prot · GP0985 · 2002-03-20 00:00:00 — Förvisso säger utskottets majo-ritet att man förutsätter att regeringen i sina övervä-ganden kommer att ta hänsyn till våra motionsyrkan-den, men man missar ändock att faktiskt lyfta framdet som vi tar upp. Vi tycker nämligen att regeringensståndpunkt i förhandlingarna inom EU ska vara motsätter sig möjligheten till patent på mjukvara.Men vi får väl hoppas att regeringen gör det övervä-gandet och intar det ställningstagande som vi har.I övrigt, vad gäller statens engagemang i ,arenarätt osv., står vi bakom utskottets ställningsta-ganden.Anf. 156 ():Fru talman! Till detta års motionsbetänkande iimmaterialrättsliga frågor har vi kristdemokrater ettsärskilt yttrande och fyra reservationer, varav två ihopmed andra partier.Jag tänker uppehålla mig i mitt anförande vid detsärskilda yttrandet och något lite vid reservationerna,men jag vill först yrka bifall till reservation 5 underpunkt 11.Jag börjar sedan med det särskilt yttrandet omenklare skydd för uppfinningar. Det finns en social-demokratisk motion om ett sådant skydd, och detbegärs ett tillkännagivande om ett enklare skydd föruppfinningar än patent. Vi har valt att inte återuppre-pa de motioner som vi har haft tidigare när det gällerdenna fråga. Men det finns ett klart behov av ett så-dant skydd också i . Vi har med anledning avatt det pågår annat arbete inom EU där frågan ombruksmodellskydd också förhoppningsvis tas upp nöjtoss med ett särskilt yttrande i denna fråga.Jag går så över till frågan om patentintrångsför-säkring. I ett par socialdemokratiska motioner och enmoderat motion anser man att patentintrångsskyddetför uppfinningar och patent bör förbättras. Vi krist-demokrater instämmer i detta och menar att patentin-nehavaren ofta är i en underlägsen ställning i förhål-lande till ett storföretag som gjort patentintrång. Pa-tentinnehavaren har varken råd ellerförmåga att processa.För att vidmakthålla och ytterligare vitalisera ettbra innovationsklimat är det viktigt att det finns ga-ranterade och rimliga skydd mot stöld av immateri-ella tillgångar. Även om det enligt betänkandet inomEU pågår vissa överväganden i riktning mot att till-skapa en försäkringslösning på europeisk nivå såtycker vi kristdemokrater att regeringen kunde varaän mer aktiv och genom initiativ i försäkringsfråganpåskynda en utveckling som syftar till skydd för densvagare parten i detta sammanhang. Därför har vi tillbetänkandet fogat en reservation till förmån för mo-tionernas yrkanden i den frågan.Fru talman! Nästa fråga som jag tar upp handlarom patent på biotekniska uppfinningar. Detta är enmycket viktig fråga. Den är också uppe till debattvarje år när vi debatterar immaterialrättsliga frågor.För oss kristdemokrater handlar det om att inte medpatent överskrida en gräns som inte är etiskt försvar-bar eller som kan vara till stort förfång för mänsklig-heten . Vi menar att det inte bör vara möj-ligt att ta patent på liv, t.ex. gener. Vi är inte ensam-ma i denna uppfattning, vare sig här i kammaren elleri forskarkretsar.I tidningen från iår refereras till som i ett re-missvar angående EG-direktivets implementering isvensk lag säger följande:"Människans gener bör under inga som helst om-ständigheter kunna patenteras. Direktivet är oaccep-tabelt i sin nuvarande utformning, och följaktligenska också agera för att det omformas. "Från har uttalats följande -jag citerar ur samma tidning igen:"Direktivets gränsdragning mellan vad som ärupptäckt och vad som är uppfinning är fortfarandeoutredd, och att det i den föreslagna lagtextens defi-nition av industriell användning är oklartom och när en gensekvens ska anses som en uppfin-ning. "Här skulle det finnas mycket ytterligare att säga,men jag ska hålla min talartid och tar inte upp mernär det gäller den frågan.När det gäller statens engagemang i vill jagbara kort deklarera att vår åsikt är att staten inte läng-re borde behöva engagera sig i genom att bl.a.utse ordförande och styrelseledamöter. Därför är vimed på