är naturligtvis ett pro-blem. De är en myndighet , och det gör att detsköts på det sättet.Glöm inte att enligt riksdagsordningen och vårgrundlag så är det regeringen som sköter utrikespoli-tiken. Vi kan påverka den rejält också från utrikesut-skottets sida, men faktum är att samråd är nog såmycket som över huvud taget kankräva i det läge som faktiskt råder med de lagar vihar.Anf. 82 () replik:Fru talman! gällde det inte samråd om utrikes-politiken och kontrollmakt över den utan att ha kon-trollmakt över regeringens funktioner, utrikesförvalt-ningen som sådan, utlandsmyndigheterna och Rege-ringskansliet i stället för att blanda ihop allt i en endapåse så att det är fullständigt omöjligt att genomskå-da. Jag har en känsla av att vi borde kunna bli överenspå den punkten. ger jag chansen attkomma igen i samband med vårpropositionen, så kanvi skriva ihop oss och få en ändring på denna tingensordning så att det blir bättre.Det är roligt att man kan glädja UrbanAhlin och pigga upp honom med att vi faktiskt begären utgiftsökning. Det är roligt att jag har gjort det idag.Anf. 83 () replik:Fru talman! Jag tror nog att att göra mig glad fler gånger i utrikesutskot-tets arbete. Det är jag helt övertygad om.Jag tror inte att kan få mig att blienig med honom i samband med vårpropositionenheller. Det finns fördelar med att regeringen är enmyndighet. Det sparar naturligtvis också en hel delresurser, att vi har en myndighet. Administrationenunderlättas och det blir också lättare och mer över-skådligt hur vi spenderar våra skattepengar. Det ärockså något som och vara intresserade av, hur vi hanterar våra skat-tepengar. Men det är korrekt att det har lett till att vihar lite svårare att utöva inflytande över var vi ska haambassader. Det ska vi försöka kompensera genomsamråd, som jag har sagt.Anf. 84 () re-plik:Fru talman! Tack, , för en uppigganderecension av mitt särskilda yttrande. Jag tänker intereplikera på allt. Jag har tre frågor till dig, UrbanAhlin, som jag hoppas att du hinner besvara.Först undrar jag om tycker att rege-ringens nuvarande passivitet och tystnad inför mobili-seringen och hotet mot står i samklang med Sve-riges stolta traditioner i utrikespolitiken.Min andra fråga gäller EU och den civila kris-hanteringsberedskapen. Jag håller med att den bör vara större än den militära. Men är detförenat med realism att tro att EU ska kunnaprestera det, omräknat i pengar?Min tredje fråga innebär att jag skulle vilja ha enkort redogörelse för de massiva diplomatiska på-tryckningar som du säger föregick bomberna i Af-ghanistan. Vem gjorde dem och hur länge? När ochvar höll de på?Anf. 85 () replik:Fru talman! Det är glädjande att tyckte att recensionen av hennes särskildayttrande var uppiggande. Låt mig först säga att jaginte håller med henne. Det finns ingen passivitet ochtystnad i utrikespolitiken i dag.Lotta tar upp . Det är ettalldeles utmärkt exempel. Där har vi förut haft enchef för vapeninspektörerna som var svensk, RolfEkéus. är chefen för vapeninspektörerna , en svensk. bistår med oerhört mycketför att detta arbete ska fungera. Vi har också arbetatför det i FN.Lägg märke till att FN har tagit ett enhälligt besluti säkerhetsrådet om tågordningen i det arbete somgörs. Vi fullföljer det enligt gammal god svensk tra-dition. Vi ställer upp bakom FN. Det är vår politik attstödja det när säkerhetsrådet tar ett beslut. Stöder inteLotta politik i detta avseen-de? I sådana fall är det ett enormt avsteg från den tidhon själv åberopade, när vi hade en stolt och fin utri-kespolitik. Det skulle vara ganska intressant att veta.Tycker du att vi ska strunta i vad FN:s säkerhetsrådhar sagt när det gäller situationen i , ?Lotta frågar om realism i EUom militär och civil krishantering. Det är en bra frå-ga. Det finns många krafter i den europeiska unionensom inte tycker som vi, att man ska ha en civil kris-hantering, utan enbart fokuserar på den militära kris-hanteringen. Det är därför har drivit fråganom civila krishanteringsinsatser allra hårdast. När detupprättades en kommitté för militär krishanteringkom ett svenskt förslag om att vi skulle upprätta enliknande civil kommitté.Jag tycker inte att du leder det du säger i bevis,. och Soci-aldemokraterna har drivit stenhårt att vi ska ha civilkrishantering i EU. Det är naturligtvis realistiskt omvi fortsätter att arbeta med det. Men det finns heltklart motståndare runtomkring.Lotta tar också upp frågan omAfghanistan och diplomatiska påtryckningar. Räckerdet inte med de mängder av FN-resolutioner somfaktiskt uppmanade att göra än detena och än det andra?Anf. 86 () re-plik:Fru talman! Så länge FN är trovärdigt ska vi defi-nitivt sluta upp bakom, det är en självklarhet. Men jagundrar vad vår statsminister och vår