prot · GP09107 · 2002-05-16 00:00:00 — Det blir lite omvända världen,, ursäkta att jag säger det.Anf. 31 () re-plik:Fru talman! Vi står för att stärka patientens ställ-ning. Det är bl.a. därför som vi har sagt ja till vissadelar av propositionen och betänkandet. Men vi stär-ker knappast patientens ställning när det blir såkrångligt med medgivande.Vi vet och har fått höra att det finns vissa sjukdo-mar där ett prov kanske måste tas . Detkan ta innan sjukdomen visar sig vid ett prov.Samtidigt är det ett problem när man slänger proveroch patienten senare inte har något underlag för attt.ex. begära ersättning från patientförsäkringen.Här är det brister när det gäller patientsäkerhetoch patientens ställning.Anf. 32 () replik:Fru talman! Det gläder mig att sig kämpa för patientens rätt och ställning. Låtoss vara överens på den punkten.Kerstin försöker påskina att det skullevara på det sättet att alla prover sparas och attdet finns alla möjligheter att gå tillbaka och studeranästan vad som helst i efterförloppet. Så är det inte,dag förstörs oerhört många prover i svensk sjuk-vård. Det vore en omöjlig situation om allting skullesparas för evinnerlig tid. Vad det här handlar om äratt sätta tryck på den dialog som patienten har medsin läkare så att man faktiskt går igenom hela pro-blemkomplexet.Patienten ska få fullständig information om vadsom är tänkt att ske i diagnostikläget och i behand-lingsläget. Man ska ha en dialog med patienten ävenom detta med prover liksom man självfallet ska ha endialog med patienten om olika behandlingsalternativsom står till buds.Anf. 33 ():Fru talman! Jag ska mycket kortfattat ge någrasynpunkter på dagens betänkande.Det betänkande vi nu debatterar och ska fatta be-slut kring bygger på en proposition som har utformatsi samarbete mellan regeringen, ochMiljöpartiet. Lagen föreslås reglera området för bio-banker bestående av vävnadsprover som tagits ochsamlats in för ett visst ändamål från patienter ellerannan provgivare inom hälso- och sjukvården.Fru talman! Det finns en bred enighet om viktenav att reglera detta område. Det framgår också avflera av de motioner som har väckts med anledningav propositionen, och det tycker vi självklart är posi-tivt. Det finns ju en mycket snabb och dynamiskutveckling inom den medicinska forskningen. Detgäller inte minst på det biotekniska området. Det ärviktigt att söka säkra människors integritet och rätts-säkerhet också på detta område. Den föreslagna lag-stiftningen om biobanker trycker därför särskilt påvikten av s.k. informerat samtycke där provgivareninformerats om avsikten och ändamålet för använd-ning och därefter lämnar samtycke. Detta är grund-läggande, och man redogör också ganska ingående ibetänkandet för tolkning av samtycket i en rad olikasituationer.Fru talman! Som ett led i en viktig uppföljningges i uppdrag att följa tillämpningenav den nya lagen. Det är ju mycket viktigt att så snartske kan rapportera om problem med tillämpningensom kan behöva åtgärdas.Fru talman! I den nya lagen regleras endast bio-banker som finns inom hälso- och sjukvården. Videlar uppfattningen att regeringen bör återkomma närdet gäller lagreglering av prover som insamlats utan-för hälso- och sjukvården. Vi förutsätter att så sker.Jag vill också understryka att det är viktigt med deskärpta skrivningarna om nedläggning av biobankersom föreslås i betänkandet.Fru talman! Jag upprepar att detta betänkande in-nebär en ny viktig reglering som behöver följas upp,och man pekar också i betänkandet på viktiga kon-trollstationer i det arbetet.Fru talman! Jag yrkar för räkningbifall till förslaget i betänkande SoU9.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.12 § FrågestundAnf. 34 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Kammaren återupptar sina ajournerade överlägg-ningar.Nu följer frågestund. Jag ber representanterna förregeringen att komma fram och inta sina platser fram-för talmansbordet.Följande statsråd kommer att delta: Jordbruksmi-nister , statsrådet ,utbildningsminister , miljöministerKjell och justitieminister besvarar såväl allmänpolitiskafrågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde.Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra derasansvarsområden inom regeringen.Jag vill erinra om att såväl frågor som svar ska va-ra korta och inte överstiga en minut.PensionsavtalAnf. 35 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en allmänpoli-tisk fråga till jordbruksministern.I medierna har det förekommitstatliga chefer med helt orimliga pensionsavtal ochhöga pensionsförmåner.Hur många sådana avtal finns det i ett företag därstaten har majoritetsägandet, och vad har regeringenför policy i de här sammanhangen?Anf. 36 Jordbruksminister ():Herr talman! Vi har också blivit uppmärksamma-de på detta på ett väldigt obehagligt sätt. Det är na-turligtvis oerhört svårt att försvara det vi har blivitvarse den senaste tiden.Å andra sidan måste vi komma ihåg att för attkunna rekrytera kompetenta personer har de statligabolagen, den statliga verksamheten och myndigheter-na att konkurrera med det privata näringslivet. Där-med blir det näst intill en spegel av de villkor somgäller för det privata näringslivet.Det betyder inte att regeringen är tillfreds meddet. Vi diskuterar det. Vi har för dagen ingen klaråtgärdsplan, men vi har problemet under luppen.Anf. 37 ():Herr talman! Tack för svaret. Jag tror att det ärviktigt att regeringen riktar uppmärksamhet på detta.Det här avtalet innebär ju att staten nästan är ledandepå området. Så får det naturligtvis inte bli.Är det inte till och med dags att man som statligägare och som företrädare för allmänheten har enoffentlig redovisning av de avtal som finns för cheferi statlig förvaltning?Anf. 38 Jordbruksminister ():Herr talman! första kommentarhåller jag kanske inte riktigt med om. Man kan jujämföra med det beryktade som varpå nästan en miljard i pension. Riktigt så illa är dettrots allt inte i de statliga bolagen.Det finns faktiskt en viss diskrepans mellan statligverksamhet och privat när det gäller synen på pensio-ner.Jag kan inte svara på hur det här redovisas. Det ärbäst att ställa en fråga skriftligt till berört statsråd omdet. Men man skulle kunna tänka sig att det redovisasi årsberättelsen.Positiv särbehandling av invandrareAnf. 39 ():Herr talman! Jag har en fråga till en interpellationsdebatt tidigare lanse-rade en av sina favoritkäpphästar, näm-ligen positiv särbehandling för att få in fler invandra-re i jobb. Även om statsrådet är mer känd föratt prata än för att skriva gör jag ändå tolkningen attdet här kommer på allvar.Jag håller med om att det vore mycket önskvärt attarbetsgivare anställer fler invandrare, men frågan ärom just den här strategin leder åt det hållet. Vi harinte sett några sådana tecken . Sverigeär tvärtom ett av de sämsta länderna när det gäller attintegrera invandrare på arbetsmarknaden.Trots att har pratat om att det här ärdåligt har det inte blivit tillräckligt bra.På vilket sätt tror statsrådet att just den härpratbubblan skulle leda till bättre integration?Anf. 40 Statsrådet ():Herr talman! Jag tycker att jag är en person somkan både prata och skriva. Jag förstår inte riktigt vadAnna menade med sitt påstående.Dessutom är inte positiv särbehandling min favo-ritkäpphäst. Däremot är den negativa särbehandlingsom många människor i vårt arbetsliv råkar utför mitt hatobjekt nummer ett för att kunna nå ettsamhälle där alla har samma möjligheter.På arbetsmarknaden har arbetslösheten bland vårainvandrade kamrater minskat mycketmer än bland oss etniska svenskar. Sysselsättningenhar vuxit snabbare än bland oss etniska svenskar.Det är alltså inte så att regeringen bara pratar, utanvi har också agerat. Däremot är det väldigt mångaarbetsgivare som fortfarande diskriminerar människorberoende på deras utseende och ursprung.I lagstiftningen finns det en möjlighet för progres-siva arbetsgivare att positivt särbehandla när det gäl-ler kön man vill premiera: kvinnor på en verkstadeller män inom barnomsorgen. Det jag vill resonerakring och har gett en utredning i uppdrag att titta påär om progressiva arbetsgivare som vill få en mång-fald också när det gäller etnicitet ska få den möjlig-heten. Jag tycker att företagen borde ha möjlighet atthjälpa till mot diskrimineringen.Anf. 41 ():Herr talman! Det jag menade med prat var att detju inte är första gången som statsrådet lanserarden här idén. sade hon: Jag kan i daginte se någon annan väg än lagstiftning. Vi har undermånga år varit rädda och litet fega. Vi har gjortmycket på frivillighetens område men för lite när detgäller att vässa lagstiftningen.Såvitt jag förstår finns det inget i lagstiftningen som hindrar progressiva och andra arbetsgivareatt rekrytera fler invandrare. Det är mycket en attityd-fråga, tror jag. Jag tror att jag och statsrådet är ganskaöverens om att det händer för lite.Min fråga är om just lagstiftningsförslaget är rättsätt att bemöta detta.Jag hade hoppats att pratbubblorna om Simplexoch företagsförbättringar skulle fyllas med innehåll istället. Det hade gett verkliga resultat för bättre vill-kor på arbetsmarknaden.Anf. 42 Statsrådet ():Herr talman! Positiv särbehandling ger en möjlig-het för arbetsgivare att bryta den negativa särbehand-ling som väldigt många människor fortfarande råkarut för på arbetsmarknaden beroende på sitt kön, sittursprung, sin hudfärg, sitt namn, sin sexuella lägg-ning.Det är inte det enda sättet. Det är heller inte detenda sättet som jag som minister vare sig bara pratareller agerar för.Jag är till skillnad från övertygadom att om vi inte bryter den diskriminering sommånga arbetsgivare, såväl statliga som kommunalaoch privata, bedriver kommer vi inte heller att kunnanå ett totalt integrerat arbetsliv. Som socialdemokratväjer jag inte för lagstiftning. Jag noterar att det görModeraterna i vanlig ordning, i alla fall när dethandlar om att det är arbetsgivarna som ska förändrasina attityder.Fysiskt och verbalt våld mot politikerAnf. 43 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till ThomasBodström med anledning av fysiskt och verbalt våldmot politiker.I går anordnade bl.a. villaägarna en demonstrationmot fastighetsskatten. Det gick väldigt våldsamt till.Det var väldigt hårda personangrepp. Skatteutskottetsordförande blev kallad jävla äckel.Människor spottade åt honom. På plakat stod det atthan var en mördare.Många upplevde situationen så hotfull att de gicksamman runt för att skydda honommot rent fysiska angrepp.Kan man i en demokrati verkligen acceptera att enpolitiker som är inbjuden till ett offentligt möte blir såhotad och utsatt? Jag ser det som en ny situation iSverige att politiker bli hotade på det här sättet.Ser justitieministern allvarligt på detta? Bordepolisen göra mer för att garantera säkerheten på såda-na möten?Anf. 44 Justitieminister ():Herr talman! Jag har tagit del av det som hände . Det är självklart oerhört allvarligt när en politikereller någon annan som utövar sin yttrandefrihet ochdeltar i den politiska debatten blir angripen med våldeller hot om våld. Det är också viktigt att de somarrangerar sådana här möten tar sitt ansvar och ser tillatt det inte upprepas i fortsättningen. Det är en full-ständigt oacceptabel företeelse om vi ska kunna hasådana här möten.Anf. 45 ():Herr talman! Jag tackar för det svaret. Jag tror attdet är viktigt att klargöra att det inte spelar någon rollvem som anordnar demonstrationen. Man ska alltidkunna känna sig säker. Det anses självklart attpolisen ingriper mot våldsamma demonstrationer somanordnas av ungdomar. Det ska inte spela någon rollatt det i det här fallet framför allt var medelålderspensionärer som stod för övergreppen och det fysiskaoch verbala våldet.Jag är glad att regeringen verkligen tar till sig denhär frågan. Lika viktigt som det är för yttrandefrihe-ten att villaägarna får föra fram sin åsikt att fastig-hetsskatten ska sänkas är det att inbjudna folkvaldapolitiker kan känna sig säkra