prot · GQ0940 · 2002-12-19 00:00:00 — Och detmåste få kosta därför att det är enda chansen i livet dehar att få sin rätt prövad.Det handlar alltså dels om att sakkunnigläkarnaoch förtroendeläkarna ska ställas under Socialstyrel-sens ansvar och spela samma roll som alla andraläkare med samma sorts ansvarsförhållande. Delshandlar det om ekonomin. De trafikskadade och ar-betsskadade ska icke vara berövade sin fulla rätt attföra talan.Jag förstår att socialutskottet inte har lagt sig vinnom att behandla just det sista, det ekonomiska. Menjag hoppas att ni fortsätter att följa den frågan, för jagkommer att följa er och hur ni hanterar just den frå-gan. Det lovar jag.Anf. 135 () replik:Fru talman! För tydlighets skull begär jag ordetigen, eftersom tolkade mitt försöktill svar som att socialutskottet skulle återkomma omett halvår.Vad jag sade och vad jag kan referera till är hursocialutskottet arbetade under förra mandatperioden.Jag har än inte sett några tecken på att vi ska bytaarbetssätt. I de fall tydliga uttalanden som socialut-skottet har gjort i betänkanden inte leder till åtgärdbrukar utskottet återkomma. Jag ser ingen diskussioni socialutskottet att ändra arbetssätt.Det gläder mig att avser att be-vaka just de ekonomiska frågorna och orättviseas-pekten, det vill säga de ojämlika förhållanden i de härfrågorna. Jag tror att socialutskottet har all anledningatt återkomma till den frågan.Anf. 136 () replik:Fru talman! Det är väl ingen replik att säga att viär helt överens. Jag är tacksam över det , socialutskottets ordförande, har sagt. Jag kaninte tolka stämningsläget annat än att ingen har någonerinran mot det du gjorde dig till talesman för. Detverkar inte vara så. Det är väl en sorts "drottningsord"som du har framfört.Det innebär . Det innebäratt ni kommer att följa frågan, och, som ett tips, nikommer säkert att kunna genomföra hearings, vissaundersökande åtgärder, inte minst mot bakgrund avartikeln i - medsådana undertecknare, med sådana erfarenheter, att dehar lagt fram en sak för er av stor rättvisekaraktärsom socialutskottet i bör pröva mycketnoga.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §. )15 § Allmän miljö- och naturvårdFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2002/03:MJU1Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (prop.2002/03:1 delvis).Anf. 137 ():Fru talman! En god livsmiljö och att naturen lång-siktigt mår bra är en viktig fråga för de allra flestamänniskor. Det är viktigt att vi i formuleraren politik som uppnår en bättre och renare värld. Menvi är inte ensamma. Vi i kan vara lyckligaöver att vi har en av världens mest miljömedvetnabefolkningar och ett av världens mest miljövänligaföretagande. Det är viktigt att samhällets olika aktörerspelar tillsammans. Då får vi bästa möjliga effekt förmiljö och natur.Sambandet mellan miljö och välstånd och därmedmiljö och ekonomi är grundläggande. Man kan aldriglångsiktigt isolera miljöpolitiken från ekonominsverklighet. Sätter vi alltför stora begränsningar föreller lägger alltför stora ekonomiska bördor på före-tag och människor sparkar man undan benen för denframtida miljöutvecklingen. Endast välmående män-niskor, företag och länder klarar av att satsa på enbättre miljö. Marknadsekonomin har visat sig vara ettklart överlägset system även för miljön framför plan-tänkandet.För tillhör miljöpolitiken de väsent-liga delarna av samhällets uppgifter, det vill säga attsätta ramar och stifta lagar för att nå en bättre miljötillsammans med miljöforskning, miljöövervakningoch ansvaret att uppfylla nationella och inte minstinternationella överenskommelser.Däremot skiljer sig vår syn på miljöpolitiken frånde tre samarbetspartierna, som lägger fram singemensamma budget. Jag får intrycket av en budgetsom har karaktären av att staten tar på sig ett för stortansvar från det civila samhället. Över till det civilasamhället finns bara uppgifter som att administreraregeringens politik. En för stor andel av miljöpoliti-ken finansieras genom att man går