prot · GP0967 · 2002-02-12 00:00:00 — Man kanske på något sätt binderris åt egen rygg här, för i längden blir det dyrare förkommunen, men man ser det kortsiktigt till år.Syftet är ju att hjälpa enskilda personer.Jag hoppas att vi är på samma våglängd i den härfrågan, och jag tror att det blir en lösning i den nyapropositionen.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 2001/02:221 omSmåföretagsdelegationens förslag till förenklings-reglerAnf. 40 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig omSmåföretagsdelegationens förslag, varför inte deutlovade förenklingsåtgärderna för företagarna ge-nomförs och om jag över huvud taget kommer attgöra någonting åt dessa frågor under innevarandeperiod.Inledningsvis vill jag säga att Småföretagsdelega-tionens förslag har varit viktiga för regeringens arbetemed småföretagsfrågor och bidragit till en ökad med-vetenhet om småföretagarnas särskilda villkor inomdepartementet och myndigheter.När det gäller Småföretagsdelegationens 81 för-slag utgörs inte samtliga av konkreta regelförenk-lingsförslag som påstår. Totalt rörungefär en tredjedel av förslagen regelförenklingar.Övriga förslag handlar i stor utsträckning om förbätt-rad information och tillgänglighet hos myndighetersamt förslag på olika former av IT-lösningar menäven om kompetenshöjande insatser hos både myn-dighetspersonal och småföretagare. Karaktär ochomfattning på förslagen skiljer sig därmed högstväsentligt åt sinsemellan och därmed även tiden förgenomförandet. Vissa förslag rör en specifik regeleller uppgiftsskyldighet medan andra handlar om meromfattande attitydförändringar som innebär en konti-nuerlig process. Vissa av förslagen avser inte hellerregeringen att göra någonting åt eftersom de liggerantingen inom kommunernas eller det privata nä-ringslivets ansvarsområden, t.ex. att det ska finnasInternetanslutna datorer på bibliotek eller att närings-livsprogram ska utformas i varje kommun.På det stora hela anser jag dock att regeringen harvidtagit åtgärder för att undanröja majoriteten av dehinder för tillväxt som delegationen identifierade. Närdet gäller regelförenkling har exempelvis regeringengenomfört hela det paket av åtgärder som delegatio-nen föreslog för att förstärka det mer systematiskaarbetet med regelförenkling. Simplex övervakar nu-mera att samtliga nya eller förändrade regelförslagsom kan ha effekter av betydelse för småföretagareunderställs en särskild konsekvensanalys. Regeringenhar även tillsatt ett antal utredningar som ser överbefintlig lagstiftning ur bl.a. förenklingssynpunkt. Idetta sammanhang kan jag nämna Arbetstidskom-mittén (KNAS) som bl.a. ser över semesterlagen urförenklingssynpunkt, som seröver möjligheterna för en enklare bolagsform och dens.k. 3:12-utredningen som ser över skattereglerna förfåmansföretag och prövar olika möjligheter att un-derlätta generationsskiften i företag.Regeringen har även förbättrat möjligheterna attgöra avsättningar till periodiseringsfond och vidtagitett antal åtgärder för att förbättra informationen försmåföretagare och underlätta kontakten med myndig-heterna. Detta har skett bl.a. genom olika IT-lösningar.Avslutningsvis skulle jag vilja kommentera StefanHagfeldts påståenden om att antalet befintliga företa-gare och nystartade företag minskar i landet. EnligtSveriges offentliga statistik har det totala antaletföretag i landet ökat i viss utsträckning . Den huvudsakliga ökningen har skett bland småoch medelstora företag. var ök-ningen i denna grupp 37 %.Den statistik refererar till när detgäller nyföretagandet presenteras av Nyföretagarba-rometern and Society. Jag vill påpeka att dennastatistik avser antalet nyregistrerade företag vilketinte är liktydigt med genuint nystartade företag. An-svarig myndighet för officiella nyföretagar-statistik är ITPS som med hjälp av SCB redo-visar statistiken avseende det faktiska nyföretagandeti . Vi bör med andra ord inte dra förhastadeslutsatser om antalet nyetablerade företag innan