prot · GQ0931 · 2002-12-06 00:00:00 — Det är väldigt bra.Ska vi komma vidare där gäller det att också tamed sig erfarenheter från de exempel där vi ser hurintegrationen mellan utbildning och arbetsliv harfungerat väldigt väl.Ett sådant intressant exempel är den försöksverk-samhet Lärande i arbetslivet som pågår och somutvärderas av . av utbildningenbedrivs i arbetslivet enligt en särskild kursplan. Jaghar själv besökt sådan verksamhet och fått mycketpositiva reaktioner från elever, från lärare och inteminst från arbetslivet. Man har fått ett helt annatengagemang från näringslivet för att också delta i attbedriva utbildningen. Det är någonting att lära sig föralla yrkesprogrammen. Minst av utbild-ningen på byggprogram och hantverksprogram skaske i arbetslivet, men kan utökas om behovoch förutsättningar finns.Det finns många fina exempel på att man faktisktkan koppla ihop skolämnen med näringslivet ochlärande i arbetslivet på ett mycket bra sätt. I den me-ningen är också jag för lärlingsarbete, men inte i denmening som jag misstänker att ärför, det vill säga med en gammaldags syn att en lär-ling inte behöver kärnämnena och de viktiga baskun-skaper som vi alla som medborgare måste ha för attleva ett gott liv i vårt samhälle. Är efter att minska kraven i svenska, engelska, ma-tematik och religion för de elever som väljer yrkesin-riktade program ställer jag inte upp. Ett moderntarbetsliv och ett modernt samhälle kräver dessa kun-skaper.Anf. 47 ():Fru talman! Visserligen har vi inte budgetdebattenförrän , men det är ändå en smula märkligtatt utbildningsministern kommer med insinuationerom budgetförslagen. Om utbildningsministern hadeläst på ordentligt hade han vetat att vi kristdemokrateri år lägger mer pengar på till exempel studiestödet änvad det reviderade budgetförslaget gör som kommerfrån den så kallade majoriteten i . Likasåborde utbildningsministern veta att vi kristdemokrateri alla år har överfört de specialdestinerade statsbidra-gen till skolan till den generella kommunpåsen, alltsåtill kommunernas och därmed elevernas fromma. Detborde utbildningsministern känna till.Det är oerhört positivt och bra att utbildningsmi-nistern och jag är överens om vikten av att samman-föra konkret yrkesutbildning och skola, att hitta desamverkansformer som fungerar mellan näringslivetoch skolsystemet. I lärlingssystemet efterfrågar vikristdemokrater alltså ett nationellt lärlingsprogram,en lärlingsutbildning som har nationell kvalitet menlokal utformning. Det handlar, fru talman, på intetsätt om att undergräva kraven på goda kunskaper.Tvärtom handlar det om att höja statusen på denpraktiska yrkesutbildningen.Jag vill lyfta fram en annan aspekt som utbild-ningsministern ännu inte nämnt, nämligen validering-en. Vi kristdemokrater tror att en utökad användningav validering på ett strategiskt och bra sätt kan bidratill att bristen på arbetskraft avhjälps. En validerings-utredning som lades fram har ännuinte föranlett förslag från regeringens sida. noterarjag att utbildningsministern glädjande nog säger attförslag kommer . Då är frågan hur dessaförslag kommer att se ut.Vi kristdemokrater vill ha en kontinuerlig och brastruktur för valideringen. Det ska vara möjligt för allaatt få sina kunskaper ordentligt bedömda, oavsett hurman har förvärvat dem: genom teoretiska studier påolika håll, genom praktisk erfarenhet eller genomerfarenhet från olika länder. har ministernglidit något i frågan. säger han att regeringen snartåterkommer. Jag vill passa på att fråga utbildnings-ministern: När kommer regeringen med de kraftfullaoch nödvändiga förslag som vi kristdemokrater efter-frågar och som gäller utökad användning av valide-ring?Anf. 48 Utbildningsminister ():Fru talman! I fråga om resurserna hänvisar till att sätter inpengarna i påsen till kommunerna. Problemet, , är att ni använder pengarna tre fyragånger om. Om vi skulle debattera äldreomsorgenskulle säga att de har satt in peng-arna i påsen - de ska gå till äldreomsorgen. När videbatterar