prot · GP09116 · 2002-05-30 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:116Torsdagen den 30 majKl. 12.00 - 18.0019.00 - 21.44Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 24 maj.2 § Meddelande om fredagen den 14 juniTredje vice talmannen meddelade att ett medde-lande om hade delats ut tillkammarens ledamöter.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner2001/02:183 till trafikutskottet2001/02:184 till konstitutionsutskottetSkrivelser2001/02:120 till näringsutskottet2001/02:176 till kulturutskottet2001/02:180 till finansutskottet2001/02:186 utrikesutskottet2001/02:187 till arbetsmarknadsutskottet4 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återSocialförsäkringsutskottets betänkande2001/02:SfU15Finansutskottets betänkande 2001/02:FiU24Utrikesutskottets betänkanden /02:UU11 ochUU15Bostadsutskottets betänkande 2001/02:BoU14Lagutskottets betänkande 2001/02:LU335 § Beslut om ärenden som slutdebatterats den29 majSkU25 Begränsning av rätten till avdrag för kapi-talförluster i inkomstslaget näringsverksamhet pådelägarrätter och på andelar i svenska och utländ-ska handelsbolag1. (m)Votering:233 för utskottet72 för res.44 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 36 v, 38 kd, 15 c, 14 mp, 12 fpFör res. : 70 m, 1 mp, 1 -Frånvarande: 13 s, 11 m, 7 v, 4 kd, 3 c, 1 mp, 4 fp,1 -LU21 Fortsatt giltighet av lagen om försöksverk-samhet avseende medverkan av Konsumentom-budsmannen i vissa tvisterKammaren biföll utskottets förslag.LU22 Genomförande av direktivet om mönster-skydd m.m.Punkt 2 (Mönsterskydd för reservdelar m.m.)1. utskottet2. (m)Votering:233 för utskottet73 för res.43 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 36 v, 38 kd, 15 c, 12 fp, 15 mpFör res. : 72 m, 1 -Frånvarande: 14 s, 9 m, 7 v, 4 kd, 3 c, 4 fp, 1 mp, 1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.LU23 Redovisningen av fastighe-ter i fastighetsregistrets inskrivningsdelKammaren biföll utskottets förslag.LU25 Verkställighet av utländska domar på pri-vaträttens områdeKammaren biföll utskottets förslag.TU12 Vissa frågor om sjömäns vilotidKammaren biföll utskottets förslag.TU13 Fordonslag m.m.Punkt 1 (Avreglering av den allmänna fordonskon-trollen m.m.)1. utskottet2. (m, kd, fp)Votering:185 för utskottet122 för res.42 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 36 v, 1 kd, 15 c, 15 mpFör res. : 72 m, 37 kd, 12 fp, 1 -Frånvarande: 13 s, 9 m, 7 v, 4 kd, 3 c, 1 mp, 4 fp, 1 -Punkterna 2 och 3Kammaren biföll utskottets förslag.TU14 Redogörelse för bolagiseringen av affärs-verket Statens järnvägarPunkt 1 (Bolagiseringen av affärsverket SJ)1. utskottet2. 1 (m, kd, fp)Votering:183 för utskottet123 för res. 143 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 36 v, 15 c, 15 mpFör res. 1: 72 m, 38 kd, 12 fp, 1 -Frånvarande: 14 s, 9 m, 7 v, 4 kd, 3 c, 1 mp, 4 fp, 1 -Punkt 2 (Ägarstrategi för och )1. utskottet2. 2 (v)Votering:269 för utskottet38 för res. 242 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 71 m, 38 kd, 15 c, 14 mp, 12 fp,1 -För res. 2: 1 m, 36 v, 1 mpFrånvarande: 13 s, 9 m, 7 v, 4 kd, 3 c, 1 mp, 4 fp, 1 -Punkt 3 (Stationsbyggnader)1. utskottet2. 3 (kd, v)Votering:231 för utskottet76 för res. 342 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 71 m, 15 c, 14 mp, 12 fp, 1 -För res. 3: 1 m, 36 v, 38 kd, 1 mpFrånvarande: 13 s, 9 m, 7 v, 4 kd, 3 c, 1 mp, 4 fp, 1 -Punkterna 4 och 5Kammaren biföll utskottets förslag.AU9 Ändringar i arbetsmiljölagenKammaren biföll utskottets förslag.SoU20 Märkningsdirektivet om tobaksvarorPunkt 1 (Bemyndiganderegeln)1. utskottet2. 