prot · GQ0920 · 2002-11-20 00:00:00 — Jag tror att det hade varit ganska klokt av att oberoende av vad talmannen sadeprestera listan fram till , då kammarenåtskildes. Om det fanns ett sådant brinnande intresseför att faktiskt åstadkomma denna folkomröstning såhade det väl inte varit så svårt att oberoende av tal-mannens resonemang se till att de 35 namnen komfram.Sedan behöver vi inte tvista om vad som står igrundlagen - om det står folkomröstning, beslutandefolkomröstning eller ej. Vad jag ville tala om förlyssnare och kanske även för von der Eschgäller den karaktär som den här folkomröstningenhar, nämligen att det fordras att man får ett visst val-deltagande och en viss nivå på nej-rösterna. Då hargrundlagsförslaget fallit. Skulle man inte nå den ni-vån på nej-rösterna så ska pröva det vilandegrundlagsförslaget när återsamlas eftervalet, och kan då antingen fullfölja tanken på att göragrundlagsändringen eller säga: Vi avstår från att göradetta. Det är alltså karaktären på folkomröstningensom jag tyckte det fanns anledning att klargöra i dethär sammanhanget.Anf. 80 ESCH (kd) re-plik:Fru talman! Det må väl vara hursomhelst med densaken. Men vad det handlar om är inte de 35 namnen.Vad det handlar om är detta: Har talmannen rätt attkorta ned de som är inskrivna i grundlageneller har hon det inte? Jag hävdar att det är ett grund-lagsbrott om man säger på egen hand: Vi gör tvådagar av de som står där.Det spelar ingen roll hur det är med namnen - detär nästa steg. Men här blockerades ju hela det förstasteget genom att talmannen sade: Vi tar inte emotdetta.Det är ett grundlagsbrott. Det kan ingen kommaifrån. Man kan tycka att det låter hemskt, och det ärockså det som jag har sagt: Det låter så hemskt attingen kan fatta att det har hänt, och därför blir detingenting av det.Anf. 81 ():Fru talman! När fattade det första be-slutet om överlåtande av beslutanderätt var det inte såmycket debatt utanför det här husets väggar. ärdet annorlunda, och fler och fler har fått upp ögonenför att det förslag som vi nu behandlar urholkargrundlagen på ett allvarligt sätt.Tyvärr, höll jag på att säga, är det ingen olaglighantering som vi ser även om vi i ock-så är mycket kritiska till att frågan fick så lite utrym-me i valrörelsen. Där har de partier som är för föränd-ringen inte fullt ut tagit sitt ansvar. Visst är det klan-dervärt, men det är knappast olagligt.Vi är också, som bekant, kritiska till förslaget ochröstade nej till det förslag som handlarom överlåtande av beslutanderätt. Vi tycker att det äranmärkningsvärt att en majoritet i riksdag ärberedd att göra ett så stort ingrepp i grundlagsskyddetsom det här handlar om.Om förslaget går igenom, vilket det ser ut att göra,så har vi inte längre någon grundlag som värnar vårsjälvständighet och vår rätt att fatta egna beslut ifrågor som alliansfrihet, beskattningsrätt, polisiärafrågor, terroristbekämpning och så vidare. Riksdagenkan med tre fjärdedels majoritet med ett enda beslutge över beslutsmakten till EU i de här frågorna - ochinte bara i en av dessa frågor, utan om såsjälv vill så kan den utan att grundlagen lägger hinderför det överföra makt när det gäller terroristbekämp-ningen och beskattningsrätten och alliansfriheten ochde rättsliga frågorna och så vidare. Den enda be-gränsning som finns kvar är att det hela inte får röraprinciperna för statsskickets grunder. Det gäller alltsåtryckfrihetsförordningen, yttrandefrihetsgrundlagenoch så vidare.Det är en gåta att en majoritet av kanstödja detta. Det är en gåta att en majoritet i delar den uppfattning som också finns i pro-positionen om att det överordnande är att vi ska hagrundlagsbestämmelser som är så utformade att inte"återkommande tolkningsproblem uppstår". Och därhar man lyckats. Ett effektivt sätt att undvika tolk-ningsproblem är just att göra grundlagen så vid och sårymlig att risken för att man kommer nära gränsen förvad den tillåter görs så liten som möjligt. En parallellär om vi tänker oss att man vill bekämpa svarta jobbgenom