skolan som vi gör nu så finns pengarna ipåsen - de ska gå till skolan.I den kommunalpolitiska verkligheten går det inteatt använda pengarna . Kristdemokraternahar sagt nej till en specialdestinerad satsning på flerlärare i skolan. Det går inte att komma ifrån. Det gårinte heller att komma ifrån att ni använder de pengarni sätter in i påsen till det som för tillfället råkar varauppe till debatt. Det är något som ni själva bör redaut.Hur ser egentligen på kärnäm-nena i de yrkesinriktade programmen? Jag skulle varaglad om detta är ett tecken på att du ställer upp. Dusäger att ni inte vill sänka kraven. Då är jag väldigtnöjd och glad. Jag tror att det är precis den inrikt-ningen vi ska ha när vi stärker yrkesprogrammen igymnasieskolan.När vi får betänkande, somkommer att vara ett fint underlag för att gå vidare,tycker jag att vi måste ha som grundläggande ut-gångspunkt att ett modernt arbetsliv och ett moderntsamhälle kräver de grundläggande kunskaper av allaelever som vi brukar kalla kärnämnen. Det ska intebara gälla dem som just nu är inriktade på högskole-studier utan alla elever. Det är väldigt glädjande attdet är en ökande andel av elever som går yrkespro-gram som fortsätter till eftergymnasial utbildning.Kvalificerad yrkesutbildning är ett viktigt områdesom har lyckats med att rekrytera nya grupper tilleftergymnasial utbildning, inte minst pojkar frånarbetarhem som traditionellt brukar pekas ut som dengrupp som i lägst grad går vidare till högre utbild-ning. Kvalificerad yrkesutbildning innehåller avance-rade teoretiska moment men har en väldigt tydligkoppling till arbetsmarknad, offentlig sektor ochnäringsliv. Lärandet sker ute i arbetslivet i mycketstor utsträckning, minst en tredjedel.Vi har skapat en väldigt fin utbildningsform. Detfinns anledning att dra lärdomar från denna utbild-ning när det gäller synen på gymnasieskolan menäven för synen på högskolans utveckling. Därför görvi nu också insatser på högskolans område. Vi inrät-tar en yrkeshögskoleexamen och uppmuntrar hög-skolorna att arbeta mer med kortare yrkesinriktadeutbildningar som inte innebär en stängd dörr för fort-satt utbildning men som innebär att man får en braoch avancerad utbildning, kan gå ut i arbetslivet ochsenare ha möjlighet att komma tillbaka till högskolanför att komplettera. Vi bygger en infrastruktur somjag tror kommer att bli mycket betydelsefull förframtidens yrkeskunskaper och för att attrahera ung-domarna att välja dessa yrkesinriktningar.Det är viktigt att jag får svar av frågan om kärnämnena. Om vi är överens där harvi en fin grund att tillsammans gå vidare och se hur vibättre kan integrera utbildningen i gymnasieskolanmed lärandet i arbetslivet.Statsrådet arbetar med valide-ringsfrågorna och återkommer till om dem.Det står naturligtvis fritt att fort-sätta dialogen med henne om just dessa frågor.Anf. 49 ():Fru talman! Det är tråkigt att det verkar finnas engrundläggande skillnad i synsättet mellan utbild-ningsministern och oss kristdemokrater när det gällerresursfrågan. Vi tror att de bästa besluten om skolantas på lokal nivå. Det är därför vi överför medel tillden generella statsbidragspåsen.Vi kan också luta oss mot revisorersom konstaterat att regeringens specialdestineradestatsbidrag faktiskt i högre grad stjälpt än hjälpt denlokala skolutvecklingen. Det finns nog skäl för ut-bildningsministern att tänka om också i denna fråga.Varför litar inte utbildningsministern tillräckligtpå sina egna kommunpolitiker och att de klarar av attta de kloka besluten i skolfrågorna? Vi kristdemo-krater litar på våra kommunpolitiker.När det gäller lärlingsutbildningen glider minis-tern något. Jag har respekt för att vi måste inväntaGymnasiekommittén. vill jag ta tillfället iakt och poängtera att det är viktigt att de eventuelltfärre bredare ingångar som kan komma i ett förslagframöver inte får leda till att den konkreta yrkesut-bildningen tappas bort. Det är viktigt att det finnsmöjlighet för de ungdomar som så önskar att gå in