prot · GP0985 · 2002-03-20 00:00:00 — Vi anser vidare att etablerings-frihet inom förskolan ska möjliggöras. Vi anser detorimligt att en kommun ska kunna hämma utveck-lingen mot en ökad mångfald genom att säga nej tillatt starta en fristående förskola. Möjligheten bordeäven öppnas för friskolor inom vuxenutbildningen.Fru talman! Självfallet står jag bakom alla reser-vationer där finns med, men förtids vinnande nöjer jag mig med att yrka bifall tillreservationerna 1 och 5 under punkt 31.Anf. 45 () replik:Fru talman! har yrkat avslagpå hela propositionen, men en del av de enskildaförslagen tillstyrker ni ändå i andra delar av er mo-tion.En sak som ni inte närmare berör i er text är hur niser på skolpliktskostnaderna. Vi har förstått av texteni utskottsbetänkandet att ni vill avslå regeringensförslag i det avseendet, men ni anger egentligen ingaegna motiv för det i er motion. Vilka är era motiv föratt blunda för det faktum att kommunerna har ettbredare uppdrag än en fristående skola kan få? Ochvarför tycker ni att en fristående skola ska få kom-pensation för kostnader som den inte har? Varför villni motsätta er att lagen på den här punkten blir tydli-gare?I er motion skriver ni också en del annat, bl.a. attdet har blivit svårare attetablera och driva fristående skolor. Hur sant är detpåståendet? sade vid sinuppvaktning i utskottet att det nuvarande systemet förbidragsgivning har givit friskolorna mer än någotannat som vi har haft. I så fall borde det i varje fall iden bemärkelsen ha blivit lättare att driva friståendeskolor. Antalet ansökningar och skolor som startarger också belägg för det. Vad syftar i sin motion?Jag har alltså två frågor: Varför blundar ni för attdet finns en skolpliktskostnad och vilka ärera motiv för det? Och hur sant är påståendet att dethar blivit svårare att etablera och driva friståendeskolor?Det skulle också vara intressant att veta hur ErlingWälivaara ser på frågan om skolors frihet. Är enskola med t.ex. Livets Ord som huvudman alltid fria-re än en skola med kommunen som huvudman?Anf. 46 () re-plik:Fru talman! Vi har valt att avslå propositioneneftersom vi anser att den handlar om att ta tre stegtillbaka och göra det svårare för nya friskolor attstarta och befintliga friskolor att verka.När det gäller kompensation för kostnader somman inte har - skolpliktskostnaderna - så är proble-met att kommunerna har svårt att redovisa dessakostnader. Vi anser inte att kommunen ska få ersätt-ning för kostnader som den inte kan redovisa. Manvet inte vilka de verkliga och faktiska kostnaderna harvarit, och vi är emot schablonmässiga kostnader.När det gäller friheten och att det skulle ha blivitsvårare att etablera friskolor så vet vi att de förslagsom finns i propositionen försvårar för en friskola attverka. Jag ska senare återkomma till vad partiorganetAftonbladet säger just om det här, om det kan vara avintresse för vill jag säga som jagsade i mitt inledningsanförande: För oss kristdemo-krater är det en självklarhet att också de friståendeskolorna ska arbeta efter nationella läroplaner ochskolplaner oavsett vilken inriktning den friståendeskolan har. Skollagens krav ska gälla också för dem.Vi har ju också sett att när har gjort sintillsyn och påpekat misshälligheter så har skolanrättat sig efter dem. Det tycker jag är positivt.Anf. 47 () replik:Fru talman! Det är en självklarhet att de friståendeskolorna ska följa den lag som finns. Det var inte detjag frågade om. Jag frågade om det enligt Kristdemo-kraterna alltid per definition är så att en friståendeskola är mer fristående från sin huvudman än enkommunal skola är ifrån sin huvudman.Erling Wälivaara sade också att utvecklingen avfristående skolor har fört med sig att kommunalaskolor har kommit efter och att de har stimulerats.Det kan nog vara på det sättet. Men det är långt ifrånden enda drivkraften för utveckling i det kommunalaskolväsendet. Det är tvärtom så att i de av vårtskolväsende som utgörs av kommunala skolor