1 (m, c, fp)3. res. 2 (kd, v)Förberedande votering:98 för res. 173 för res. 2134 avstod44 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:133 för utskottet100 för res. 174 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 15 mpFör res. 1: 72 m, 15 c, 12 fp, 1 -Avstod: 36 v, 38 kdFrånvarande: 13 s, 9 m, 7 v, 4 kd, 3 c, 1 mp, 4 fp, 1 -Punkterna 2-4Kammaren biföll utskottets förslag.6 § betänkande 2001/02:KU20Granskningsbetänkande.Inledning (allmänna synpunkter)Anf. 1 PER ():Fru talman! Jag ber härmed å konstitutionsut-skottets vägnar att till kammare få över-lämna årets granskningsbetänkande. Vi gör vårgranskning i enlighet med vad regeringsformen före-skriver i 12 kap. 1 §, där det heter att"skall granska statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenas handlägg-ning".Traditionen har kommit att bjuda att utskottetgranskar i två omgångar: en gång på egetinitiativ, med inriktning framför allt på regeringensadministrativa hantering, och en gång påinitiativ av alla ledamöter. Det är sär-skilt många granskningsanmälningar som i utskottethar tagit sig an och granskat på det sätt som utskottethaft möjlighet att göra.Det förtjänar att betonas om och om igen i inled-ningen till varje debatt om granskningens karaktär attden är rättslig till sin art. Med detta är också sagt attden inte säger någonting om vad utskottet eller förden delen enskilda partier eller ledamöter av utskotteti sak kan tycka om det regeringen har gjort eller integjort. Den politiska granskningen ligger utanför ut-skottets uppdrag. Den utövas ytterst av väljarna ivalet.Låt mig, fru talman, också understry-ka att den som läser noggrant i det utskottet säger kannotera en viss friare hållning gentemot några av detidigare traditioner som utskottet haft, men som harvarit traditioner utan bundenhet i lag. Jag tänkerframför allt på den tidigare fokuseringen vid det somallmänt brukar kallas prickning av statsråd och sombrukar manifesteras i formuleringar av typen"statsrådet kan inte undgå kritik för ." Denna typ av avslutningar på utskottets be-dömningar i ärenden har i större utsträckning fåttvika för en angelägen diskussion i sak. Det innebär atti åtskilliga av de granskningsärenden utskottet haft atthantera återfinns, utan att prickningsformuleringenfinns längst ned, viktiga iakttagelser och stundommycket hård kritik.Ett sådant exempel, som dessutom har stark bä-ring på många människor, handlar om utbildningsmi-nister hantering av , eller rättare sagt vilket ansvar stats-rådet egentligen har för att Centrala studiestödsnämn-den inte med något rimligt mått mätt kan sägas skötasina förpliktelser mot landets studenter. hette deti folkmun: Taxi, var god dröj. "Taxi" är ut-bytt mot "CSN". Åtskilliga historier kan berättas frånlandets studentkårer om hur studenter lämnat telefo-nen vidare till nästa student när den första haft lyckanatt faktiskt hitta någon att tala med på . Utskottet understryker att ett statsråd intekan undandra sig ansvar för någonting som har fungerat så utomordentligt illa. Studenterhar rätt att få sin service behandlad på ett anständigtvis.I samma kategori ärenden, dvs. utan den formellaavslutningsmeningen men med starka invändningarfrån utskottet, återfinns också finansminister hantering av delar av lotteriverksamheten,enkannerligen den försöksverksamhet på Internet somännu pågår.Utskottet påpekar i detta fall att det inte är till-fredsställande från allmänna utgångspunkter att en avde tre organisationer, eller företag, som tillerkännsrätten att på detta sätt komma i besittning av en bety-dande del av en lukrativ marknad är nära knuten tillfinansministerns eget parti.Får jag, fru talman, till denna iakttagelse dessutomlägga en högst personlig reflexion om hur finansmi-nistern har valt att hantera denna iakttagelse. I ett TV-inslag som utskottet presenterade sinkritik förefaller det som om finansministern alls inteförstår vad utskottet säger, alls inte förstår att ettutskott är allvarligt bekymrat över en misstanke omatt finansministern inte har bedömt olika lotterianord-nares möjligheter på ett självständigt och opartisktsätt. Statsråd borde rimligtvis ha kraft, förmåga ochförnuft att inse att om ett utskott fäller kritiska om-dömen är det kritiska omdömen som ska lända tillefterrättelse, inte