prot · GP0961 · 2002-01-31 00:00:00 — Det är mycket svårt att förstå vad detär som tvingar att höja priset såmycket. Av årsredovisningarna framgår en tämligenkonstant vinstnivå på per år.Jag har siffror här. Varfördenna dramatik när företaget går med vinst? Det ärsvårt att förstå varför man plötsligt måste ta till ensådan exceptionell åtgärd. I interpellationen framhål-ler jag . Av svaret framgick att prishöj-ningen är . Detta aktualiserar, frutalman, frågan om det inte är dags att införa ett pris-tak även för posttidningspriserna.Fru talman! Att hävda ett underskott är ett klas-siskt argument från Postens sida på detta områdeockså. Hur stort är detta underskott, exklusive lör-dagsutdelningen? Tror att Postens lön-samhet skulle förbättras om distributionen av dags-tidningar upphör? Om nu Posten prissätter sig ut urmarknaden genom att avstå från att distribuera tid-ningar, ökar eller minskar möjligheterna för Postenatt upprätthålla servicen totalt sett?Fru talman! Det är bra att diskussionen med tid-ningsutgivarna har kommit i gång. Dessa har ett be-hov av att tidningarna ska komma ut på morgonen.Det är också dags att i samförstånd få i gång en dis-kussion om samordningen av distributionen mellanPosten och Tidningstjänst och mellan Posten ochPresam där det är aktuellt. Vi skulle med gemensam-ma krafter kunna skapa ett servicenät där både tid-ningar och brev kan delas ut till rimliga kostnader ihela landet. Det beror på om man är villig att tummapå begreppet övernattbefordran på breven.Har regeringen undersökt intresset och inställ-ningen till hur viktigt småföretag och medborgare iglesbygden tycker att övernattbefordran är av vår posti relation till att få post och tidningar bara någragånger ?Anf. 25 Näringsminister ():Fru talman! Tidningsutgivningen är viktig förPosten. Det är en kund man vill ha.De prisökningar som tar upp ärspekulationer. Det har gjorts prishöjningar ,men finns inga. Jag vill avvakta dediskussioner som förekommer och ska förekommamellan Posten och tidningsutgivarna. När jag hargjort det kan vi fortsätta denna diskussion.Posten beräknar underskottet som berör postdist-ribuerade dagstidningar till ca år2001. Det utgör bakgrunden till de diskussioner somnu förs inom Posten.Mina svar är följande:1. De prisökningar som tar upp ärspekulationer. Jag vet inte vad det blir för prishöj-ningar.2. Innan någonting händer är det viktigt att tidnings-utgivarna för en diskussion med Posten.Om det går att uppnå rationalitet genom att ut-nyttja varandras distributionskanaler etc. är en frågasom man får återkomma till.Anf. 26 ():Fru talman! Inledningsvis hoppas jag att man trorpå varandras uppgifter. Det är min utgångspunkt. Denuppgift som jag hävdar i interpellationen har fram-förts från Postens bolag till tid-ningsutgivarna, dvs. att , med börjanden , ska portot höjas från till 3kr per tidning. Enligt mitt sätt att räkna är det 33 %.Fru talman! Jag och flera andra i denna kammarehar uppmärksammat Postens prissättning av olikatjänster. Prissättningen och relationen till småföreta-gare är den andra delen i min interpellation.I en debatt med statsrådet om pri-set på enstaka brevförsändelser ifrågasattes lämplig-heten i att avskaffa ett pristak för en tjänst där Postenhar av marknaden. Ytterst skulle det bliett hårt slag mot landets småföretagare. Jag fick då ettlöfte om att företagarnas organisationer skulle höras iden utvärdering som PTS ska göra i denna fråga. Närjag har tagit del av den missivskrivelse som PTS harskickat ut har jag noterat att inte någon företagaror-ganisation har blivit underrättad eller inbjuden till ensådan dialog. Det är beklagligt.Posten anförde dock att någon prishöjning inte varaktuell. Det verkar märkligt att först, sent ,begära hos regeringen att få höja priset och en och enhalv månad därefter säga att det inte är aktuellt. Detkan ha olika orsaker, men alla Konkurrensverketsfällningar för otillåtna konkurrensmetoder gentemotCity Mail tidigare är ju väl kända.Posten