skerdagligen ett utomordentligt gott utvecklingsarbete.Jag kan garantera att drivkraften iGökstensskolan för att jobba intensivt med läs- ochskrivinlärning inte har varit någon tanke på konkur-rens från någon fristående skola. Det är intresset ochengagemanget för eleverna som har varit drivkraften.Jag skulle också vilja fråga omen skola kan vara hur liten som helst och ändå be-traktas som en skola. Finns det enligt Kristdemokra-terna någon nedre gräns när det kan ansesatt läroplanens alla delar kan uppfyllas? De flestanedläggningar av små skolor görs ju därför att de harblivit alltför dyra för huvudmännen att driva. Huranser att mycket små skolor skakunna finansieras på ett sätt som motsvarar våra kva-litetskrav?Anf. 48 () re-plik:Fru talman! När det gäller att friskolan skulle havarit den enda drivkraften för utveckling av denkommunala skolan delar jag helt . Det är inte så. Men det finns undersök-ningar som visar att när friskolor har uppkommit harde också stimulerat den kommunala skolan till ut-veckling.För mig framstår som alltmerfriskolefientlig. Det förvånar mig att hon intar denståndpunkten. Hon frågar om en liten skola får varahur liten som helst. Jag förstår att det är med anled-ning av de förslag som jag har väckt i motioner omatt man skulle ge möjlighet för glesbygdsskolor attverka om man ser att detfinns en utvecklingspotiential i bygden och om detfinns en möjlighet att befolkningen ska öka.Låt mig läsa ett kort stycke av det i med anledning av regeringensståndpunkt i frågan om friskolor och att man skabegränsa rätten för dem. Så här sade hon: "köper tjänster av byggbolagen utan attnågon kräver skärpt lagstiftning. Privatanställda stä-dare moppar korridorerna på så attstatsråden rodnar av förödmjukelse. Blir samma mi-nistrar sjuka uppsöker de den privata företagshälso-vården Feelgood.Men akutsjukhus får inte säljas till vinstgivandebolag. Det har regeringen stoppat med en speciallag.Kommunalägda bostadsföretag får inte heller säljasutan tillstånd enligt en ny bestämmelse om tillstånds-plikt.Regeringens väg är vacklande. De skulle behövaen kompass."Anf. 49 ():Fru talman! Friskolorna är här för att stanna. Dehar en betydelsefull roll i det svenska samhället ochutgör ett viktigt inslag i den öppna valfriheten somska känneteckna skolväsendet. Friskolorna har ocksåblivit en del av en stark rörelse i samhället där mångamänniskor känner att de på olika sätt får ett ansvar,har större möjligheter till initiativ och kan vara merdelaktiga i samhällsutvecklingen.Socialdemokraterna och Vänstern verkar se dettvärtom, att friskolorna på något sätt skulle försämraden framtida utbildningen och att de är ett hot. Menvad är det som ni är så rädda för egentligen? Varförär delaktighet och valfrihet för människor någontingont?I fråga efter fråga kan vi se ett tydligt mönsterfrån Socialdemokraterna och Vänstern. Det handlarom en centralisering och ett överförmynderi där riks-dagen ska bestämma vad som är bäst för var och en,för alla elever och föräldrar och för alla människor.Vad är det för synsätt på människan egentligen? Var-för inte ge möjlighet till makt, rättvisa och delaktighettill alla människor?Det vore bra om regeringen och skolministernkunde lägga lika mycket kraft och energi på att stöttade kommunala skolorna som man lägger ned på atthitta på förslag som innebär försvårande för att startaoch driva friskolor. Men det är ju regeringens politik.Vare sig det handlar om vård eller skola verkar detvara formen och inte innehållet i verksamheten somär det viktigaste. Det är dags att regeringen får uppögonen, vänder på argumentationen och ser till attskolan får bättre möjligheter och en bra verksamhetoavsett vilken form som verksamheten har.I propositionen skriver man så här: "Enligt rege-ringens mening måste det även fortsättningsvis varaen rättighet för elever och föräldrar att välja en kom-munal skola, där man har större insyn och andra på-verkansmöjligheter genom det demokratiska system-et. "Vi