iett yrke och att kombinera grundläggande kärnkun-skaper med ett riktigt yrke.Fru talman! Det är därför som vi kristdemokraterargumenterar så kraftigt för en lärlingsutbildning iform av ett nationellt lärlingsprogram med lokalavariationer och lokal mångfald.Fru talman! Jag noterar också att utbildningsmi-nistern fortfarande glider något i yrkeshögskolefrå-gan. Vi är överens om betydelsen av kvalificeradyrkesutbildning. Det är bra. Men låt oss ta nästa steg.Låt oss integrera den kvalificerade yrkesutbildningeni en ny yrkeshögskola så att vi även där får kvalitetoch mångfald så att vi löser de gemensamma frågor-na.Anf. 50 Utbildningsminister ():Fru talman! När det gäller högskolans utvecklinghar vi i en modell som jag tror väldigt mycketpå. Högskolan omfamnar breda former av utbildning-ar. Det har lett till att vi fått en kvalitetsutveckling imånga av våra yrkesutbildningar i högskolan somvarit väldigt bra och stark. Ta till exempel sjukskö-terskeutbildningarna och vad som hänt med demunder den senaste tioårsperioden - en mycket starkkvalitetsutveckling i praktisk kunskap och erfarenhetmen också med en mycket stark teoretisk vetenskap-lig bas och grund.Detta tror jag är ett arbetssätt som är mycket braockså för att utveckla de eftergymnasiala yrkesutbild-ningarna när vi nu inför en ny typ av examensform,yrkeshögskoleexamen, som jag tror kommer att bli enmycket bra form av vidareutbildning för många vikti-ga yrkesgrupper. Sådan är ju kunskapsutvecklingen isamhället: Vi ser på fler och fler områden ett alltstörre behov av olika typer av kunskaper och kompe-tenser som förr inte ansågs ingå i en yrkesutbildning.Därför är det viktigt att inse - och det är bra att säger det - att vi kommer att behövakärnämnena i yrkesprogrammen i gymnasieskolanockså . Ska man vara en skicklig yrkesar-betare behöver man nämligen de här breda kompeten-serna. Ska man vara en aktiv medborgare behöverman ha med sig de kunskaperna. Jag tror att det finnsen god grund för samarbete kring dessa frågor.Dock kommer inte ifrån att närdet gäller resurser och satsningar på utbildning så ärdet ett slags skuggboxning han står för. Varje gångdet gäller någon annan fråga än skolan, till exempeläldreomsorgen som är kolossalt viktig, är de dit påse ska gå. När vi nu pratar skola ärpåsen på väg till skolan. Så har inte vi valt att göra.Det är inte ett riktigt sätt att redovisa hur man satsar.Vi har öronmärkt pengarna till skolan, och vi tyckeratt det är viktigt att göra så.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 2002/03:62 om bo-endeskattenAnf. 51 Finansminister ():Fru talman! de har frå-gat vilka åtgärder regeringen avser att vidta så attsmåhusägare kan få sådana besked om fastig-hetsskatter och förmögenhetsskatter att de får veta omde har råd att bo kvar. Vidare har frågat om jag avser att frysataxeringsvärdena så att den nu pågående allmännafastighetstaxeringen inte får genomslag samt om jagavser att vidta åtgärder så att änkor ochänklingar har råd att bo kvar i sina småhus.För att börja med arvsbeskattningen av efterle-vande make ingår det i Egendomsskattekommitténsuppdrag att med förtur undersöka möjligheterna attstärka efterlevande makes ställning genom att föreslåändringar i beskattningen av arv mellan makar. Jagräknar med att kommittén i ett delbetänkande skalägga fram ett sådant förslag i början av nästa år.Vad gäller fastighetsbeskattningen är den en delav kapitalinkomstbeskattningen och en viktig in-komstkälla för att finansiera den offentliga välfärden.Fastighetsskatten beräknas ge staten intäkter påmer än 20 miljarder kronor.Av rättviseskäl och för att det inhemska sparandetska fördelas på ett samhällsekonomiskt tillfredsstäl-lande sätt är likformighet i kapitalbeskattningen vik-tig. Fastighetsskatten baseras därför på taxeringsvär-den som speglar fastigheternas marknadsvärden.De senaste årens prisökningar på fastigheter tillföljd av den goda ekonomiska utvecklingen har med-fört att skatten på fastigheter skulle ha ökat kraftigtom