prot · GP0960 · 2002-01-30 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:60Onsdagen den 30 januariKl. 9.00 - 17.36Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 24 januari.2 § Meddelande om ändring i kammarenssammanträdesplanFörste vice talmannen meddelade att interpella-tionsdebatten kl. 9.00 skulleutgå och ersättas av bordläggningsplenum kl. 12.00.Meddelandet hade delats ut till kammarens ledamö-ter.3 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionen,m.m.Förste vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemoria om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och överlämnats till utskott:2001/02:FPM43 Ett gemensamt europeiskt luftrumKOM (2001) 123 till trafikutskottet4 § Hyresgästinflytande vid ombyggnad ochandra hyresrättsliga frågorFöredrogsbostadsutskottets betänkande 2001/02:BoU3Hyresgästinflytande vid ombyggnad och andra hyres-rättsliga frågor (prop. 2001/02:41).Anf. 1 ():Herr talman! I detta betänkande om hyresgästin-flytande vid ombyggnad och andra hyresrättsligafrågor behandlas regeringens proposition och ett antalmotioner. Jag vill börja med våra synpunkter på rege-ringens förslag vad gäller hyresgästernas inflytande.Det är viktigt att hyresgästerna ges möjlighet attpåverka förbättrings- och ändringsåtgärder som skavidtas i den fastighet där de bor. Dock måste infly-tandet alltid vägas mot äganderättens principer.Det måste finnas goda förutsättningar för att ägaoch förvalta hyresbostäder, för annars urholkas ytter-ligare incitamenten för att äga hyresbostäder ochupplåtelseformen blir än mer hotad. Därför är detviktigt att de förändringar som görs är väl avvägdaoch att ett starkt behov föreligger. Av regeringensproposition framgår inte att någon ordentlig behovs-och konsekvensanalys av förslagen har gjorts.Jag vill här peka på några av de punkter där vimoderater anser att förslagen skulle ha sett annorlun-da ut.I dag måste hyresvärden skriftligen informera sinahyresgäster om förbättrings- och ändringsåtgärdersom ska utföras. Det tycker vi är bra. Därefter harhyresgästerna enligt det nya förslaget från på sig för att godkänna åtgärden. Omhyresgäst inte har hört av sig inom angiven tid måstehyresvärden vända sig till fåtillstånd för ombyggnaden.När det gäller denna fråga skulle vi vilja att manvände på resonemanget. Vi anser att ett bättre alter-nativ hade varit att införa presumtion vid passivitet,dvs. att om hyresgäst aktivt motsätter sig en föränd-ring eller förbättring och protesterar hos hyresnämn-den ska förslaget anses godkänt. Vi tror att det i daghänder att hyresgäster inte svarar på en förfrågan frånhyresvärden därför att de finner förslagen väl avväg-da och inte har något att anmärka på åtgärden. Kon-sekvensen av nuvarande lagstiftning har därför blivitatt hyresnämnden måste pröva ärenden som egentli-gen ingen motsätter sig. Detta medför naturligtvisförseningar och fördyringar för hyresvärden menockså en belastning för hyresnämnden som det kan-ske inte hade funnits behov av.För att ge hyresgästerna verkliga möjligheter attfundera över förslaget vill vi också att svarstiden skavara i stället för två. Den förlängdasvarstiden anser vi dock bara kan godkännas om helavårt förslag med presumtion genomförs.Dessutom finns det en rad oklarheter i regeringensförslag, bl.a. vad gäller hyresnämndens prövning. Iregeringens förslag till 18 f § hyreslagen ges riktlinjerför prövningen av om det i särskilda fall ska ansesoskäligt mot en hyresgäst att hyresvärden vidtar stan-dardhöjande åtgärder eller andra förändringar påfastigheten.Det anges enligt nuvarande lydelse att hyresvär-dens intresse av att åtgärden genomförs därvid skavägas mot det intresse som hyresgäster i allmänhetkan antas ha av att åtgärden inte vidtas.I regeringens nya förslag är lydelsen: ska hy-resvärdens intresse av att åtgärden genomförs vägasmot de skilda intressen som hyresgäster i allmänhetkan antas ha av att åtgärden inte vidtas.Vad detta i praktiken kommer att innebära äroklart. Lagrådet skriver