utrikesministersäger . Vad säger vårt utrikesdepartement i dagom den faktiska mobilisering som pågår?Sedan noterar jag med glädje att ochjag är väldigt eniga om behovet av en stark civil ka-pacitetsutbyggnad inom EU.Anf. 87 () replik:Fru talman! Jag är lite oroad över de ord somLotta börjar sitt anförande med:"Så länge FN är trovärdigt". FN är den globala orga-nisation som i praktiken omsluter alla världens län-der. Den har en FN-stadga som alla ansluter sig till,som vi har anslutit oss till och som förbinder oss attfölja de resolutioner som tar.FN är trovärdigt i och med att man antar resolu-tioner i . Jag har svårt att hitta någotmer trovärdigt än att 15 länder i säkerhetsrådet enhäl-ligt antar en FN-resolution om . Jag har svårt attse det som en utgångspunkt för att FN ärtrovärdigt. Jag har svårt att förstå resonemanget.Det låter som om tyckeratt har för stor makt över de andra länderna ochatt dikterar villkoren. Jag var i som förhandlingarna pågick. Jagkan lugnt säga att ryssarna inte direkt kände det somatt de styrdes av amerikanska intressen. Det var ett givande och tagande iflera veckor som amerikanerna fick mangla genomFN-maskineriet innan resolutionen kom fram. Det ärnågot jag är glad för. Det är också vår statsministeroch utrikesminister glada över, att tog tid på sigatt gå vägen genom FN. På det sättet har en universellorganisation med nästan hela världens länder fattat ettenhälligt beslut i som ger inspektö-rerna ett tryck för att undersöka på marken. Det inne-bär en enorm påfrestning på så att deverkligen levererar de 12 000 papperen. ska vititta väldigt noga på detta och se om de har en kapa-citet för massförstörelsevapen eller inte, vad det finnsför program och så vidare.FN har agerat riktigt. FN är trovärdigt. 15 länder ienighet har arbetat med detta. Det bästa av allt är attdet är en god svensk utrikespolitisk tradition att följaFN:s arbete.Anf. 88 () replik:Fru talman! Jag är enig med utskottsordförandenom vad betänkandet omfattar. Vi kan gå tillbaka tillfrågan om anslag till organisationer. Jag är ocksåmedveten om att besparingar kan tas till intäkt för skulle vara emot främjandet av forskning omökad internationell säkerhet. Därför finns det anled-ning att än en gång betona att det är svårt att hävda att1 miljon kronor i minskat anslag innebär en sådanuppfattning. Det är nämligen vad vi föreslår frånCenterpartiets sida.Den största nedskärning vi föreslår är 6 miljonerkronor av anslaget för Europainformation. Dennämnde inte utrikesutskottets ordförande någontingom. Jag får förstå det som att han möjligen låter tyst-naden tala för instämmande och menar att vi bordelåta svara för mera informations-resurser även i vårt land, eftersom vi betalar så myck-et pengar till EU.Anf. 89 () replik:Fru talman! Låt mig först börja med frågan omforskning och arbetet med att hitta nya metoder förnedrustning och konfliktförebyggande. Jag ville beto-na att de förslag till besparingar som finns läggertyngdpunkten inom detta område. Jag är medvetenom att bara tog 1 miljon på området.Men det fanns andra partier som också har föreslagitförändringar. Jag vill bara varna, för jag tror att det ären felaktig prioritering.Vi ser framför oss en värld där kapprust-ningen tar ny fart. Det behövs initiativ, mycket i linjemed vad menade att vi engång i tiden hade. Vi behöver fler initiativ och föreslågoda åtgärder för att få en nedrustning till stånd inomolika områden och nya sätt att tänka när det gällerkonfliktförebyggande och så vidare.Jag tror att det är viktigt att man har resurser föratt kunna genomföra studier och ge information omjust dessa saker. Jag tycker därför att det är lite syndatt oppositionspartierna vad gäller besparingar harlagt tyngdpunkten här.När det gäller Europainformationen skulle mansjälvklart önska att kunde stå förmycket mera än de gör . bidrar de medmycket information, men jag tror att det är väsentligtatt vi som medlemmar av Europeiska unionen gervåra medborgare en god möjlighet att få svar på sinafrågor. Detta handlar om just det. Vi har Hallå Nor-den och en mängd andra organisationer som ger svarpå frågor som berör människorna i deras vardag, ochlikadant är det med Europainformationen.Anf. 90 () replik:Fru talman! Information är väldigt viktigt, UrbanAhlin, och jag är gärna beredd att släppa pengar tillökad information. Om det motsvarar en ökad aktivitetpå området, vilket jag efterlyser, skulle det kanskevara mer harmoniskt att öka resurserna.Jag delar uppfattningen att freds- och konflikt-forskningen är mycket viktig. Men jag tror att manäven där bör vara kreativ och engagera på ett bredarefält, så att man inte enbart behöver satsa pengar överstatsbudgeten.Det är den prioritering vi har gjort. I grunden ärvi, vad jag