omvägen via stats-kassan. Exempel på detta är anslagen för marksane-ring, det så kallade stödet till klimatinvesteringar, ochfinansieringen av vädermyndigheten har budgeten karaktären av utsmetning.Man pytsar ut pengar till verksamheter hit och dit.Exempel på det är när i sin förhandlingmed regeringen lyckades öka på anslagen med någramiljoner till biologisk mångfald och en mångmiljon-pytsning till marksanering.Vidare tycker vi illa om när statliga myndigheterblir kampanjorgan för majoritetens politik. har med sina anslag blivit lite mer av enpublic relations-byrå snarare än en myndighet medkontrollfunktion och uppdrag att fullfölja lagstift-ningen. Inte för att jag tror att man inte sköter sinakärnuppgifter, man jag blir lite orolig när myndig-hetsutövningen mixas med informationsanslag avpolitisk karaktär. Min oro handlar snarare om trovärdighet.Låt mig ge några exempel. ger ut en svensk översättning av den ameri-kanska boken med titeln of the World, påsvenska Tillståndet i världen. Boken är ett debattin-lägg från organisationen . Den-na återkommande bok har blivit kraftfulltkritiserad i den amerikanska miljödebatten, och iDanmark har det varit en mycket intensiv debatt imedierna om bokens slutsatser. Statistikern BjørnLomborg har gett ut en bok som heter sandetilstand för att bemöta den amerikanska bokens slut-satser, och han har levererat förödande kritik motWorld Watch Institute´s slutsatser. Trots att dettaverk anses så kontroversiellt ger den svenska myn-digheten ut boken i . Myn-digheter ska inte delta i politiska debatter - de skahålla sig till myndighetsutövning och vetenskapsbase-rad information.Ett andra exempel är det anslag om klimatinfor-mation som återfinns i budgeten. Regeringen villanslå för en kampanj omklimatfrågor. För det första tycker vi att denna infor-mation borde inrymmas i den ordinarie informations-budgeten för verket. För det andra kan man ha vissasynpunkter på hur informerar. hittar man klimatinformation somsnarare skulle passa på Svenska Naturskyddsföre-ningens eller hemsidor. Det är inte branär myndigheter blir PR-byråer eller kampanjorgani-sationer. Myndigheter ska vara myndigheter.När det gäller klimatfrågan skulle jag vilja fort-sätta med att lyfta fram ett annat problem. För tidiga-re budgetår återfinns ett konto i bostadsutskottetsbudget som kallades för lokala investeringsprogram,LIP. döper man om dessa pengar - 300 miljonerkronor - och riktar in dem mot klimatåtgärder, det såkallade stödet till klimatinvesteringar. LIP-pengarnakritiserades mycket starkt av olika kontrollinstanser,till exempel revisorer och . Kritiken handlade om såväl tveksammamiljöeffekter som inte minst en mycket låg kostnad-seffektivitet. Klimatpengarna har i princip sammakaraktär som LIP, vilket troligen återigen kommer attleda till en mångmiljonflopp. Med Naturvårdsverketsnya uppdaterade statistik på klimatområdet har Sveri-ge redan uppfyllt målsättningen att sänka koldioxid-utsläppen . Då kan vi likaväl slänga 300miljoner kronor i sjön - målet är ändå uppnått.Det hade, fru talman, varit mycket bättre ompengarna hade gått till stöd för teknikutveckling. Denmodell vi har skissat på liknar det sätt på vilket kata-lysatorrening i bilar infördes stegvis. Staten under-stödde med bidrag dem som satsade på att köpa en nykatalysatorrenad bil eller att modifiera sin gamla bil.Då får man en mycket effektivare miljöstyrning änom pengarna smetas ut över kommuner för mer ellermindre diffusa projekt, till exempel de lokala investe-ringsprogrammen.På ett ställe i budgeten har något märkligt inträf-fat. AB är en viktigkompetensbank och pådrivare vad gäller näringslivetsfrivilliga miljöarbete. Rådet ägs gemensamt av Mil-jödepartementet, Föreningen ochSvenska . Mot bakgrund av hurväl verksamheten fungerar samt att staten är huvud-ägare är det olyckligt att det saknas precisering av detstatliga anslaget i utgiftsområdet. Vi förutsätter attdenna viktiga verksamhet ryms i budgeten med statensom delfinansiär, vilket vi också tog upp