prot · GP09116 · 2002-05-30 00:00:00 — Mendå ska man gå till och säga att förutsätt-ningarna för riksdagsbeslutet inte längre gäller, att detinte går att bygga på de förutsättningar som riksdagenställde upp och att det i stället fordras ett nytt beslut.Så har inte statsrådet gjort.I stället visar det här att har hafttidig och god kännedom om miljardrullningen i Tera-com.Hon har haft information om att miljardrullningenlett till mycket stora krav på tillskott från staten, somdelvis täckts av NSAB-pengar vilka normalt skulleförts till statsbudgeten.Hon har haft god information om att stora pengargått till subvention av hushållens avkodare, i stridmed beslut.Hon har haft god information om att subventio-nerna inte är affärsmässiga.Till detta kommer att uppgifter om fi-nansiella situation omgärdats med sekretess. Det harförsvårat både allmänhetens och insyn i ettprojekt som alltmer visar sig sakna sunda finansiellaförutsättningar. För sin hantering av förtjä-nar statsrådet därför kritik.Med detta yrkar jag på godkännande av anmälan ireservation 11.Anf. 192 ():Fru talman! Jag börjar med att också yrka på god-kännande av anmälan i reservation 11, som avslutasmed den mening som just har citerats: För sin hante-ring av förtjänar statsrådet kritik.Historien om har berättats här. Den ärlång, krånglig men framför allt omgärdad av konstigatolkningar som i stället för att förtydliga situationenfördunklar den. Det som är den bästa måltavlan förkritiken här är dunkelheten, det faktum att vi somsitter i inte har fått situationen klart beskri-ven för oss.Inte ens nu har situationen blivit klarare. Glöminte att kreditgarantier inte alls löser den ekonomiskasituationen för . blir inte en lönsamaffär i och med att man har fått de här garantierna.Garantierna öppnar också en stor fara, därför att omden ekonomiska situationen förvärras ordentligt förbolaget måste staten, som har utfärdat ga-rantierna, ta på sig alla skulder som ligger i Teracom.Och gäller det verkligen astronomiska belopp.Kan stå på benen som ett sunt företagom två ? Det tror jag inte, säger konsulten somhar konsulterats. Det har också Riksgäldskontoretställt sig mycket, mycket tveksamt till. Just därförtycker jag att det är trist att vi inte har fått diskuteraden här situationen med alla fakta klart exponerade,och att vi inte heller egentligen vet hur analysenav utveckling ser ut. Allt är skjutet påframtiden. När propositionen grundad på betänkande kommer ska vi få veta hurTeracoms finansiella situation ser ut. Det tycker jagförtjänar all kritik.Anf. 193 ():Fru talman! I den här delen av konstitutionsut-skottets granskning kan man förutom själva gransk-ningsfrågan, nämligen statsrådets utövande av ägandei bolaget , skymta en mycket skarp ide-ologisk åsiktsskillnad mellan anmälandepart ochgranskad. Det är själva sakfrågan som delvis även har uppehållit , dvs. den fråga som med tiden har utvecklats mycket skarp ideologisk träta i svensk inrikespoli-tisk mediedebatt, nämligen den digitala televisionensutbyggnad.Det är inte första gången som vi i utskottet haftanledning att granska eller debattera den här sortensfråga. Det är inte heller första gången som vi har gjorten granskning av statsrådet i just denhär frågan, och det kommer sannolikt inte heller attvara den sista.Men vi kan till att börja med ägna oss åt självagranskningen. Granskningsfrågan som isin anmälan har ställt lyder som följer: Vi bör granskahur kulturminister utövar statensägande i bolaget . Det är inte vilken hante-ringsfråga som helst, utan det handlar om självaägandet.Nu lämnar vi den här stora ide-ologiska och spännande mediepolitiska debatten somhar förts i den här kammaren vid många tillfällen ochsom fördes första gången , då förresten NilsFredrik förde baneret för i denhär frågan.En majoritet i utskottet bestående av socialdemo-krater, kristdemokrater, centerpartister, vänsterpar-tister och miljöpartister har till skillnad från de tvåanmälande, och , kommitfram till följande slutsatser.För