har i princip alltid hävdat att deras prishöj-ningar är till för att täcka ökade kostnader. Men är detdå särskilt lämpligt att Posten deltar i en omfattandesponsringsverksamhet och att man kompenserar ettminskat antal transaktioner med att sälja cd-skivoroch teaterbiljetter, i stället för att minska lokalkostna-der och minska Internetsatsningar, när redan haretablerat sig på området i fråga? Jag har flera exem-pel på det.Kort sagt: Varför ägnar sig Posten inte åt det somPosten framför allt är bra på, nämligen att distribuerabrev, paket och tidningar samt även tillhandahålla enbra kassatjänst?Näringsministern är ansvarig för ägandet av , och min fråga är: Är det inte dags att tillsättaen särskild grupp eller kommission som får i uppdragatt övervaka priserna där Posten inte har någon kon-kurrens, alternativt hela prissättningspolitiken?Fru talman! berör också vilka insatsersom har gjorts för småföretagen och ifrågasätter omjag har rätt i min interpellation. Det var kanske lite synd för statsrådet,därför att där har det inte hänt särskilt mycket. Omjag kunde få be om tre exempel på regler som hartagits bort skulle jag varamycket nöjd med ett sådant svar.Sedan säger att han inte delar inter-pellantens åsikt att Posten missgynnar småföretagare.Om företagens postboxavgift höjs från till1 tycker jag att det är en ganska stor höjning.Om lantbrevbärarservicen dras in och om portohöj-ningen är rätt kraftig inom olika områden är det ocksåen klar kostnadsökning.Vi kan återkomma till dessa frågor, som sagt var,men helt klart är att småföretagen under de senasteåren har fått en kostnadsökning på flera punkter.Anf. 27 Näringsminister ():Fru talman! Får jag först säga om priserna att detär spekulationer och diskussioner och att det ännuinte är beslutat om några prishöjningar. Vi kan landa,och kommer troligtvis att landa, på prishöjningar,men hur stora de blir vet inte jag. Det var det jag villesäga. Det finns inga beslut om de prishöjningar somredovisas här.Får jag sedan säga att just brev och paket är detsom är i fokus . Cd-skivor och annat som mankunde köpa på postkontoren försvinner med den nyapostorganisationen. Brev och paket är i fokus, och detär den affärsidé som Posten är unik på. Det är nog fåpostverksamheter i världen som är så skickliga just pådetta område. De har en unik affär där, och det är detsom de ska fortsätta med. Det är också det som efter-frågas. Cd-skivor och annat kan man köpa på andraställen.När det gäller att tillsätta en kommission eller lik-nande som skulle undersöka detta vill jag här i kam-maren erinra om att vi har två myndigheter, och , som är kon-trollorgan och som ser över och kontrollerar detta.Jag tror att de gör det väldigt strikt och hårt. Jag anserinte att det behövs mer av det slaget.När det sedan gäller frågan om regler och avregle-ring, inte minst att förenkla för småföretagen, har vi ifråga om det småföretagarpaketet som togs framklarat av det. Vi har inrättat Simplex,som följer detta noggrant. Man kan självfallet kritise-ra att vi inte har gått fram tillräckligt snabbt och sägaatt vi skulle ha kunnat gå snabbare. Men vi har gjorten hel del. Jag är inte beredd att nu redovisa tre ellerfyra regler, men jag skulle kunna redovisa fler av-regleringar som vi har gjort och fler åtgärder som vihar vidtagit för att förenkla för småföretagen. Nuhandlar inte denna interpellation om det, utan jag fårkanske återkomma till detta.Postboxen innebär en extra service och tillhanda-hålls av Posten på marknadsmässiga villkor. Det äralltså ingen reglerad serviceform. Det är inget somdenna kammare fattar beslut om. Det är en tjänst somerbjuds, och den erbjuds på marknadsmässiga villkor.Alla postoperatörer har möjlighet att leverera tillpostboxar enligt regelverket. Det är en prisvärd tjänst,som kunderna efterfrågar.För runt får kunderna, framförallt företag, tillgång till en extra service och de för-delar som postboxen innebär. Man kan bl.a. hämta sinpost färdigsorterad redan kl. 8.30 . Mankan