i sitt yttrande över förslaget:De två formuleringarna är mycket likartade, och detär inte lätt att av lagtexten sluta sig till vilken sakligändring som åsyftas. Även om vissa förklaringarlämnas i motiven kan det inte anses tillfredsställandeatt sakliga ändringar genomförs, vilkas innebörd intealls eller endast med svårighet kan utläsas ur lagtex-ten.Vidare skriver man: Det kan också anmärkas attkriterierna enligt såväl den nu gällande lagstiftningensom den föreslagna lagtexten ger utrymme för myck-et skiftande bedömningar och gör rättsläget svårbe-dömbart för de inblandade parterna.Lagrådets kritik kvarstår eftersom regeringen i sinproposition inte uppfyllt Lagrådets krav på ett förtyd-ligande. Vill man ändra i en lag ska det tydligt fram-gå. Genom regeringens förslag saknas den förutsäg-barhet som alla parter har intresse av. Om lagen ärotydlig och medför osäkerhet om rättstillämpningenriskerar detta att gå ut över äganderätten och försämraförutsättningarna för hyresrätten som upplåtelseform.Vi anser därför inte att de ändringar i 18 f § hyresla-gen, jordabalken, ska genomföras.Regeringens förslag innebär sanktion för en hy-resvärd om han utför en förbättrings- eller ändrings-åtgärd utan godkännande av hyresgäst eller tillståndfrån hyresnämnd. Sanktionen innebär att en sådanåtgärd inte får beaktas vid prövning av hyran har förflutit sedan åtgärden slutförts eller lä-genheten upplåtits till annan hyresgäst. Och visstfinns det skäl att ha sanktionsmöjligheter mot hy-resvärdar som bryter mot lagen. Det måste dock alltidfinnas möjlighet till en rimlig avvägning av sanktio-ner utifrån omständigheterna i det specifika fallet. Detgör det inte med dagens förslag.Ett exempel kan vara att en hyresvärd söker ochfår tillstånd för att genomföra ett stambyte. Underarbetets gång upptäcks mögel i golvet. Det är då na-turligtvis bättre för både hyresvärd och hyresgäst attdetta åtgärdas då hantverkare redan är på plats ocharbete i lägenheten pågår. I och med arbetet med attåtgärda möglet är det i många fall företagsekonomiskthelt försvarbart att vidta vissa standardhöjande åtgär-der även gällande golvet. Det är inte rimligt att hy-resvärden i ett sådant fall måste vänta innanåtgärden kan beaktas vid en hyreshöjning.Vårt förslag är att hyresnämnden ska avgöra, uti-från omständigheterna i det specifika fallet, hur långtid en sanktion ska gälla. Maximitid bör vara fem år.Sedan vill jag också liksom inom parentes påpekaatt vi generellt är mot specialdomstolar, t.ex. hyres-nämnden, och anser att alla ärenden ska avgöras avallmän domstol.I betänkandet i övrigt tar man i stort upp lokalhy-resgästers ställning på hyresmarknaden. Många avproblemen finns framför allt i attraktiva stor-stadsområden och kommer sig av att de två parternainte är av jämbördig storlek. Det finns många av-skräckande exempel. Det kan gälla den lilla krogenpå en attraktiv adress mot den mycket stora profes-sionella hyresvärden som höjer hyran. Detta omöjlig-gör för den lilla näringsidkaren att vara kvar i lokalen.Men det finns också motsvarande exempel på detstora multinationella företaget som hyr av den lillahyresvärden och som i sin tur ställer krav på paragra-fer i hyresavtal som den lilla hyresvärden inte alltidklarar av att bemöta. I bägge dessa exempel kan detuppstå problem just därför att parterna inte är jäm-bördiga.De förslag som regeringen har lagt fram vad gäl-ler ersättningsregler vid obefogad uppsägning tyckervi dock inte är ordentligt utredda, varför vi inteär beredda att godta den förändringen. Behovet av enregelförändring framstår inte klart, och eftersom vihar befintliga skadeståndsrättsliga principer som gerutrymme för skadestånd till näringsidkare tycker viinte att det finns några skäl att godta förslaget i pro-positionen.Herr talman! Vi står naturligtvis bakom samtligareservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifalltill reservation nr 3.Anf. 2 ():Herr talman! Att ha inflytande över den egna bo-staden är mycket viktigt, oavsett