i vår motionfrån . I utskottsbetänkandet finns myckettydliga skrivningar om detta, vilket vi förutsätter attregeringen hörsammar.Fru talman! Den moderata miljöpolitiken handlarom att samhället måste få ta ett större ansvar för mil-jöpolitiken och att staten måste få större kostnadsef-fektivitet i sitt handlande. En åtgärd är att myndighe-ten tvingas avgiftsfinansiera sin verksamhet istörre utsträckning än när man servar samhälleoch myndigheter med information om bland annatvädret.Men vårt anslag är bredare. Därför ligger den mo-derata budgeten lägre än regeringens budget. Iblandhar vi andra lösningar. I finansieringen av arbetetmed biologisk mångfald har vi föreslagit en fond somska ge arbetet mera långsiktiga spelregler än vadbudgetanslagen medför.Vi har inga reservationer till betänkandet men välett särskilt yttrande som visar på hur vi tycker attbudgetområdet allmän miljö- och naturvård borde hadisponerats i stället.Anf. 138 ():Fru talman! Det är egentligen fantastiskt att fåtillhöra dem som får arbeta lite extra med miljöfrå-gorna i kammaren. som miljöproblemenkanske är vår generations allvarligaste utmaning finnsdet all anledning att känna hopp om att vitillsammans kan göra en skillnad.Trots att fokus i den allmänna debatten kanske ärlite mindre på miljöfrågorna än vad det var under 70-och 80-talet, tror jag att de i den realpolitiska sfären har en större tyngd, framför allt inom det interna-tionella samarbetet. Det tror jag kommer att göra enskillnad.Varje gång jag ser rovfåglarna sväva över denskånska slätten känner jag att miljöarbete har en be-tydelse, för de var mycket färre när jag var barn änvad de är . Det är det arbete som folk i dennakammare har gjort före mig som har haft en betydel-se.Fru talman! En liberal miljöpolitik bygger påframtidsoptimism. Vi tror att teknisk utvecklingkombinerad med kloka politiska beslut har en möjlig-het att leda till ett samhälle där vi har både tillväxtoch en god miljö.Hur driver vi då en politik som just tar teknikut-vecklingen i miljöns tjänst? Ja, en av de viktigastegrunderna är naturligtvis att generera nya idéer, ochför det krävs en fri och oberoende forskning menockså möjlighet för småföretagare och andra att reali-sera goda idéer. I går tog vi därför ett steg mot enbättre miljö genom att påskynda arbetet med mindrekrångliga regler för företagandet.Det räcker naturligtvis inte bara med teknikut-veckling, utan den måste också vara miljövänlig. Fördet krävs dels att vi väcker människors entusiasm fördetta arbete, dels att bra miljö ska löna sig.Folkpartiet liberalerna har länge drivit tesen attförorenaren betalar och på så sätt, vilket är naturligtför en liberal, tar de positiva krafterna i marknadse-konomin i miljöns tjänst. har vi ocksåtill vår glädje fått alltfler att ansluta sig till dennagrundtanke.En av de viktigaste delarna i att driva utveckling-en framåt är att skapa tydliga och förankrade regel-verk på miljöområdet. föreslår därför enhållbarhetskommission, som får i uppgift just attskapa de här nya regelverken - regelverk som gynnar,inte missgynnar, arbetet mot ett hållbart samhälle.Mina kolleger senare under denna debatt att precisera litemer vad vi menar med en hållbarhetskommission.Samtidigt är det viktigt att de regler som vi stiftarockså följs upp. Därför känner jag stor oro över designaler som går ut på att miljöåklagarna inte hinnermed sitt arbete. Jag är glad att miljöministern nuaviserar åtgärder för att minska den här bördan, menjag känner ändå en stor oro för att miljöbrott inte följsupp på det sätt som är avsikten. Jag tror att vi på siktkan komma åt det här bara genom att ge åklagarnastörre resurser.Fru talman! Både regler och deras uppföljning fårväldigt lite genomslag om de inte är förankrade hosde människor som påverkas av dessa. Min erfarenhetär att många människor är beredda att göra storauppoffringar i den egna vardagen för att uppnå enbättre miljö så länge de känner och vet att det inte ären tom symbolhandling utan har en faktisk effekt.Ett