tas med en klackspark.Fru talman! Den granskning som vi har gjort avThomas befattning med är av intresse av ytterligare ett skäl, nämli-gen när det gäller den principiella frågan om vilketansvar ett statsråd har för den underliggande myndig-hetens arbete. Den svenska principen är att myndig-heterna är självständiga och att statsråd som individerinte äger rätt att lägga sig i myndigheternas skötsel. Iutskottets granskning understryks det emellertid attstatsrådet, trots denna självständighet, har ett ansvarför att en myndighet sköter sig i enlighet med de lagaroch de förordningar som utskottet ska vägledas av.Det är en viktig principiell markering som utskottetgör på denna punkt.Fru talman! Utskottet har i sin granskning funnitnågra uppenbara brister i så motto att det inte har gåttatt utröna fullt ut vad som faktiskt har inträffat. Ut-skottet har granskat vad som hände när en utredareavgick från sitt uppdrag därför att vederbörande an-såg sig vara utsatt för oacceptabla påtryckningar frånstatsrådet . Utskottet har granskat vad somegentligen hände när tog kontaktmed regeringen inför regeringsbildningen i Stock-holm efter förra valet, uppenbarligen i akt och me-ning att pröva möjligheterna att med en ny socialde-mokratisk majoritet i få till stånd ökadestatliga bidrag till nedgrävningen av den s.k. . Utskottet har också granskat vilket ansvar för-svarsminister kunde tänkas ha närSverige köpte helikoptrar trots att en förundersökningom industrispionage i detta ärende pågick, en förun-dersökning som för övrigt ännu inte är avslutad.För min del kan jag inte underlåta att sucka avotillfredsställelse över att utskottet återigen tvingasstanna i sin granskning innan man faktiskt vet vad detär som har inträffat. Samma sak hände, om än efter enännu längre granskning, i granskningen avdet s.k. Sydafrikaärendet. kvarstår därförfrågorna: Tvang kulturminister i realitetenhovrättslagmannen att avgå genom att interve-nera i utredarens självständighet? Var regeringen påväg att gynna en tilltänkt Stockholmsmajoritet medSocialdemokraterna i spetsen efter förra valet medsärskilda statsbidrag till infrastrukturen? Var köpet aven ny helikopter till försvaret genom händelsernasspel i realiteten riggat?Utskottet påpekar för sin del, apropå helikopteraf-fären, att man fann det olyckligt att upphandlingenkom att genomföras parallellt med en förundersök-ning gällande industrispionage, vilket kan ha påverkatkonkurrensförhållandet i upphandlingen. Gjorde detdet, eller gjorde det inte det? Svaret söker vi fortfa-rande.Enligt min mening finns det en gräns för hurmånga "vet inte" som ett konstitutionsutskott till slutkan släppa ifrån sig som man bevarartilltron till den granskning som utskottet utför. Dengränsen ligger , enligt min mening, så nära att detbörjar bli tid för en debatt om att ge granskningenstörre befogenheter i akt och mening att man ska vetahändelseförloppet så noga att de riktiga bedömning-arna kan träffas.Fru talman! Detta leder mig fram till ett ärendedär och , förvånande nog, hartvingats att reservera sig, nämligen frågan om rege-ringens hantering av digitaltelevisionen eller, meraspecifikt, granskningen när det gäller företaget min mening är Teracomhanteringen på vägatt bli en i ordets rätta bemärkelse politisk och eko-nomisk skandal. Att somliga partier vill styra vilkenTV människor ska få se i landet är ingen nyhet utanett väl känt faktum sedan många herrans år av poli-tiskt meningsutbyte, men att alla utom moderater ochfolkpartister uppenbarligen är beredda att accepteraatt, mot fattade riksdagsbeslut, miljarder kronor är påväg att brännas på den politiska styrningens altare är isanning förvånande.Vad detta ärende egentligen handlar om, eller vadsom är ärendets kärna, är att tidigare vidbeslutet om digital-TV-utbyggnaden - man kan haolika meningar om förnuftet i det - sade att dettaskulle ske utan att statsanslag skulle behöva satsas.Den utredning