den reservation som handlar om att detta inteär nödvändigt.Fru talman! Slutligen vill jag säga några ord ommotionerna som handlar om arenarättigheter.I en kristdemokratisk kommittémotion föreslår viatt idrottsföreningars arenarättigheter för evenemangdär det inte finns en upphovsrätt utreds. Bak-grunden till motionen liksom till liknande motionerfrån är den principfråga som aktualiseradesi samband med den s.k. TV-listedebatten. Betydandekritik framfördes mot förslaget att ta ifrån innehavareav rättigheter dessa rättigheter och ge dem till någonannan.Den principfrågan är tungt vägande och ett bäran-de skäl för att gå vidare med en utredning. Eftersomsamma yrkande har varit föremål för lagutskottetsövervägande tidigare och debatterats här i kammarentänker jag inte framföra någon ytterligare omfattandeargumentering här . Jag hoppas att regeringen såsmåningom inser att den här frågan är viktig att lösa.Glädjande nog har nu också en mo-tion som berör detta ämne. Vi har en gemensam re-servation här. Jag yrkar alltså bifall till reservation nr5.Anf. 157 ():Fru talman! Återigen ska vi diskutera ett motions-betänkande som rör de immaterialrättsliga frågorna.Våra olika ståndpunkter angående årets motioner harvarit kända . Vi har diskuterat demmånga gånger. Jag inleder i alla fall med att yrkabifall till förslaget i lagutskottets betänkande nr 17 idess helhet samt avslag på samtliga reservationer.Inledningsvis vill jag ge några kommentarer tillden reservation som avgett beträf-fande patentintrångsförsäkringen.För det första har sanktionssystemet för patentin-trång förstärkts av denna riksdag för inte så längesedan. I korta ordalag innebär detta att det rättsligaskyddet för patentintrång faktiskt förbättrats för inne-havaren av ett patent. Det är enligt min bedömningalltför tidigt att säga något om de rättsliga effektersom dessa förstärkningar inneburit ur skyddssyn-punkt.För det andra har den försäkring mot patentintrångsom var möjlig att teckna för uppfinnare visatsig vara olönsam. Enligt uppgift är detta i mångt ochmycket ett resultat av att som marknad varitalltför begränsad för de lönsamhetskrav en sådan härtyp av försäkring måste ha. Enligt uppgift har ocksåen inledande diskussion påbörjats från kommissio-nens sida. Vad den diskussionen resulterar i har visäkert anledning att återkomma till.För det tredje har regeringen faktiskt försöktåstadkomma just det som reservationen efterlyser.Trots initiativ inom detta område har arbetet med attfå intressenter att ånyo inrätta en patentförsäkring intevisat sig vara möjligt att genomföra. Detta trots attstaten gett vissa utfästelser om att stå för vissa initial-kostnader.Vi socialdemokrater bedömer dessa fakta någotannorlunda än vad tycks göra ochser det i stället som naturligt att se vilka initiativ somkan komma från EU:s sida. Skulle det visa sig att ettförstärkt ekonomiskt skydd för patentinnehavareskulle kunna komma till stånd genom en försäk-ringslösning ser vi naturligtvis inga hinder för detta.Fru talman! Vad gäller frågan om biotekniskauppfinningar kan konstateras att regeringen underföregående år har tagit fram en departementsprome-moria som penetrerar frågan om rättsligt skydd förbiotekniska uppfinningar. Jag kommer inte att fördju-pa mig ytterligare i de ståndpunkter vi har haft tidiga-re. Men promemorian pekar ändå på ett par omstän-digheter som kan vara av värde att lyfta fram i dendebatt som pågår.Det är av stor vikt att en lagstiftning om rättsligtskydd inarbetas i vår patenträtt. För denna ståndpunktkan bl.a. anföras de stora utvecklingskostnader somden moderna bioteknikindustrin har innan en produktkan börja säljas på marknaden. Denna utvecklingkräver en ensamrätt för att de kostnader som läggs pådenna typ av projekt ska kunna motiveras ur investe-ringssynpunkt.En annan omständighet som lyfts fram är ocksådet angreppssätt vi har på de risker som bioteknikenför med sig. Kan det sägas vara rimligt att angripadessa risker genom att angripa patenträtten i