vilken boendeformman har valt. Bostaden, det egna hemmet, är platsenför rekreation, vila, familjeliv och mycket annat.Boendet är för de flesta det sista man ändrar om eko-nomin blir knapp eller levnadsvillkoren förändras.Inflytandet över den egna bostaden är mycketskiftande. Från att vara totalt i egnahemsboendetminskar det något i bostadsrätt för att - trots besitt-ningsskydd och andra hyresreglerande lagar - varaalldeles för litet i hyresrätt. Ett sätt att stärka inflytan-det är att teckna förvaltningsavtal med fastighetsäga-ren eller, vilket snart är möjligt enligt en kommandelagstiftning, att bilda kooperativ hyresrätt.För det stora flertalet hyresgäster kommer även ifortsättningen förhållandet mellan fastighetsägare ochhyresgäster att se likadant ut. Då är det viktigt att vidt.ex. ombyggnad se till att hyresgästernas önskemålbeaktas på ett bättre sätt än . Den enskilde hy-resgästen ska behandlas individuellt, men ändå ges ettkollektivt stöd genom hyresgästorganisationen.Hyresgästinflytandet vid ombyggnad ändrades se-nast 1997 i syfte att öka de boendes inflytande. Vissapositiva effekter kan ses såsom att inflytandet gällerfler ombyggnadsåtgärder, att samrådförfarandet mel-lan hyresvärd och hyresgäster har ökat samt att anta-let uppsägningar i samband med ombyggnad kraftigthar minskat.Men när det gäller frågan om ifall hyresvärden isamband med stambyten får utföra standardförbätt-rande åtgärder i badrum - såsom klinker på väggaroch golv, belysning i badrumsskåp, installera hand-dukstorkar, montera nya beslag eller engreppsblanda-re - eller i kök - i form av byte av köksskåp, disk-bänk och bänkskivor, montering av belysning, en-greppsblandare eller kakel - är det inte mycket somhar förändrats. Här har hyresgästerna inte haft någonsom helst framgång i de ärenden som har hanterats avhyresnämnden. I samtliga fall har hyresvärden fåttutföra de standardförbättrande åtgärder som han ellerhon har krävt att få vidta.Vänsterpartiet var skeptiskt till denlagstiftning som då antogs och som vi ser re-sultatet av. Vi är även skeptiska till att den nu före-slagna lagstiftningen nämnvärt ska flytta fram posi-tionerna för hyresgästerna när det gäller inflytandetöver den egna hemmiljön. Visserligen är lagstiftning-en ett steg i rätt riktning, men man var så otydlig ilagrådsremissen att Lagrådet inte såg någon märkbarskillnad i hyresnämndens möjligheter att pröva sak-frågan. Regeringen ändrade ett enda ord i lagstift-ningen. Man talar om hyresgästers skilda intressen istället för enbart intressen.I propositionstexten beskrivs vilka intressen detkan vara fråga om. Där nämns t.ex. äldre och välfungerande utrustning och olika hyresgästernas möj-ligheter att klara av stora hyreshöjningar.Det som fortfarande brister i regeringens förslagär att man inte vill synliggöra den enskilde hyresgäs-ten, utan man talar fortfarande om hyresgäster som ettkollektiv. menar, liksom t.ex. och , att lagen ska tahänsyn till den enskilde hyresgästens intressen och attdet är detta som ska vägas mot hyresvärdens intres-sen.På många samhällsområden betonas den enskildesvalmöjligheter mer och mer, vilket också borde gällainflytandet över boendet. Vi tror att detta måste ut-tryckas tydligare i lagen för att det ska få den effektsom även regeringen till viss del har tänkt sig. Rege-ringens förslag ger inga garantier för en annan tolk-ning än den som hyresnämnderna gör i dag.I motiveringen för avslag på för-slag hänvisar man till rörligheten bland hyresgästernasom är . Därför kan man inte hänsyntill den enskilde hyresgästens behov. Det är en myck-et slarvig beskrivning av verkligheten. I de flesta falldär det är aktuellt med en prövning i hyresnämndensker den i väl inbodda områden där människor harbott . Rörligheten finns i andraområden, mycket av den i miljonprogramsbeståndetoch där det oftast inte är aktuellt med överklaganden.Allmännyttan låter ibland hyresgästerna självaavgöra om utrustningen ska bytas eller ej. I arbetetmed förnyelsen av