att säga: Okej, vi slutar helt att ta in skatt. Detär också effektivt och bra.Förmodligen är det just detta underliggande syfteatt undvika tolkningsproblem som gör att konstitu-tionsutskottet undviker att ta upp en viktig tråd somfanns i tidigare förarbeten, nämligen att riksdagensställning som det främsta statsorganet inte får urhol-kas genom överlåtelse av normgivningskompetens iväsentlig grad.Det är alltså inte bara det att man ändrar från EGtill EU och formulerar begränsningen så att det intefår röra principerna för statsskicket - det är också såatt man på vägen har tappat bort försvaret av att det ärriksdagen som är det främsta statsorganet.Hur kan det komma sig att konstitutionsutskottethelt har tappat bort den begränsningen? Den för jumed sig att inte behöver göranågon samlad bedömning av konsekvenserna av defrågor som man för över. Därför blir tolkningen ingenannan än att grundlagen kommer att tillåta att riksda-gen överför makt i beskattningsrätt, alliansfrihet ochså vidare.Det är mycket makt och många frågor. Det är sto-ra områden som kan överlåtas utan att vi kommer inoch rör den kärna som handlar om principerna förstatsskicket. Men effektivt blir det, och tolknings-problem lär inte uppstå i första taget.Ju mer man studerar detta ärende, desto mer för-undrad blir man. Frågan kvarstår: Vad är det sommajoriteten egentligen förbereder?I kammaren har man pratat om miljöfrågan.Man har pratat om trafficking. Miljö låter sympatiskt.Men det finns en svaghet i argumentationen. Den ligger i första pelareni EG-samarbetet. Man behöver inte alls ändra grund-lagen för att det ska kunna ske maktöverföring i mil-jöfrågor. Den möjligheten har vi redan i dag.Håller argumentet i fråga om trafficking? För det första samarbetar vi redan kring proble-matiken med könshandel. Det ska vi göra. Det ska vifortsätta med. Det handlar om att överföra makt.Nästa fråga inställer sig: Är det så välbetänkt attöverlämna beslutanderätt till EU:s institutioner i frå-gor som rör könshandel? Det innebär en risk för kva-lificerad majoritet. Är det så välbetänkt med tanke påhur många medlemsländer ser på prostitution? Detfinns de som vill legalisera prostitution. För det tred-je: Är det verkligen rimligt att öppna kranarna ochmöjliggöra maktöverföring i frågor som rör vår alli-ansfrihet, beskattningsrätt etcetera för att bättre kunnabekämpa könshandel? Knappast.Det finns mycket i ärendet som gör mig ytterstbetänksam. Jag vill avsluta med ytterligare ett exem-pel på sätt att resonera somgör mig bekymrad. Det gäller hur konstitutionsut-skottet behandlar grundlagen och dess funktion.I sitt betänkande berör fleragånger den ordning som vi har och som gällervid förändring av grundlag, nämligen att man skafatta två beslut med mellanliggande val. Hur beskri-ver då detta? Jo, som ett hinder.Om vid nästa fördragsändring vill överföramakt är denna ordning ett hinder. Inte med ett endaord nämner något om att dettaär en princip, en demokratisk princip, och att det ärviktigt och någonting att värna. Ett sådant resone-mang förekommer över huvud taget inte.Lika betänksam blir jag när jag här i kammarenlyssnar till debatten. ledamö-ter står och säger att de vill genomföra denna föränd-ring eftersom de litar på ledamöter.Fru talman! Anledningen till att vi har grundlagaroch via grundlagen skyddar viktiga demokratiskaprinciper är ju just att det inte ska handla om att litapå eller inte lita på. Att reduce-rar betydelsen av grundlagar gör att man blir än merbekymrad.Den grundlagsändring som vi diskuterar ha-de det varit fullt rimligt att besluta om i samband medde kommande fördragsändringar som vi kan förväntaoss 2004. Då hade ledamöter och svenskafolket kunnat ha en klar bild av vilka frågor och om-råden det handlar om och som vi vill föra över. Vihade kunnat få en diskussion och en debatt som fak-tiskt hade handlat om EU och EU:s framtidsfrågorvilket vi säger att vi vill ha.I debatten har det också framkommit vilkafrågor olika partier vill att man ska överföra till