denofficiella statistiken har publicerats.Faktum är dock att vi känner av en konjunktu-ravmattning, och det innebär naturligtvis risk för ettminskat företagande vilket understryker behovet avfler entreprenörer som kan omvandla goda idéer tillnya och växande företag. Detta är en prioriterad frågaför regeringen och som jagavser att driva vidare med oförminskad kraft.Anf. 41 ():Fru talman! Jag tackar för svaret även om jag ärlångt ifrån nöjd med innehållet. Jag vet att mångasmåföretagare har sett fram emot att få ta del av sva-ret från näringsministern vad gäller Småföretagsdele-gationens 81 förslag till förenklingar.Som jag skrev i min interpellation finns det merän 20 000 sidor företagsregler och antalet ökar meden tillväxttakt på . I början av mandat-perioden gick biträdande näringsministern ut ochlovade att i stort sett alla 81 förslag skulle genomfö-ras. Fram till har bara 28 förslag genomförtshelt eller delvis.I sitt svar säger nu näringsministern att bara entredjedel av de 81 förslagen är regelförenklingar,enligt hans uppfattning. Ska jag tolka det som att ingafler regelförenklingar kommer att genomföras?Fru talman! Enligt min uppfattning är det betyd-ligt mer än två tredjedelar som är förenklingsförslagoch kan genomföras utan kostnader för samhället. Detblir tvärtom en vinst för samhället när småföretagarnakan ägna sig åt sin ordinarie verksamhet i stället föratt syssla med onödig byråkrati. Dessutom får vi vidett genomförande av förenklingarna betydligt flerföretagare.Näringsministern säger också i sitt svar att denstatistik som and Society redovisar, att nyföreta-gandet här i landet minskat med i snitt , baraavser nyregistrerade företag. Det är tydligen intres-santare för näringsministern att försöka bortförklarastatistiken än att vidta de förenklingsförslag somsmåföretagarna och vi borgerliga partier vill genom-föra.Jag ska ta upp några av de förenklingsförslag somnäringsministern tydligen inte vill genomföra elleranser inte är konkreta.Fru talman! Punkterna är följande.1. Inför snabbare patent.2. Inför patentskydd för enklare uppfinningar.3. Inför enhetligt beräkningsunderlag för ersätt-ningarna i de allmänna försäkringarna.4. Klargör arbetsgivarnas rehabiliteringsansvar.5. Förenkla självdeklarationen för egenföretagare.6. Slopa skattetilläggen för fel i momsredovis-ningen när staten inte förlorar pengar.7. Inför prövning av kompetens attdriva affärsverksamhet.8. Förenkla restaurangers redovisning.10. Regering och riksdag bör fatta sina beslut medsådan tidsmarginal att myndigheterna kan in-formera företagen i god tid.11. Regeringen ska uppdra åt myndigheter att om-gående genomföra informationen.12. Regeringen bör uppdra åt myndigheterna attlämna bindande löften om hur det tar attavgöra ett ärende.13. Alla regler som inte har tillämpats tasbort.14. Inför lättnader i företagens uppgiftslämnandetill myndigheter.15. Inför F-skattsedel till alla som vill ha.16. Förenkla reglerna för etablering av nya butiker.17. Inför enklare registrering av företag.18. Samtliga blanketter som företagarna ska fylla ibör förenklas och förkortas.Detta var några exempel. Menar näringsministernpå fullt allvar att ingen av punkterna ska genomföras?Anf. 42 Näringsminister ():Fru talman! Många av dessa punkter ska genom-föras. Jag kan nämna att flera av de förslag somnämndes är genomfört. Det gäller bl.a. förenkladsjälvdeklaration för egenföretagare. Det förslaget ärgenomfört. Det finns också fler.Låt mig först uppehålla mig vid statistiken. Jagvill inte bortförklara någonting med statistik. Det ärsakfrågan som är viktig. Men det är också viktigt attha ett bra underlag.Jobs and Society redovisar nyregistrering av fö-retag medan ITPS redovisar en urvalsundersökningav nyetablerade företag. Det råder delade meningarom vilken av dessa metoder som säger mest om nyfö-retagandet i . and Society kritiseras oftaav flera institut eftersom deras statistik är registerba-serat råmaterial som även tar med ombildningar ochägarbyten samt