miljonprogramsområden sker dettai nära samarbete med de boende. Privata hyresvärdarkräver i regel att ombyggnadsåtgärderna ska genom-föras i alla lägenheter.Vänsterpartiet är ensamt om att föreslå en tydligförändring av den lagstiftning som ska förändras.Moderaterna kritiserar otydligheten i förslaget ochverkar vilja behålla den gamla lagtexten - alltså ingetökat hyresgästinflytande. ochCentern passar och kräver nya utredningar, medanFolkpartiet entydigt ställer sig på fastighetsägarnassida. I vanliga fall säger de borgerliga partierna attmänniskor ska få välja fritt hur och var de vill bo ochatt det ska finnas större variation när det gäller t.ex.hyressättning. Detta ska tydligen inte gälla vid om-byggnation av hyresrätt.När regeringen tar upp frågan om vilka enskildaintressen som hyresgäster ska kunna åberopa är hy-reshöjningar en sådan. Hur detta ska gå till och omdet går att åberopa i hyresnämnden är högst osäkert.Finns det ingen tänkt hyresnivå att utgå från för olikastandardförbättrande åtgärder verkar det att varasvårt. föreslår därför att hyran skaförhandlas innan ombyggnationen har satts i gång.Det skapar tydlighet både för hyresvärden och för deboende om vad som gäller. Det stärker också denenskilde hyresgästens möjlighet att få stöd och hjälpav den förhandlande hyresgästorganisationen i för-handlingssituationen.I betänkandetexten uttrycks farhågor för att detinte ska gå att få fram ett tillräckligt underlag för attförhandla fram exakta hyror som senare ska varabindande. Det tror inte vi är något större problem. Enfastighetsägare måste naturligtvis ta fram realistiskakostnadskalkyler för sina projekt och även ha godinsikt i vad som är en möjlig och rimlig hyreshöjning.Det går naturligtvis att utifrån båda parters utgångs-punkter begära en omförhandling av hyran om någotoförutsett inträffar. Fastighetsägarna stöder den härtanken och hyresgäströrelsen tycker att det är viktigtatt hyresvärden anger den högsta hyra som kan begä-ras och att frånsteg från detta endast ska få ske om detfinns särskilda skäl. Det är så nära en förhandlingsom man kan komma.Det allra viktigaste är förstås att det ges goda för-utsättningar för att hyresvärd och hyresgäster kommeröverens om vad som ska göras vid en ombyggnation.Vi tror att tidsfaktorn är viktig i detta sammanhangoch föreslår att tidsfristen för när hyresvärden får gåtill hyresnämnden och begära tillstånd för en om-byggnad förlängs från en månad i stället för till tvåmånader, som är regeringens förslag. Det ger en bätt-re möjlighet till en fördjupad dialog och kommer intenämnvärt att påverka kostnadsbilden för ombyggna-tionen.Förslaget om sanktioner för hyresvärdar som utangodkännande ändå genomför förbättrings- eller änd-ringsåtgärder är bra och de kommer att vara kännba-ra, till skillnad från andra sanktionsåtgärder inomt.ex. plan- och bygglagen.Moderaterna och stöder vårt förslagom en tremånadersregel mellan meddelandetiden tillhyresgästerna och möjligheten att gå till hyresnämn-den. Tyvärr har ett märkligt krav i sam-manhanget. De och tycker att passivitetska straffa hyresgästerna. Om hyresgästerna inteaktivt godkänt ombyggnadsplanerna ska hyresvärdeninte behöva ta hänsyn till detta när tremånadersperio-den har löpt ut. Det uppmuntrar också till passivitetfrån hyresvärdens sida och riskerar att dialoger mel-lan hyresgäster och hyresvärd uteblir i förhoppningom att ingen klagar över förslaget till ombyggnadsåt-gärder. Möjligheten till hyresgästinflytande minskaroch hyresvärdens ställning stärks.Som jag sagt tror inte vi vänsterpartisteratt de föreslagna förändringarna med säkerhet ledertill förbättringar av hyresgästinflytandet. Våra förslagär tydligare och bättre. Men vi får inte gehör för våraförslag här . Därför har vi yrkat att det ska görasen utvärdering av hur de nya reglerna kommer attfungera. Vi föreslår att de nya reglerna utvärderasinom två till efter det att de tagits i bruk för attse om hyresnämndens praxis ändrats på något nämn-värt sätt. Då kommer det att