inga åtgärder vidtagits. Fastighetsskatten hardärför sänkts. För småhus har skatten sänkts från1,till . Vidare harfribeloppen vid förmögenhetsbeskattningen höjts. Förår 2002 gäller att fribeloppet höjts från 1 000 000 krtill för ensamstående och från 1 500 000kr till för sambeskattade par.En begränsningsregel har införts i fastighetsbe-skattningen som innebär att ingen med normala in-komst- och förmögenhetsförhållanden ska behövabetala av sin inkomst i fastighetsskatt försitt permanentboende. Syftet när den infördes var attmänniskor med låga inkomster, inte minst pensionä-rer, skulle kunna bo kvar i sina hus även i områdendär priserna stigit kraftigt.Under våren 2003 kommer skattemyndigheternaatt fatta beslut om de nya taxeringsvärdena för små-hus. Taxeringsförslag har skickats ut ,och fastighetsägarna har haft möjlighet att senast den1 november lämna synpunkter på förslagen. Deberäknade genomsnittliga höjningarna i förhållandetill omräkning är måttliga. Jag är dock med-veten om att höjningarna i enskilda fall kan bli krafti-ga.Sådana kraftiga språngvisa höjningar av taxe-ringsvärdet kan dock komma att begränsas genomden dämpningsregel som Egendomsskattekommitténnu håller på att ta fram. Meningen är att endast entredjedel av höjningen ska slå igenom under taxe-ringsåret och lika mycket under vart och ett av de tvådärpå följande åren. Jag räknar med att kommitténkommer att presentera sitt förslag somförslaget om lättnader vid arvsbeskattningen för ef-terlevande make läggs fram.Vad gäller förmögenhetsskatten visar våra pro-gnoser att höjningarna av fribeloppen medför attantalet personer som betalar sådan skatt kommer attvara mindre än hälften i förhållande till år2000. Vidare ska prövaåtgärder för att begränsa antalet småhusägare som pågrund av stigande taxeringsvärden kan bli skyldiga attbetala förmögenhetsskatt. Ett sätt kan vara att utredaom begränsningsregeln kan utvidgas till den del avförmögenhetsskatten som härrör från fastigheter.Detta är emellertid en fråga som det i första handankommer på att pröva.Anf. 52 ():Fru talman! Finansministern brukar vara ganskapigg på att dela ut klappar, och så här i jultid julklap-par. kan jag konstatera att det är en riktigt dåligjulklapp. Förmodligen innehåller den en liten lapp därdet står: Var god flytta! Det är iprincip svaret på alla mina frågor: Allt utreds.Jag undrar egentligen vilken värld finansministernbefinner sig i och vilka han umgås med. Träffar fi-nansministern inte dessa människor som håller påatt packa ihop därför att de måste flytta?Jag gör det. och bor i . De är gamla och bor i . Det är inget stor hus, . Tomten är på ungefär 600 kvadratmeter.De råkar se vattnet mellan grannarnas hus och träden,för de bor ju i skärgården. De kommer att få en sam-manlagd boendeskatt, trots begränsningsregeln, på5 - !Nils säger: Jag hade hoppats att jag skulle få slutamina dagar här i mitt hus, men blir jag tvungen attflytta.Så är det när Socialdemokraterna styr i Sverige.Nils och blir tvungna att flytta.I augusti i år träffade jag en änka. Hon var säkertyngre än finansministern. Hennes man hade hastigtblivit sjuk, och gick han bort. Det varen dubbel sorg, för sedan visade det sig att hon vartvungen att sälja huset där de hade bott för attha råd att betala arvsskatten. Hon stod där med ettbarnbarn i en vagn och sade: Jag hade så gärna velatatt han skulle få leka i min trädgård, . kanhan inte det.Jag måste säga att jag grät med henne, för jagtycker att det är förskräckligt. Så är det alltså närSocialdemokraterna styr i . Änkor blir tvung-na att lämna sina hus. utreder Socialde-mokraterna och finansministern.Under valrörelsen grävde man ned denna frågajust i den här utredningen. Vad man då glömde atttala om för folk var vad direktiven innehåller. Det ärmycket tjusigt uttryckt: "De förslag som kommitténlägger fram skall sammantaget vara kostnadsneutralaför den offentliga sektorn." I klartext handlar det omett nollsummespel. Om någon får sänkt kommer nå-gon annan att få