att den inte tar med företag som inteär registrade hos PRV. Dessa utgör av allaenskilda företag. ITPS-statistiken som görs av SCBhar fått mycket positiv kritik från olika håll. Denkommer därför att ligga till grund för den nya inter-nationella statistik som kommer att tas fram av Eu-rostat angående nyföretagande i olika länder.Jag försöker inte att dölja mig eller smyga bakomstatistiken. Min poäng är: Låt oss hålla oss till denstatistik som är officiell och erkänd och som tar medallt nyföretagande, dvs. den stora mängd som interegistreras av PRV. Det är väldigt många företag.Sedan får vi föra en diskussion om det har utvecklatstillräckligt bra eller inte. Självklart vore det bra om vifick fler företag än vad vi redan har fått, även omdenna statistik skulle visa att det var bättre.Fru talman! Jag vill uppehålla mig kring vissafrågor, och jag ska ta dem vartefter. Jag ska börjamed utbildningssatsningar för att förändra attitydernahos regelgivare. Det är kanske det viktigaste. Regel-förenkling är i allra högsta grad ett långsiktigt arbete.Det handlar om att ändra attityder och perspektiv hosdem som arbetar med att ta fram nya regler.Näringsdepartementet genomför därför ett utbild-ningsprogram för regelförenkling som riktar sig mottjänstemän inom och hos övrigamyndigheter samt mot utredningsväsendet. Till dagsdato har vi haft massor av utbildningar. Jag kan åter-komma till det sedan.Vi har gett myndighetsuppdrag till de sex vikti-gaste myndigheterna. Regelverket handlar inte baraom vår lagstiftning och våra olika förordningar somutfärdas. Det handlar inte minst om hur myndigheter-na uppträder. Det är dem som företagare möter.För att få en större bredd på regelförenklingsar-betet har regeringen givit de sex viktigaste myndig-heterna i ett småföretagarperspektiv i uppdrag attinkomma med förenklingsförslag i lagar och förord-ningar. Förslagen ska tas fram i samverkan med re-presentanter för småföretag. Myndigheterna är , , ,, och Kemikaliein-spektionen. Samtliga förslag ska inkomma underförsta halvåret innevarande år.Resultatet av Simplex granskningsarbete har varitmycket gott. Det innebär att inget förslag till lag ellerförordning läggs fram utan att man gör s.k. kon-sekvensanalys. Det har, vill jag påstå, varit fram-gångsrikt. Det vi inte ännu har hunnit med och som ärett stort arbete är att gå tillbaka och gå igenom mångaregler och förordningar som inte ens nämns av Små-företagardelegationen. Vi vet att de finns, och viarbetar med dem.Anf. 43 ():Fru talman! Vilken statistik vi än går efter kan vikonstatera att det startas för få nya företag här i lan-det. Det skulle naturligtvis behöva startas betydligtmånga fler.Fru talman! Jag ska ta upp några fall från verklig-heten som visar varför så inte sker. Här har jag i minhand från , torsdagen den 7februari. Det står en rubrik högst upp på första sidan:Särbehandlas. Vill starta eget företag, får ingen F-skattsedel.Det handlar om en sjuksköterska i Östergötlandsom vill starta egen firma, men skattemyndighetenger henne ingen F-skattsedel. haröverklagat till länsrätten. Sjuksköterskan har i 20 årvarit anställd i och har en gedigen arbet-serfarenhet.Vårdförbundet är förbittrat på skattemyndigheten.Ordförande i säger: För sjuksköterskor är det omöj-ligt att få starta eget då F-skattsedel nekas. Vi måstefå ett omtänkande så att sjuksköterskor inte särbe-handlas jämfört med andra vårdyrken, säger hon.Det är inte underligt att det startas så få nya före-tag när duktiga människor stoppas av byråkratiskaregler. Är näringsministern beredd att göra något åtdet?Fru talman! Jag ska ta ytterligare ett exempel frånverkligheten. En småföretagare som var tveksam tillvilket momskonto han skulle betala in till ringde tillskattemyndigheten. Efter viss tvekan fick han beske-det att han skulle betala in och redovisa på ett visstmomskonto. Han gjorde så, men han blev minst sagtupprörd när han senare fick reda på att han betalat inrätt summa på fel konto.Att han blivit felhänvisad