menar att rätten att välja skola, såväl mellankommunala som fristående skolor, ska vara en själv-klarhet för den enskilde individen. De friståendeskolorna är ju ett värdefullt alternativ till dekommunala skolorna för många individer och förmånga elever. Genom öka antalet fristående skoloroch den mångfald som de representerar ökar ju ele-vernas och föräldrarnas valmöjligheter, och därmedockså förutsättningarna för att de ska få sina behovoch önskemål tillgodosedda.En helt färsk undersökning från Lärarförbundetdär mer än 50 000 av deras medlemmar deltog visaratt lärare som har en privat arbetsgivare upplever sinarbetssituation mer positiv. handlar detom inflytande över sitt arbete och att man har en braarbetsmiljö runtomkring.Fru talman! De fristående skolorna har mångagånger också varit ett lyft för flera hotade lands-bygdsskolor. Engagemanget har kommit i gång ibygden. Man har fortsatt att arbeta och leva där, ochbarnen har kunnat gå kvar i skolan.Sett ur ett större perspektiv handlar det om mak-ten över sin framtid. Det handlar om att kunna bo ochleva där man vill. En nedläggning av skolan i bynpåskyndar ju med all säkerhet också den negativautvecklingen med en folkminskning på landsbygden.Jag tycker att nedläggningen av landsbygdsskolorofta är en mycket kortsiktig lösning. Man tror att manska kunna vinna några hundratusen på att lägga neden skola, men man ser inte vad bygden har för styrkaframöver. Man ser det som en kortsiktig lösning. Mantänker inte på att om det inte finns en skola i bygdenär det få barnfamiljer som väljer att flytta dit. För-svinner skolan från bygden är det många som funde-rar på att flytta.Fru talman! Även om vi är en majoritet som påflera viktiga områden kunnat förbättra för de friståen-de skolorna, finns det delar där det krävs ytterligareinsatser för att alla ska ha rätt att välja skola och ävenges möjlighet att välja en friskola.Den ena delen handlar om elever med behov avsärskilt stöd. Den andra delen handlar om det indivi-duella programmet. Enligt vår mening ska det vara enskyldighet för både kommunala och fristående skoloratt erbjuda utbildning på lika villkor för alla elever.Barn med funktionshinder eller med behov av särskiltstöd ska ha samma möjligheter och rättigheter att gå ide fristående skolorna.Men för att detta ska vara möjligt behövs det ettregelverk eller i alla fall riktlinjer för en bedömningav vilken typ av stödbehov det ska gälla så att fråganom särskilt bidrag lättare kan prövas och så att stödkan ges på samma villkor till friskolorna som till dekommunala skolorna.De fristående skolorna ska kunna erbjudas möj-ligheten att ge det individuella programmet. Det finnsingen anledning, som Socialdemokraterna säger ibetänkandet, att invänta resultatet av Gymnasiekom-mitténs arbete. Ju snabbare vi ser till att fler får enutbildning som är anpassad efter just en själv, destobättre borde det vara. Men återigen är vi inne i endiskussion om att vi ska vänta och se, vi vågar inte tasteget och säga att det ska finnas en valmöjlighet ochen rättighet lika för alla.En fristående skola ska omfattas av ett nationelltkvalitetsinstitut. Det ska vara lika för de friståendeskolorna och de kommunala skolorna vid utvärde-ringen. Det här fristående nationella kvalitetsinstitutetkan ha som huvudman t.ex. kommunförbund, lärar-förbund och föräldraorganisationer för att ge en brauppbackning för både de kommunala och de friståen-de skolorna.Avslutningsvis, fru talman, är jag glad över detarbete vi har haft i de delar där vi är med i majoritetenoch där vi på flera områden har försökt att förbättraförutsättningarna för de fristående skolorna.Därmed yrkar jag bifall till reservation 5 punkt 5och i övrigt bifall till utskottsmajoritetens förslag i dedelar där inte har reservationer.Anf. 50 () replik:Fru talman! efterlyser ett lika stortengagemang för de kommunala skolorna från rege-ringens och Socialdemokraternas sida som när detgäller debatten om fristående skolor. Jag