prot · GP0986 · 2002-03-21 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:86Torsdagen den 21 marsKl. 12.00 - 21.37Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § Val av ombudsman vid skrivelse hade inkommit:Till riksdagenKonstitutionsutskottet har berett frågan om omvalav ombudsmannen vid föreslår enhälligt att riks-dagen för tiden från valet till dess nytt val har genom-förts under fjärde året därefter omväljer justitieom-budsmannen den 14 mars 2002På vägnarPer hade enhälligt föreslagitomval av justitieombudsmannen förtiden från valet till dess nytt val genomförts underfjärde året därefter.Kammaren biföll förslagoch utsåg därmed - för tiden från valet till dess nyttval genomförts under fjärde året därefter - tilljustitieombudsmanKerstin André2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 15 mars.3 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionen,m.m.Förste vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemorior om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och överlämnats till utskott:2001/02:FPM64 Europeisk åklagare (2001) 715till justitieutskottet2001/02:FPM65 Kommissionens förslag till direktivom straffrättsligt skydd av gemenskapens ekono-miska intressen KOM (2001) 272 till justitieut-skottet2001/02:FPM66 Kommissionens förslag till direktivom rättshjälp m.m. i gränsöverskridande civil-rättsliga tvister KOM (2002) 13 till justitieutskot-tet2001/02:FPM67 Riktlinjer för transeuropeiska telenätKOM (2001) 742 till trafikutskottet4 § Anmälan om uppteckningar vid EU-nämn-dens sammanträdenFörste vice talmannen anmälde att uppteckningarfrån sammanträden fredagen den22 februari och inkommit.5 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner2001/02:106 till socialförsäkringsutskottet2001/02:113 till lagutskottet2001/02:119 till socialförsäkringsutskottet2001/02:122 till konstitutionsutskottet2001/02:130 till trafikutskottet2001/02:135 till justitieutskottet2001/02:137 till miljö- och jordbruksutskottet2001/02:138 till lagutskottet2001/02:144 till arbetsmarknadsutskottet2001/02:161 till utbildningsutskottet2001/02:163 till socialutskottet2001/02:164 till socialförsäkringsutskottetSkrivelse2001/02:129 till socialförsäkringsutskottetFörslag2001/02:RR17 till utrikesutskottetRedogörelse2001/02:NR1 till utrikesutskottetMotioner2001/02:So44 till socialutskottet2001/02:L15 till lagutskottet2001/02:K83 och K84 till konstitutionsutskottet2001/02:Sf23 till socialförsäkringsutskottet6 § Information från regeringen om Europeis-ka rådets möte i 15-16 mars 2002Anf. 1 Statsminister ():Herr talman! Europeiska rådets möte i Barcelonaden var ett bra och konstruktivt arbets-möte. Framsteg gjordes på de områden som Sverigeprioriterat. kunde vi se att ett antal frågorrör sig för långsamt framåt.Det är min allmänna bedömning att toppmötet iBarcelona bidrog till att föra EU närmare de mål omfull sysselsättning, social sammanhållning och eko-nomisk konkurrenskraft i världsklass som vi satte uppi sedan.Inför hade regeringen sattupp två övergripande målsättningar:- att ge den ekonomiska reformprocessen ny fartsamt- att arbeta för att balansen mellan de olika delarna iLissabonprocessen upprätthålls och att införlivan-det av en miljödimension påbörjas.Båda dessa strävanden kan sägas ha krönts medviss framgång.På det ekonomiska reformområdet togs ett bety-delsefullt steg mot skapandet av en gemensam inremarknad för energi. ska alla länder haöppnat sina el- och gasmarknader för företagskunder.Det motsvarar av den totala energimark-naden inom EU. I och med detta är avregleringen avenergimarknaderna i praktiken oåterkallelig. Redannästa år kommer nya åtgärder att kunna beslutas.Skapandet av en marknad för finansiella tjänsterär en annan ytterst viktig strukturreform. Grunden fördetta lades redan vid toppmötet i för ett årsedan. Av de sammanlagt 42 direktiv som ingår i detpaket som utgör ramarna för en effektiv gemensammarknad för finansiella tjänster har 25 redan i satte som mål att ytter-ligare sju ska antas under detta år. Slutmålet att alladirektiv som vi bestämde i skaha antagits 2005 ligger inom räckhåll.Bland andra beslut som fattades på det ekonomis-ka området vill jag särskilt nämna följande:· Handlingsplanen för e-Europa ska utvecklas.Tonvikten ska ligga på hur IT kan användas i denoffentliga sektorn samt på IT-säkerhet. Vidareåtog sig alla medlemsstater att se till att bredbandblir allmänt tillgängligt senast 2005.