prot · GQ0934 · 2002-12-11 00:00:00 — Det är alltså den politik somriksdagen tidigare den här månaden har tagit ställningtill genom att besluta om de ramar som gäller förårets budgetarbete. Jag har tyckt att det , liksom , finns anledning att erinra om vilken politik somfaktiskt ligger till grund för den ram som är sattför rikets styrelse.Dessutom är det anslag som vi nu ska beviljainom Utgiftsområde 1 till för att genomföra den poli-tik som jag har citerat och den politik som iövrigt finns i den regeringsförklaring som är grundenför det pågående arbetet. Jag har, herr talman, meddet här velat knyta ihop det hela och ge också ettinnehåll åt den lite tekniska debatt som man lätt för ibudgetsammanhang.Det har i det betänkande som utskottet i väsentligadelar har enats om tagits upp anslag för riksdagensegen verksamhet, för de politiska partierna, för Re-geringskansliet och för några viktiga verksamhetersom egentligen ingen pekar på alls i det här samman-hanget, nämligen knappt 60 miljoner till justitieom-budsmännens utomordentligt viktiga arbete ur kon-trollsynpunkt och med de möjligheter som den en-skilda individen har att vända sig till justitieombuds-männen. Till det kommer den inspektionsverksamhetsom ombudsmännen bedriver i den offentliga förvalt-ningen för att säkerställa rättssäkerheten samt se tillatt den enskildes förutsättningar och möjligheter tastill vara på allra bästa sätt. Justitiekanslern ryms ock-så inom de här anslagen. Han utför också, sett ur denenskildes perspektiv, ett väsentligt arbete, bara för attpeka på några faktorer.En stor del av regeringens budgetskrivelse handlardessutom om det som jag tycker att det finns anled-ning att diskutera mycket mer än om Regeringskans-liet har si eller så för många tjänstemän eller att depolitiskt sakkunniga, som det påstås, har ökat drama-tiskt, vilket egentligen inte alls är fallet. Jag tycker attdet vore viktigt att vi hade ett tankeutbyte om det somär själva kärnan i vår verksamhet, nämligen demo-kratifrågorna.Det kan dessvärre konstateras i den här budget-skrivelsen att regeringens mål och det mål som riks-dagen ställde sig bakom, nämligen att vi i valet ihöstas skulle ha ökat valdeltagandet i förhållande tillden nivå som nåddes närmast föregående val inte harvarit möjligt att uppnå, utan vi tvingas tillsammanskonstatera att vi har ett för svenska förhållanden lågtvaldeltagande.Internationellt har vi inte någon anledning att varaoroade, men tendensen under flera val till ett sjun-kande valdeltagande är naturligtvis en varningsklockasom det finns anledning att på olika sätt uppmärk-samma. Om vi inte från politiska partier, folkrörelser,vi som är valda i olika politiska församlingar, förmåratt föra ut budskapet att det faktiskt är våra gemen-samma angelägenheter som vi hanterar i de politiskaförsamlingarna, inte några politikers angelägenheter,finns det anledning till stort bekymmer. Vi måstefaktiskt förmå att fungera som väljarens ombud sålänge vi har väljarens förtroende. Det är väljaren somär suverän att välja de företrädare som han eller honsjälv vill.Jag tycker att vi ibland för debatten om demokra-tins möjligheter som en mycket teknisk fråga. Jag troratt det handlar om känsla, engagemang och vikten avatt tillsammans ordna en rad angelägenheter.Herr talman! Jag vill avsluta mitt anförande medatt mycket kort beröra presstödet. Det har gjorts flerainlägg om detta, men jag vill peka på att presstödetändå har haft en avgörande betydelse för att vi harolika spridningsområden. Vi har en mångfald genomatt det fortfarande finns en andratidning som kanöverleva trots en dyster annonsmarknad och svårig-heter på olika sätt. Det är utan tvivel en framgång förpresstödet som sådant.Jag vill ägna de allra sista sekunderna av den avmig utmätta tiden - det är ingen annan som har be-stämt att jag ska tala i åtta minuter - åt att lite grannupprepa det tack som jag i går hade tillfälle att uttalatill utskottets ordförande , som dessvärreinte har möjlighet