kan garante-ra , om hon inte har upptäckt det tidiga-re, att det engagemanget finns. Vi har ibland, trotshårt motstånd i den här kammaren från partier, drivit igenom stora förbättringarför skolorna överlag, inte bara de kommunala, somockså påverkar de fristående skolornas möjligheter attha en bra verksamhet. Jag vill bara nämna Wärners-sonpengarna som naturligtvis är ett bra tillskott ochsom kommer att betyda alltmer framöver.Sofia återkommer till att Socialdemokra-terna skulle vara emot fristående skolor. Jag vill åter-ge vad jag sade inledningsvis: De fristående skolornafinns, och de är en värdefull del av vårt gemensammaskolväsende.Det skulle vara mycket enkelt och mindre trött-samt att debattera ifall detta togs ad notam.I regeringens förslag är en av de bärande tankarnaatt beslut om godkännande av en fristå-ende skola ska grundas på en så komplett underlagsom möjligt. Därför vill vi ställa krav på kommuner-na att göra en konsekvensbeskrivning när det gällerskolväsendet. I motion skriver ni att dennuvarande lagstiftningen är fullt tillräcklig för attgarantera kommunerna ett inflytande. Jag frågar:Vilka garantier ser att det finns förkommunernas inflytande? Jag ställer den frågan medtanke på vad jag har hört centerpartistiska kommu-nalmän och -kvinnor säga om det bristande inflytan-det.Sedan förstår jag att ni vill att kommunerna skagöra en sådan konsekvensbeskrivning, men ni sägernej till att faktiskt ska ta hänsyn till vadkommunerna säger. I det sammanhanget skulle jagvilja peka på en sak som har kommit lite i skymun-dan. Det är att när en skola avvecklas villvi att elever, föräldrar och personalens fackliga orga-nisationer ska få yttra sig till . TyckerSofia att ska ta hänsyn till sådanayttranden, eller avstyrker ni det också?Anf. 51 () replik:Fru talman! börjar tala om sitt ochSocialdemokraternas engagemang för skolan. Jag troratt det engagemanget finns. Det jag sade i mitt anfö-rande var att jag tycker att Socialdemokraterna ochVänstern borde lägga större engagemang och störrekraft vid att diskutera innehållet i verksamheterna istället för själva formen för verksamheten, om det skavara privat eller allmän vård, friskola eller en kom-munal skola. Det är inte själva formen för verksam-heten som är det viktiga. Det viktiga är vilken kvalitetsom finns i vården eller i skolan för den elev som gårdär och för de föräldrar och lärare som finns där. Detär oerhört viktigt.Ibland blir jag lite förvånad när jag hör Socialde-mokraterna prata och racka ned på självaformen. Då glömmer man att diskutera innehållet.Vad betyder det för eleven och för familjen? Vadbetyder engagemanget för t.ex. att vara med ochstarta en friskola, se till att en bygd blomstrar igen?Jag håller med om att det är viktigtatt det finns friskolor och kommunala skolor, att denmöjligheten finns. Men valfriheten - varför kan maninte säga att vi har en tro på människan? Varför kanman inte säga att låt alla ha den här valfriheten? Var-för ska man försöka sätta käppar i hjulet för flerafriskolor?Den sista fråga ställde i sin replikgällde kommunernas möjligheter att ge en bedömningav en ny fristående skola. Jag tycker att det är viktigtatt har en möjlighet till en objektiv be-dömning. Men kommunerna ska också kunna ge sinsyn på själva det geografiska området, eller vad detnu kan vara. Det är oerhört viktigt att det görs enobjektiv bedömning där man ser att de friståendeskolorna också följer de uppsatta målen och läropla-nerna.Anf. 52 () replik:Fru talman! frågar igen varförvi är emot valfriheten i skolan. Vi är inte det. Detskulle bli enklare att debattera ifall detta gick in or-dentligt. Det blir lite tröttsamt.Sofia svarade inte på frågan vilka garan-tier anser att det finns för kommunernasinflytande . Ni skriver i er motion att det är så.Som sagt har jag talat med åtskilliga centerpartistiskakommunpolitiker som tycker att det finns en alldelesför dålig lyhördhet för de synpunkter som kommu-nerna för fram vid bedömningen. Det