som utskottet har gjort pekar i allahänseenden på att denna del av riksdagsbeslutet inteär uppfylld och inte kommer att kunna uppfyllas.Lägg därtill att när det gäller allmänhetens insyn ärväsentliga delar av vad som har inträffat i denna affärfortfarande dolda av sekretesstämpeln. Enligt minmening måste ett utskott som konstitutionsutskottetvara ett av de organ som säger att nog är nog, dvs. attdet borde ha varit självklart för utskottet att slålarm om det som är på väg att inträffa, inte pågrund av det allmänna slöseriet som sådant ellermisskötseln som sådan utan på grund av att dettaallmänna slöseri och denna misskötsel står i entydigkontrast till de direktiv som har givit fördigital-TV:s utbyggnad.Fru talman! Med samma lätthet - och drar jagockså en uppgiven suck - får regeringen godkänt avutskottet, förutom av , för vad jag menarär en tydlig politisering av statsförvaltningen.Nyligen redovisade - utskottet nämner detta i sittbetänkande - SNS en vetenskaplig studie under ru-briken Vem styr? I denna studie redovisas entydigtmaterial som pekar på att börjar få en alltme-ra politiserad statsförvaltning i kontrast till de ambi-tioner och önskemål som vi har uppställt i för den förvaltning som vi vill ska tjäna vårasyften. Men när utskottet väl har noterat att dennautredning finns är det som att man glöm-mer vad det är man själv har redovisat. Det är tyvärrett faktum att förvaltningen inte bara systematiskt harpolitiserats utan att den också systematiskt har politi-serats med socialdemokratiska förtecken.Utskottet går t.o.m. så långt att man i sitt betän-kande gör ursäkt för detta vid entidigare utskottsutfrågning till en del av utskottetsegna ställningstaganden. I årets betänkande står det:"Att det är svårare att rekrytera personer från nä-ringslivet kunde enligt utskottet ha ett samband medde högre lönenivåer som ofta tillämpas i näringslivet.Detta kunde också vara en förklaring till att det kanuppfattas som att det föreligger en politisk obalans itillsättningsärendena." Jag säger då det.Utskottet har strax redovisat en pro-memoria från av vilken detframgår "att regeringens tillsättningar av myndighets-chefer alltid sker med beaktande av kravet i 11 kap.9 § regeringsformen", dvs. där det talas om förtjänstoch skicklighet - ack, ja.Känner ingen i utskottsmajoriteten, som alla parti-er utom ingår i, till fall där förtjänstenoch skickligheten har kunnat ifrågasättas till förmånför andra s.k. meriter?Fru talman! Skälet till att vi moderater är så kri-tiska gentemot denna utveckling är att den banar vägför en statsförvaltning långt bort ifrån tradi-tioner. Den banar väg för en statsförvaltning där le-dande företrädare måste bytas vid varje regerings-skifte. Det är en statsförvaltning som jag helst av alltskulle se att höll sig ifrån.Därför: Goda vänner som inte är moderater! Tänkefter till nästa granskningsbetänkande vart detta är påväg att leda !Fru talman! Med förhoppningen om att regeringenska läsa och begrunda både det eniga och det oeniga idet utskottet säger yrkar jag bifall till vad utskottetanfört utom på de punkter där har reser-vationer och där jag i stället yrkar bifall till dessa.Till slut vill jag säga att som riksdag haranledning att med glädje notera de bestämda ställ-ningstaganden till förmån för öppenhet i utskottetsrelationer med regeringen som återfinns i utskottetsuttalande angående . Till allas veder-kvickelse, uppmuntran och stimulans vill jag ocksåpåbjuda läsning av ett utmärkt material som utrikes-utskottet utarbetat till om be-slutsfattandet i utrikespolitiska ärenden.Anf. 2 ():Fru talman! En sådan här vacker, varm och ljusförsommardag ska arbetet med granskningen i kon-stitutionsutskottet debatteras. Utskottet har tittat på deanmälningar som under mörka höst- och vinterkvällarhar fabricerats eller producerats. sedan kvälls-tidningarna har utkommit med en braskande löpsedeleller rubrik har man tyckt, framför allt från