höjt. Så har det varit , fi-nansministern.I Socialdemokraternas målsättning när det gällerboende talas det om, och det står också i budgetpro-positionen, att bostaden är en social rättighet. Minfråga till finansministern är: Gäller inte detta alla?Gäller det inte dem som bor i småhus? Gäller det inteänkan? Gäller det inte och som bor i sittbarndomshem i ? Gällerinte detta med att bostaden är social rättighet?Finansministern har fortfarande chansen att i dagändra sig och säga: Här kommer ett skarpt förslagsom kommer att göra att en del kan packa upp sinaflyttkartonger som de börjat packa, nämligen att vifryser taxeringsvärdena. Det räcker inte, men detskulle i alla fall göra att folk får en rimlig chans.Sedan behövs det fler åtgärder, helt klart. Men detbehövs inte fler utredningar. Det här är utrett många,många gånger.Fru talman! Devisen "stolt men inte nöjd" frånvalrörelsen har fått ett ansikte. Finansministern ärstolt över att flyttlassen går, men det är inte tillräck-ligt många flyttlass för att han ska vara nöjd.Anf. 53 Finansminister ():Fru talman! Vi har ungefär två miljoner småhus iSverige. Av dem har de allra flesta inte berörts sär-skilt påtagligt av de förändringar som har skett undersenare tid när det gäller fastighetsskatt och taxe-ringsvärden. Två tredjedelar av dem kanske till ochmed har fått sänkt skatt genom att vi har sänkt skattenfrån 1 ½ % till . Det kanske handlar om ett parprocent i den senaste omgången, oftast med sjölägen,som naturligtvis har fått en annan situation därför attde har varit kraftigt undertaxerade. Jag harfull förståelse för att det kan uppstå stora problem förenskilda fastighetsägare, för enskilda familjer. Det ärmot den bakgrunden som den nuvarande arbetar för att lösa en del av de pro-blem som finns.Marietta de har sagtatt mängder av människor får flytta. Det finns tyvärringet fog för det påståendet. Det kan man se om mantittar på flyttstatistiken eller försäljningsstatistiken försenare tid. Det är inga dramatiska förändringar somhar skett de två tre fyra senaste åren.Jag tror att de bordefundera på att den begränsningsregel som vi har in-fört, och som bekämpade och inte villeha, faktiskt har hjälpt kanske 100 000 låginkomstta-gare, i första hand 100 000 äldre människor, pensio-närer, att till och med i de flesta fall få en sänkt skatt.Interpellanten och Moderata samlingspartiet har up-penbarligen inte unnat de här människorna att få denhär sänkta skatten eftersom man har varit motståndaretill begränsningsregeln.Jag tycker också att det är viktigt att komma ihågatt Moderata samlingspartiet har krävt att man skaslopa fastighetsskatten. Men inte ens Moderata sam-lingspartiet har kunnat föreslå det, utan Moderatasamlingspartiet har tvingats konstatera att man inteens under den mandatperiod som vi har framför ossorkar med att föreslå slopad fastighetsskatt. Det berornaturligtvis på att det är så pass mycket pengar, över20 miljarder kronor, som fastighetsskatten inbringaratt det skulle innebära att man i så fall får slopa helabarnbidraget. Det är min fråga till interpellanten: ÄrModeraterna beredda att slopa barnbidraget för att tabort fastighetsskatten? Det är väl vad det handlar om iså fall.Det är en realitet att det starka motivet till att vihar fått kraftigt höjda taxeringsvärden är Moderater-nas totala misslyckande när det gäller bostadsbyg-gandet, inte minst här i . Det ärjust de kommunerna som har det lägsta bostadsbyg-gandet. I de moderatstyrda kommunerna i det härlänet, i , i , i , i Stockholmoch på alla andra ställen där har styrtoch ställt har det intebyggts några bostäder.Varför byggs det inga bostäder? Därför att Mode-raterna inte vill bygga några bostäder. När Modera-terna inte vill bygga några bostäder är det klart attpriserna stiger våldsamt på de få fastigheter som finnskvar när det är en stor och växande efterfrågan. Mo-deraterna har kanske en oerhört stor skuld i den kraf-tiga prisstegring som gjort att många människor harfått kraftigt höjda taxeringsvärden. Därför