förstahand? Borde vi inte i stället angripa de effekter somen riskabel teknik och forskning för med sig? Attinneha en ensamrätt innebär ju i första hand en eko-nomisk garanti för att få avkastning på något manuppfunnit. Om effekten av vad man uppfunnit ärskadlig eller på annat sätt oönskad borde det väl varabättre om detta förbjöds eller reglerades. På det sättetförlorar ju innehavaren av patentet anledningen att haen ensamrätt då den ju blir ekonomiskt betydelselös.Denna möjlighet pekar också regeringens promemo-ria på, och kanske är detta egentligen det enda säkrasynsätt som vi kan möta den här utveckling med. Detär en utveckling som rymmer fantastiska möjligheterför människan men också okända risker.Fru talman! Vidare finns det en reservation röran-de patent på programvaror. Även detta är ett områdesom kan ses som problematiskt. Det har inte minst endel synpunkter från olika människor gett bevis påunder mina år här i . I kan man inte patentera ett datorprogram. Ett datorprogramär upphovsrättsligt skyddat.Vad jag har kunnat utröna så siktar en framtidaharmonisering av patent på programvaror i den euro-peiska gemenskapen inte i första hand på datormjuk-vara som omtalas i de motioner som skrivits i ärendet.I stället handlar det om speciella programvaror vilkahänger intimt samman med en teknisk funktion. Vadjag kan förstå skulle effekten av att inte kunna paten-tera en sådan programvara också bli att den tekniskafunktionen inte skulle kunna patenteras. Det är eneffekt som jag tror skulle utesluta många goda upp-finningar.Vi har dock säkert anledning att återkomma tilldenna fråga då ett mer homogent förslagfinns att ta ställning till från regeringen och EU:ssida.Fru talman! Så till den reservation som berör sta-tens engagemang i . Jag nöjer migmed att i denna del konstatera att vi från majoritetenssida tycker att det fortfarande finns skäl för en statligrepresentation i styrelse.Avslutningsvis vill jag nämna några ord kring denreservation som vill överväga införandet av en are-narätt. En frågeställning skulle kunna vara på vilketsätt ett förstärkt upphovsrättsskydd i form av en are-narätt skulle komplettera den bild av upphovsrättersom vi har.Vår bild av de populära idrottsevenemang somsker är i vart fall att de internationella förbundeneller den olympiska kommittén inte direkt kan sägasvara hotade i sina arrangemang varken ur ekonomiskeller juridisk synvinkel. En förklaring till detta ärsjälvklart att förbunden kan teckna lönsamma spon-sor- och reklamkontrakt, men de har också intäkterfrån försålda TV-rättigheter.Vi har på grundval av nämnda resonemang svårtatt förstå vad en förstärkt upphovsrätt just inom dettaområde skulle kunna bidra till. Vad jag vet är dettainte heller något stort problem för den samlade id-rottsrörelsen.Fru talman! Jag vill avslutningsvis återigen yrkabifall till förslaget i lagutskottets betänkande nr 17och avslag på samtliga reservationer hörande till dettabetänkande.Anf. 158 () replik:Fru talman! Det gäller patent på biotekniska upp-finningar eller patent på gener och livsformer. Detsom tar upp här är väldigt intressant.Han undrar om vi inte i stället borde inrikta oss påeffekterna av vad ett patent skulle innebära i ställetför att förbjuda patentet. Visserligen är det en väldigtintressant diskussion, och den vill vi i Vänsterpartietväldigt gärna fortsätta att föra, men i betänkandetlyfts ingenting av detta upp. Det tycker jag är väldigtintressant.I betänkandet säger majoriteten att några bärandeskäl för att motverka ett genomförande av direktivethar utskottet inte ansett föreligga. Vidare säger ävenutskottets majoritet i betänkandet att utskottet inteheller har sett någon anledning att föregripa det arbetesom pågår såväl i som internationellt medden närmare utformningen av ett från etisk synpunktlämpligt och i övrigt väl fungerande skydd för bio-tekniska uppfinningar.Anders Berglöv lyfter här upp aspekten att manskulle kunna problematisera effekterna av ett patentsom får negativa konsekvenser