att delta här. Jag vill gärna göra detockså i kammaren - trots hans frånvaro. Som viceordförande för hela utskottet finns det anledning attuttala stor tillfredsställelse på det sätt som Per Unckelhar lett utskottsarbetet under . Vihar allesammans haft ganska hårda drabbningar ikammaren utifrån de politiska förutsättningar somföreligger. Vi har inte särskilt ofta flyttat in dem ikonstitutionsutskottet. Vi har kunnat ha en samtalan-de, resonerande, ton och kunnat komma fram till, somvi har tyckt, kloka och förståndiga slutsatser, iblandpolariserade efter partilinjerna men ibland uppfånga-de så att vi har kunnat skapa en gemensam grund fördet demokratiska arbetet.För allt det fina jobbet som har skett under trevli-ga former vill jag få fört till kammarens protokoll etttack från hela utskottets sida.Anf. 17 () replik:Herr talman! När började sittanförande tänkte jag att det var fel som stod italarstolen. lät så högtidlig och formell.Göran pekade på att det är viktigt medbarnens behov och välfärdssamhällets utveckling. Ärdetta verkligen beroende av omfattningen av Reger-ingskansliet?Socialdemokraterna brukar av och till hävda attdet inte har skett så dramatiska förändringar av per-sonalsituationen i . Det framkom-mer i synnerhet när vi diskuterar granskningen avregeringen. Om nu det Socialdemokraterna sägerstämmer, vad har då alla dessa våldsamma resursertagit vägen om de inte har gått åt till personal? Varförfår vi inte en noggrannare analys av Regeringskansli-ets sammansättning och organisation, om det verkli-gen är en optimal organisation och om kansliet är värtpengarna - för att använda ett mer alldagligt uttryck?Anf. 18 () replik:Herr talman! Beträffande och kan viändå konstatera att båda har samma politik.Därför kändes det inte svårt att upprepa inledningenav regeringsförklaringen.Vi har fört åtskilliga debatter kring Regerings-kansliets omfattning. Det finns olika studier om hurstort ett regeringskansli ska vara. en referens från, tror jag, i och Samhälle hävdar i enskrift att regeringen styr sina myndigheter för lite ochatt det behövs fler människor i föratt verkligen kunna styra myndigheterna. Det är kan-ske en något kontroversiell ståndpunkt, men den ärkanske lika mycket värd som i i frågan.Det har gjorts andra utredningar, till exempel Vadkostar det att regera?, och där har konstaterats attRegeringskansliet har varit för litet i förhållande tillde anspråk och uppgifter kansliet kan ha.När vi om en eller annan månad debatterar KU:sgranskning av - jag tänker inte påden stora vårgranskningen utan på den något merstillsamma administrativa höstgranskningen - finnsdet väl ett och annat klagomål på att Regeringskansli-et inte har lyckats fylla de mål som man har satt upp,besvarat några interpellationer för sent och andrasynpunkter. borde opposition något fundera påhur mycket pengar man är beredd att anslå i budget-ögonblicket och vilka anspråk man sedan ställer på attRegeringskansliet sedan ska svara upp mot alla debehov som formuleras på olika sätt.Det är naturligtvis svårt att formulera en uppfatt-ning om vad som är den optimala organisationen ellerden optimala omfattningen av Regeringskansliet.Anf. 19 () replik:Herr talman! Det här var intressant. Det är svårtatt formulera detta, men det är tydligen inga svårig-heter att fatta skarpa beslut i form av pengar.För ett och ett halvt år sedan utlovade regeringen ivårpropositionen en noggrannare analys av Reger-ingskansliets dimensionering. Den har fortfarandeinte kommit. I budgetpropositionen sägerman att en sådan analys ska ske.Behövs det mer pengar till , Gö-ran , för att kunna göra en analys om detbehövs fler personer? Eller behövs det mer tanke-skärpa här och var?Anf. 20 () replik:Herr talman! Jag tror att det går att räkna med attom regeringen har skrivit att man avser att lägga framen analys kommer den att läggas fram i en eller annanform. Om vi rannsakar hjärtan och njurar och funde-rar på problemen visar det sig att det är ganska