sådant exempel är den nu mycket flitigt dis-kuterade fiskeripolitiken. Flera fiskare som jag harträffat har sagt till mig att de är villiga att gå med påbåde sänkta kvoter och hårdare regler. De är till ochmed villiga att gå med på ett totalstopp. Men dåmåste man känna att det är någonting som har enfaktisk effekt på torskbeståndet.Folkpartiet vill ha en fiskeripolitik som bygger påsamförstånd mellan forskare, fiskare och politiker. Inuläget ser vi inte att det skulle innebära ett ensidigttotalstopp för torskfisket. Vi tror att ett antal åtgärder,bland annat en hårdare kontroll av svartfisket menockså stopp för fiske på särskilt känsliga områden,skulle ha en långt mycket större effekt.Det är också så man ska se de ökade satsningar påmiljöforskning som vi liberaler föreslår i vår budget.De ska användas för att på rationell grund kunna tafram förslag som leder till en bättre miljö. Det ärviktigt att miljöarbetet är långsiktigt så att man för-ankrar frågorna inte bara i kort utan också i långtperspektiv.Fru talman! Miljöpolitiken är internationell, ochinom inget område är det så tydligt som när det gällerklimatfrågan. Därför var det synd att utskottets majo-ritet inte gick med på de ökade satsningar på interna-tionellt miljösamarbete som vi liberaler föreslog.När det gäller klimatfrågan måste vi nu påbörjamarschen inte bara mot ett avstannande av öknings-takten i utsläppen av växthusgaser, utan också mot enfaktisk minskning inte bara i utan också in-ternationellt. Detta gör man bara tillsammans, och vitror att samarbetet inom EU är en hörnsten i dettaarbete. Som folkpartist är jag glad att handeln medutsläppsrätter nu kan bli verklighet. Men jag är ocksåorolig för att systemet inte får en utformning på detsättet att den driver en faktisk minskning av utsläp-pen.Om vi återgår till det inhemska läget, tycker jagatt det är synd att majoriteten i inte kanfrigöra sig från de energipolitiska låsningar som manhar. Det är inte rimligt att stänga Barse-bäck 2. Det är inte rimligt att ersätta el från kärn-kraftverk som existerar med smutsig kol- och oljeelfrån och Polen.Havsmiljön är en annan fråga som den senaste ti-den har kommit upp till ytan - möjligtvis på grund avatt ett antal fartyg har gått under ytan. I går tog ettenat miljöutskott det första steget mot en snabbarehantering i arbetet att få klassad som sär-skilt skyddat område. Det är mycket glädjande, mennu måste vi också fylla detta beslut med ett innehåll.Folkpartiet har till exempel föreslagit att ett miljölots-system införs i , det vill säga att kvalificeradpersonal kan hjälpa till och också kontrollera trans-porter av miljöfarligt gods i detta känsliga innanhav.Vidare vill att alla hamnar ska kunna taemot förorenat vatten. En tredje åtgärd är att inrättamarina reservat täckande alla huvudbioto-per.Det finns ett område där varje land har ett viktigtnationellt ansvar, och det är kampen för att bevaraden biologiska mångfalden. Vi blir aldrig trovärdiganär vi kräver att fattiga länder ska skydda regnskogoch savann om vi inte skyddar lövskog,urskog och den svenska fjällvärlden. Skyddet avhotade arter, om det gäller varg eller lövgroda, krävermånga åtgärder. Det är viktigt att vi bär de kostnader-na solidariskt.Fru talman! Det är därför som vill hamer pengar till exempel till naturreservat, och vi villdärför ha en ökad satsning jämfört med regeringen påjust biologisk mångfald.Folkpartiet har valt att inte lägga någon reserva-tion vad gäller miljöpolitiken. Detta beror inte på attvi inte har ett bättre alternativ inom miljöpolitiken änregeringen, utan snarare på att inom detta områdekanske mer än något annat måste hela politiken hängasamman. Precis som den ekonomiska politiken utgören helhet utgör också miljöpolitiken något som måstegenomsyra varje enskilt politikområde.Den liberala miljöpolitiken finns till exempelinom försvarsbudgeten, där vi kräver mer pengar tillKustbevakningen för att kunna skydda våra vattenmot både utfiskning och oljeutsläpp. Den finns i stö-det till den