· ska satsningar på forskning och utveck-ling i EU motsvara av BNP.· Den handlingsplan för bioteknologi som vi avise-rade i ska nu skyndsamt genomföras.Från svensk sida har vi länge lagt stor vikt vidskapandet av ett kostnadseffektivt gemenskapspatent.Det skulle betyda mycket för de europeiska företa-gens konkurrenskraft, särskilt för småföretag i hög-teknologiska branscher. Tyvärr är detta ett av Lissa-bonprocessens sorgebarn; beslut skulle ha fattatsredan under 2001.Denna frågas tekniska karaktär gör att den inte idetalj bör hanteras av . Vi har i stäl-let skickat en tydlig signal till inremarknadsrådet imaj att lösa frågan. Lyckas inte detta har jag vid fleratillfällen framfört att s.k. förstärkt samarbete börprövas som metod att bryta i beslutade att integre-ra miljöfrågorna i Lissabonstrategin. Från svensk sidahar vi varit medvetna om att detta måste göras i flerasteg. Kommissionen har på detta område inte helt levtupp till sin roll som idégivare, och i det rådande osäk-ra konjunkturläget är flera medlemsstater ovilliga tillmer långtgående åtaganden på miljöområdet.Mot den bakgrunden har vi all anledning att varanöjda med vad som uppnåddes i . har slagit fast att miljöfrågorna harsamma vikt som andra delar av Lissabonprocessen.Eller som det heter i slutsatserna: "ekonomiska, soci-ala och miljömässiga överväganden måste ges jäm-bördig uppmärksamhet när politiken utformas ochbeslut fattas". Vi har också börjat tillföra Lissabon-processen konkreta mål och tidtabeller även på miljö-området. Några exempel på detta är följande:· Vi har enats om att en handlingsplan för mil-jövänlig teknik ska tas fram redan detta år. Dennaska konkret visa hur utvecklandet av miljövänligteknik också kan bidra till tillväxt och nya jobb.· Ett gemensamt regelverk för energibeskattninginom EU ska beslutas redan innan årets utgång.Detta är viktigt för att minska energiförbrukning-en, främja alternativa energikällor och undvika attlåga eller inga miljöskatter blir ett konkurrensme-del på den inre marknaden. Det är ett beslut somska tas med enhällighet.· Vi har på svenskt initiativ enats om målsättning-en att till 2010 uppvisa en avsevärd förbättring närdet gäller energieffektivitet. Vi vill bryta samban-det mellan tillväxt och energikonsumtion.· Vi har också beslutat att ett förslag till regler förhur varje transportsystem ska bära sina egna sam-hällsekonomiska kostnader ska presenteras år2004. Detta kommer att främja miljövänligatransporter, exempelvis järnvägstransporter.Sammantaget utgör dessa och andra beslut en godgrund för det fortsatta miljöarbetet inom Lissabon-processen och inom andra delar av EU-samarbetet.Herr talman! Den sociala dimensionen är en viktigkomponent i arbetet för en modernare union. Lissa-bonprocessen handlar inte bara om marknad. Dethandlar också om social välfärd, sysselsättning ochatt också rättigheter för löntagarna kan gälla övernationsgränser.Denna inställning återspeglas också i slutsatsernafrån . EU ska bestå av aktiva välfärdsstatersom strävar efter en hög nivå på det sociala skydds-nätet, god utbildning, livslångt lärande och hög sys-selsättning.Den sociala fråga som den svenska regeringenprioriterat i förberedelserna inför har varitutbyggd barnomsorg. Detta behövs, har vi argumente-rat, av jämställdhetsskäl, för att öka sysselsättnings-graden för män och kvinnor och för att möta de de-mografiska utmaningar står inför, men natur-ligtvis först och främst för att ge barnen en pedago-gisk stimulans i tidig ålder.Tillsammans med andra har vi också lyckats ska-pa en bred