svårtatt svara på fråga, nämligen vadsom är den optimala organisationen. Det kan manknappast avgöra ens i efterhand, om det blir en massafolk över eller om man missar att genomföra en poli-tik och svara mot den administration och förvaltningregeringen är satt att syssla med.Ingvar hade i sitt tidigare inlägg krav påatt regeringen skulle visa resultatmått i form av pro-duktiviteten. Jag skulle gärna höra hur produktivitetsmåtten på regeringensarbete egentligen ska se ut. Ärligt sagt räcker minfantasi inte riktigt till för att klara ut produktivitets-mått ens i det politiska arbetet, i regeringsarbete elleri en kommunstyrelse. Det finns stora svårigheter atttro att man kan mäta politiskt beslutsfattande i enregering eller i ett med de pro-duktivitetsmått som används när dammsugare ellernågot annat mer påtagligt produceras. Svårigheternaligger på det planet.Anf. 21 ()replik:Herr talman! Även jag kände mig lite högtidlignär jag fick höra en del av regeringsförklaringen förandra gången. Även jag har väl lite svårt att se kopp-lingen mellan de högtidliga orden där och de frågorsom faller under Utgiftsområde 1, exempelvis hurbevarat presstöd i nuvarande funktion hänger ihopmed minskad sjukfrånvaro och annat som GöranMagnusson nämnde.Göran kommer in på ett intressant re-sonemang om demokrati, som vi väl får återkommatill någon annan gång. För min del vill jag framhållaatt det är lite väl kvantitativt att försöka mäta demo-kratins styrka bara i valdeltagandet. Det måste väländå vara så att engagerade medborgare röstar för attde känner att de gör något viktigt. Det viktigaste kaninte vara att bara rösta eller rentav att släpa sig i vägtill vallokalen. Det är inte alldeles riskfritt - som vihar sett av en del händelser - att bara betona det vik-tiga i att alla röster kommer in. Vi får anledning attåterkomma till en lite fördjupad diskussion i sambandmed något annat betänkande.Jag har bara några ord om presstödet igen - ävenom vi har sagt mycket om det redan. menar att många andratidningar har överlevt tackvare presstödet. Det kan vara så. Men många tidning-ar har inte överlevt - trots presstödet. Alla vill ha enmångfald av tidningar på den ort de bor på, men påmånga håll har andratidningar försvunnit. Själv vetjag att det skulle vara tråkigt om andratidningen påmin ort försvann. Jag går inte så långt att jag tar medden i min aftonbön eftersom andratidningen är ensocialdemokratisk tidning, men jag skulle beklaga omden försvann. Frågan är om presstödet kan klara dettapå sikt. Vi måste titta lite framåt också. Kopplingenmellan presstöd och överlevnad är något omdiskute-rad. Den intressanta frågan nu är inte det historiskautan om presstödet är rätt konstruktion för den fram-tida medievärlden.Anf. 22 () replik:Herr talman! Huruvida presstödet är rätt konstrue-rat eller ej är inte , och inteheller , intresserad av att diskutera. Manvill slopa det: hälften redan från nästaår. Det betyder väl att det ryker ett antal andratid-ningar om och Mo-derata samlingspartiet skulle få majoritet för sinståndpunkt.Det är naturligtvis för få andratidningar som haröverlevt - trots presstödet. Det är för få andratidning-ar som har överlevt. Jag bor själv i ett område därandratidningen inte har överlevt. Vi kan från olikadelar av landet vittna om hur det har varit och hurbesvärligt det är. Det är högst otroligt skulle öka mångfalden i presstödet genom attslopa presstödet. Vill man öka mångfalden i dettryckta ordet eller i tidningskören får man nog funde-ra på att i stället öka presstödet. Det kan vi säkertkomma överens om att diskutera i något samman-hang.Herr talman! Beträffande valdeltagandet kan jagerinra om att det 1998, när vi hade ett kraftigt sjun-kande valdeltagande, var en kammardebatt där allavar oroade över det sjunkande valdeltagandet. Sedandrev man från oppositionens sida igenom en utred-ning om att skilja valdagarna åt. Det visade sig i ut-redningen att man kunde räkna med att valdeltagan-det i de kommunala valen skulle