själv välja när man vill hämta sin post. De dagarman inte har möjlighet att hämta ut posten, t.ex. vidsemester, är posten ändå i tryggt förvar under tiden.Om ett företag eller en organisation byter adress inomsamma område kan man ändå behålla sin postboxa-dress och slipper på så sätt merkostnader för att t.ex.trycka nya visitkort, brevpapper m.m.Därmed menar jag att detta är en tjänst som ärförhållandevis billig och som ger företagarna, inteminst småföretagarna, utomordentligt god service.Anf. 28 ():Fru talman! Först och främst vill jag säga att detär bra att Posten återgår till den s.k. kärnverksamhe-ten. Som vanlig liten konsument tycker jag att det iden kärnverksamheten ska ingå att man kan köpafrimärken på posten, men så blir det inte . Detkanske finns lite olika sätt att se på den frågan.Ministern nämner Simplexgruppen. Som ledamoti näringsutskottet har jag haft anledning att underflera år följa denna s.k. utveckling. Jag har en direktfråga till näringsministern om Simplexgruppen. Dethar framkommit uppgifter om att gruppen inte längreska fortsätta att vara en egen enhet inom departe-mentet. Går det att få dessa uppgifter dementeradeeller bekräftade?Sist och slutligen vill jag beröra den höjda avgif-ten på postboxarna, som flera hundra småföretag i dethär landet har protesterat mot. Visst är postboxarna ären god service, men Posten utnyttjar verkligen sinmonopolsituation. Jag hävdar fortfarande att höjning-en från till är mycket stor - . Att sedan ta upp allt vad det kaninnebära att ha en postbox är att blanda bort korten.Posten har använt sin monopolställning genom atthöja priser på områden där man inte har någon kon-kurrens. Det är kanske företagsekonomiskt bra, menjag tycker inte att det är särskilt hederligt av ett stat-ligt bolag.Anf. 29 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill börja med att säga att Simplexär en organisation inom som haransvar för att tillse att det görs konsekvensanalyser avny lagstiftning, nya förordningar etc. De arbetar åthela . De råkar, av naturliga skäl,finnas på . De är en del av Nä-ringslivsenheten. Hur vi organiserar arbetet är totaltointressant; det intressanta är att de är till för helaRegeringskansliet. Om , eller något annat departement läggerfram ett lagförslag eller något liknande ska Simplexse till att det görs en konsekvensanalys, dvs. ta redapå vad det får för konsekvenser för företagandet, inteminst för småföretagandet.Sedan vill jag ta upp frågan om Posten. Det nyaservicenätet kommer att utgöras av ca 3 200 servi-ceställen. Jämför detta med dagens 1 850. 490 servi-ceställen, s.k. postcenter, kommer att drivas av Posteni egen regi. De ska ha ett brett sortiment av tjänster.Postcentren kommer att vara tillgängliga för alla, mende är uppgraderade för att särskilt kunna erbjudaservice till företagskunder. Av de 490 postcentrenkommer ca 320 att även erbjuda kassaservice.Frimärken kommer att kunna köpas på avsevärtfler ställen än , och de kommer att kunna köpaspå förbättrade öppettider och med bättre tillgänglighetän i dag.Man kan se detta som något positivt för företa-gandet också: ICA-handlare, bensinmackar m.m. fårnu möjlighet att erbjuda en posttjänst. Jag som kundges möjlighet att utnyttja posttjänster på helt andratider . Det gynnar både näringen och migsom kund. Det kommer också att gynna småföreta-gandet.Det är möjligt att vi kommer att få problem när vidrar i gång förändringarna. Det får man förstå. Då ärdet min sak att tillse att fel korrigeras, så att det blirbra för alla kunder som finns och som ställer krav påposttjänsterna i Sverige.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2001/02:187 omSamhallAnf. 