uppslutning kring detta synsätt. Europeis-ka rådet i var enigt om att ett modernareEuropa förutsätter utbyggd barnomsorg. slås fastatt ska medlemsstaterna kunna erbjuda barn-omsorg till av alla barn mellan och denofficiella skolåldern av alla barnunder ålder. Det är en viktig framgång för dentyp av välfärdspolitik som den svenska regeringenförespråkar.Jag är också glad över att vi i gav an-svariga ministerråd i uppdrag att ge genomförandetav kommissionens program för bättre arbetsmiljöhögsta prioritet. Det är en stor och viktig fråga. Varjeår går omkring 500 miljoner arbetsdagar förlorade iunionen på grund av olyckor i arbetet och yrkesska-dor. Bakom de siffrorna döljer sig mycket mänskligtlidande och ett fruktansvärt slöseri stod jag i den här talarstolen ochrapporterade från i . Jagsade då att den inre marknaden kunde ses som EU:sförsta stora projekt . Valutaunionen vardet som tog den mesta kraften . Påsamma sätt kan 2000-talets första årtionde komma attdomineras av strävan efter full sysselsättning ochsocial sammanhållning. Jag hävdade att om EU lyck-ades med den process som startas kan toppmötet iLissabon i framtidens historieböcker komma att gessamma dignitet som det toppmöte som ägde rum iMaastricht.De som har gått har inneburit växlande erfa-renheter. Visst finns det saker som gått för långsamtoch tidtabeller som inte kunnat hållas. Men en radviktiga framsteg har också gjorts. Den bedömning jaggjorde gäller alltjämt.Full sysselsättning är det övergripande målet förEU:s ekonomiska och sociala politik. Från svensksida ser vi därför sysselsättningen som en sorts facitöver hur Lissabonprocessen framskrider. De bedöm-ningar som gjorts visar att det krävs drygt 20 miljonernya jobb inom EU mellan , ellerdrygt 1,8 miljoner , för att nå sysselsättnings-målen från Lissabon.Under de två första åren klarade vi detta med rå-ge. Den säkerhetsmarginal vi då vann försvinner nudelvis genom en sämre utveckling . Menändå, trots svaga tillväxtsiffror, kommer 4,5-5 miljo-ner nya jobb att ha skapats i EU under Lissabonpro-cessens tre första år. Om de prognoser som görsför hur tillväxten inom EU utvecklas ligger någotsånär rätt kommer vi att åter ligga iframkant för vad Lissabonprocessens sysselsätt-ningsmål kräver.Det finns alltså ingen som helst anledning tilluppgivenhet. Det ambitiösa moderniseringsprojektsom Lissabonstrategin utgör är fullt möjligt att ge-nomföra. Det blir tufft. Det blir en strid om varjetiondels procent i tillväxt, men det går. Jag tror dess-utom att vi reformivrare kommer att fådraghjälp av exempelvis den demografiska utveck-lingen i . Verkligheten i form av de utmaning-ar en åldrande befolkning innebär kommer att visa attLissabonprocessen är helt nödvändig.Låt mig avslutningsvis i punktform nämna någotom övriga frågor som diskuterades vid toppmötet.· Inför konferensen om utvecklingsfinansiering iMonterrey som pågår slogs fast attEU-länderna i sin strävan att nå 0,7-procentmåletför sitt bistånd bör nå nivån somen första kontrollstation.· Vikten av noggranna förberedelser av Johannes-burgtoppmötet om hållbar utveckling underströks.En noggrannare diskussion om EU:s positionervid toppmötet kommer att äga rum i i juni.· En diskussion om rådets arbetsformer sätts igångmed sikte på att i fatta beslut som gör bl.a.Europeiska rådets möten hanterligare, bättre för-beredda och öppnare.· En EU-delegation skickas i väg till södraAfrika för att till grannländerna uttrycka oro överdemokratins ställning i Zimbabwe.Herr talman! Därutöver ägnade vi som alltid vidvåra sammankomster, sorgligt nog, en stor del av denfria diskussionen åt situationen i . Vifattade också beslut om ett gemensamt uttalande somriktade sig till båda parter och till världssamfundet.Detta är i korthet, herr talman, en rapport från ettstrålande vackert , ett vårlikt och försom-marlikt , som också kom att få uppleva detsom så många andra internationella möten har plågatsav : våldsamma demonstrationer ochsammanstötningar mellan poliser och demonstranter.Det