skulle varaintressant åtminstone för deras del att få besked frånSofia på den punkten.Sedan skulle jag vilja fråga hur honser på den utbildning till lärare med inriktning påWaldorfpedagogik som i aviserat . Den utbildningen är tänkt attges i samarbete med . Manhar arbetat fram detta tillsammans. Är därmed beredda att säga att kravet påutbildade lärare ska vara lika, utan undantag, förfristående skolor och de kommunala, med beaktandeav sådana övergångsbestämmelser som kan behövasför dem som arbetar i ? Det skullevara väldigt bra om vi var överens om att det härframsteget som i ochRudolf Steiner-högskolan tillsammans har gjort ledertill att vi inte längre behöver diskutera sådana undan-tag som diskuteras.Anf. 53 () replik:Fru talman! Jag besvarar det sista först. Jag tyckeratt det är väldigt bra att man kommer överens och attäven Waldorflärarna får denna möjlighet. Det vi harsagt och det vi skrev i vår motion är att den möjlig-heten måste finnas. Vi talar om att det ska vara peda-gogiskt utbildade lärare, och det gäller även Waldor-flärarna. Det tycker jag är bra.Vad gäller garantier för kommunerna är det vik-tigt att kommunerna får yttra sig, att det finns ettunderlag när sedan ska göra sin bedöm-ning. Det håller vi fortfarande fast vid. Det är oerhörtviktigt.Eva talar också om centerledare runt-om i landet som uttalar sig. Jag talar också med väl-digt många centerledare runtom i landet som säger:Vilken tur, vad bra det har varit att harkunnat göra en objektiv bedömning och att vi harkunnat få en friskola i vår kommun, att vi har fåttmöjligheten att starta en friskola i en by när en soci-aldemokratisk majoritet har sagt att den ska läggasned för att göra en kortsiktig besparing. Möjligheter-na för kommunerna finns, men det är också oerhörtviktigt att det görs en objektiv bedömning.Anf. 54 () re-plik:Fru talman! Mycket kort: Jag sade i mitt anföran-de att jag tycker att det är viktigt att vi har en skoladär barn och ungdomar med olika erfarenheter, kultu-rer och sociala tillhörigheter tillbringar tid tillsam-mans. Delar den uppfattningen?Anf. 55 () replik:Fru talman! 56 () re-plik:Fru talman! Det är bra med korta, rappa replik-växlingar.Min fråga är: På vilket sätt bidrar den av Center-partiet så omhuldade valfriheten till att skapa dessamötesplatser?Anf. 57 () replik:Fru talman! Det kan jag svara lite längre på.Enligt den politik som för ska detinte finnas någon möjlighet till ökad integration, utandet är endast närhetsprincipen som ska gälla. Bor manpå ett visst ställe är det där man ska gå i skolan. Detfinns ingen möjlighet att välja en skola som jag tyck-er passar bäst för mig.Med vår valmöjlighet, att kunna välja både mellankommunala skolor och också mellan en kommunaloch en fristående skola, ger vi alla barn, elever ochföräldrar den möjligheten. Det kommer i gång ettengagemang. Man kan också se att integrationen ökarpå det sättet och att den sociala klyvningen minskar.Nu vet jag inte om har rätt tillytterligare replik. Men faktum är att Vänsterpartietspolitik ökar segregationen, eftersom jag inte har möj-ligheten till en valfrihet, inte möjlighet att välja denskola eller den omgivning som jag tycker passar bästför mig själv.Anf. 58 ():Fru talman! Friskolorna i har inneburit enförnyelse och mångfald i den svenska skolvärlden.Elever och föräldrar har fått mer makt att bestämmasjälva, nya pedagogiska idéer har utvecklats och lä-rarna har fått möjlighet att välja mellan olika arbets-givare. All erfarenhet visar att mångfald och konkur-rens är till fördel för en verksamhet på lång sikt. Detgäller inte bara för konsumtionsvaror och service-tjänster, utan det gäller också för sjukvård och förskolor. Genom att nya idéer föds när det gäller peda-gogik, ekonomi, lokaler m.m. sker en positiv utveck-ling.Den grundläggande principen för mig och förFolkpartiet är att all utbildning ska betalas med skat-tepengar och att valfriheten inte ska vara en plånboks-fråga. Det som har hänt, låt mig