det första har statsrådet utövatägande i . Dels gav hon redan på våren 2000bolaget besked om att kapitaltillskott inte var attvänta. Dels gav hon bolaget klartecken till att avyttraintressebolag för att stärka sin kapitalbas. Dels anlita-de ministern KPMG för en finansiellanalys av bolagets kortsiktiga och ekonomiska hälsa.Slutligen gav hon den extra bolagsstämman ett tydligtägardirektiv om att bolaget måste koncentrera sig påkärnverksamheten. Med andra ord har statsrådet utövat ägande. Huruvida utövandet har varit bra,mindre bra eller dåligt kan vi återkomma till i enframtida debatt, för det vet vi inte riktigt . Det ärnämligen det som ska belysas när propositionen lan-dar på bord med redovisningen av Tera-coms ekonomiska situation i sin helhet.Utskottet noterar för det andra att ägarutövande inte har kolliderat med riksda-gens villkor som sattes upp av den här kammaren1997, nämligen att sändningsverksamheten ska be-kostas av de medverkande företagen och inte finansi-eras genom statsbudgetmedel.För det tredje noterar utskottet att vi inte kan finnaatt ministern hanterat de i anmälan kritiserade sekre-tessärendena på ett anmärkningsvärt sätt. Men vitillfogar en text som talar om den allmänna försiktig-het med sekretessbeläggning som måste iakttas, därdet offentliga har allmänt sett företräde före sekretessoch där man endast i undantagsfall ska sekretessbe-lägga den här typen av ärenden. Men det kan gällasådana ärenden som det här handlar om, nämligenaffärshemligheter och att det sipprar ut till konkur-renterna.För det fjärde konstaterar utskottets majoritet attregeringen har förklarat att man ska återkomma tillriksdagen med en proposition med anledning av betänkande, med anledning avden stora remissrunda som den har varit ute på ochmed anledning av den sammanställning som görs.Det tycker vi är bra. Hela är i behov aven sådan genomlysning. Avsikten med det är ocksåatt redovisa hur regeringen ser på digital-TV-utbyggnadens möjligheter i och naturligtvisatt belysa ekonomiska situation. Då, ochförst då, har vi en möjlighet att pröva huruvida infor-mationsplikten till kan vara uppfylld till-fredsställande eller inte. Men vi kan inte påskyndaden processen, därför att då skulle hela och beredningsprocessens arbete varameningslöst. Och det kan väl ändå inte vara mening-en med den moderata ståndpunkten?Slutligen och för det femte noterar vi att gransk-ningen inte föranleder vare sig kritik eller något sär-skilt uttalande från utskottet.Men, fru talman, inte ens jag kan lämna dennagranskning ... Herr talman! Jag ber såmycket om ursäkt. Här bytte man talman mitt undermitt anförande, och inte till vem som helst, utan som har varit i hög grad engagerad i den här sor-tens debatt.Vi kan inte, herr talman, helt frångå själva sakfrå-gan. Likväl som och nafsat den i hälarna ska även jag göra det.Digital-TV-försöket, som med mycketbred majoritet gav klartecken till under riksmötet1997, syftade till att ge hela landet en möjlighet attvia det markbundna mastnätet och de radiolänkar somTeracom förfogar över ta emot digitalt produceradoch digitalt distribuerad television.Digital produktion och digital distribution är billi-gare i alla led än analog och ger mer kanalutrymmeinom mindre frekvensbredd. Så mycket är teknolo-giskt klart fastställt.Folkpartiet var också med på den uppgörelsen1997. Vad som har hänt sedan är jag lite osäker på,men nyliberala vindar har tydligen skakat om partiet.Jag tycker att det är tråkigt.Jag säger inte nu att utvecklingen är någon riktigkioskvältare. Det är inte många som har skaffat sigdekodrar. De anses både dyra och komplicerade. Menvi kan konstatera att MTG, alltså Kinneviksbolagen,skänker sina konsumenter dekodrar för att de skaövergå till digitala sändningar. gör påsamma sätt.Jag undrar om inte även vi skulle en gång ta ställ-ning till den sorten, om vi tror att det är möjligt attsläcka ned det kostsamma analoga nätet, precis somvi en gång bad våra radiolyssnare att gå över till