är en tradition, om man ska använda ett så-dant fint ord i sammanhanget, som i det här samban-det blir alltmer dystert att se. Det sätter naturligtvistoppmöten och hur toppmöten ska organiseras iframtiden i ett nytt ljus. Jag hoppas och tror att vi inteska behöva falla undan för våldsamma demonstratio-ner och politiskt våld. Det vore ett nederlag för de-mokratin.Anf. 2 ():Herr talman! När stod i talarstolenhär framme i kammaren vädjade han till att gedet som det har lovat i FN, nämligen av BNI isina länder. Ni hade nu i uppdraget attlägga fast ett schema, en tidsram och en plan för hurdetta ska ske. När jag nu studerar materialet ser jagatt om den tidsplan som ni har lagt fast ska gällakommer det att dröja åtminstone innan vi ärdär.Statsministern refererade till att man ska öka till0,. Den intressanta siffran är för deelva länder som inte har nått . Deska inte räknas in där. Det finns då en annan siffra,och det är den jag går på. ligger snittet ungefärpå i de elva länderna. Ska man då nå upp till0,tar det mycket lång tid.Vad hände med tidsplanen, herr statsminister, somskulle läggas fast så att man snabbt skulle kommaupp till målet för detta rika , som har ett an-svar för resten av världen?Anf. 3 Statsminister ():Herr talman! Det är ingen tvekan om att vi inte ärnöjda med skrivningen. Det var den magra kompro-miss vi fick bära hem. Jag kan ändock avslöja så passmycket i den här församlingen att när vi började för-handlingarna var det en ännu sämre skrivning.Det finns i många europeiska länder bud-getmässigt hårt trängda regeringar som uppenbarligeninte har kraften att prioritera dessa frågor. Jag bekla-gar det. Vi gör vad vi kan och bildar opinion. Men vikan inte direkt säga att vi tillhör en majoritet.Den formulering som finns om somlångsiktigt mål och som ett mellanmål var vadvi kom till den här gången. Med detta är vi inte nöjda.Men det var ändock bättre än där vi började förhand-lingen.Anf. 4 ():Herr talman! Det kunde vara intressant att få redapå hur resonemangen går. Vi talar mycket om Euro-pas ekonomiska utveckling. Vi vet att vi globalt settändå är en rikemansklubb.Vilka länder är det som stretar emot och inte kanförstå argumenten som , , Hollandoch mer än något annat land förstår? Vilkaländer är det som inte fattar detta?Anf. 5 Statsminister ():Herr talman! Jag tror att Biörsmark svarade självpå den frågan. Det är naturligtvis de andra länderna.Biörsmark räknade upp de länder som har förståttdetta och driver frågan.Dit vill jag kanske också räkna våra finska vänner,som börjar på att röra sig åt rätt håll. De har enintern inrikespolitisk debatt i om nivån på sittbistånd.Jag skulle ljuga för kammaren om jag sade att denhär debatten är en stor inrikespolitisk fråga i Europasstora länder. Det är den inte.Jag är stolt över den tradition vi har i , ochjag är stolt över den tradition som Biörsmark geruttryck för. Det är en lång svensk tradition. Det ärockså ett starkt engagemang för multilateralismen,dvs. FN-systemet och alla de organ som finns kopplattill detta.Men vi får strida för det. I lågkonjunktur, medbudgetåtstramningar och med problem för vissa län-der att klara konvergenskriterierna är detta något somsitter väldigt trångt. Det är ingen vacker syn, men detär tyvärr vad man ser.Anf. 6 PER ():Herr talman! Låt mig understryka betydelsen avatt arbetet med att göra till den mest konkur-renskraftiga regionen i världen med kraft förs vidare.Som statsministern vet är detta både en europeiskuppgift och en uppgift för varje i ingåendenation. På något sätt är det en sorglig händelse somser ut som en tanke att som Barcelonamötetavhålls dimper ett par tre uppgifter ned i , somjag gärna skulle vilja be statsministern kommentera.Först redovisar universiteten och högskolorna attde har tappat uppemot 5 miljar-der kronor i forskningsmöjligheter i förhållande tilltidigare, vilket dramatiskt påverkar deras förutsätt-ningar att spela den roll i forskningsfronten som deskulle behöva. meddelas det att vi förra årethade det