finnas ca 200-300 fallsom kan utgöra grund för en utvärdering. Det räckerinte med regeringens uttalanden om att ytterligarelagstiftningsåtgärder kan behövas eller att avsikten äratt följa utvecklingen. Det tog faktiskt attkomma fram till de här föreslagna förändringarna,och inte kommer det att gå fortare nästa gång.Till sist vill jag ta upp en fråga som Vänsterpartiettycker har hamnat i fel lagstiftningsdiskussion efter-som den inte kommer att få någon verkan.Enligt en särskild förordning ska hyresnämnden ifortsättningen underrätta om enombyggnadsåtgärd är förenlig med de varsamhets-regler som gäller enligt . Detta isig är ingen lösning på problematiken eftersom bygg-nadsnämndens möjligheter att förhindra inre föränd-ringar i byggnader är ringa. En kommun kan utökabygglovsplikten för särskilt värdefulla kulturhistoris-ka byggnader när det gäller underhållsåtgärder, där-emot inte för inre förändringar. Det är ett hål i lag-stiftningen som måste åtgärdas, men inte med rege-ringens verkningslösa metoder utan med en ändring i8 kap. 6 § i plan- och bygglagen.Bygglovsprövningar för inre ombyggnadsåtgärdervar möjliga i tidigare lagstiftning och bör naturligtvisåterinföras. tackar i det här samman-hanget för och stöd av vårtförslag.Herr talman! Jag står naturligtvis bakom allaVänsterpartiets reservationer, men för tids vinnandeyrkar jag bifall endast till reservation 8, punkt 6.Anf. 3 ():Herr talman! Innan jag går in på innehållet i rege-ringens proposition om hyresgästinflytande vid om-byggnad och andra hyresrättsliga frågor ska jag för-söka spåna kring själva begreppen och vad de står för.Vi talar om hyresgäst, hyresvärd, hyresrätt. Vadstår begreppet hyresgäst för? Varför kallas det intehyrestagare? Vi talar ju om arbetsgivare, arbetstagare,långivare, låntagare. Varför talar vi inte om hyresgi-vare och hyrestagare t.ex.? En gäst ses ju i vardagligttal som inbjuden och i regel för . harlagstiftningen kompenserat hyresgästen genom att gebesittningsskydd, så detta kanske inte är så mycket attorda om. Dessa tankar måste ses i ljuset av att det ärviktigt att rusta upp och underhålla fastigheter, så attvi inte lämnar ett utslitet fastighetsbestånd till nästageneration.I mitten av 90-talet genomfördes en reform avreglerna om hyresgästinflytande. Reglerna, som träd-de i kraft , ledde tyvärr inte till denframgång som många hyresgäster hoppats på. Det nyai reformen är att den enskilde ska kunna säga nej tillstandardhöjningar som påverkar hyran - bruksvärdet.Nytt är också att om lägenhetsförändringar sker ge-nom att lägenhetsplanen görs om med annan lägen-het, har hyresgästen möjlighet att motsätta sig detta.Fastighetsägaren har rätt att utföra beaktansvärdaåtgärder.Reformen har dock inte lett till avsevärda förbätt-ringar. I vissa fall har normalt fastighetsunderhållblivit inkörsporten till stora ombyggnader. Formernaför samarbete mellan hyresgäster och fastighetsägaremåste förbättras. Regeringen har därför i den nu be-handlade propositionen återkommit i frågan.Herr talman! anser att det ärmycket viktigt att finna en god balans mellan hy-resvärd och hyresgäst. Fastighetsägaren sätter storapengar på spel och tar stora risker. Hyresgästen harförhoppningar om långsiktighet. Det handlar omhyresgästens hem, familjens fasta punkt i tillvaron,och det kan leda till stora konsekvenser för familjenatt inte kunna bo kvar på grund av att hyran höjs förmycket eller om t.o.m. fastigheten ändras så att lä-genheten försvinner.Vi behöver ett väl balanserat hyresgästinflytande.Inte minst subsidiaritetsprincipen, som bygger påvilken nivå som stegvis behövs för att skydda ochstödja den enskilde, talar för detta.Den proposition som regeringen har lagt fram in-nehåller nio förslag till förändringar i jordabalken,hyresförhandlingslagen samt lagen om arrende- ochhyresnämnder. Förändringarna syftar i huvudsak tillett förändrat hyresgästinflytande vid ombyggnad,men berör också besittningsskyddet och de ekono-miska villkoren för lokalhyra.Kristdemokraterna