att föra fram sina åsik-ter. Jag tycker att det är en väldigt viktig demokratiskfråga.Jag hoppas att polisen tar till sig detta och att re-geringen gör vad den kan för att polisen garanterarsäkerheten och gärna också att polisen närvarar påmöten där det kan riskera att gå illa. Polisen var juinte ens närvarande på det här mötet.Anf. 46 Justitieminister ():Herr talman! Jag kan inte konkret uttala mig omsituationen i går, men jag kan garantera att poliseninte har några instruktioner eller befogenheter attagera annorlunda oavsett vem som arrangerar möteteller vem som bryter mot de demokratiska traditio-nerna genom att hota om eller t.o.m. utöva våld. Jagvill återigen understryka allvaret i det här. En förut-sättning för att vi i fortsättningen ska kunna ha de-monstrationer och liknande arrangemang är att delsde som deltar, dels andra närvarande har sin trygghetgaranterad.Täckning av kostnader för forskningsprojektAnf. 47 ():Herr talman! Jag har en fråga till utbildningsmi-nistern, tillika forskningsminister. Universiteten ochhögskolorna tar ut full kostnadstäckning när ettforskningsprojekt placeras på en institution. Rege-ringen har beslutat om att ska tas ut, menuttagen har allt oftare höjts av institutionerna själ-va så att de varierar mellan 30 och 50 %.Detta är väldigt knepigt för privata finansiärert.ex. av typen Cancerfonden som lägger ut ett forsk-ningsprojekt på en institution. Man har samlat ihoppengar från människor till ett visst ändamål, t.ex. isamband med någon anhörigs bortgång, men kanskeen tredjedel eller en fjärdedel går åt till att finansierade grundläggande kostnaderna för verk-samhet.Vad tänker utbildningsministern göra åt det här?Det kan ju inte vara rimligt.Anf. 48 Utbildningsminister ():Herr talman! De svenska skattebetalarna ställer juupp med ganska stora resurser till forskning sombedrivs vid våra högskolor och universitet. Det är enväldigt viktig del av framtidspolitiken i . Hög-skolorna har också flera andra finansiärer än skatte-betalarna. Jag menar liksom majoritet hargjort att det är väldigt viktigt att de sombetalar på andra vägar än via statskassan för forsk-ning inte får urgröpa de gemensamma medel som vihar ställt till förfogande. De pengar som riksdagenaviserar till forskning måste också gå till forskning.En full kostnadstäckning blir då en ganska natur-lig följd. Om någon annan finansiär vill beställa ochbetala för forskning på ett universitet, måste denbetala hela kostnaden för det. Annars tar man av defria forskningsmedel som har ställt tillförfogande och som det ska vara upp till forskarnasjälva att bestämma över. Det är den enkla principsom har uttalat sig för. Jagtycker att det är en god och sund princip.Sedan måste denna princip konkretiseras i verk-ligheten, och det är det som pekarpå.Anf. 49 ():Herr talman! Jag är inte riktigt nöjd med svaret urholkar resurserna. I realiteten har universite-tens resurser för basfinansieringen urholkats underden på grund av att det går allt mindrepengar till fakultetsanslag osv. Vore det då inte rim-ligt med en differentierad taxa för hur man betalar förkostnaderna? T.ex. biblioteksverksamheten behövs juoavsett om ett forskningsprojekt förläggs till institu-tionen eller ej.Ett privat företag kan möjligtvis betala mera föruppdragsforskning, men de som har samlat in pengartill forskning av redan beskattade medel ska intebehöva stå för de kostnader som staten faktiskt har attsvara för.Anf. 50 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag menar att fri forskning är väldigtviktig, och den enda finansiär som riktigt kan bidratill fri forskning är svenska folket, som betalar genomde skattemedel som tar in. De pengarna skainte användas för att stötta privata finansiärers forsk-ning. Då gröper vi ur möjligheterna för den friaforskningen. Det är den enkla ideologiska principsom alla partier i har ställt sig bakom.Vidare ska det förstås konkretiseras hur stor andelde här extrakostnaderna utgör, och harbeslutat att är en rimlig lägsta nivå. Det är sedanupp till varje högskola och universitet att på egenhand formulera hur det ska gå till.Jag tycker att det är ett bra system eftersom detvärnar om de pengar som beslutar ska gåtill fri forskning, så att de inte används för att betalaandra finansiärers olika kringkostnader.Valfångst i JapanAnf. 