EU-samarbetet. Jag har nämnt trafficking och miljö. Manhar pratat om utrikespolitik, säkerhetspolitik ochbrottsbekämpning. Ingen av de företrädare som harpratat om dessa ytterst viktiga frågor har på något sättberört att det kan vara en poäng att svenska folketfaktiskt får ta ställning till om vi ska överföra dessapolitikområden till EU. Inte en enda har gjort det.Fru talman! Förhoppningen om att skakomma till ett annat beslut än vad det liggande för-slaget säger är inte så stor. Men hoppet finns kvarända tills vi har fattat dagens beslut. uppmanade ledamöterna att tänka själva. Jagvill också ge den uppmaningen. Tänk noga efter vaddet är för förändring som vi faktiskt genomför! Tänknoga över roll och vilken makt det är viöverlämnar till riksdag att kunna hantera närdet gäller maktöverföring! Ha också en bild av hurmajoriteten i den svenska kan förändrasgenom åren!Då kan man inte komma till en annan rimligståndpunkt än att man måste rösta nej till grundlags-förslaget. Det är vad vi i kommer attgöra.Anf. 82 () replik:Fru talman! Det är ganska märkligt att från en fö-reträdare för ett av de partier som genuint står förtesen att all offentlig makt ska utgå från folket få höraatt det skulle vara särskilt förgripligt att jag sagt attjag litar på den nuvarande och de kommande riksda-garna. Det tycker inte alls kan göra. Det förfärliga folket kan ju komma attrösta på ett annat sätt än tyck-er att man borde rösta. När hon argumenterar kringolika beslutsnivåer och annat låter det som jagföreställer mig att det gjorde i den svenska riksdageni slutet när man inte ville släppa till denallmänna rösträtten, först för män och så småningomför kvinnor - man kunde inte veta hur tillfälliga opi-nioner skulle påverka.Det är ju närmast upprörande att vi får höra dessaresonemang från en vänsterpartist: kan inte litapå . Man vet inte vilka majoriteter somkommer att finnas i fortsättningen. Nej, men det ärväl det som är demokratins innersta väsen. De majo-riteter som kommer fram skapas genom de allmännavalen. Jag och många med mig har den uppfattningenatt väljaren är kompetent att fatta sitt beslut på valda-gen. Man kan inte ha system där man överprövarvalresultatet. Det är ju det som ligger i resonemang. Författningsdomstolen i ett sådant instrument som är till för att korrigeradet politiska utslaget. Utifrån en principiell grund harjag utomordentligt svårt att förstå att tar ord i sin mun som säger att man inte kanlita på . Ur en allmän demokratisk synpunktär det remarkabelt att en vänsterpartist talar på dettasätt.Anf. 83 ()replik:Fru talman! Det var ledamöter från konstitutions-utskottet som förde in resonemanget att grundlagenska ställas mot frågan om man litar på eller inte litarpå ledamöter. Det var som gjorde det.Man ska väl vara någorlunda konsekvent i sina re-sonemang. Vi har en tryckfrihetsförordning och enyttrandefrihetsgrundlag för att det finns en tanke medgrundlagen att inte ensam ska kunna förfo-ga över viktiga demokratiska beslut. Det är inte an-märkningsvärt att jag tar upp tråden utan att konstitu-tionsutskottets ledamöter diskuterar grundlagsfråganoch menar att vi kan urholka grundlagen eftersom delitar på ledamöter. Det är inte ett sådantförhållningssätt man ska ha när det gäller grundlagen.Anf. 84 () replik:Fru talman! Själva utgångspunkten för CamillaSköld resonemang är att man urholkargrundlagen med beslutet. Vi är inte ense på denpunkten. Därför blir själva utgångspunkten för dis-kussionen felaktig. Det är inte fråga om att urholkagrundlagen i den meningen att det på detta sätt blirenklare att ändra grundlagen. ge ett intryck av att genom etttrefjärdedelsbeslut kan ändra tryckfri-hetsförordningen, yttrandefrihetsgrundlagen, rege-ringsformen och annat. Så är inte fallet.Det finns inte en stavelse i detta förslag som inne-bär att det blir några andra förutsättningar för attändra grundlagen. Det handlar om två beslut medmellanliggande val. Jag säger som jag sade tidigare.Ur folkbildningssynpunkt skulle hela debatten vinnapå att