för tredje världen ochför människor. Det är intressanta är ju att utskottetsmajoritet i stort sett bara har lyft upp de ekonomiskakonsekvenserna för läkemedelsbolag osv. Det tyckervi från sida är allvarligt. Det är därförvi reserverat oss. Det är just det som har lyfts fram ibetänkandet från lagutskottet.Men, som sagt, frågan om att ha lagstiftning somförbjuder vissa negativa effekter är intressant. KanAnders Berglöv utveckla det vore det också intres-sant.Anf. 159 () replik:Fru talman! Jag vet inte om jag kan utveckla det.Men det här handlar om ett EG-direktiv som skaimplementeras i svensk lagstiftning. Det lagutskottethar konstaterat är att det inte föreligger några störreavvikelser från EG-direktivet i den svenska patentla-gen. Vi behöver inte göra några större förändringar.De begränsningar när det gäller biotekniska uppfin-ningar som finns i svensk patentlagstiftning finns iallt väsentligt också i EG-direktivet.Det jag vill lyfta fram i den här frågan är natur-ligtvis det angreppssätt vi har. Jag tycker att det är enganska märklig syn att helt vilja så att säga avpollet-tera en del av forskningen med att detta aldrig skakunna patenteras.Jag skulle också vilja vända mig emot den be-greppsförvirring som inte minst framkommer i en delav de motioner som utgör motiv till den här reserva-tionen. Man kan exempelvis inte patentera mänskligagener. Jag tycker att det är onödigt att ens föra ensådan diskussion. Men ska vi för den sakens skullalltid säga att gener över huvud taget aldrig får an-vändas i teknologisk mening? De ska aldrig kunnapatenteras.Jag tycker att det vore ett ganska märkligt steg iden mänskliga utvecklingen om vi skulle börja medatt förbjuda det som vi ännu vet ganska lite om. Detär därför jag vill peka på effekterna. Negativa effekterhar vi i den här församlingen anledning att funderaöver . Det finns naturligtvis, jag erkännerdet, negativa effekter även av biotekniska uppfin-ningar. Det är en forskning som är äventyrlig och somman måste sköta under mycket stort ansvar. Det me-nar jag att vi gör.Anf. 160 () replik:Fru talman! Jag blir så klart fundersam och und-rar: Hur skulle vi kunna förbjuda de effekter som destora biotekniska företagen får till stånd genom t.ex. får fram en ny rissort som konkurrerar utalla andra rissorter, så att bönder i tredje världentvingas att använda en rissort som de egentligen intehar råd att ta in? På vilket sätt skulle vi genom lag-stiftning kunna stävja en sådan bioteknisk uppfin-ning? Jag får inte ihop det riktigt.Ett annat område är just patentet på mjukvara somäven menade är en problematiskfråga. Därför vill jag fråga om även att regeringens ståndpunkt i förhandlingarna iEU ska vara att vi ska vara motståndare till att manska kunna ta patent på mjukvara.Anf. 161 () replik:Fru talman! Regeringens ståndpunkt, som togsupp i den senare frågan, har vi säkert anledning attåterkomma till . Man kan ju börja med att pe-netrera frågan om programvara. Först och främst ärdet ju en upphovsrättsligt skyddad vara.Det andra man talar om i den här diskussionen -det fick vi oss alla till livs i lagutskottet - är dato-rimplementerade uppfinningar. Det är uppfinningarsom på olika sätt är beroende av ett program för attkunna utföra en teknisk funktion. Ska vi kunna räknain mjukvara, som det talas om i motionerna, i detta?Mjukvara är alltså programmet Word eller LotusNotes, som vi använder här i . De är upp-byggda på ett speciellt sätt. De är uppbyggda utifrånen programmering, en programmering som så att sägaär ett språk, ett alfabet. På det sättet skulle jag tro attdet generellt sett är väldigt svårt att patentera pro-gramvara. Det skulle vara väldigt svårt att tillämpa.Det kanske kan komma. Den tekniska utvecklingengår fort . Men i dagens utformning tror jag attdet är svårt att patentvägen kunna komma till rättamed problemet och skydda upphovsmännen tillräck-ligt.Anf. 162 (m) replik:Fru talman! När jag lyssnar till hör honom säga att han nöjer sig med att konsta-tera att det finns skäl