av lokala skattemyndig-heten hjälpte föga. Han blev krävd på dessa pengarigen plus skattetillägg. Myndigheten som fått inpengarna vägrade att föra dem vidare till nästa konto.Företagaren fick i stället betala in momspengarnaigen. Problemet var då att han inte hade dem. Hanfick låna upp pengarna, och det var knappt att hanklarade av det.Vad tänker näringsministern göra för att inte and-ra småföretagare ska drabbas av något liknande iframtiden?Fru talman! Jag har här ett tidningsurklipp frånDagens Industri som också är från . Rubriken är: "Det här bordeSören Gyll ha sagt till ".Jag citerar följande: "Regelbördan minskar inteheller - utan ökar. Regeringen har gett sex myndig-heter i uppdrag att föreslå förenklingar, inte samtliga.Förenklingsgruppen Simplex kämpar på, men hartill exempel fått ny statssekreterare sex gånger. 'Jag är inte imponerad' säger somär VD för för regelgranskning.Den får 500 ärenden per år.Han tycker att regeringen borde sätta upp mätbaramål för förenklingsarbetet och lära av som ipolitisk enighet har minskat företagens administrativabörda . "Är näringsministern beredd att följa detta godaexempel?Anf. 44 Näringsminister ():Fru talman! Jag ansluter mig direkt till att vi skastarta fler företag. Jag vill också påstå att vi har ettmycket bra företagsklimat i . Det kan själv-klart bli bättre.De enskilda fall som tas upp kan jag tyvärr själv-klart inte kommentera. Jag kan ta det lite generellt istället. Jag börjar med fallet med F-skattsedeln. Därhar vi nu från regeringen gett besked till Skatteverketatt det ska F-skattsedel till alla. Bevisbördan ligger såatt säga hos . Den ligger inte hos migsom vill ha F-skattsedel utan hos . Detska bevisa varför jag inte ska få det. Det är möjligt attpraxisen i detta fall inte har slagit igenom.När det sedan gäller den andra frågan kan jag inteheller kommentera den. Men det är självklart interimligt att det är så. De exempel som tas upp härförstärker det jag tidigare sade. Det handlar väldigtmycket om myndighetskultur och hur myndigheternahanterar detta.Jag ska inte kommentera . Jag höll på att säga att de kan skriva nästan vadsom helst, men det menar jag inte. De kan ändå ut-trycka sådant som kanske inte riktigt alltid stämmeröverens med hur det går till, med all respekt för le-darsidan på Dagens Industri.Vi tittar nu på de sex myndigheter som småföre-tagare är mest berörda av. De ska återkomma. När vihar sett vad de kommer med för förslag till hur vi skaförenkla etc. ska vi sätta oss ned och gå igenom det.Självklart kommer vi att landa i att vi behöver titta påfler myndigheter.Jag vill återgå till min redovisning. Vad gällerSimplex granskningsarbete har Simplex i genomsnittgranskat ett till två förslag från Regerings-kansliet som kan ha betydelse för småföretag. Simp-lex såg i 54 fall till att en särskild konsekvensanalysav lagar och förordningar gjordes eller komplettera-des. Simplex säkerställde att det i 15 utredningar somär viktiga för småföretagen görs en särskild kon-sekvensanslys i samråd med förregelgranskning genom en särskild skrivning infogadi kommittédirektivet. Simplex granskning av nyalagar och förordningar leder i genomsnitt till att etttill två förslag innehållsmässigt ändraseller stoppas.Jag vill sedan nämna utredningarna. Jag nämnde imitt interpellationssvar att skalämna förslag på förenklingar i semesterlagen senastden . ska presen-tera sitt förslag den 31 mars 2002.3:12-utredningen ska lämna sitt betänkande den31 . Utredningens två huvuduppgifter är attgöra en översyn av de särskilda reglerna för aktivaägare i fåmansaktiebolag, bl.a. analyser av alternativaunderlag för inkomstklyvning, och göra en översynav arvs- och gåvoskattereglerna vid generationsskif-ten och reglerna för företagsförmögenhet.Regeringen avser att komma med förslag till för-ändringar av regelsystemet efter det att utredningenutfört sitt arbete och regeringen prövat dessa förslag.I mitt nästa inlägg ska jag ta upp de åtgärder somhar beslutats om i syfte