fria forskningen, vilket vi tror driver framnya tekniska hållbara lösningar på många av dagensmiljöproblem. Den finns i synen på skattelagstift-ningen, där länge drivit frågorna om dengröna skatteväxlingen. Och inte minst syns den i deninternationella politiken, där vi liberaler genom attvara pådrivande för internationella lösningar inommiljöpolitiken, kombinerat med vårt långa engage-mang för frihandel och rättvisa villkor för utveck-lingsländerna, ser till att miljöpolitiken är en del avdet internationella arbetet.Fru talman! hade under någon valrö-relse devisen att det behövs både hjärta och hjärna ipolitiken. Detta är extra sant när det gäller miljöpoli-tiken. Frågorna kräver att vi drivs av ett starkt käns-lomässigt engagemang men att vi hittar lösningarnapå miljöproblemen på en rationell och saklig grund.Fru talman! behöver en liberal miljöpolitik.Anf. 139 ():Fru talman! Jag vill inledningsvis yrka bifall tillreservation 2. Jag står naturligtvis även bakom övrigareservationer med kristdemokratiska förtecken. Vikristdemokrater avstår från att delta i beslut om an-slag, eftersom förslaget till budget har fallit för vårdel.Glädjande nog finns det en tämligen stor sam-stämmighet mellan partierna om de 15 miljökvali-tetsmål som antagit och som i mycket ärstyrande för det politiska arbetet på området. Ävenmålet att till nästa generation lämna över ett samhälledär de stora miljöproblemen är lösta samlar de allraflesta. Vi kan ha lite olika uppfattningar om vilkabudgetsatsningar som behövs och vilka metoder somär bäst för att nå målen, men den gemensamma in-riktningen är kanske viktigare än vad vi i förstone kantro. För vi tror väl inte att det enbart är de anslag somfinns inom ramen för det betänkande som vi nu dis-kuterar som avgör om målen kommer att nås?Betänkandetexter, anslagsnivåer och riksdagsde-batter är mycket viktiga - absolut. Det är jag denförste att skriva under på. Men en gemensam politiskbeslutsamhet i att steg för steg driva utvecklingen åträtt håll är avgörande för att man ska få en uppslut-ning av alla som måste bidra för att målen ska nås.Det klarar vi inte från talarstolen här eller i utskotteller i korridorer. Medvetenheten om vilka föränd-ringar som måste till växer sakta men säkert hos kon-sumenter, producenter, forskare och investerare. Dettar tid, och det kommer att ta tid innan vi alla fullt ut ivår vardag tänker och handlar i perspektivet av lång-siktigt hållbar utveckling.Fru talman! Jag vill peka på ett par områden därvi kristdemokrater inte är riktigt nöjda med utskotts-majoritetens ambitioner. Det gäller först och främstinsatserna för att begränsa utsläppen av växthusgaser.Att begränsa klimatpåverkan är den kanske viktigastepunkten på den miljöpolitiska agendan. Regeringenseget miljömålsråd pekar på att med nuvarande ut-veckling och med beslutade åtgärdsstrategierkommer inte målen att nås på detta område. Det harvisat sig att en del av de lokala investeringsprogram-men, där man särskilt gjort insatser för att minskaklimatpåverkan, har nått väldigt bra resultat. De harvarit effektiva. Därför vill vi kristdemokrater ökaanslaget Stöd till klimatinvesteringar med 50 miljonerkronor utöver majoritetens förslag.Ett område där regeringen och utskottsmajoritetenär för sena i steget handlar om att stimulera framalternativ till fossila drivmedel. För att nya miljövän-liga drivmedel ska kunna bli verkligt konkurrenskraf-tiga måste de befrias frånbåde koldioxid- och energiskatt. Likaså måste flerpilotanläggningar för produktion av biobränslen släp-pas fram genom tillstånd och skattebefrielse. Varförvill majoriteten i denna kammare fortsätta att söla pådet här området?Fru talman! har högre ambi-tioner än majoriteten när det gäller kalkningsverk-samheten. Självklart gäller det i första hand att be-gränsa de utsläpp som förorsakar försurning av markoch vattendrag. Men för mark och vatten som redanär starkt påverkade krävs omfattande kalkning för attminska den befintliga försurningen. En långsiktigstrategi