och jag ärligt förklaradevad detta handlar om i stället för att säga som minmeddebattör gör, nämligen att om förslaget tas kom-mer det att bli på detta eller detta sätt.Till sist vill jag ta upp detta med att lita på riksda-gen. Jag vet att jag resonerade på det sättet, och detgjorde jag därför att jag faktiskt gör det: Jag litar påriksdagen. Jag litar på de riksdagsledamöter somfolket i allmänna val röstar fram. Men uppenbarligenskiljer och jag oss åt på denpunkten. Hon kan inte tänka sig att lita på kommanderiksdagar eftersom det kan bli fel majoritetsförhållan-den. För mig är det en alldeles svindlande tanke attföra argumentationen utifrån den utgångspunkten.Anf. 85 ()replik:Fru talman! är vi tillbaka vid detta med att detinte är så noga med grundlagar eftersom vi ska lita påriksdagsledamöterna. Jag tror att det kommer att blitillfälle att återkomma till den debatten. Som jag sadeär det ett mycket anmärkningsvärt uttalande.Sedan var det inte en enda stavelse som var rätt iGöran referat av det jag sade. Det tror attde allra flesta hörde. Jag sade mycket tydligt att denförändring av grundlagen vi nu gör inte inbegriperjust tryckfrihetsförordningen, yttrandefrihetsgrundla-gen, successionsordningen och så vidare. Vad dethandlar om, och det skriver konstitutionsutskottetockså i sitt betänkande, är att ni räknar med att da-gens grundlag sätter käppar i hjulet för de kommandemaktöverföringar ni tänker göra i samband med rege-ringskonferensen . Därför ska man ,skriver ni, ändra grundlagen för att slippa gå via engrundlagsändring när det i nästa steg handlar om attöverföra makt.Jag ska med nöje läsa protokollet över vad somhar sagts. Jag är övertygad om att den här debatten,oavsett hur det går , kommer att fortsätta. har uppvisat flera mycket tvek-samma infallsvinklar och förhållningssätt när detgäller synen på grundlag och på den ordning somgäller när vi ska ändra på grundlag.Anf. 86 () replik:Fru talman! Jag vill tacka ett inlägg där hon bland annat underströk att över-flyttande av makt och samarbete inte är samma sak.Hon gjorde klart, vilket jag är väldigt glad för, atttrafficking är ett typexempel på en fråga där vi bör haett samarbete men där det är farligt att lämna övermakt. Vi är ett litet land och har ofta en annan syn påfrågor om till exempel kvinnors rättigheter än vadman har i flera andra länder, och därför är det viktigtatt vi håller oss till samarbete så att vi kan slå hårtmot trafficking på det sätt som vi finner bäst.Jag är också väldigt glad för att vågar lyfta fram och visa hur stor den härfrågan är. Det är nämligen ingen liten fråga, somvissa hävdar, utan en mycket stor fråga. Det är en såpass stor fråga att man måste fundera mycket över,vilket jag gjorde i mitt anförande, varför det var såväldigt tyst om den i valrörelsen.Det är mot bakgrund av detta - storleken och om-fattningen på frågan och tystnaden i valrörelsen -som riksdagsgrupp bestämt sig för attyrka återremiss. Jag vill fråga hur Vänster-partiet kommer att ställa sig till omröstningen omåterremiss när den kommer upp. Det låter lite trist atthoppet nästan har övergett omröstningen. Här har vi ju en möjlighet attåterremittera frågan, kanske få ett bättre förfaringssätti kammaren och framför allt låta den nödvändigadebatt som kommit i gång fortsätta och få ett slutsom kanske leder till ett annat resultat här i kamma-ren.Anf. 87 ()replik:Fru talman! Först vill jag instämma i fråga omtystnaden under valrörelsen, även om jag kan tänkamig att den såg lite olika ut på olika håll. I den regionjag kommer ifrån diskuterades detta faktiskt i tid-ningarna av , och en ochannan centerpartist. Vi hade faktiskt en ganska bradebatt. Däremot tycker jag att det finns kritik att rikta,vilket också har gjorts, mot dem som är för föränd-ringen för att de inte deltog aktivt i debatten.Men att gå från att konstatera att detta är beklag-ligt och klandervärt till att säga att det är olagligt ochodemokratiskt är ett stort steg, och det är där vi skiljeross. Egentligen kan man önska att man hade kunnathävda konstitutionella skäl för att på något sätt försö-ka få en återremiss i den här frågan, men vi ser inteatt man kan det. Gör man ett sådant ställningstagandesom gör så gör man ju det utifrån denbedömning som ni har - att det strider mot lagen, attdet är grundlagsmässigt tvivelaktigt, att det på någotsätt strider mot praxis och så vidare. I en annan situa-tion och vid ett annat tillfälle kan det vara lika viktigtatt hävda att saker och ting ska gå rätt till enligt lagen.Därför kommer vi inte att stödja yrkandet om återre-miss.Anf. 88 () replik:Fru talman! Jag tycker att jag har gjort ganskaklart att vi inte menar att förfarandet är olagligt. Där-emot slirar det på ett tydligt sätt på grundlagen efter-som man har bortsett från den grundlagsprincip somgör att man ska fatta två beslut, nämligen att folket iett allmänt val ska ha möjlighet att sätta sig in i och taställning till frågan. Detta förutsätter ju att det förs endebatt. Det gläder mig att det har förts en debatt iCamillas hemlän, men precis som vi båda konstaterarhar den debatten inte förts nationellt. Förespråkarnahar också duckat och mörkat i frågan.Det är mot bakgrund av denna tystnad - inte där-för att det skulle vara olagligt, även om man sliraroch även om förfaringssättet här i kammaren ärtvivelaktigt - som vi kräver återremiss. Debattenmåste helt enkelt få fortsätta, och KU måste få enmöjlighet att tänka ett varv till kring hur omröstning-en i kammaren ska ske. Det är det som vår återremissgår ut på.Anf. 89 ()replik:Fru talman! Som sagts i tidigare inlägg är det vik-tigt att man är konsekvent och att det finns en logik iens sätt att agera. Jag håller med om att manhar slirat. Så långt kan även jag sträcka mig. Man hardock inte brutit emot grundlagen. Det är på gränsen,men vi landar som sagt på att detta inte är olagligt.Men då bör man ju ställa samma krav på andragrundlagsändringar vi gör . Frågan är om debat-ten har förts där. Nej, det har den inte.För oss handlar detta ställningstagande om att detär viktigt att man håller sig till konstitutionen. Det ärviktigt att man gör det nu och att vi i andra samman-hang kan hävda att det inte är någon olaglighet. Där-emot är beslutet beklagligt och innehåller en massatrista saker. Men vi kan inte se att det är rimligt ochförsvarbart sett utifrån konstitution, lagar och så vida-re att yrka på en återremiss.Anf. 90 () replik:Fru talman! Med den utgångspunkt som CamillaSköld har, att bör utträda ur Europe-iska unionen, är det logiskt att gå emot alla beslutsom kan misstänkas ge utökade befogenheter till EU.Det har jag full förståelse för.Men jag begärde replik därför att det finns en delresonemang som jag tycker verkar något konstiga.Camilla pratar om att det här besluteturholkar grundlagen. Jag tror att hon förväxlar dettamed eventuella kommande fördragsförändringar.Man vill ju göra förändringar när det gäller besluts-strukturen inom andra och tredje pelaren, och där kanjag förstå farhågorna för utökade befogenheter. Medden nya lydelsen skulle det alltså vara fritt fram förriksdagen att överlämna sådana befogenheter. Menman kan ju faktiskt redan med den gamla lydelsenföra ihop andra och tredje pelaren så att allting kom-mer under första. Då kan vi behålla den nuvarandegrundlagsskrivningen, men man får en annan besluts-struktur och möjlighet att överlämna all beslutsbefo-genhet. Jag tror att det är fördragsförändringarna i sigsom är inriktad på. Effekten ärju inte att grundlagen urholkas i sig.Anf. 91 ()replik:Fru talman! tar upp kopplingenmellan att vara EU-kritisk och att rösta nej till detta,och jag tror att den kopplingen finns. Jag tror inte attdet är någon slump att just de partier som är EU-kritiska, som menar att EU har ett demokratiskt un-derskott och som värnar de nationella parlamentenhamnar på nej. Lika logiskt är det att de partier somtycker att det är ett överordnat mål att samarbeta, somdet står i betänkandet, och som inte uttalar sitt försvarför folkstyret hamnar på ett ja i den här frågan. Jagtycker att det är rätt logiskt.Det är också så att det pågår en framtidsdebatt.Lennmarker redogjorde på ett mycket pedagogisktoch bra sätt för vad det handlar om. Det stämmer judet säger: Nästa fördragsändringkanske det är så att andra och tredje pelaren så attsäga försvinner eller går in i första pelaren.Men vår poäng är ju att vi måste vänta med detta.Vi ska ha en öppen diskussion. Vi säger att svenskafolket ska få tycka till om EU:s framtid, men river hindren i grundlagen för att förberedasig för att säga ja och amen till snart sett vilket för-slag som än läggs på EU:s fördragsbord.Så visst stämmer det att farhågorna är knutna tillfördragsändringen, men det är ju också det grundla-gen är till för. Vi måste ju se vad grundlagsföränd-ringen innebär. Vilka möjligheter öppnar den förframöver? Då är det så att , utan att grund-lagen sätter hinder för det, kan överföra makt när detgäller militarisering, terroristbekämpning, utrikespo-litik, socialpolitik, ja, vilken fråga man än vill sålänge det inte rör principerna för statsskickets grun-der. Nog är väl det att urholka grundlagen?Anf. 92 () replik:Fru talman! förstod kanskeinte min poäng. Jag kanske förklarade den dåligt. Detvar just begreppet "att urholka grundlagen" som jagtyckte att jag ifrågasatte.Man kan med en ny lydelse få en fördragsföränd-ring inom andra och tredje pelaren i den strukturen.Det är ett alternativ. Man kan också behålla dengamla skrivningen i grundlagen. Då kan man, genomett fördrag inom EG egentligen, föra andra och tredjepelaren till första pelaren, alltså till Europeiska ge-menskaperna. Då behöver vi ju inte ändra grundla-gen, men vi får samma substansstruktur i EU eller EGpå båda nivåerna, alltså på båda sätten. Det urholkarju inte grundlagen att man gör en fördragsändring idet läget. Det är det resonemanget som jag inte riktigtförstår från sida.Anf. 93 ()replik:Fru talman! Om man ser till hur situationen är och hur fördraget ser ut , och om man ocksåtar in vad som är rimligt att förvänta sig sker vidnästa fördragsändring så går det inte att komma tillnågon annan slutsats än att om förslaget går igenom ieftermiddag så har vi urholkat grundlagen.Det är en skillnad mellan att ha rätt att överföramakt inom EG och att göra det inom EU:s hela sam-arbete. Det är en väsentlig skillnad, och jag har gångpå gång pekat på vilka avgörande och viktiga frågordet faktiskt handlar om.Återigen: Varför inte vänta? Då kan vi ta det härnär vi har fördragsändringen, när vi ser var vi landarnär det gäller mellanstatlighet kontra överstatlighetoch de diskussioner som förs om EU-president och ettbyggande av och så vidare.Varför inte lägga ihop den diskussionen och då låtabåde och svenska folket avgöra hur vi villatt EU-samarbetet ska se ut och vilka konkreta frågorvi vill överföra. lämnar vi öppet till regeringen attförhandla på vilket sätt man önskar, och man lämnaröppet för att överlåta ytterst väsentlig be-slutsmakt.Anf. 94 ():Fru talman! Att ändra grundlagen är inte vilketdussinbeslut som helst. Det är vi säkert medvetna omalla här som är förtroendevalda i riksdag.Det är just därför det är så vist ordnat att riksdagenmåste ta ställning två gånger med val emellan för attgrundlagen ska kunna ändras. Detta för att ge tid föreftertanke och för att väljarna ska få möjlighet attdiskutera de föreslagna förändringarna och väga indem och sina synpunkter på dem när det är dags attgå till valurnan.De nu aktuella grundlagsändringarna diskuteradesemellertid väldigt lite i den valrörelse vi har haft ihöst. Jag vill inte påstå att det har gått felaktigt till pånågot sätt, men det är väldigt illa demokratiskt settnär man inte har en bred diskussion om så viktigafrågor. Ansvaret för detta finns naturligtvis hos bådeen del av partierna och medierna.Lokalt fanns det emellertid en diskussion som vihörde förut från i mitt hemlän,. Det var många människor som inför ochefter valet framförde sin oro över att är påväg att göra det lättare att överlämna mer makt tillEU.