lägsta antalet nyskapande företag sedanmätningarna började, och lägre än den stora lågkon-junkturen 1991-1992.Samtidigt meddelas en dramatisk utflyttning avsvenska företag från . av de 250 störstaföretagen hade sina huvudkontor utomlands 1990.1997 var det . är det nästan en tredjedelav de största svenska företagen som inte längre finnsmed huvudkontoren i enkla, men viktiga, fråga till stats-ministern är: Vad tänker regeringen göra åt det?Anf. 7 Statsminister ():Herr talman! Man kan beskriva verkligheten påmånga olika sätt. Det som Per nu gör är attlägga ett visst perspektiv på utvecklingen i Sverige.Han kunde ha lagt ett annat, och jag kan också läggaett annat. Jag kan göra det i samtal med mina euro-peiska kolleger, därför att alla i just nu upple-ver en konjunkturnedgång med starka spänningar inteminst på arbetsmarknaden.Jämför vi med i övrigt så ser vi ensyntesrapport - och det var ju också den som varunderlag för hela Barcelonatoppmötet - som jämförSverige och hur klarar sig också i en fallandekonjunktur med länderna i . Då ser vi att vistår starka. Det innebär inte att vi är nöjda. Men vihar förstås bakom oss en kraftig tillväxt i sysselsätt-ningen, ett kraftigt startande av nya företag och enmassiv satsning på högskoleutbildning och forskning.Det är allt sådant som är och har varit stora fram-gångar för och som placerar i täten iEuropa.Nu har vi en konjunkturnedgång. Kanske är vi påbotten av den. Kanske är det t.o.m. så att det har väntuppåt. Det vet jag inte - jag tar inte ut någonting iförväg. Men jag är utomordentligt optimistisk när detgäller våra möjligheter nu när konjunkturen vänderuppåt att hävda tätposition vad gäller syssel-sättning, vad gäller forskning, vad gäller kunskaps-förmedlning och vad gäller exempelvis miljöområdetoch spetsteknologin.Jag är på inget sätt uppgiven eller dyster. Tvärtom- ett bättre utgångsläge i slutet av en lågkonjunkturvar det länge sedan hade. Det är resultatet aven medveten politik. Vi fördöljer inte problemen,men vi ska inte gripas av panik. Definitivt är det dåen tröst att titta sig runtomkring i och se hurutvecklingen ser ut.Anf. 8 PER ():Herr talman! De företag som flyttar ut flyttar junågonstans, så alla kan rimligtvis inteha samma utflyttning som . Det är att ha rättlåga anspråk på ett gott utgångsläge, ,om man ser att utflyttningen av svenska företag medsvenska arbetsplatser i släptåg går mycket fort ochaccelererar och om man ser att antalet nybildadeföretag aldrig någonsin har varit så litet sedan mät-ningarna började . Vågar man dessutom inseoch erkänna konsekvensen av att de statliga forsk-ningsanslagen urholkas dramatiskt och därmed un-dergräver svenska forskares möjligheter att här iSverige bidra till det som är den gemensamma euro-peiska ambitionen?Göran svarade naturligtvis inte på minfråga om vad han tänkte göra. I avsaknad av svar blirden rimliga tolkningen: platt ingenting. Och det,, är inte tillräckligt bidrag till den Lis-sabonprocess som är så betydelsefull.Anf. 9 Statsminister ():Herr talman! Man kan naturligtvis som represen-tant för oppositionen vara kritisk mot regeringen. Detska man vara. Men kritiken blir tyngre och effektiva-re om den utgår från en rimlig beskrivning av verk-ligheten.Jag skulle rekommendera Per att titta påden rapport som levererades som underlag till Lissa-bontoppmötet och som beskriver utvecklingen i Eu-ropa. Varje land jämförs där utifrån utgångspunkternavilket land som är modernt och vilket land som liggeri framkanten. Bland de 15 länderna och i en lång radolika discipliner är i topp på nästan varjeområde. Det är en fantastisk framgång. Vi ska fort-sätta med den politiken. Vi ska ha en öppen ekonomi.Vi ska vara konkurrensutsatta och vi ska vara attrak-tiva för investeringar. Vi ska dra till oss företag frånomvärlden.Om vi har den ambitionen så ska en sådan politikockså baseras på att vi ger en korrekt beskrivning avtillståndet i vårt älskade fosterland och inte kommermed nidbilder och svartmålning. Det kan vara fres-tande