att underlätta småföretagenskontakter med olika myndigheter, som också har enväldigt stor betydelse.Anf. 45 ():Fru talman! var småföre-tagare här och hade ett frukostmöte med oss riks-dagsledamöter. Då beskrev en småföretagare hurkämpigt det kan vara på följande sätt:Vad är en småföretagare? Jo, en människa som arbetar på ojämlika sämre villkor, dvs. han ellerhon har ingen trygghet, ingen fackförening, ingengaranti för att det finns jobb och ingenautomatisk löneökning beroende på inflation. Det ären människa som måste vara ambitiös, entusiastisk,producerande, effektiv och säljande hur stressad,förkyld eller sjuk han eller hon än är.En företagare är en person som ofta får sätta sinfamilj i sista hand, får inteckna sitt eventuella hus, fårgå i borgen för leverantörer, får be vänner om stöd,m.m.Som om inte detta vore nog tillkommer alla dessabyråkratiska regler. Många småföretagare, nästanalla, får sitta , i vissa fall många timmar,och hålla på med redovisning. De har normalt natur-ligtvis inte råd med en revisor. Jag vill därför skickamed näringsministern att det är kvar på denhär mandatperioden. Gå igenom alla förenklingsför-slagen och se till att de blir genomförda!Avslutningsvis kan jag lämna över , såkanske näringsministern kan sätta någon att checkaupp situationen för den sjuksköterska som inte kan fåsin F-skattsedel. Det skulle vara intressant. Jag över-lämnar den gärna.Anf. 46 Näringsminister ():Fru talman! Jag kan självklart inte ta upp enskildafall. Men jag ska botanisera i denna fråga rent gene-rellt. Men som jag sade har man tagit uppdetta.När det gäller vill jag först säga att måletvar . studerar vi denholländska modellen för att kunna mäta hur den ad-ministrativa bördan förändras och minskar. Vi tittarpå det holländska systemet, men det handlar inte om25 %.Får jag då nämna något om de åtgärder som harbeslutats i syfte att underlätta småföretagens kontak-ter med olika myndigheter. Vi har ett projekt, Kon-takt N, som drivs i samarbete med och . Kontakt N är engemensam Internetportal för PRV och RSV där detska räcka att lämna sina uppgifter en gång, elektro-niskt, för registrering av företag. Riksskatteverketerbjuder numera även företag att gratis lämna in sinmånatliga skattedeklaration via Internet.Internettjänsten Företagarguiden är ett samver-kansprojekt mellan de för företagen viktigaste myn-digheterna, och Företagarguiden är en Internetportaldär besökaren finner samlad information om de med-verkande myndigheterna och även har möjlighet attställa frågor utan att behöva känna till vilken myn-dighet som är ansvarig. Myndigheterna utvecklarkontinuerligt sina hemsidor och tillhandahåller bl.a.alltfler av sina blanketter i elektronisk form.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.11 § Svar på interpellation 2001/02:214 omjämställdhetsläget i SverigeAnf. 47 Statsrådet ():Fru talman! har frågat jord-bruksminister vilka åtgärderstatsrådet avser att vidta med anledning av den kritiksom FN har riktat mot och som bl.a. rör detlåga antalet kvinnor på höga poster inom offentligsektor. Interpellationen har överlämnats till mig.Inledningsvis vill jag säga att jag delar syn att jämställdhet är en oerhört viktigdemokratisk fråga. Det övergripande målet för rege-ringens jämställdhetspolitik är ett samhälle där kvin-nor och män har samma möjligheter, rättigheter ochskyldigheter inom alla väsentliga områden i livet. Detinnebär bl.a. en jämn fördelning av makt och infly-tande såväl inom politiken och den offentliga sektornsom i det privata näringslivet.När det gäller reaktionerna på senasteperiodiska rapport till för avskaffandeav all slags diskriminering av kvinnor, CEDAW, somRosita Runegrund hänvisar till, vill jag kommenteraett par saker som handlar om offentlig sektor.Kommittén riktar inte någon generell kritik motandelen kvinnor på ledande poster i offentlig förvalt-ning utan pekar på vissa problemområden. domartjänster och högre tjänster inom utrikes-förvaltningen och vid universiteten. Kommittén