51 ():Herr talman! Det är valår - ska detnämligen i avgöras om det även fortsättnings-vis ska vara förbjudet att bedriva kommersiell val-fångst.Jag vill fråga miljöministern vilka instruktioner desvenska representanterna har inför de här diskussio-nerna i Japan.Anf. 52 Miljöminister ():Herr talman! Ett av de viktigaste problemen i dethär sammanhanget är att , , är satt under en ganska tuffpress. En av de viktigaste instruktionerna är just attförsöka göra IWC till ett så starkt instrument sommöjligt för en global hantering av valfrågan.Till instruktionerna hör också att medverka till atttitta på möjligheterna att utveckla regler och metoderför valfångsten som är rimliga att använda och dess-utom att se till att vi får stora valreservat runtom ivärlden.Därtill kommer naturligtvis att vi ska fortsätta attmotverka kommersiell valfångst.Anf. 53 ():Herr talman! Det sägs att ansträngningarna att ge-nomföra röstköp i detta sammanhang är oerhört stora.Bl.a. har statsminister offentligt pro-testerat mot den ordningen. Är den svenska regering-en beredd att offentligt gå ut med protester mot denhär sortens röstköp?Anf. 54 Miljöminister ():Herr talman! Självfallet kan den svenska rege-ringen protestera mot röstköp om och när de före-kommer. Många menar att det har förekommitröstköp i samband med IWC:s möten, och i den måndet har förekommit måste sådant verkligen bränn-märkas.Det är naturligtvis en annan sak att kunna bevisaatt det verkligen har varit fråga om röstköp, dvs. attett land har betalat lite extra i bistånd till ett annatland för att det landet ska stödja det första landet iomröstningarna. Vi är naturligtvis ute på lite knepiga-re vatten när vi ska utpeka ett visst land för att hagjort detta.Vi måste dock brännmärka den här verksamheten.Det får inte vara så att viktiga internationella frågoravgörs genom röstköp. Jag håller också på att disku-tera med några av mina kolleger om vad vi ytterligareskulle kunna göra i den här frågan.SkolverketAnf. 55 ():Herr talman! Vi har fått besked omatt tillsyn ska skärpas. Det ska bl.a. skegenom att man ska dela på myndigheten. Jag väl-komnar som vänsterpartist en skärpning av tillsynen.Jag vänder mig till utbildningsminister medföljande fråga: När kommer den nya organisationenatt presenteras, och ska verksamheten få några nyadirektiv eller några nya resurser?Anf. 56 Utbildningsminister ():Herr talman! Det är ett viktigt steg som vi har ta-git i och med förslaget om att skärpa tillsy-nen och granskningen av de svenska skolorna. Dethandlar om den statliga rollen i skolfrågan ochom att inse vikten av att huvudmannen är kommuner-na. De har det stora ansvaret för den praktiska verk-samheten. Men man hävdar en likvärdig skola genomatt också skärpa statens roll för att utvärdera kvalite-ten i skolan i hela landet. Det tror jag att man gör bästgenom att ta fasta på det som är roll i dag- att utvärdera kvaliteten - men också hjälpa till attutveckla skolan.Genom att dela på får vi mycket tydli-gare roller och därmed också större respekt för de tvårollerna ute i skolorna och kommunerna. Jag menaratt är förhållandevis väl finansierat.Det bör alltså kunna gå inom de ramar vi nu har lagtfast i . Sedan är det naturligtvis upp tillvarje budgetproposition att bedöma om det behövsytterligare resurser. Min bedömning är att vi inomnuvarande ramar kan fördubbla tillsynen och gransk-ningen. Det är viktigt också för att verkligen visa attSkolverket i sin renodlade roll kommer att synas ute ikommunerna och ute i verksamheten.Anf. 57 ():Herr talman! har ganska få möj-ligheter att genomdriva sina beslut och förslag tillåtgärder.Jag har besök av ett antal gymnasieeleverfrån . De sitter på läktaren. den här frågan före frågestunden.En fråga som uppstår och som jag tycker att detvore värt att utbildningsministern kommenterade ärhur det nya bättre ska kunna sätta kraftbakom sina beslut för att tillsynen faktiskt ska bliverkningsfull.Anf. 58 Utbildningsminister ():Herr talman! Hej, vill jag säga till eleverna.Jag tror att det viktigaste som kan komma ur ensådan här förändring faktiskt inte är vad som sker iverk och myndigheter, utan det är vad som sker ute iskolan. Det jag skulle vilja åstadkomma är att varjeskola väldigt medvetet arbetar med att bedöma sigsjälva, sitt arbetssätt, sina styrkor och sina svagheterså att man ständigt försöker förbättra sig. Man ska påett bättre sätt se hur man ska hjälpa till och stötta deelever som har svårigheter, och man ska se vad manska begära för resurser av huvudmannen, kommunen,för att bli bättre på det som är svagheter.Det tror jag att man bäst åstadkommer genom ser till att också vi på den statliga nivån får enöverblick och en drivkraft. Man måste arbeta på dethär medvetna sättet. Det tror jag att den nya myndig-heten kommer att kunna göra på ett bra sätt.I det arbetet behöver man stöd, idéer och kunskapom hur man ska gå vidare. Då blir utvecklingsmyn-digheten väldigt viktig för att frimodigt kunna varamed och stötta i en sådan utveckling utan att uppfat-tas som att man är den som kontrollerar.Det är vad vi vill åstadkomma med det här förslaget.Jag tror att det finns goda förutsättningar för att detblir ett bidrag till att förändra verkligheten lokalt.BrottslighetenAnf. 59 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tilljustitieminister upprepadejustitieministern att brottsligheten i inte ökar.Men enligt siffror från BRÅ i årfinns det ökningar vad gäller antalet våldsbrott. Det ären ökning , varav kvinnomisshandel har ökatmed och gatumisshandeln . Bilden aven stegrande våldsbrottslighet bekräftas också imassmedierna.När tänker justitieministern ta medborgarnas oropå allvar och sluta prata statistik?Anf. 60 Justitieminister ():Herr talman! Jag skulle önska att vi skulle kunnasluta med det på en gång. För det enskilda brottsoffretspelar det ingen som helst roll hur statistiken ser ut.Ingen som har råkat ut för ett allvarligt våldsbrottkänner sig på något sätt bättre till mods bara för attantalet brott kanske inte har stigit på det sätt som harpåståtts.Men ibland är jag tvungen att korrigera den bildsom beskrivs av framför allt av någotslags skenande brottslighet. Uppgifterna om det förstakvartalet är riktiga, men det är, som förstår, alldeles för att säga att det ärnågot slags trend som man kan uttala sig säkert om.Tittar man i ett längre perspektiv - man kan se påt.ex. en tioårsperiod - finner man att brottsligheteninte har ökat totalt.Detta är viktigt, för det påverkar också männi-skors trygghet. Jag slutar gärna upp med att diskuterastatistik, men då måste också en annan bild, den kor-rekta bilden av verkligheten, målas upp av Modera-terna.Anf. 61 ():Herr talman! Känns det inte lite konstigt och ge-nant att ha varit försvarsminister och justi-tieminister och stå i TV inför hela svenska folket ochinte vara ärlig och tala om hur den faktiska verklig-heten ser ut?Anf. 62 Justitieminister ():Herr talman! Försvarsminister har jag faktiskt ald-rig varit - möjligtvis försvarsadvokat. Det var nog detMaud menade.Det är riktigt att jag har varit försvarsadvokat. Jaghar varit målsägandebiträde för många människorsom har råkat illa ut. Det ger mig naturligtvis mycketockså i mitt nuvarande arbete just därför att jag ocksåvet hur enskilda brottsoffer reagerar och hur mycketett brott förstör av deras liv, kanske för alltid. Därförarbetar vi så hårt med att förbättra brottsoffersituatio-nen.Ungdomars attityd till svartjobbAnf. 63 ():Herr talman! Jag vill ställa en allmänpolitisk frågatill jordbruksminister några veckor sedan kom en rapport om attungdomar i ökande grad accepterar svartjobb. Atti-tydförändringen var påtaglig på bara .