sjunka från 80 nedtill i värsta fall. har unge-fär i sina separata kommunalval.Då uppstod helt plötsligt en annan diskussion:Nja, man får nog ändå acceptera att det är några färresom röstar, men de som går och röstar är ju klokareoch förståndigare och vet vad de gör. Det finns ocksåandra resonemang, om att man söker sin rätt inte viavalsedeln utan via domstolen. Jag tror att det här är enmycket farlig diskussion.Anf. 23 ()replik:Herr talman! Det presstöd vi vill ta bort är natur-ligtvis det riktade presstödet, som finns med underUtgiftsområde 1. Vill man allmänt förbättra villkorenför pressen tycker jag att man bör diskutera generellaåtgärder. Det är till exempel skattebelastningen, denspeciella annonsskatt som finns, och annat.Jag säger än en gång - det blir lite upprepning -att många anser att presstödet kan ha förhindratstrukturella åtgärder. Det kan vara sådant som att enhotad förstatidning och en hotad andratidning sam-verkar och byter ledarsida, som redan nu förekommerpå en del håll. Jag tror att det för framtiden måste tillmer okonventionella, lite nya grepp, inte det trots alltmer än selektiva presstöd vi har nu.Jag vill ändå fråga : Är medie-världen en annan nu än ? Kan mantänka sig att mångfalden i åsiktsyttringarna kommerfram genom andra medier även lokalt än genom pap-perstidningarna?Slutligen är frågan om skilda valdagar och val-deltagande mycket intressant, och vi bör återkommatill den. Jag vill bara påpeka att i den stora - seklets första utredning, vilket GöranMagnusson har hört förut - ville en stor majoritet,inklusive den socialdemokratiske ordföranden ochytterligare en socialdemokratisk ledamot, att manskulle utreda skilda valdagar för att vitalisera framförallt den kommunala demokratin. Jag vidhåller att detblir väldigt ytligt att bara se på valdeltagandet somdet enda som är avgörande för att klargöra demokra-tins vitalitet. Det är möjligt att det är lättare att få folkatt gå och rösta om de röstar i alla val , mendet är inte alls säkert att det är så bra för exempelvisden lokala debatten.Anf. 24 () replik:Herr talman! önskemålom att utreda skilda valdagar resulterade i att i varjefall en bred majoritet i utredningen inte kunde tänkasig att lägga förslag som riskerade att sänka valdelta-gandet ned mot i de kommunala valen. Möjli-gen skulle det då, enligt teori-bildning, ackompanjeras av en mycket livligarekommunal debatt. För min del tycker jag att självavaldeltagandet ändå är ett väsentligt mått på demo-kratin.Resonemangen om att valdeltagandet inte är såviktigt känns lite grann som ett eko av det man harhört från den tid då kampen för den allmänna rösträt-ten drevs. Argumenten var ju att det inte var så vik-tigt, utan det var viktigt att de som röstade var upp-lysta, kunniga och förståndiga. För min del har jagalltid hävdat att väljaren är kunnig, upplyst och för-ståndig. Man måste alltså respektera allas deltagandei valet.När det sedan gäller presstödet håller jag med omatt det har skett stora förändringar och att andra me-dier än det tryckta ordet har vuxit till sig. Det är klartatt det kan tänkas vara ett skäl till att man diskuteraren annan inriktning. Men jag vill upprepa för kamma-ren att inte är intresserad av attdiskutera en annan inriktning av presstödet, utan hanär intresserad av att avskaffa det. Det öppnar inte förnågon konstruktiv och kreativ debatt om någontingannat.Till allra sist, herr talman, får jag säga att NilsFredrik lösning av tidnings- och mediekrisenär samma lösning som på alla andra samhällsproblem,nämligen lägre skatt.Anf. 25 () replik:Herr talman! lyfte fram frågorom demokratin och hur vi kan vitalisera den. Riksda-gens tidigare beslut och målsättning när det gäller justdemokratisk utveckling i landet har, som vi alla kun-nat notera, tyvärr inte resulterat i det vi önskat, ettökat valdeltagande, i det senaste valet.Jag delar ambitionen att stärka demokratin. Mendet handlar om att skapa delaktighet även mellanvalen. Människor uppfattar valet