är det enväldig fördel att nu har fått lämna styreti varje fall i och kanske några andrakommuner som är beredda att försöka byggafler bostäder och därmed bidra till att vi i fortsätt-ningen får en annan utveckling när det gäller småhus-priserna.Jag är glad över att vi inte längre har den här dra-matiska ökningen av småhuspriserna som Moderater-nas bostadspolitik tidigare ledde till. Därför vore detbra om vi nu också kunde lösa en del av de uppgiftersom har getts i bland annat Egendomsskattekommit-téns direktiv och som jag tror är viktiga att vi kankomplettera begränsningsregeln med också i fortsätt-ningen.Anf. 54 ():Fru talman! Det är på ett fantastiskt sätt finansmi-nistern försöker komma undan frågan vi ska diskuterai dag. Socialdemokraterna har regerat desenaste 61 åren av 70. Ändå är Socialdemokraternaalltid helt oskyldiga till allting. Finansministern vetatt det har byggts väldigt mycket i moderatstyrdakommuner. Där kan vi lämna den diskussionen.Finansministern säger att det inte är så många somkommer att behöva flytta beroende på Socialdemo-kraternas politik, det vill säga fastighetsskatt, förmö-genhetsskatt, arvs- och gåvoskatt. Jag har en gångställt en skriftlig fråga till finansministern om det här.Det var en debatt med en annan socialdemokrat här ikammaren. Hon tillstod att det här inte var riktigt bra.Hon sade just också att det är nog inte så många. Dåfår jag fråga: Hur många är det som är acceptabelt förSocialdemokraterna? Hur många ska behöva flytta pågrund av de här skatterna? Jag sade förut att bostadenär en social rättighet. Gäller inte det för småhusägare?Ska de kunna lämna sina hus hursomhelst? Hur trorfinansministern att och känner det? 80 årgamla ska de behöva flytta hals över huvud, som defaktiskt får göra, beroende på den politik som Social-demokraterna och finansministern för. Vad innebärdet för en 80-åring att behöva flytta på det här sättet?Det bekommer tydligen inte finansministern.Så säger han så här: En del har fått sänkt skatt.Det där har jag hört förut. En del har fått sänkt och endel har fått höjt och då jämnar det ut sig. Jag vet intevad det hjälper dem som har fått höjd skatt att någonannan har fått sänkt skatt. Finansministern står liksommed ena benet i en hink med kallt vatten och andrabenet i en hink med varmt vatten och så registrerarhjärnan att det här är ungefär lagom. Men det hjälperfaktiskt inte de enskilda som får höjd skatt ett förbas-kat dugg.Jag frågar igen, finansministern: finansminis-tern alltså inte beredd att göra någonting här och ,vilket han skulle kunna göra, så att de personer jagbeskriver skulle kunna få en chans att bo kvar?Samtidigt tycker jag att det är väldigt märkligt, förnågonstans inser ju finansministern att det är något felpå fastighetsskatt, förmögenhetsskatt och arvsskatteftersom man först inför en begränsningsregel, sedanska man komma med dämpningsregler. Man har gjortåtskilliga ändringar. Varför gör man det? Därför attden här skatten inte håller. Dessutom har finansmi-nistern i det här läget i princip sagt: Hus kan inteflytta från därför kan man beskatta dem. Harman det som utgångspunkt förstår jag varför mantycker att fastighetsskatten är en utmärkt skatt. Folkkan däremot flytta från sina hus. Det har tydligenfinansministern missat.Anf. 55 Finansminister ():Fru talman! Det är riktigt att Socialdemokraternahar haft ett stort ansvar för politik och eko-nomi . Men det är tyvärr så attSocialdemokraterna inte har kunnat bestämma överatt det inte har byggts några bostäder iStockholm under moderat ledning. Socialdemokra-terna har inte kunnat bestämma när inte harbyggt några bostäder under de tio tjugo senaste åren.Socialdemokraterna har inte kunnat bestämma överatt det likaledes moderatstyrda strängt tagetinte byggde några bostäder.Det är tyvärr så att om interpellanten och hennesparti, Moderata samlingspartiet, hade hjälpt till ochbyggt bostäder hade de kunnat dämpa prisutveckling-en också i . Men det har intefunnits någon som helst vilja.