för att utskottsmajoriteten harfastnat för att staten ska utse tre representanter iSTIM:s styrelse har jag en viss förståelse för honom.Han vill inte närmare gå in på vilka utskottsmajorite-tens skäl är. Jag förstår det, därför att de är mycketklena. Det finns egentligen inga bärande skäl längreför att staten ska vara representerad. Det har jag för-sökt peka på i mitt huvudanförande. Men jag förstårom därför inte i sak vill diskutera densaken.När det gäller arenarätten, droit de stade, behöverdet inte alltid vara som ärinblandad. Det kan vara mindre arrangörer som ärinblandade i ett idrottsevenemang t.ex. Lagutskottethävdade i ett tidigare avslag på en motion i sammaämne att det inte fanns några bärande skäl för att göraen utredning. Principfrågan aktualiserades som sagt isamband med TV-listedebatten, och betydande kritikframfördes då av att detta innehöll en möjlighet att taifrån innehavare av rättigheter dessa och ge dem tillnågon annan. Det är det som är principfrågan. Denkan nog anses tungt vägande och som ett bärandeskäl. Vi begär ju bara att regeringen ska tillsätta enutredning och närmare studera den här frågan. Vi harinte sagt att vi absolut måste införa en arenarätt. Mendet bör noggrant analyseras om det finns ett behov aven sådan.Anf. 163 () replik:Fru talman! Jag kan naturligtvis åter-upprepa de skäl som vi under tre riksmöten har anförtför att vi ska bevara ett statligt engagemang i STIM.Det ena är att musiklivet har en stark ställning i vårtsamhälle som jag tycker helt enkelt motiverar attallmänintresset har representation.Det andra i den delen är just det som också mycket riktigt påpekade i sitt anförande, deinternationella förpliktelser som vi har. De är litesärskilda på det musikaliska området.Den tredje delen, som jag tror att vi inte har nämntsärskilt mycket, är musiken som upphovsrätt. Den haren viss särart i upphovsrätten på sådant sätt att den ärväldigt lätt att kopiera. Ett litterärt verk, bildkonst, ettfotografi kan inte kopieras på riktigt samma enklasätt, även om man med datorteknik visserligen kangöra det . Men för musiken räcker det med ettöra. Jag tycker att också detta gör att vi har anledningatt bevara upphovsrätten på ett annat sätt. Det finnsett statligt intresse av det.Anf. 164 (m) replik:Fru talman! Jag konstaterar då att det finns andraupphovsrättsorganisationer, , Sve-riges bildkonstnärers upphovsrättsorganisation och allt vad de heter, där staten inte förbe-håller sig rätten att utse någon representant. De fårklara sig alldeles på egen hand. Det finns också fördessa organisationer anledning att ibland tillämpainternationella konventionsåtaganden som Sverigehar tillträtt. Varför har de inte i så fall, om man skafölja resonemang, representanterutsedda av staten? Dessa konstnärer är väl minst likaviktiga som upphovsrättsinnehavare som någonsinmusikutövande personer.Anf. 165 () replik:Fru talman! Jag tar självklart inte ställning till vil-ken konstnärlig särart som är bättre eller sämre. Jagtror säkert att det finns en organisatorisk historiabakom de företeelser som pekar på.Men jag skulle ändå vilja lyfta fram just den mu-sikaliska särarten som upphovsrätt betraktad. Jag troratt det är viktigt, och jag tror inte att tiden är mogenför staten att lämna detta ännu.Anf. 166 () replik:Fru talman! Arenarätten har redan varit uppe såjag ska inte förlänga den diskussionen så mycket.Men det har förts fram en betydande kritik just vidTV-listedebatten. Det tycker vi är skäl nog för attutreda den här frågan.När det gäller biotekniska uppfinningar ska jaginte heller fördjupa mig i det som gäller att förbjudanegativa effekter. Det har också varit uppe. Men ensak som jag vill ta upp är att det finns fler som är merinsatta i de här frågorna än vad vi i lagutskottet kanvara som har invändningar mot det biotekniska EG-direktivets utformning.Jag hänvisade till vad skrev om att människans gener under inga somhelst omständigheter bör kunna patenteras och attdirektivet är oacceptabelt i sin