30 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vil-ka åtgärder jag avser att vidta för att uppnå en lång-siktig hållbar strategi när det gäller arbetsmarknads-politiken för arbetshandikappade. I interpellationenhänvisas till en växande kritik mot Samhall.Regeringen har uppmärksammat vikten av attSamhall hittar en balans mellan anpassat arbete å enasidan och kostnadseffektivitet och affärsutveckling åandra sidan. Denna balans har varit svår att uppnå desenaste åren, framför allt på grund av en strukturellförändring i efterfrågan på produkter ochtjänster. Förändringen har inneburit en minskning iSamhalls försäljningssiffror, vilket medfört att mångaarbetstillfällen försvunnit som Samhallsekonomi har påverkats negativt.Regeringen har mot denna bakgrund vidtagit åt-gärder för att underlätta för att uppnå enbalans på kort sikt. harregeringen sänkt sysselsättningskravet för Samhallmed bibehållen statlig ersättning.Dessutom har regeringen, i innevarande års avtalmellan och staten, uppdragit åt attkontinuerligt följa upp effektiviteten i personalut-vecklingsarbetet. kommer i sambandmed budgetunderlaget till regeringen att redovisadetta till regeringen.Fr.o.m. innevarande år har Samhallen ny organisation vars syfte är att förbättra perso-nalutvecklingen med fokusering på individperspekti-vet samt att förstärka affärsutvecklingen för att skapafler arbetstillfällen och öka intäkterna.Regeringen anser dock att ovannämnda åtgärderbehöver kompletteras med en mer långsiktig strategiför en hållbar utveckling för . Jag kommerdärför att föreslå regeringen att en bredöversyn av verksamhet görs.Översynens uppläggning är fortfarande under be-redning, men jag räknar med att återkomma medfullständigt besked inom kort.Anf. 31 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Det är kort ochsäger faktiskt inte så väldigt mycket.I svaret anger näringsministern att han har upp-märksammat vikten av att hittar en balansmellan anpassat arbete å ena sidan och kostnadsef-fektivitet och affärsutveckling å andra sidan. Då sägerjag välkommen till verkligheten, är en verklighet som jag tycker att näringsminis-tern inte verkar ha tagit på fullt allvar.I maj 2000 ställde jag en skriftlig fråga till minis-tern med anledning av kritik.Svaret från blev att kritiken harhörsammats och att AMS och har vidtagitåtgärder. En arbetsgrupp skulle behandla de problem-ställningar som kvarstod och lämna ett materialsommaren 2000. Det hände absolut ing-enting.Kritiken från RRV gällde följande: De två störstaarbetsmarknadspolitiska stödformerna för arbetshan-dikappade - lönebidragen och - är inte till-räckligt effektiva och behöver reformeras. Kritikengällde bristande måluppfyllelse och målkonflikter,och det fanns ett stort reformbehov. Man skissade påtre modeller som underlag för fortsatt diskussion ochutredning.Att inte har uppfattat allvaret ikritiken från RRV eller de signaler som kommer frånarbetsförmedlingar och från de socialdemokratiskakommunalråden framkommer mer och mer, och detär väldigt tydligt i svaret på interpellationen. Jagtycker att det är skrämmande att en regering somsäger sig stå upp för de svaga i samhället kan agerapå det viset.I höstas kunde man i läsa att ett s-kommunalråd i försökt få kontakt med Nä-ringsdepartementet för att diskutera de problem somuppstår när i läggs ned.Fru talman! Det går inga fackeltåg när ar-betsplatser för arbetshandikappade läggs ned. Minis-tern valde t.ex. bort ett besök på i föratt besöka , trots en vädjan från de många an-ställda.Vad betyder "en bred översyn av ", somnämns i svaret? Är ministern beredd att tillsätta enparlamentarisk utredning för att tillgodose kravet påen långsiktig strategi för hela politikområdet?Anf. 32 ():Fru talman! Jag vill tacka ministern för svaret. Jagvill också tacka interpellanten, som har ställt frågan.Det är en fråga som är viktig och berör många männi-skor. Det är många i samhället som är oerhörtilskna angående vad som händer inom Samhall.Jag tycker att det är bra att ministern och rege-ringen har uppmärksammat dessa problem. Jag kanockså ha förståelse för att de strukturella förändringarsom sker inom orsakar problem. Men jagkan inte acceptera det som sker med de anställdainom , som på olika sätt blir berörda.Vi har sett det i . Vi har alldeles nyligensett det nere