kort-våg från mellanvåg och långvåg. Jag tycker inte attdet är så mycket märkvärdigare.Jag förbehåller mig då rätten att kritiskt prövasakfrågan en gång till när frågan återkommer tillriksdagen. Jag kan tänka mig att vara med om attavveckla projektet om det anses vara omöjligt, menjag kan också tänka mig att vara med och utveckla detpå ett mycket kraftfullare sätt om jag skulle kommafram till den slutsatsen då.Jag yrkar på godkännande av utskottets anmälanutom i de delar där och hargjort sig till talesmän för reservationer.Anf. 194 () replik:Herr talman! säger att det härinte är någon kioskvältare. Men det skulle inte förvå-na mig ett dugg om det här ärendet välter en kultur-minister - låt vara att hon inte är en kiosk, men jagtror att hon kommer att välta på grund av agerandet idet här fallet.Kenth tog också upp att det här hargranskats tidigare. Det har det, och då sade utskotts-majoriteten så här:Utskottets granskning gav vid handen att uthyr-ningen av avkodningsboxar var baserad på rent af-färsmässiga överväganden med utgångspunkt i attkostnaderna kommer att återbetala sig inom rimligtid. Det kunde därför enligt utskottets mening inteanses vara fråga om någon subvention av avkodarnagenom statliga medel.Jag skulle vilja fråga om hanfortfarande står bakom den text som skrevs då ochom han tycker att det gäller även i dag.Skälet till att jag frågar är att regeringens egenanalys, som man beställt av KPMG, visar att subven-tionerna inte är affärsmässiga och inte kommer attåterbetalas inom rimlig tid, utan kommer att leda tillmycket stora förluster . Alltså:Är detta affärsmässigt? Leder det till återbetalninginom rimlig tid?Sedan sade att riksdagsbeslutethandlar om statsbudgetmedel. Det är fel. Riksdagsbe-slutet definierades som statliga medel.Jag har full förståelse för att ochandra av hans partikamrater vill skyffla in ett antalhundra miljarder i det här för att få projektet att lyfta.Men då ska statsrådet gå tillbaka till ochbegära ett nytt beslut.Anf. 195 () replik:Herr talman! frågar egentligen omjag står för den text som vi författade sedan.Svaret är ja. Jag anser att den text vi då var överensom kan vara relevant . Jag säger "kan", därför attjag har ännu inte fått tillräckligt med analytiskt mate-rial för att dra andra slutsatser.Jag konstaterar dock att andra aktörer i den härmarknaden gör precis på samma sätt som ,Boxer och , nämligen skapar lågt utgångsprisför så många abonnenter som möjligt för att därige-nom locka till övergång till det digitala produktions-och distributionssättet. Hur har de räknat? Är inte detaffärsmässiga överväganden? Sannolikt är det så.Det andra jag vill säga till i just denhär delen är naturligtvis att jag tror - men det är vadjag tror - att vi tjänar på att satsa på en digitalproduktions- och distributionsöverföring i hela landetoch att släcka ned det analoga nätet. Då är jag bereddatt ta en öppen politisk diskussion om det och om deinvesteringar som kan komma att krävas. Men jaghoppas att vi kan återkomma till det då digital-TV-propositionen ligger på vårt bord. Den kan inte tas idag.Vad som däremot kan tas är naturligtvis dis-kussionen om den ideologiska spänning som finnsbakom, nämligen om det är till nytta för det allmännai och hela att använda sig av Tera-coms mastnät och det radiolänksystem som de inne-har - det som ni föraktfullt kallade stolpnät så sentsom men som ni i dagsäger inte är stolpnät. Jag tycker att det är en viktigideologisk utgångspunkt att hela landet ska försörjasmed digital TV.Anf. 196 () replik:Herr talman! Det är alldeles riktigt att Canal Di-gital, Viasat, Comhem och andra gör marknadssats-ningar och subventionerar dekodrar. Skillnaden är attde företagen inte är bundna av riksdagsbeslut. Om nuStenbeck vill ordna subventionskampanjer i Viasatkan han göra det. Men vill ordnasubventionskampanjer via och Boxer skahon se till att ha ett riksdagsbeslut som hon kan lutasig mot.Där säger riksdagsbeslutet att subventionerna skabekostas av medverkande