Modera-ternas sida, att där fanns något som KU måste grans-ka. Vi har noterat 40 olika anmälningar. Om detinte är rekord så är det i alla fall jag kanöverblicka något av ett rekord. Några anmälningarhör till samma ämnesområde. Jag tror det blev 33 närvi hade sorterat upp dem.Det är ingen tvekan om att det annalkande valetspelade roll när man övervägde anmäl-ningarna. Jag kan konstatera att står fören stor del av antalet anmälningar. Jag kan ocksåkonstatera att det är få anmälningar som har resulterati kritik. Det är dock dessa anmälningar som oftast fåruppmärksamheten. Angående ett mycket stort antalanmälningar har utskottet enigt - jag vill understrykaenigt - konstaterat att de var obefogade eller att detinte fanns någon konstitutionell utgångspunkt ellergrund för att uttala kritik.Går man tillbaka i statistiken för den här mandat-perioden ser man att är det flitigast an-mälande partiet. Man ser också att de allra flestaanmälningar efter en noggrann utredning resulterar iatt det inte uttalas någon kritik eller inte finns anled-ning att göra något särskilt uttalande. Jag tycker detfinns skäl för att i detta sammanhang peka på att detär få anmälningar som leder till en uttalad kritik.Det känns som om vi i denna debatt spelar upp enspänning mellan partierna. För oss som på förmidda-gen har deltagit i KU:s konstruktiva arbete för att bliense och klara av väsentliga grundlagsförändringarmed en bred majoritet är det lite snabbt att ömsa hatteller kläder för att mer kritiskt diskutera olika saker.Icke desto mindre, fru talman, måste jag konstateraatt en del av anmälningarna, en del av hanteringenunder utredningsprocessen och också utskottsordfö-randens inledning av debatten präglas av att det snartär val. Man vill gärna få bekräftat det resultat somman redan bestämde sig för vid anmälningsögon-blicket, nämligen att regeringen har begått allvarligafel som ska rendera våldsam kritik.När jag hörde Per tala kom jag att tänkapå något som jag har sagt i en debatt. Det äratt Per uppträder i åtminstone två olika hattar.Det handlar dels om den KU-ordförandehatt som haninte utan förtjänstfulla insatser har burit under våren.Men när han kommer upp i talarstolen och har of-fentligheten till sitt förfogande blir det i stället gärnaden moderata gruppledarhatten som han uppträderunder. Han gör då uttolkningar av granskningsarbetetsom jag nog inte riktigt känner igen från arbetet iutskottet . De går lite längre än vad jagtycker att man egentligen kan läsa ut av betänkandet.Fru talman! Jag vill göra några reflexioner kringslutsatserna. Det är en svår fråga. Journalisterna frå-gar ofta vad prickning betyder eller formuleringeninte undgå kritik, osv. Det tål att fundera på hur viformulerar oss. Om man tittar på CSN-fallet så finnsdet också - vilket Per inte berörde - konstate-randen att statsrådet har gjort väsentliga insatser föratt komma till rätta med problemen.Det ligger nära till hands, särskilt om man inte harfått sin anmälningsönskan uppfylld, att man, somModeraterna har gjort på några punkter, skriver ettsärskilt yttrande där man - om jag spetsar till det lite- skriver vad man egentligen tycker om saken. Manhar inte haft den konstitutionella grunden och gliderdå över till en mer partipolitisk bedömning av en vissföreteelse.Det är grannlaga att formulera sig och grannlagaatt diskutera. Jag tycker det finns skäl för utskottet attsamlat försöka ta sig ifrån den betygssättning somman ägnar sig åt. Det handlar egentligen om under-känd eller godkänd. I präglas det av unge-fär samma svårigheter som i skolan. Att ge underkänteller godkänt är väldigt stereotypt och stelbent. Menom man skriver texter gemensamt får det inte vara såatt man sedan säger att det står något mellan radernaeller att man skriver ett särskilt yttrande eller uttalarsig på ett sådant sätt att man river sönder frågorna.Fru talman! Jag tänkte också beröra en annan as-pekt på granskningen, nämligen det