i . Det pågår i , ochäven på andra ställen.Människor som är anställda inom harringt till mig och berättat sin historia. Det handlar intebara om de strukturella förändringarna. Det handlarockså om krav på ökad arbetstakt. Man platsar intelängre inom när tempot måste öka.Det är ett problem. De människor som drabbas avdetta har samma rätt som alla vi andra att känna sigbehövda. Alla ska känna sig behövda och ha ett ar-bete att gå till. Alla vi som klarar ett arbete på denordinarie arbetsmarknaden har en skyldighet att bidratill att dessa människor kan få känna sig behövda.Jag tycker att det är positivt att ministern ska till-sätta en utredning . Jag hoppas att dennautredning inte ska pågå för länge och att den tillsättsganska snart.Vi är flera personer som , inte minst,har väckt frågor angående . Jag ställde enskriftlig fråga till ministern . I svaretpåpekades visserligen inte att en utredning ska till-sättas, men såvitt jag kan förstå var det på gång redandå. Jag hoppas att "" innebär "snart".Anf. 33 ():Fru talman! När jag såg att dennafråga skulle tas upp var jag tvungen att gå ned ikammaren och säga några ord bara för att understrykadet som sagts. Jag tror att interpellationen i sig självräcker, men alla partier - speciellt - villframföra att man tycker att denna fråga är otroligtviktig.Åtgärder för att förbättra arbetsmarknaden för ar-betshandikappade och en översyn av verk-samhet är viktigt, men det viktigaste av allt är att viinte glömmer de arbetshandikappade i tillväxttider.Vi tycker om tillväxt, och vi tycker om marknads-krafterna. Vi får inte glömma de arbetshandikappadenär en sådan förändring pågår.Jag hävdar att det är mycket viktigt att främja si-tuationen för de arbetshandikappade på arbetsmark-naden. Arbetslinjen måste gälla för alla - även för dearbetshandikappade.Vi har ett förslag. Jag vet att ministern kommer attsäga att drar tillbaka pengar ur arbets-marknadsbudgeten. Det kan vara riktigt att vi föreslårförändringar inom AMS verksamhet, men vi harockså lyft fram extrapengar. Det är speciella lönebidrag, som går via verksamhet.Inte minst i mitt eget hemlän har jagmånga gånger kunnat besöka Samhallssverkstäderoch Samhallsadministratörer, som gör ett fantastisktarbete. Man känner att det är oro i lägret.Jag hoppas verkligen att näringsministern tar sigtid. Jag hörde här om ett besök på en verkstad sominte hade blivit av. Näringsministern, besök Sam-hallsverkstäder! Titta på de arbetshandikappade! Dehar problem, och när de känner oro blirdet dubbla problem. Vi har råd och vi har möjligheteratt hjälpa marknadskrafter och industrin via denförändring som sker för , som vi ser fra-memot.Om det förändras administrativt, så att de admi-nistrativa kostnaderna minskar, är det okej, bara detinte går ut över de arbetshandikappade. Möjlighetertill samverkan med bemanningsföretag och med i dagbefintliga arbetsförmedlingar är mycket större än mantror. Jag hoppas att näringsministern tar sig den tidsom behövs, i den stora arbetsuppgift som näringsmi-nistern har inom många områden, för att inte glömmabort de arbetshandikappade, som känner stororo för sina arbetsplatser runtom i landet.Vad gör näringsministern ? Vad är det förförslag som är på gång för att vi verkligen ska kunnage ett besked till de arbetshandikappade i landet omatt vi ser på frågan positivt och att ingen kommer attdrabbas?Anf. 34 Näringsminister ():Fru talman! Får jag först göra det konstaterandetatt det finns inget land inom OECD-området som görså mycket för de handikappade som Sverige.Man kan titta på den statistik som finns. EnligtSCB:s rapport har andelen sysselsatta funktionshind-rade ökat i snabbare takt jämfört med hela befolk-ningen . Andelen sysselsattafunktionshindrade ökade från 1996 till 67 %2000. Motsvarande andel för hela befolkningen ökadefrån till 75 %.När det gäller frågan om lönebidragen, som fak-tiskt är kopplad till detta, har regeringen fr.o.m. 2000fram t.o.m. innevarande år ökat anslaget för arbets-handikappade