för sjöar och vattendrag bör omfatta mer änbara åtgärder direkt i vattnet, eftersom tillståndet isjöar och vattendrag bland annat är en följd av attomgivande mark försurats.Vi har tidigare kritiserat att det varit svårt att utlä-sa ur regeringens budgetförslag hur mycket pengarsom anslås till kalkning. Vi anser att kalkningsansla-get ska redovisas separat. Skogskalkning bör inled-ningsvis tas med som ett nytt anslag. Så småningombör hela den samlade kalkningsinsatsen sammanförastill ett gemensamt anslag, eftersom en strategi medsammanslagen sjö- och skogskalkning kan komma attminska resursbehovet totalt sett.Skogsstyrelsen har arbetat fram ett åtgärdspro-gram för en sammanslagen sjö- och skogskalkningsom skulle vara effektivare än nuvarande system urbåde praktisk och ekonomisk synvinkel. Kristdemo-kraterna har tidigare föreslagit, och står fast vid, attåtgärdsprogrammet från bör genomfö-ras, och vi anslår under en treårig förberedelsefas 30miljoner kronor för detta ändamål.Fru talman! I betänkandet talas det om en utred-ning om ett nationellt förbud mot användningen avbromerade flamskyddsmedel i varor och produktersamt användningen av farliga HA-oljor vid tillverk-ning av bildäck. kom uppgifter från Kemi-kalieinspektionen, som gör den här utredningen, omatt man inte förordar ett svenskt förbud. Det är djuptoroande.Bromerade flamskyddsmedel används för att för-hindra att brand uppkommer i produkter som plast,gummi, textilier och elektroniskt material. De ärsvåra att bryta ned och påträffas därför högst upp inäringskedjan, där människan än så länge befinnersig. Halterna av bromerade flamskyddsmedel i blandannat bröstmjölk ökar. Förbudet mot PCB och DDT,som har beslutats, har inneburit att halternaav dessa miljögifter har minskat i bröstmjölk. Förbu-den har varit verkningsfulla. Bromerade flamskydds-medel måste förbjudas, såväl i produktion som närdet kommer genom import. Regeringen bör ocksåinom ramen för EU-samarbetet verka för att ett sådantförbud kommer till stånd i hela unionen. Med anled-ning av vad som sagts från Kemikalieinspektionenvill jag fråga Socialdemokraternas företrädare här idebatten om man är beredd att fullfölja ett förbudeller om man ska fega och vänta på EU.Fru talman! Låt mig avsluta med att uttrycka minglädje över att utskottet i går kunde enas om ett till-kännagivande om att vi vill att regeringen skaansöka hos IMO om att klassa den svenska delen avÖstersjön som särskilt känsligt havsområde. Det varett viktigt steg som tillgodoser de förslag som Krist-demokraterna har fört fram i sin partimotion om mil-jöpolitiken.Anf. 140 ():Fru talman! Jag vill börja med att ställa mig bak-om reservation under punkt 3, men jagyrkar för tids vinnande inte bifall till den.Det här betänkandet behandlar anslagen inom ut-giftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, menmiljöpolitiken är så mycket mer än anslag i en bud-get. En bra miljöpolitik handlar om att man stimulerarså att miljöfrågor blir en naturlig del i näringslivet, ikommuners strategiska utveckling och i individerskonsumtionsval. En sådan miljöpolitik underbyggs avfri och självständig forskning, information, styrmedeloch framför allt långsiktighet i beslut.Fru talman! Jag ska bara säga något kort om an-slagen. har i sitt budgetalternativ ansla-git 853 miljoner mer än regeringen till internationelltbistånd som ett första steg för att uppnåenprocentsmålet i biståndet. Av detta ökade anslaghar vi öronmärkt 353 miljoner till miljöbistånd. Inomutgiftsområdet har vi också anslagit 50 miljoner yt-terligare för att inrätta en miljöfond för kostnadsef-fektiva investeringar kring samt 10 miljo-ner ytterligare till miljöforskning.Nu har antagit ramarna för nästa årsbudget, och vårt budgetalternativ har fallit. Men jagvill ändå framhålla den sammanhållna strategin bak-om våra satsningar som jag har nämnt, satsningar påmiljöbistånd, fond för miljöinvesteringar i Östersjö-området och miljöforskning.Allt detta handlar om satsningar som ger mer änvad de kostar.