som ordförandenockså tog upp om fall där man inte når ända frameller inte anser sig ha kunnat klarlägga vad som fak-tiskt har hänt eller i vart fall inte kunnat klarlägga detman ansåg hade hänt när man gjorde anmälan. Dethandlar ju också om det.När Per här räknar upp några ärenden -det gäller den s.k. nedgrävningen av ,utredningsordföranden och helikoptrarna - kan manju heller inte utesluta att det är precis så som vi harkommit fram till, att det faktiska skeendet är det somvi har klarat ut. Man kan alltid i alla sammanhangsäga att man möjligen tror att det är på något annatsätt osv., och det är klart att det är ett problem omman faktiskt anser att man inte kommer tillräckligtlångt. Jag kan dela uppfattningen att det inte är braom det blir för många "vet inte" i det långa loppet.Jag kan dock inte dela uppfattningen att dettaskulle leda fram till att vi skulle ta tag iden mångåriga diskussionen om att utskottet skulleskaffa sig större befogenheter. Större befogenheterstår väl här för att man skulle ha rättsmedel som san-ningsförsäkran och sådant som förekommer infördomstolar. Det finns svagheter också i detta. Jag villerinra om att inte heller alla domstolsförhandlingarleder fram till att man exakt kan klarlägga hur det är.Jag och Socialdemokraterna är mer intresserade av attupprätthålla trycket på att om man blir ombedd attkomma till utskottet ska man också säga som detfaktiskt har varit eller vad som faktiskt har förekom-mit.Jag tänkte sedan lite kortfattat beröra några av deärenden som ordföranden nämnde. Jag ska börja medCSN, som ju är det ärende som fått mest uppmärk-samhet i medierna efter utskottets redovisning. Härkonstaterar jag att inte bara utan helaregeringen i olika sammanhang har gjort stora insat-ser för att komma till rätta med det som vi ocksåtycker är oacceptabelt, nämligen att man som studentinte får sina besked och sina pengar . Det är klartatt det är otillfredsställande. CSN har öppnat ettkundcenter i - på modern svenska heter detväl t.o.m. call center - dit man alltså kan ringa. Dehar bytt ut ledningen, förstärkt rejält med pengar ochgjort insatser för att komma till rätta med de här pro-blemen. Det tycker jag förtjänar att framhållas, lika-väl som att utskottet samfällt inte kan acceptera dettillstånd som har speglats bl.a. i anmälan och som vikänner till från flera kammardebatter.Det är min starka förhoppning att utbildningsmi-nistern nu följer detta även fortsättningsvis och vidtarde mått och steg som kan behövas för att ytterligareeffektivisera CSN, om det visar sig att det som hittillshar gjorts inte är tillräckligt.Det finns, fru talman, särskilda debattpunkter un-der denna huvudrubrik kring flera olika frågor. Jagtänkte bara något kommentera . Ordförandenuttryckte saken som att den socialdemokratiska rege-ringens avsikt med var att bestämma vilkaTV-program folk ska titta på. Jag har kanske interiktigt förstått den ursprungliga debatten kring Tera-com på det sättet. Jag har uppfattat det som att syftetmed och digital-TV-utbyggnaden är atttillförsäkra svenska folket möjligheten att välja ka-naler, att välja TV i ett allmänt och i huvudsak rik-stäckande nät. Egentligen vet jag inte om vi var oenseom det syftet. Det man politiskt var oense om på denhär punkten var väl vem som skulle satsa pengarnaoch vem som skulle ta hem pengarnapå detta - staten eller det privata. Det är väl där, somjag ser det, som konflikten egentligen befinner sig närdet gäller de olika synpunkterna på . Det blirså småningom, har jag förstått av talarlistan, en merinitierad debatt om detta med deltagare som är djuptförankrade i just den här frågan.Fru talman! Låt mig säga ytterligare nå-gonting om den allmänna granskningen och hur dethela bemöts och uppfattas. Jag blev lite ledsen övervad Svenska Dagbladets chefredaktör skrev när hanhade varit på en av våra utfrågningar. Jag blev inteledsen därför att han skrev att jag kom , fördet var faktiskt sant.