säga , är faktiskt en vidareutveckling av den demokra-tiska idén om en svensk skola för alla. Inom ett sys-tem där bidrag ges till skolor, oberoende av om dedrivs av en kommun eller av enskilda, får skolor somföljer läroplanen erbjuda undervisning. Sådana skat-tesubventionerade skolor ska naturligtvis inte ta utavgifter, och de ska vara öppna för alla.Men motståndarna till friskolor talar ofta om seg-regering, om att endast rika och välutbildade föräldrarskulle sätta sina barn i friskolor. I själva verket ärsegregeringen inbyggd i våra bostadsom-råden genom att olika boendeformer ligger så avgrän-sade från varandra. Möjligheten att välja en skolautanför det egna bostadsområdet kan i stället minskasegregeringen inom skolans värld.Mycket av debatten om friskolornas negativa in-flytande på skolväsendet har tystnat nu när flera olikautredningar inte har kunnat påvisa att valfriheten gernegativa konsekvenser i kommunerna. Tvärtom visa-de t.ex. en s.k. att även dekommunala skolornas kvalitet blir högre i kommunerdär det finns friskolor.De som är rädda för att friskolorna ska konkurreraut den kommunala skolan borde i stället för att ropapå begränsningar och förbud fråga sig hur den kom-munala skolan kan bli bättre. behövs det sär-skilda satsningar på skolor som tappar elever tillandra skolor. Men det är genom positiva insatser ochpositiv utveckling som vi ska möta problemen i sko-lan, inte genom att förbjuda människor att välja.Fru talman! Utvecklingen av friskolor har ju frånbörjat ägt rum under segt motstånd av socialdemo-krater och vänsterpartister. satt jag ien skolstyrelse i , där vänstermajoriteten t.o.m.ville förbjuda föräldrarna att välja bland de kommu-nala skolorna. Genom att stifta lagar försökte rege-ringen en gång stoppa föräldrakooperativa dagis.Under den senaste borgerliga regeringen, i början av90-talet, kritiserade socialdemokrater och vänsterpar-tister de bidrag som fanns till fristående skolor. Mennu trodde jag och många med mig att den här rädslanför mångfald hade försvunnit, åtminstone från social-demokratisk politik. Därför blev det en besvikelse närregeringen lade fram en proposition som hade somsitt tydliga mål att göra det svårare för friskolorna ochatt minska valfriheten.Regeringen har lagt fram en rad förslag som ut-bildningsutskottet glädjande nog har sagt nej till.Regeringen vill inrätta en särskild nämnd med kom-munrepresentanter, utsedda av regeringen, bl.a. påSkolverket som skulle delta i tillståndsgivningen, somom det inte skulle räcka att statens högsta skolmyn-dighet bedömer om nya friskolor verkar seriösa.Samtidigt vill regeringen öka möjligheterna förkommuner att anföra olika skäl till att stoppa nyaskolor. Regeringen vill också att kommunerna ska fåökat ansvar för utvärderingen av friskolor - ett myck-et märkligt förslag att en konkurrent ska ägna sig åtatt utvärdera en annan konkurrent. Regeringens för-slag till princip för att beräkna den kommunala er-sättningen skapar också ett större mått av godtyckenär det gäller vilka kostnader kommunen ska räknasom underlag för bidraget.Fru talman! Om skulle bifalla huvud-delarna i regeringens förslag skulle det innebära ettstort steg tillbaka. Det skulle innebära att skolorskulle kunna stoppas för att vissa politiker är räddaför att låta människor välja själva. Från Folkpartietvill vi tydligt säga till eleven och till föräldrarna: Detär du som ska bestämma. Men regeringen och Social-demokraterna säger här i stället mycket tydligt: bestämma mindre och mindre. Då blir det ocksåen tydlig skillnad mellan liberal och socialistisk tra-dition.Bakom har stått och applåderat re-geringens förslag, även om skulle velatgå längre och förbjuda alla eller de allra flestafriskolor direkt om de hade fått bestämma. Vänster-partiet har ju fått tillbaka sin tydliga socialistiskaprofil. Förutom att de har antagit ett program om attförstatliga näringslivet, visar de här i i dagatt de ser valfrihet som ett hot också inom skolansvärld.