förstår, eniga om att båda dessa områdenär viktiga.Anf. 91 () replik:Fru talman! Jag håller med om inte kan få nog av information, och att det natur-ligtvis också kan finnas andra aktörer som kan bidramed information på olika områden.Som jag sade inledningsvis är detta en budget somär framförhandlad mellan tre olika partier, och manhar försökt att göra en så god sammanvägning sommöjligt mellan de 17 olika områdena. Vi föreslår 16miljoner till Europainformation, och Centerpartietföreslår 10 miljoner. Mer upphetsande än så blir noginte dagens debatt.Anf. 92 ():Fru talman! har ett budgetsamar-bete med regeringen och . Det gör att vistår bakom de förslag som framförs på utgiftsområ-de 5.Dock finns det inget organiserat samarbete i utri-kespolitiska frågor. Där finns stora skillnader i syn-sättet på världens utveckling, och hur böragera. Det gäller till exempel synen på EU:s utveck-ling till alltmer av en federation av stater med upp-byggnad av en egen militär styrka, som många på siktvill se som en europeisk armé.Det gäller underdånigheten mot , mot deamerikanska ställningstaganden som ofta genomsyrasav maktpolitik, geopolitiska ambitioner, och avUSA:s egna prioriteringar i världspolitiken, någotsom av i alltför liten utsträckning möts av etttydligt och klart oppositionsställningstagande.Det gäller den terroristbekämpning som ofta skertill priset av rättssäkerhet och mänskliga rättigheter.Det gäller synen på kriget som metod att lösa pro-blem. Natos bombningar av stod i full-ständig strid med folkrätten och FN. Den svenskaregeringen bara hymlade och mumlade.Det gäller synen på det pågående kriget i Afgha-nistan, som inte rimligtvis kan sägas ha folkrättsligtstöd, om inte den fullständigt haromtolkat . Självförsvaret har pågått däri och , till priset av 5 000 fattigaafghaners död, utan att man uppnått det uttalade syf-tet.Det gäller synen på ett kommande krig mot Irak.Dels gäller det naturligtvis - och där är vi överens -protesterna mot ambitioner att själva bestäm-ma när vapenmakt ska användas mot misshagligaregimer, dels - och där är vi tyvärr inte överens -protester mot kriget som metod och synsättet att omde 15 medlemmarna i är överens såär det lika med en rätt och riktig politik. Därmedavsvär sig rätten att ha en uppfattning, rättenatt tolka vad som är rätt och riktigt enligt FN-stadganoch enligt svensk utrikespolitisk tradition. Det är ettavsteg från traditionella utrikespolitiskalinje. Vi borde gå i frontlinjen för att protestera motkrigsplanerna mot Irak.Det gäller också omsvängningen i synen på Israelsfolkrättsvidriga ockupation av , och Israelsupprepade terroristbrott mot den palestinska befolk-ningen, mot det vardagliga förtryck som möter pales-tinier, vars enda brott är att de bor i ett land som Isra-el vägrar erkänna som något annat än sitt. Det finns ioch för sig de i riksdag som står för en vä-sentligt mer extrem syn än parti. Jaghar otroligt mycket mer gemensamt med Socialde-mokraterna än vad jag har med många folkpartisteroch en hel del kristdemokrater.Nu senast såg jag en artikel, undertecknad av treriksdagsledamöter för och en EU-parlamentariker, där man påstod att palestinskt terri-torium tillhör . Det är en uppseendeväckandehistorieförfalskning. Men även den svenska regering-en borde mycket tydligare driva på för att få attupphöra med ockupationen och förtrycket.Fru talman! Slutligen vill jag nämna en motionom humanitär minröjning, som vi står bakom. Denhandlar om att regeringen ska ge ekonomiskt stöd tillGeneva , GICHD. Vi har i utskottet inhämtat att rege-ringen ställt sig positiv till att bidra till GICHD:sverksamhet. Vi i lovar att följa detta,och om regeringen inte fullföljer denna intentionåterkommer vi med motion i frågan.Anf. 93 () replik:Fru talman! Mycket av det säger kanjag hålla med om, men jag vill fästa hans uppmärk-samhet på ett par saker.Det gäller . Jag tycker inte att man kan kritise-ra den för något slags undfallen-het. Politiken har varit väldigt tydlig. Signalen tillUSA har varit att det behövs ett beslut i . Det blev också ett beslut, och 15 nationerställde sig bakom dessa resolutioner. Det är ingetklartecken till att starta ett krig.Däremot är det en enorm uppsamling när allavärldens länder säger till ledare att han måstesluta med sina planer på att tillverka massförstörelse-vapen. Hela processen har handlat om detta. I över tioår har FN försökt få att ge upp sinamassförstörelsevapen. ska han synas. Har hanlämnat över 12 000 sidor som är korrekta, eller harhan försökt att återigen ljuga för det internationellasamfundet?Jag tycker att det är bra att pressen på honomfinns. Jag är övertygad om att ifall det inte hade fun-nits en militär uppbackning, ett hot om någonting,hade aldrig gett efter på detta områ-de.