för en opposition ett valår - det förstår jag. Mentitta ändock, i varje fall i hemlighet, Per , påde siffror som ligger till grund för hur bedö-mer ! Då kanske ett visst mått av stolthetsprider sig också i den Unckelska själen. Lycka till!Anf. 10 ():Herr talman! Jag har en fråga om terrorismbe-kämpning till statsministern. har prioriteratfrågan om terrorismbekämpning både mot bakgrundav händelserna och den situationsom råder i många länder, inte minst i , medpolitiskt våld och där människor ger sig på oskyldigaför att driva fram politiska förändringar.Frågan aktualiserades i sambandmed Barcelonamötet. Det har visat sig att det kanskeinte finns någon majoritet i för EU:s ram-beslut om att effektivisera bekämpningen av terrorismefter det att , som det nu verkar, harsvängt i frågan.Min fråga till statsministern är denna: Kom terro-rismfrågan upp i något sammanhang under toppmöteti samtalet med de övriga ledarna? Hur ser statsminis-tern i så fall på läget för de här viktiga frågorna iEuropa framöver, ?Anf. 11 Statsminister ():Herr talman! Terrorismfrågan kommer alltid uppnär vi numera träffas. Det är en sak som naturligtvisplågar - de öppna demokratierna - att vi hardetta hot. finns här en väldig vilja att sam-arbeta över nationsgränser mot terrorismen. Överhuvud taget är brottslighet internationell. Den äri allt större utsträckning någonting som går över na-tionsgränser, medan vi i vårt sätt att bekämpa brotts-ligheten däremot har väldigt svårt att snabbt ageraöver nationsgränser.Visst kom det här upp, inte minst via mediernasfrågor men också i samtal med en och annan kollegainformellt. Jag hoppas att vi slipper sända två signalertill Europa.Den första signalen jag hoppas att vi slipper sändaär att vi driver en process i riksdag som ärav det slaget att det tycks som om en majoritet stårbakom krafttag mot terrorismen, men när man välkommer fram så finns inte majoriteten. Om det är densignal som vi vill sända till andra länder i såär jag ganska säker på att de mycket väl kan kommaatt säga: Då går vi vidare utan . Det vore enutomordentligt beklaglig signal.Den andra signalen, som jag tycker att vi ska sän-da, är naturligtvis att ska vara ett land medutomordentligt hårda regler, utomordentligt stränglagstiftning och utomordentligt hög och skärpt vak-samhet mot terrorism. Vi ska inte i något samman-hang sända signalen att på denna punkt ärvekt. Börjar tveka om att delta i europeiskramlagstiftning mot terrorism så kan det mycket välvara den signal vi sänder till de farligaste förbrytarnasom finns i världen.Jag hoppas att vi slipper en sådan situation. Jaghoppas att vi inte hamnar där utan att den debatt somnu kommer att föras i för till dengemenskap som de 15 representerar. Där hör vihemma, inte utanför.Anf. 12 ():Herr talman! Först vill jag tacka statsministern förinformationen. Det är ett sätt att involvera iEU-arbetet.I Lissabonprocessen efter Göteborgsmötet är ock-så miljöfrågorna medtagna. Kommissionen fick iuppdrag att ta fram ett material för hur miljöfrågornaskulle ingå som en av de viktigaste beståndsdelarna istrategin. har ju kritiserat kommissionen fördetta arbete. Inför Europeiska rådets möte hade ocksåEU:s egen miljöbyrå tagit fram ett material till kom-missionen, bl.a. om hur EU bidrar till miljöbelast-ningen och hur det stämmer överens med en hållbarutveckling. Samma miljöbyrå uttryckte sig sedanmycket kritiskt om hur kommissionen handskats meddet här materialet. De menade helt enkelt att kommis-sionen inte vågade presentera deras material eftersomdet skulle få långtgående konsekvenser om manskulle ta det på allvar.Jag undrar hur statsministern ser på detta. Gjordesdet en riktig presentation av miljötillståndet? Detmåste ju vara en av grundstenarna om vi ska bli en avvärldens mest konkurrenskraftiga och uthålliga eko-nomier.Anf. 13 Statsminister ():Herr talman! Jag tycker att haren berättigad fråga. Jag tycker också att han gör rättkoppling på slutet. Vill vi vara konkurrenskraftigamåste vi vara moderna.