vill här särskilt framhäva vik-ten av att hyresgästinflytandet balanseras på ett så-dant sätt att varken fastighetsägares möjligheter tillupprustning eller hyresgästens besittningsskydd ochekonomiska förutsättningar undergrävs. Den översynav lagstiftningen som regeringen har gjort är angelä-gen, men det finns skäl att ifrågasätta ett antal avpropositionens förslag och bedömningar.I fråga om ändringsåtgärder utan godkännande avhyresgästen eller tillstånd av hyresnämnden föreslårregeringen att inte bara påbörjade åtgärder ska för-bjudas och beläggas med vite utan också åtgärdersom av särskild anledning kan antas bli påbörjade. Enrad av hyresnämnder som utgjort remissinstans haravstyrkt förslaget som det fanns i utredningens betän-kande. Lagrådet har betonat vikten av att det tydligtframgår av lagtexten att förbudet bör användas re-striktivt.Vi kristdemokrater anser att lagtexten och förar-betena inte är utformade på ett sådant sätt att det iförväg enkelt kan bedömas när förutsättningar förtillämpning av förbudet finns. Regeln hotar att slåmot den som av missförstånd inte inhämtat godkän-nande likaväl som mot den som agerar illojalt. Denriskerar därmed att bakbinda fastighetsägare när deredan på planstadiet kan beläggas med vite. Vi anserinte att man kan fälla en fastighetsägare redan påplaneringsstadiet. Det kan behövas olika förslag tilllösningar som fastighetsägaren ändå måste kunnatesta innan han eller hon gör slag i saken. Det får intevara förbjudet att tänka.Jag vill därför yrka bifall, herr talman, till reser-vation nr 12. ställer sig givetvisbakom övriga reservationer från ,men nöjer oss för tids vinnande med detta yrkande.Samtidigt vill jag fråga Socialdemokraterna och An-ders Ygeman var man ska dra gränsen för vilka åt-gärder som kan antas bli påbörjade.Herr talman! Lagrådets kritik beträffande lydelsenav den centrala bestämmelsen i 18 f § hyreslagen, attsakliga ändringar inte bör genomföras vilkas innebördinte alls eller med svårighet kan utläsas ur lagtexten,har viss bärighet även på den lydelse av lagrummetsom återfinns i propositionen. Hyresvärdens intresseatt vägas mot "det intresse" som hyresgäster i all-mänhet kan ha ändras till "de skilda intressen" somhyresgäster i allmänhet kan ha.Vi anser att lagbestämmelserna är allt-för generellt utformade, vilket kan leda till tolknings-svårigheter. Gäller det nu att hyresvärden ska ta hän-syn inte bara till äldre och till personer med funk-tionshinder utan också till t.ex. ensamstående mam-mor med svag ekonomisk ställning, till studenter somvill bo enklare osv?Kan förklara vad jag med anled-ning av denna proposition ska kunna säga till en en-samstående mamma som är nöjd med sitt boende? Destora ombyggnader som görs i fastigheten där hon borär inte för tillfället nödvändiga, och hon har inte eko-nomiska möjligheter att betala högre hyra. Omfattashon av "de skilda intressen" som hyresgäster i all-mänhet kan ha?En otillräcklighet i regeringens proposition är atthyresgästerna saknar möjlighet att ta initiativ införhyresnämnden. De i propositionen föreslagna rege-ländringarna för hyresgästinflytande kan förväntasleda till en ändrad praxis i hyresnämnd och hovrätt såatt hyresgästerna ges en utökad möjlighet att påverkaomfattningen av ombyggnaden. Hyresgästerna borderimligtvis också kunna få lägga fram förslag om om-byggnationens utformning för hyresnämnden, så atthyresnämnden skulle kunna få ta ställning till bådehyresvärdens och hyresgästernas förslag. Vi har i ettsärskilt yttrande i betänkandet framfört dessa syn-punkter.Hyresgästerna är likaväl som fastighetsägarna be-tjänta av en välavvägd och förutsebar rättslig regle-ring. Vi anser därför att ett tillägg till 18 f § hadekunnat prövas med lydelsen: "Sedan hyresgästernadelgivits att hyresvärden lämnat in ansökan till hyres-nämnden enligt föregående stycke, får en hyresgästeller grupper av hyresgäster inom en månad ansökahos hyresnämnden om tillstånd kan tillstyrkas eller ejsamt ange grunderna för talan".