utformning. i samma tidning uttalat att direk-tivets gränsdragning mellan vad som är upptäckt ochvad som är uppfinning är outrett.Det finns saker som faktiskt inte är riktigt klar-gjorda. Det gäller t.ex. detta med upptäckt kontrauppfinning.Anf. 167 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja svara med ett par mot-frågor. En mänsklig gen kan inte patenteras. Den ären upptäckt. Var går gränserna, , somär viktiga att dra? Var anser attgränserna går?Anf. 168 () replik:Fru talman! Det är detta som inte är utrett. säger att det är viktigt att titta ännunärmare på dessa frågor. Det är därför som vi är tvek-samma till EG-direktivets utformning.Anf. 169 () replik:Fru talman! Det finns gränser som anges i densvenska patentlagstiftningen. Det finns gränser somanges i EU:s direktiv om biotekniska uppfinningar.De gränserna är också klart och tydligt formulerade iden departementspromemoria regeringen har tagitfram i den delen.Jag kan hålla med om att det finnsinga klara och tydliga gränser inom ett forskningsom-råde som ännu ligger i sin linda. Det är därför jag imitt anförande lyfte fram att det är viktigt att betonaatt detta är en pågående och öppen debatt och attdenna typ av forskning sker under öppna former. Dåkan vi hålla den etiska delen levande ochsätta gränser.Jag kan göra en liknelse med när bensinmotornuppfanns. Många upplevde uppfinningen av bensin-motorn som en fantastisk möjlighet för mänsklighe-ten. Det var den säkert. Bilismen startade ur detta.Men den har också negativa effekter, som den härriksdagen och EU senare har fått ta itu med inommiljöarbetet på grund av att man har fått nya kunska-per.Anf. 170 ():Fru talman! Jag ska nöja mig med att tala om enenda punkt i betänkandet. Det gäller diskussionenkring och statens engagemang i STIM.Jag minns att när jag var vikarierande ledarskri-bent i - jag tror att det var i slutet av70-talet eller - råkade jag skrivaen artikel om politikerna i kulturen. Med den bak-grund jag har, kommande från en värld där politikenfick bestämma över absolut allting, i första hand övertänkande och känslor, alltså över kultur, konst, musik,film, skrev jag rakt på sak, lycklig som jag var överatt äntligen kunna skriva i en demokrati, att politiker-na inte har någon plats i ledning av kulturverksamhet,att de inte behöver finnas i styrelser och värdepositio-ner inom kulturen och konsten.När jag skrev denna artikel blev det världensstörsta rabalder. Jag blev bildligt stenad av mångadebattörer för att jag vågade ifrågasätta politikernsvägvisande, allomfattande roll. Så var det på 70-taleteller i början av 80-talet.Det som vi ser när vi diskuterar är enrest av det sättet att se på saker och ting. Det är väl-digt synd att den här resten fortfarande finns i våradebatter och diskussioner. I våra debatter i kulturut-skottet talar man - och även kulturministern sägersamma sak - om en armlängds avstånd mellan politikoch kultur och konst. Jag skulle verkligen vilja att detavståndet blev oändligt. Det behövs inga direktakopplingar mellan politik och ideologi å ena sidan,och konst och kultur å andra sidan. Det behövs tvärt-om väldigt många skyddsmurar så att vi en gång föralla blir av med ambitionen hos vissa politiska grup-per att styra människornas tankar och känslor.Därför kommer jag att yrka bifall till reservation 4under punkt 9.Anf. 171 ():Fru talman! Företagandet i söker nyaformer. Strukturomvandlingen är inte unik för Sveri-ge utan sker världen över i industriländerna. Det är enutveckling som inte minst kännetecknas av att varor,tjänster, människor och kapital alltmer rör sig övernationsgränserna. Det är på många sätt en positivutveckling, men den ställer delvis nya kravpå politiken. Vi ser behov av internationella styrin-strument och ibland av övernationella beslut, t.ex. iEU, när behoven av en bättre konkurrenslagstiftninglyfts upp på dagordningen. Vi ser det särskilt tydligtnär företag i all hast bestämmer sig för att flytta ochinte ta ansvar för de anställda som finns kvar på or-ten.