företag och inte genomstatliga medel. Vill man använda statliga medel, vil-ket jag har full förståelse för om ochKenth vill, får man gå tillbaka till riksda-gen och be om ett sådant bemyndigande.Jag har full förståelse för att det kanske inte är såroligt att ett valår behöva gå ut och säga att våra fyraprioriterade områden är vård, skola, omsorg och Ro-berts digital-TV, för det vill vi lägga ett antal miljar-der på. Men ska man följa beslut ska manfaktiskt gå tillbaks till och be om ett sådantbemyndigande om man vill ösa ut miljoner eller mil-jarder på subventioner till hushållens avkodare.Anf. 197 () replik:Herr talman! Jag har den största respekt för OlaKarlssons engagemang i denna fråga. har jagfrågat honom om han på något sätt är talesman förMTG eller för . Han ifrågasätter ju me-toden hos de företag som har haft uppdragatt försöka få ut sina produkter medan han hyllarKinneviks och Canal Digitals metod. Metoderna äridentiska.Tyvärr kan jag inte ställa en direkt fråga till OlaKarlsson eftersom hans repliker är slut, men hankänner min frågeställning . Det är interimligt att skapa så ojämlika villkor på en konkur-rensutsatt marknad att man inte får arbeta på likartadesätt.Än så länge har inga statsbudgetmedel satts iprojektet. Det visar vår granskning. Det kan hellerinte bli så förrän frågan prövats än en gång i dennakammare. Det hoppas jag kommer att ske i höst.Jag är inte ett dugg rädd för att ta denna diskus-sion. Jag hukar inte alls i sakfrågan. Jag skulle snara-re vilja argumentera för betydligt friskare satsningar,så att vi klarar att få digitala sändningar i hela landet.Det kan vi gärna göra i samverkan med de andraaktörerna.Nu är vi inne på sakfrågan, som ochjag har diskuterat i både radio ochtidningar. kom förresten tidningen , där vi diskuterar detta.Jag vill ägna de sista sekunderna åt själva gransk-ningen. Granskningen har inte lett till någon anmärk-ning. Vi har inte kunnat leda i bevis att kulturminis-tern har misskött sitt ägarutövande. Hon har hellerinte brustit när det gäller informationsplikten gente-mot . Hon har dessutom förbundit regering-en att återkomma i en proposition.Anf. 198 () replik:Herr talman! talar om nyliberalavindar när det gäller . Jag undrar om KenthHögström inte vet att det inte har gått att övertalaSveriges folk att gå över till den nya tekniken. Somäkta liberal kan jag inte ens i mina mest utopiskafantasier tänka mig att försöka tvinga folket att gåöver till ett system som folket har visat att detinte vill ha.Det som har varit avgörande för Fokpartiets ställ-ningstagande är att samspelet mellan produktion avdigital-TV och konsumtion av digital-TV inte harkommit i gång. Som realistiska politiker tar vi hänsyntill realiteter och inte till drömmar. Som liberalervägrar vi att locka, förföra eller tvinga folk att göravad de inte vill göra.Anf. 199 () replik:Herr talman! Jag vet inte riktigt när Folkpartietlämnade stora och breda uppgörelse i dennafråga. Men det inträffade i varje fall under dennamandatperiod. Jag är inte alls säker på att det skeddepå de grundvalar som nu talar om,nämligen på grund av att konsumenterna visade såsvalt intresse för detta. Jag tror att man i stället togintryck av helt andra argument och helt andra krafter.Vi har i detta land varit med förut, , omatt sätta press på marknaden och på aktörer för att deska övergå från en teknik till en annan. Det kan skepå olika sätt. Det kan ske genom politiska beslut - dethar varit fallet tidigare - men det kan också ske på ettsätt som marknaden hellre hyllar, dvs. genom att maninför ekonomiska incitament.Så många samhälleliga eller andra stora intressenhar ekonomisk nytta av att vi byter system. Än sålänge tror jag för min del att det är rätt tänkt att gehela landet förutsättningar för digital television -produktion, distribution och mottagning. Det kommeratt visa sig om det var rätt.Jag har en egen Viasatdigitalbox som jag använ-der mig av . Den fungerar alldeles utmärkt.Man har t.o.m. börjat utveckla interaktiva tjänster,vilket ännu inte har varit så frekvent i det ordinarietelevisionsutbudet i , och TV 4.Alla dessa aktörer har behov av att förbilliga sinproduktion, förbilliga sin distribution och förenklakommunikationen med mottagarna. Så länge dentesen inte är motbevisad tycker jag att den gäller.Anf. 200 () replik:Herr talman! Det är mycket intressant. Men jagundrar på vilket sätt kreditgarantier som kan tvinga instatsfinanserna i en mycket svår situation kommer attförbilliga en ny teknik som folk inte vill ha.Jag undrar också om vi inte alldeles för ofta underde har sett hur galoppen efter underverksom nya tekniker skulle producera har lett till mycketstora ekonomiska komplikationer. Vi har sett åtskilli-ga bubblor av den sorten. Därför tycker vi i Folkpar-tiet att en viss realism och försiktighet är välgrundat.Anf. 201 () replik:Herr talman! sade i sitt inlägg attdet rörde sig om astronomiska belopp. För mig ärastronomiska belopp statsskuldsbelopp. Här handlardet om hundratals miljoner eller möjligen någon ellernågra miljarder i ett bolag som på marknaden skullevärderas till långt större belopp än så. Vilket tele-kombolag som helst skulle gärna lägga vantarna påTeracom för att komma åt dess stolpnät, som detföraktfullt kallats. Det anses nu vara mycket värde-fullt, för man kan länka radio över hela landet meddet. Tänka om 3 G-licensinnehavarna, eller någotannat telekombolag, fick göra upp med . Vipratar egentligen om en guldkalv i statens hägn.Jag har varit med om många teknikskiften - dårörradion gick över till transistorer, då vi gick över tillkortvåg från det gamla mellanvågsbandet, då vi gicköver från svartvit TV till färg-TV, då vi fick två ka-naler i TV, då mobiltelefonerna utvecklades från renatjänstebilstelefoner till var mans egendom de senastefem åren, då radiogrammofonen utvecklades till enljudapparat och då vinylen ersattes av cd - compactdisc - och digitaliserat ljud. Jag kan erinra mig hurmånga sådana teknikskiften som helst. Det tar lite tid.Det krävs lite smartness av aktörerna. måsteman också fatta politiska beslut. Jag tillhör inte denkategori som är rädd för att göra det.Övriga frågorAnf. 202 ():Fru talman! Inledningsvis berördes i den övergri-pande debatten att utskottets uppgift är att granskaregeringens formella agerande, dvs. huruvida rege-ringen hållit sig inom de av grundlagar och andralagar givna reglerna. Man skulle av detta kunna tro attutskottets verksamhet endast är en fråga om att likt enskrivningsrättande lärare jaga fel och värdera dem påett eller annat sätt.Jag tyckte mig t.o.m. finna en antydning om attutskottets vice ordförande hade en sådan syn när hanmed viss triumf i rösten betonade att KU inte medtraditionella formuleringar uttalat kritiska omdömenbeträffande regeringens agerande i ett antal ärenden.Jag uppfattar att utskottets granskning är principi-ellt viktig i ett mycket vidare perspektiv. Den nog-granna och omfattande granskningen är värdefull. Deageranden från regeringen som väcker förundran ochibland oro både bland ledamöter och blandallmänheten över hur det politiska arbetet bedrivs gördet nödvändigt med ett omfattande arbete med att fåfram granskningsunderlag, bl.a. beroende på att ut-skottet har begränsade möjligheter att finna den verk-liga sanningen bakom det som sägs ha passerat.Bland årets granskningsärenden finns ju flera ex-empel på ärenden där motstridiga utfrågningssvar inteens ger en teoretisk möjlighet för att utskottets be-slutsunderlag skulle kunna vara fullgott och entydigtför bedömning av regeringens formella uppfyllandeav konstitutionens krav. I sådana situationer är det avstort värde att ha det omfattande underlagsmaterialsom nu tas fram, dels för att motverka ryktessprid-ning, dels för att ge allmänheten en möjlighet att efteregen förmåga bedöma hur ett moraliskt ansvar skafördelas. är det ju trots allt genom att se vadoch hur de förtroendevalda uträttar något i sina be-fattningar som väljaren får en grund för att avgöra hurhan