som extra viktigt närde känner sig delaktiga i hela samhället. Det är intebara vi som har fått förtroendet att ikläda oss mandat iriksdagen, kommuner eller landsting, utan det är vialla som måste vara delaktiga i de gemensamma upp-dragen. Då måste man också ha möjlighet att påverkamellan valen och utkräva ansvar i valet för det somhar skett.Här tycker jag att det finns anledning att betonaännu en del, och det är att minskningen har varit storockså i de kommunala och landstingskommunalavalen. Där ser vi från sida också etttydligt samband med upplevelsen av att självstyret ilandsting och kommuner har minskat. Det har före-kommit en maktförskjutning, där Regeringskanslietstillväxt också sätter spår i det lokala självstyrets möj-ligheter.Jag vill fråga om han ser detsom rimligt att resurser utökasutan att det finns ett EU-ordförandeskap, utan att detfinns en föregående analys av vilka uppgifter som nubehöver resurserna, att de utökas med det belopp somavsågs användas just för EU-ordförandeskapet,. Är det inte rimligt att riksdagenkräver att regeringen redovisar hur man vill användade pengarna, varför man behöver dem , och ger enannan motivering än vad som gällde för EU-ordförandeskapet?Anf. 26 () replik:Herr talman! Den lokala, kommunala demokratinär naturligtvis basen och är utomordentligt viktig fören vital demokrati. För mig är frågan om demokratisjälvfallet inte enbart en fråga om valdeltagandet,utan jag bekänner mig till det som brukar kallas del-tagardemokrati, som innebär att man också deltar idet demokratiska arbetet och inte bara vid valdagenavger sin valsedel.För det socialdemokratiska partiet och regeringenfinns målet om att öka antalet kommunalt förtroende-valda med 10 000 valda sett framåt.Jag känner en oro för möjligheten att uppfylla ensådan målsättning, mot bakgrund av att jag då och dåläser i medierna att man minskar antalet ledamöter ifullmäktige och minskar antalet ledamöter i styrelseroch nämnder. Och det finns ett kanske ännu störreproblem: Man har kvar nämnder på både landstings-och kommunnivå men utarmar dem på faktiskt be-slutsfattande och lägger det högre upp i kommunsty-relse och landstingsstyrelse, för att uppnå något slagsekonomisk effektivitet eller vad det är man egentligenär ute efter.Jag tror att det är oerhört viktigt att de människorsom låter sig väljas och blir valda till kommunala ochlandstingskommunala uppdrag, och även uppdrag påriksnivå, måste uppleva att de har möjligheter att fattabeslut, inte bara vara med och delta i någonting. Härtror jag att det finns stor anledning att diskutera inne-hållet i de kommunalt förtroendevaldas arbetsupp-gifter.Anf. 27 () replik:Herr talman! I den delen kan jag dela åsikter att det finns anledning att diskutera.Dock är det viktigt för oss i den här kammaren attskapa goda förutsättningar och möjligheter för detlokala självstyret - inte att peka ut hur det ska utfor-mas. Däremot måste vi ha ett särskilt ansvar för attsäkra att den här nivån i samhället - riksdag och re-gering - skapar goda förutsättningar för det kommu-nala självstyret. Om de valda upplever att de inte harmakt att besluta kan det hänga samman med att detblir fler anställda i och på dencentrala nivån. Den centrala styrningen ökar, och delokala möjligheterna minskar.I det sammanhanget kvarstår min fråga: Anserinte att det är rimligt att den härkammaren får ett bra underlag för beslut den härgången? Varför ska vi anslå 835 miljoner till Reger-ingskansliet nu när EU-ordförandeskapet inte kräverresurserna för möten, kultursatsningar informationeller press? finns det ingen annan motivering ochinte heller någon analys av hur resurserna används.