med , ochdenna ökning motsvarar ca 1 000 lönebidragsanställ-da.Sedan ska jag då gå över till . Det är juväldigt klatschigt att stå i talarstolen och säga att jagvar inbjuden till men inte kom. Det är någon-ting som man fångar i luften. Jag fick en inbjudanfrån . Det var ett stortprogram; jag träffade Volvoledningen och facket. ringer man och säger: Kom till Par-tille den dagen! Det är faktiskt omöjligt. Jag undrarvad hade sagt. Jag sade inte nej till Partille.Det var bara det att jag inte kunde, eftersom jag fak-tiskt hade planerat det andra. Det hoppas jag att nirespekterar. Jag hoppas också att ni, när ni lägger utera program, verkligen kommer till de platser som nihar lovat och att ni inte plötsligt byter. Då tror jag attfolk skulle bli upprörda.Nog om detta, men det är liksom lite för enkla po-äng, tycker jag.Sedan gäller det den problembild som beskriver i fråga om rekryterings-process. Den stämmer överens med det som anförde i en granskning av 1999.Riksrevisionsverket menade att kravet på ökad kost-nadseffektivitet hade medfört att hade an-ställt personer som inte tillhörde den tänkta målgrup-pen, nämligen de människor som har det allra svårastatt få anställning på den öppna arbetsmarknaden. Jagvill gärna kommentera undersökningen på den punk-ten.Uppgifter om arbetssökande är sekretessbelagdahos arbetsförmedlingen, och haralltså inte tillgång till dessa uppgifter, utan de basera-de sin bedömning på intervjuer med de anställda. Detär också så att funktionshinder som har varit ett om-fattande arbetshandikapp på den reguljära arbets-marknaden inte nödvändigtvis består i en skyddadmiljö med anpassade arbetsförhållanden, som kan erbjuda. Jag vill också påminna om att det ärarbetsförmedlingen som äger platserna på Samhalläven om ett samråd ska ske vid anställningstillfället.Efter det att jag tillsatte den här gruppen togemellertid alla parter, alltså alla inblandade, till sigden här kritiken och sade: Det här ska vi titta på. Ochde genomförde då ett arbete för att ytterligare kvali-tetssäkra rekryteringsprocessen. Tillsammans utarbe-tade och AMS kvalitetskrav, indikatorer ochen detaljerad och tydlig ansvarsfördelning beträffanderekryteringsprocessen. Jag menar att en ytterligareutveckling av det arbetssättet kommer att garanterarekrytering från de prioriterade grupperna. Det här ären åtgärd på kort sikt.När det gäller åtgärder på lång sikt kommer jag,som jag har sagt, att tillsätta enutredningsman som kommer att gå igenom hela . Är riktigt som det är ? Ska Samhallse ut som det gör med tanke på den förändring somsker på arbetsmarknaden? Jag vill också erinra om attSamhall har utsatts för väldigt stora förändringar ioch med det som har skett på marknaden, inte minstpå telekommarknaden. förlorade en miljard ifakturainkomster på grund av telekom. Det är klart då måste föra en diskussion om på vilket sättman kan utnyttja bättre och på vilket sätt dehandikappade kan få mer glädje av . Det ärdet jag kommer att göra i och med denna utredning.Anf. 35 ():Fru talman! känner inte mig. Jaghar aldrig varit ute efter att få några poäng. Det här ären fråga som jag har engagerat mig i under tre års tid.Jag har besökt . Jag har kontakt med arbets-förmedlingar. Det som säger i dagstämmer inte.Jag har pratat med en arbetsförmedlare som nusitter som handläggare på en arbetsförmedling i mitthemlän. Hon sade så här: Kan vi få en plats på är det bingo. Vilken av de sju kranskommunernarunt ska få ta del av den? Vem skavi sätta där? Ingen passar; kraven är för höga.Röster från verksamheten låter så här, : löser inte alla problem, utandet är ett sätt att sopa problem under mattan.Det var inte jag som sade det. Det var röster utefrån verksamheten: Tempot är just nu så hårt uppdri-vet att rasterna läggs ut så att de i personalen överlap-par varandra för högsta effektivitet, detta för att klaraliggande order. Någon övertid får inte förekomma.Här är en annan röst: Rehabilitering saknas i en s-region och en s-styrd kommun.