ska rösta i kommande val.I vissa av ärendena är de motstridiga uppfattning-arna och uppgifterna lättförståeliga. I andra är de litesvårare att förstå, och det är svårare att analyseramotsättningarna.Ett av de svårförklarliga ärendena är det somhandlar om nedgrävning av i det av Socialdemokraterna i uppfatta-de sannolika regeringsstödet för en trafikinvesteringsom skulle kunna bidra till en vänsterdomineradkommunstyrelse efter valet 1998.De av KU gjorda undersökningarna visar att maninte kan påvisa att det gjorts något formellt konstitu-tionellt fel i sammanhanget. Statliga bidrag kan intekonstateras ha blivit utlovade i strid mot konstitutio-nens bestämmelser. Och det tycker jag är bra, efter-som det minsann inte var klart när dessa uppgifterdök upp i pressen i höstas.Men för både politiker och allmänheten är det avstort värde att ha fått fram all den kringinformationsom utredningen i KU lett till. Den underlättar för attde moraliska bedömningar som alltid kommer i såda-na här sammanhang hamnar på sakligare underlag änsom annars varit fallet. Det gäller för övrigt alla deärenden där det råder tvekan eller motsägelser om vadsom faktiskt passerat och vad som påstås ha passerat.I detta fall har , borgarråd iStockholm, klart och entydigt uttalat att hon tagitkontakt med regeringens företrädare för att få veta omregeringen ville stödja en trafikinvestering som kundefresta in i en vänsterkoalition ikommunstyrelsen i . Och hon menar sig hafått ett positivt svar.Annika sade i utskottsutfrågningen: Detär klart att det var regeringsbildning på gång i Stock-holms stadshus.Det gällde en av allra vikti-gaste frågor. Det var en fråga som var närmast avideologisk karaktär, sade vid utfrågningen.Billström tog inte upp beskedet från regeringens re-presentant med övriga partier vare sig hösten 1998eller . berättelse är otvetydig.Stella Fare å sin sida har helt förnekat att hon bli-vit kontaktad om regeringens förmodade stöd avborgarrådet . Denna brist på kontakt är för-virrande.Men i den moraliska frågan är det klart att Bill-ström nu med stöd av andra socialdemokrater uppgettatt hon tog kontakt med regeringens företrädare omhon skulle få stöd för en av det lilla majoritetsavgö-rande partiets hett åstundande trafikinvesteringar ochdärvid fått ett positivt svar. Frågan har inte drivits sålångt eller på ett sådant sätt att regeringen kommit ikonflikt med gällande konstitutionella regler. Mendär utanför ligger fortfarande en moralisk fråga ompartitaktik och användande av offentliga medel kvarför allmänheten, och särskilt stockholmarna, att be-döma och ta ställning till.Anf. 203 ():Herr talman! Man skulle kunna göra några olikareflexioner kring denna fråga. Jag tänkte börja medatt konstatera att det naturligtvis är ett problem närmedierna går fram tufft med en uppgift. Det hängs påanmälningar, och från olika politiska partiföreträdaregör man snabbt uttalanden.Den 6 oktober förra året sade borgar-råd i fråga om uppgiften om : Det är närmast sicilianska metoder och att rege-ringen lovar ut extra miljarder till omSocialdemokraterna får makten tyder på att GöranPersson ser statens pengar som partistöd.Lars säger: Att ge löften om ekono-miska bidrag till en kommun mot villkor att ett visstparti får regera strider mot grundvalarna i regerings-formen.Och för att få reda på det var man tvungen att göraen KU-anmälan.I februari stod det i en av de stora kvällstidningar-na: man låg bakom miljardryktet.Och där säger , en icke obekant före-trädare för trafikverksamheten i : Detta ären politisk skandal.Det som värderades på detta sätt i flera olikasammanhang resulterade sedan, när KU hade utförtsitt granskningsarbete, i en ganska blygsam avslut-ning från KU:s majoritet. Den omfattar alla partier.Sedan har Moderata samlingspartiet lite pliktskyldigtskrivit ett särskilt yttrande där man konstaterar attomständigheterna är så här. Och eftersom det sedaninte togs upp från någon sida har regeringen inteytterligare konfronterats med frågan.