Är det då inte rimligt att vi säkrar att de inte användstill att förminska det lokala självstyret?Anf. 28 () replik:Herr talman! Jag tror inte att det är relevant attsäga att är så stort att den kommu-nala självstyrelsen inskränks. Det tror jag helt enkeltär en felanalys. Dessutom har partiunder hela den föregående mandatperioden ansett attRegeringskansliet var för stort. Man sade att det varför stort före EU-ordförandeskapet, och man yrkadealltså på lägre anslag till . Manansåg att det blev för stort under ordförandeskapet,och man har fortsatt att ha den uppfattningen.Ingen kan ta ifrån rätten att ha denuppfattningen, men det finns väldigt lite analys bak-om yrkande. Om man nu minskar Re-geringskansliets anslag med ca 800 miljoner kronorökar ju inte den kommunala självstyrelsen av denanledningen. Det är en helt annan fråga. Det handlar igrunden om vilka regler och föreskrifter riksdagenbeslutar om och som regeringen kan vidarebefordratill den kommunala nivån. Det är i praktiken här ikammaren som graden av självstyrelseavgörs, och det är naturligtvis också här som detfaktiskt ska avgöras.Sedan kan man säga att diskussionen om denkommunala självstyrelsen väl är nästan lika gammalsom den kommunala självstyrelsen. Den här fråganhar ju alltid diskuterats - i varje fall har jag upplevtdet så under hela min aktiva politiska tid.Om jag ska använda de sista sekunderna av minreplik till att peka på problem i den kommunala själv-styrelsen vill jag peka på något som bland annat ennorsk statsvetarprofessor har framhållit: Länsrätter-nas, domstolarnas, möjligheter att inte bara studeratillämpningen av de olika rättighetslagarna utan attfaktiskt också föreskriva vilket kommunalt beslutsom ska genomföras. Det är ett problem som manborde tackla utifrån självstyrelsesynpunkten.Anf. 29 ()replik:Herr talman! Det är alldeles uppenbart att GöranMagnusson vill lämna detta om miljoner och miljar-der när det gäller KU:s budget och i stället tala omdemokratifrågorna. Det är klart att det är väldigt ro-ligt att haka på en sådan debatt. Vi har ju alla starkasynpunkter.Låt mig ta upp det som nämn-de, nämligen JO och JO:s roll. Där tycker jag att vi iKU kanske skulle vara självkritiska och se om vi intekan göra mer av JO:s rapporter. Det är alldeles ut-märkta ämbetsberättelser. Jag har i KU föreslagit attvi skulle ha någon form av offentlig hearing där vibjuder in allmänheten att komma och lyssna ochställa frågor direkt till JO, så att rapporten lyfts fram istället för att begravas i vårt vanliga - tragglande, hölljag på att säga - politiska arbete.Samma sak gäller de tre nya riksrevisorerna. Dekommer att ha mycket intressanta synpunkter på vårpolitiska verksamhet. Visst skulle vi väl kunna göraoffentliga hearingar om det också?Det har kommit en intressant rapport från profes-sor om hur vi kan förbättra det de-mokratiska arbetet i . Jag hoppas att reger-ingen med en gång tar fasta på de förslag som kom-mer därifrån.Jag vill precis som ha ett högtvaldeltagande. Det är det som ger det politiska syste-met legitimitet. Men jag och många med mig är djuptoroade över det valfusk som uppenbarligen före-kommer i och som kanske, utan attvi vet det, kan förekomma på andra håll också. Jagvill höra vad anser att vi ska göraåt sådana saker för att förhindra att valdeltagandetminskar. Följden kan ju bli att folk tycker att det ärmeningslöst att gå och rösta eftersom systemet är fylltav fusk.Slutligen vill jag säga något om presstödet. Det ärorättvist i dess nuvarande form. Jag åberopar igen de56 chefredaktörerna som inte gillar presstödet. Skälettill att jag säger att det riktade presstödet ska avveck-las är att jag inte tror att man kan få fram en rättvismodell. Jag vet att det har diskuterats en utredningom detta, men jag tror inte att den kommer att lyckasfå ett mer rättvist system än det vi har i dag.Anf. 30 () replik:Herr talman! Först vill jag säga något om valfusk.Allt agerande i anslutning till val som inte är förenligtmed vallagens regler är naturligtvis oacceptabelt ochska utredas och hanteras på det sätt som är föreskri-vet.När det gäller JO:s ämbetsberättelse vill jag sägaatt det naturligtvis vore bra om den finge större upp-märksamhet. KU:s problem har ju ansetts varaatt ämbetsberättelsen innehåller berättelser som rörandra utskotts arbetsområden.