oroasockså över att kvinnorepresentationen är låg i statligastyrelser samt styrelser i statligt kontrollerade företag.Att så få kvinnor är ordförande i kommunala styrelsernämns också.Inom domstolsväsendet är den manliga dominan-sen stor bland de ordinarie domarna, särskilt chefs-domarna. Ett aktivt jämställdhetsarbete bedrivs dockinom domstolsväsendet. Olika utbildningsinsatser hart.ex. gjorts inom för att lyfta framjämställdhetsproblematiken, och särskilda ansträng-ningar görs för att uppmuntra kvinnor att sökachefsanställningar. Det kan nämnas att av de elvachefsdomare som anställdes var sju män ochfyra kvinnor. Vidare visar tillgänglig statistik attbland de yngre jurister som antagits till domarbananär andelen kvinnor . Att rekryteringsunder-laget till domaryrket numera är kvinnodominerat,kommer förmodligen betyda att andelen kvinnligaordinarie domare, även på chefsnivå, kommer att ökai framtiden.När det gäller situationen inom utrikesförvalt-ningens område är 17 av 84 ambassadörer,som är beskickningschefer, kvinnor, dvs. ca 20 %.Andelen kvinnliga chefer i iStockholm är . Detta är en betydligt högre andelän . Målsättningen är att ytter-ligare öka andelen kvinnliga chefer inom utrikesför-valtningen såväl ute som hemma. Denna målsättninggenomsyrar hela personalpolitiken och kommer blandannat till uttryck i en jämställd basrekrytering och ettaktivt befordringsarbete.Ser vi på situationen inom utbildningsväsendetanser regeringen inte att könsfördelningen vad gällerprofessorer är rimlig. Det är en viktig kvalitetsfrågaatt öka andelen kvinnor i ledande befattningar inomhögskolan. Regeringens etappmål är att andelenkvinnor i professorskåren ska uppgå till åtminstone25 % år 2008.Om vi ser på situationen i statliga styrelser anserjag inte att kommitténs oro för en låg andel kvinnor icentrala statliga styrelser är befogad. Regeringen ärpå god väg att uppnå den fördelning om "50/50" somsatts upp som mål. uppgick den kvinnligarepresentationen till . Den höga andelen är bl.a.resultatet av skärpta rutiner vid utnämningar. Kravställs numera på att två namnförslag ges vid alla no-mineringar, en kvinna och en man. Dessa ärenden skanumera alltid beredas gemensamt med jämställd-hetsenheten inom Regeringskansliet.När det gäller kvinnlig representation i bolagssty-relser gäller målet att en kvinnlig representation på40 % ska vara uppnådd senast nästa år.Rosita Runegrund tar också upp regeringens ut-nämningar av verkschefer. De korrekta siffrorna förår 2000 visar att 39 sådana anställningsbeslut fatta-des. Av dessa avsåg 11 kvinnor. Av samtliga myn-dighetschefer uppgår nu andelen kvinnor till 28 %.Detta ska jämföras med situationen 1990, då andelenvar . Statistiken visar således att utveck-lingen går åt rätt håll och att regeringens mål - attminst hälften ska vara kvinnor vid rekrytering avmyndighetschefer inom civil statsförvaltning - ärrealistiskt. När det gäller den teknikdominerade verk-samheten håller jag dock med omatt den aktuella situationen inte är godtagbar.Ser vi på hela den offentliga sektorn, dvs. stat,kommuner och landsting, visar statistik från Statistis-ka centralbyrån att andelen kvinnliga chefer uppgicktill 1998.När det gäller chefer i kommuner och landstingföljer av den kommunala självstyrelsen att regeringensaknar inflytande över tillsättningen av dessa. Menjämställdhetslagen och Jämställdhetsombudsmannenstillsyn gäller naturligtvis hela arbetsmarknaden.Även om det tar tid tycker jag att utvecklingen vi-sar att de åtgärder regeringen vidtar ger effekt. Vi ärpå rätt väg. FN:s rapport innehåller också en rad lov-ord till regeringen.Slutligen vill jag poängtera att regeringen själv-klart har en viktig roll att spela som opinionsbildare.Jag vill också säga att jag delar syn att det är viktigt med goda föredömen ijämställdhetsarbetet. Det måste vi alltid ha i åtanke,vid alla utnämningar. Här har alla, även , ettstort ansvar.Anf. 48 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret.