prot · GP0981 · 2002-03-13 00:00:00 — Det står i er reservation att de statliga skatte-lättnader som finns är onödiga. menaratt staten ska stödja en omfattande utbyggnad. SyftarRolf Kenneryd på den utbyggnad som ni vid ett tidi-gare tillfälle har sagt kostar omkring 60 miljarderkronor?Anf. 32 () replik:Fru talman! Det är riktigt som att ni har medverkat till att kompensera fördessa egenavgifter krona för krona. Det tycker jag ärett mycket egendomligt sätt att åstadkomma skatte-sänkningar. Först ska man ta in dessa egenavgifter tillstaten. I nästa steg ska man kompensera för det somman har tagit in. Om inte det är rundgång så vet jaginte vad det ordet står för. Det är rundgång, och detger dessa effekter. Att ni nu kritiserar det har fögatrovärdighet när ni själva har medverkat till att införadetta system. Vi har kritiserat det och hardärför större trovärdighet när vi kritiserar det. Vi hardessutom ett utvecklat och redovisat förslag till hurdetta ska hanteras i stället.När det gäller bredbandsutbyggnaden är det våruppfattning att staten måste ta ett övergripande ansvarför all infrastrukturutbyggnad och all infrastruktur-skötsel. Det gäller vägar, järnvägar och bredbandsvä-gar, om jag får använda det uttrycket. Att det kostarpengar är ganska självklart. Vi har också angett enfinansiering för detta, nämligen försäljning av statligaföretag. Dessa intäkter vill vi investera i denna bred-bandsutbyggnad.Anf. 33 () replik:Fru talman! Försäljning av statliga företag ska fi-nansiera utbyggnad av bredband, säger . Staten får också inkomster av att faktiskt ägaföretag. Har tagit med det i sina be-räkningar?Jag vet inte om har någon siffra påvad en omfattande utbyggnad av bredband skullekosta. Det skulle vara intressant att veta. ska ju också ingå i en eventuell regeringskon-stellation med fyra partier. Enligt skaman starta denna eventuella konstellation med attsänka skatterna med . Det sadehan strax före nyår.Rolf Kenneryd kritiserade mig för mitt resone-mang när det gäller egenavgifterna och kompensatio-nen krona för krona och att vi först går med på någotoch sedan kritiserar osv. och vill ställa till rätta. Jagtycker ändå att vi är ganska ärliga och talar om hur vihar gjort och att vi nu vill ändra på det och införanågot annat.Men det för också tankarna tillbaka till att RolfKenneryds parti faktiskt gör samma sak när det gälleränkepensionerna. Det var Socialdemokraterna ochCentern som en gång införde problematiken kringänkepensionerna som vi har att leva med och hanteramen som kommer tillbaka och säger att vi skaändra på det. Känner igen sig?Anf. 34 () replik:Fru talman! Ja, , vi har beaktat attägandet av statliga företag kan ge en viss utdelningoch vägt in det i våra bedömningar.När det gäller kostnaden för utbyggnaden avbredband noterade jag att användeuttrycket omfattande. För en heltäckande utbyggnad,dvs. att alla skulle omfattas av en bredbandsutbygg-nad, finns det beräkningar som förefaller relativtsäkra och hamnar på den summa som tidigare nämnde, nämligen 60 miljarder. Själv-klart kan vi inte hysa uppfattningen att detta skulle gåatt klara under en väldigt kort och komprimerad tids-period, utan detta måste dras ut över . Ochdessa 60 miljarder får då fördelas med hänsyn tilldetta.Sedan gällde det kompensation för egenavgifter.Vi står för den del som vi har medverkat till, nämli-gen att finansiera pensionsreformen med egenavgif-ter. Men det har aldrig föresvävat oss, och vi haraldrig föreslagit, att det skulle resultera i den rund-gång som man nu har åstadkommit. Jag noterar medvälbehag att nu förefaller beredd attgöra någonting åt det som hon och hennes partikam-rater har varit med om att skapa, och då har vi fram-lagt ett system som kan ha anledningatt ansluta sig till. Jag ser fram emot att och hennes partikamrater sluter upp bakomdenna tekniska lösning, som i alla avseenden ärmycket elegant.Anf. 35 ():Fru talman! Huvudlinjen i skattepoli-tik är att stimulera tillväxt och sysselsättning. Det ären förutsättning för att åstadkomma förbättringar påvåra prioriterade områden vård, skola och bistånd. Vihar haft en utmärkt devis om att det skalöna sig att arbeta. Vi har också en som heter hälftenkvar av en lönehöjning. Det finns som bekant mångaskatter att se på. Vi vill koncentrera våra åtgärder tillde mest skadliga inslagen, och det är i första hand desom orsakar marginaleffekter. Avskaffad värnskatt,höjd brytpunkt för statlig skatt, förvärvsavdragmot kommunalskatten och borttagande av den s.k.LO-puckeln gör att de flesta bara behöver betala30 % i skatt i våra förslag och övriga maximalt imarginalskatt.Detta är huvudinriktningen på inkomstpolitiken.Men vi har också andra inslag. Ett exempel är attavdragsrätten för resor till och från arbetet också skainnefatta resan via barnens barnomsorg. Det har tvåaspekter - dels tiden, eftersom det krävs en visstidsvinst för att få bilavdrag för resan till och frånjobbet, dels att den eventuella extra sträckan skaräknas med. Resorna via barnomsorgen är faktiskt enrejäl del i småbarnsföräldrars resor till och från arbe-tet, och det måste vi också här i inse. Vivill också att styrkta barnomsorgskostnader ska varaavdragsgilla i den kommunala beskattningen.Det här med styrkta barnomsorgskostnader ärockså ett led i att medverka till att göra en del svartajobb vita. Det senare är mycket viktigt i vårt samhälleför att få in välbehövliga skattepengar till vår gene-rella välfärd. Det är också mot den bakgrunden vi harreserverat oss till förmån för att hos rege-ringen ska begära fram ett förslag om en skattereduk-tion för kostnader för hushållstjänster. Inkomstskat-ter, sociala avgifter och moms gör att det är väldigt fåsom har råd att betala för hushållstjänster ihemmet. I stället förekommer, det vet vi alla, en om-fattande svartmarknad som inte på något sätt är bra -utom möjligen för att hushållsarbete blir gjort. Mendet är inte bra för arbetstagaren, som är helt skyddslösi förhållande till arbetsmiljö, framtida pensioner,sjukförsäkring m.m. Det skadar också den allmännaskattemoralen genom att det blivit så vanligt, ochuppenbart också så lönsamt, att många tar risken.Det har förekommit ett och annat ut-talande från företrädare för de samverkande partiernaom att det skulle vara bra att få ordning på detta, menvägen från ord till handling tycks vara alltför lång.Ett annat delområde som vi har berört i en reser-vation handlar om bilförmåner. Nuvarande reglerutgår inte från grundreglerna i skattesystemet, dvs. attsaker och ting ska beskattas utifrån sitt reella värde,utan man har ställt upp schablonregler. Det blir juknepigt när personer skaffar bil till ett lägre pris menfår ett förmånsvärde som utgår från en högre nivå.Lägre pris kan man ordna på många olika sätt, t.ex.genom att importera bilen själv.Utskottsmajoriteten säger att det är enklare medschablonvärdet. Men det får andra negativa konsek-venser, t.ex. att vi får en sämre konkurrens inombilförsäljningsbranschen. Däremot skulle vårt förslaginte innebära några problem enligt någon schablonnär det gäller körsträckor. Det kan inte heller vara såsvårt att utgå från inköpsvärdet i stället för ett scha-blonvärde. Vi har dock ingen helt färdig lösning pådet här. Det har vi inte resurser till att ta fram, utan vibegär att regeringen reder ut förutsättningarna för ochkonsekvenserna av en omläggning.Det finns några avsnitt i skattelagstiftningen somär mer svårbegripliga i fråga om logiken än andra. Ettavsnitt har vi pekat på under rubriken ska ge ett exempel, och det anknyter nära till detsom tog upp och preciserar det litegrann.En person bjuds in att delta i ett debattprogram iTV. säger statens avtal med SVT att en vissmängd av programmen ska produceras utanför Stock-holm, och debatten kanske därför är förlagd tillUmeå. Vederbörande får inget arvode för att ställaupp men väl resa och hotell betalda. Det förefaller juganska rimligt. En flygresa plus hotell i kostarväl . Den intervjuade får ta upp dettasom inkomst och sedan dra av kostnaden. Men vadblir resultatet? Jo, genom att reseavdrag upp till 7 000kr inte är avdragsgilla riskerar vederbörande att fåskatta för hela ersättningen för resa och hotell. Nej, självklart inte. Man får då i prakti-ken betala för att delta.Nu har regeringen suttit och funderat på detta ettbra tag, och även majoriteten måste väl inse att det ärbråttom. Men något förslag till ändring tycks intevara aviserat , i alla händelser.Fru talman! Jag nämnde i början av mitt anföran-de att biståndet utgör ett av de prioriterade politikom-rådena för . Det gäller givetvis i förstahand storleken på det bistånd som som statbör ge. Där har riksdagsmajoriteten inte gått med påvåra förslag. Men vi vill därtill stimulera den frivilli-ga internationella biståndsverksamheten. Det kangöras och görs på många sätt, men ett är att göra ettavsteg från principen om att avdrag för inkomsternasförvärvande verkligen ska ha ett samband med in-komsten. Det är faktiskt lite si och så med det när detgäller fackföreningsavgiften, för att ta ett annat ex-empel. En sådan avdragsrätt som vi skissar på förstöd till internationell biståndsverksamhet finns i endel andra länder, och det borde vi också kunna ha. Vivill således att möjligheterna till sådan avdragsrättmed en beloppsbegränsning utreds. Vi har i vår reser-vation tagit fram fem bra argument som stöder detförslaget. Av tidsskäl ska jag inte dra dem, men det ärlätt att ta del av dem i betänkandet på s. Jag står givetvis bakom de åtta reser-vationer vi har i betänkandet men yrkar för att vinnatid bifall endast till reservation 5 under punkt 1.Anf. 36 ():Fru talman! När jag är hemma i händer detofta att jag får frågan vilket utskott jag sitter i. När jagdå säger skatteutskottet brukar de flesta höja påögonbrynen och se lite medlidande ut. Det kan välinte vara något vidare, säger de sedan. Mitt svar bru-kar då bli att jag nog inte hamnat där om jag fått väljasjälv. Men , , har jag svårtatt tänka mig ett bättre utskott.Det finns flera skäl till detta.Det första skälet är att skatteutskottet är det endautskott som är en förutsättning för alla de andra. Tarvi bort skatteutskottet och därmed skatterna upphörsamtidigt förutsättningarna för all annan verksamhet.Det är samma förhållande som mellan skatter ochvälfärd: ingen skatt - ingen välfärd.Det andra skälet är kanske det allra viktigaste: Detfinns nog inte inom något annat område så tydligapolitiska skillnader som inom skatteområdet, framförallt mellan de två blocken men även inbördes mellande olika partierna. Dagens betänkande om inkomst-skatter är ett ypperligt exempel på detta.Fru talman! Utifrån reservationer om allmännariktlinjer och även utifrån övriga reservationer finnsanledning till en del allmänna reflexioner. Man behö-ver vara titta på det borgerliga blocket.Moderaterna, de rikas parti, är ensamt större än detre övriga tillsammans. I kraft av sin storlek domine-rar det klart den borgerliga politiska dagordningen.Moderaterna gör ingen hemlighet av att det är sänktaskatter och ökade möjligheter till avdrag som är denviktigaste politiska uppgiften. Det är dessvärre sämremed uppriktigheten när det handlar om beskrivningaröver vilka konsekvenser för välfärden deras förslagskulle få om de genomfördes.Kristdemokraterna följer oftast hacki häl när det gäller att med skattesänkningar slå undanfötterna för välfärden. utmålar det sig somett parti som står för moral, etik och omtanke om desvaga i samhället. Det är en svårlöst och föga trovär-dig ekvation.Folkpartiet, som har stått för en tydlighumanistisk människosyn i många frågor, har nunästan tappat identiteten som enskilt parti i sin strä-van efter att visa upp en gemensam borgerlig fasad.Centerpartiet, slutligen, ett parti med genuin folk-rörelseförankring, tvekar inte att ingå som part i ettborgerligt alternativ till den nuvarande socialdemo-kratiska regeringen. Däremot vill centerpartisternainte på något vis kännas vid långtgåen-de förslag på skattesänkningar och ser sig själva somen garant för en bibehållen skatteutjäm-ning. De upprörs ständigt över att bli betraktade somen del av den borgerlighet som de ändå vill tillhöra.Fru talman! Alla dessa spänningar mellan blockenoch mellan de enskilda partierna avspeglar sig ocksåtydligt i den rika motionsflora på inkomstskatteområ-det som vi nu behandlar. De fyra borgerliga partiernahar dock tre helt gemensamma reservationer.Den första berör familjepolitiken, ett område somFolkpartiets partiordförande pekat ut som ettproblemområde i ett borgerligt valsamarbete. HarFolkpartiets representant i skatteutskottet, trots enig-heten i reservationen om barnomsorgskostnader,samma uppfattning som sin ordförande?Nästa område där de är eniga är skattesubventio-nerad städhjälp för de välbeställda.I den tredje helt gemensamma reservationen villde ta bort den beslutade skattereduktionen förmedlemmar i de fackliga organisationerna. Det är enrättvisefråga i relationen mellan arbetsgivare ochanställda. Båda parter, inte bara den ena, måste hamöjlighet till avdrag eller reduktion på skatten föravgiften till respektive intresseorganisation. Att Mo-deraterna och står bakom ett så-dant förslag är bara i linje med deras politik i övrigt.Men att och också gör det ärfullständigt obegripligt.Ett område där nästan alla är överens - Center-partiets talesman får rätta mig om jag har fel, men jagtror att det inte står bakom - gäller värnskatten, ellerdet andra steget i skatteskalan. Vi socialdemokraterkallar den också gärna för solidaritetsskatten. Dethandlar alltså om den skatt som bara den betalar somtjänar mer än , och den är då 5 %på det överstigande beloppet.Argumenteringen här varierar från att den härskatten gör att ingen vill studera till att om man trotsallt ändå studerar så flyttar man utomlands efteråt. Ettslopande av skatten skulle kosta staten 2 800 miljo-ner. av dessa pengar skulle tillfalla män ochungefär hälften skulle gå till personer över 50 år.Visst kan vi hitta bättre sätt att använda dessa pengarän att öka inkomsten med för den somtjänar 1 miljon? Tycker ni som står bakom förslagetatt rika män är den målgrupp som det är angelägnastatt ge lägre skatt?Fru talman! Nyckeln till socialdemokratins fram-gångsrika reformpolitik har alltid legat i vår förmågaatt också ta ett ekonomiskt helhetsansvar. Utan detansvarstagandet blir löften om reformer bara popu-listiska slagord. Det ansvaret rymmer också en mora-lisk dimension. Vi kan inte lova större reformer avvälfärden än vi har pengar till.Sverige ska ha sunda finanser. Att låna till utgif-terna får aldrig mer hota den svenska välfärden ochdemokratin. Därför säger vi nej till alla borgerligareservationer med allehanda förslag till skatteavdragoch skattesänkningar. Det är förslag som kraftigtskulle minska intäkterna till välfärden och ställa kravpå stora neddragningar i det som rör själva hjärtat ivårt gemensamma åtagande, barnen, de gamla och desjuka.Fru talman! Flera av reservationerna talar om attstärka människan genom skattesänkningar och hävdarpå så sätt att klyftorna i samhället skulle minska. Visocialdemokrater påstår att det är tvärtom. Storaskattesänkningar dränerar vården, omsorgen ochskolan på resurser och tvingar fram besparingar somdrabbar dem som bäst behöver ekonomiskt stöd ochomsorg. Det leder till ökade klyftor mellan männi-skor. Det finns heller inte någon motsättning mellanett högt skatteutttag och en god ekonomisk utveck-ling.Fru talman! Om ekonomin och välfärden tillåterdet sänker vi socialdemokrater gärna skatterna. Mendet ska då göras på ett sätt som stärker rättvisan.Svenska folkets uppoffringar under de svåra år vi harbakom oss ska inte användas till - som ett antal av deborgerliga reservationerna förordar - att finansieraskattelättnader för höginkomsttagarna.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag ibetänkandet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 37 () replik:Fru talman! Jag noterade att uppfattningen: Ingen skatt, ingen välfärd. Vilkaslutsatser ska man dra av detta uttalande? Innebär detatt skatt innebär välfärd? Eller finns deten skärningspunkt någonstans? Var går den i så fall,enligt uppfattning?Jag hade förväntat mig att komplettera sitt färdigskrivna anförande mednågon kommentar av den art som jag utbad mig i mittanförande. Bestrider mitt påståendeatt ökade sociala klyftor till stor delberor på att höginkomsttagare gynnats genom storaskattesänkningar på låginkomsttagares bekostnad?Om har en annan uppfattning, ärhan likt beredd att ställa upp för atträtta till detta missförhållande som ni gemensam haransvar för?Anf. 38 () replik:Fru talman! Vi har valt att kompensera för det vikallar för egenavgifterna av ett skäl. Eftersom desamtidigt är avdragsgilla innebär det att den som harhögre skatt, , - får ett högre värde av avdra-get. Därför har vi sagt att vi vill kompensera fullt utför det.Det innebär att den som har betalat meri kronor räknat också blir kompenserad mer i kronorräknat när man tar bort det. Av den anledningen fårdet de konsekvenser som pekar på.Om ekonomin tillåter vill vi gärna fortsätta attförändra i skattesystemet tillsammans med Vänster-partiet och övriga som är intresserade för att göra detbättre för låg- och medelinkomsttagare. Det tror jaginte att det råder någon oenighet om från vår sida avhöger-vänster-skalan.Tycker att kompensationen föregenavgifter har varit felaktig?Anf. 39 () replik:Fru talman! Svaret på den av frågan är obetingat ja. Den har varit fel-aktigt. Den har gett alldeles felaktigt resultat. Den harorsakat den rundgång som jag pekade på i mitt replik-skifte med noterar att det svar som gavpå min fråga egentligen inte var ett svar på fråganutan mer ett konstaterande och en bekräftelse på detjag har sagt, nämligen att vi har fått ökade klyftor tillföljd av att ni har gynnat höginkomsttagare mer änlåginkomsttagare. Det är inte bara i kronor räknatutan också procentuellt. För att travestera ett gammaltuttryck innebär det gärna minskade klyftor men förstrejält ökade klyftor. Det är tydligen det som LennartAxelsson förespråkar.Anf. 40 () replik:Fru talman! Vi har för all del mycket gemensamtmed , men än så länge har vi inte sam-ma efternamn.Den politik som vi säger oss vilja föra framöverkommer att få en betydligt bättre fördelningspolitiskinriktning än den politik som i varje fall den storamajoriteten i det borgerliga blocket förordrar. OmRolf Kenneryd kommer att ställa sig bakom det fårväl framtiden utvisa.Anf. 41 () re-plik:Fru talman! svar på frågor är en nyhet för kammaren, nämligen attSocialdemokraterna avser nu att gå vidare utöversänkningen av egenavgifterna och göra andra föränd-ringar i skattesystemet. Det har vi inte hört tidigare.Det är kanske mot bakgrund av att det finns reserva-tioner från samtliga partier utom när detgäller de allmänna riktlinjerna. Även Vänsterpartietär intresserat av att göra vissa förändringar när detgäller grundavdraget. Sedan vill funde-ra över att slopa skattereduktionen för låginkomstta-gare. Är det den typen av förändringar som LennartAxelsson vill avisera med sitt inlägg, eller är detandra funderingar? Vilken strategi ser framför sig för de närmaste, låt oss säga, fyraårens inkomstskattepolitik?Lennart kör med torgmötestekniken,dvs. är de rikas parti osv. Skattedebat-ten, fru talman, vinner inte på att föra argumentatio-nen på den nivån. Det handlar trots allt om att tala omvilka värderingar som styr i skattepolitiken och vilkakonkreta förslag som föreligger.Av de skattesänkningar vi föreslår, som samman-lagt ligger under innevarande budgetperiod på tre årpå , är ungefär 45 miljarder av depengarna direkt riktade till låg- och medelinkomstta-gare genom bl.a. höjda grundavdrag, införande avbarnavdrag och liknande. Det bortser naturligtvisLennart från.Jag har en fråga. Den har varit uppe ,fru talman. Tycker och Socialde-mokraterna att det är ett problem att en stor del avtjänstesektorn utförs svart? Är den enda åtgär-den man är beredd att sätta in ökad kontroll, ellerligger det någonting i att det finns ett behov av hus-hållsnära tjänster på marknaden?Anf. 42 () replik:Fru talman! Den första frågan handlade om strate-gin på skatteområdet framöver. Jag tror inte att detråder någon oenighet inom mitt parti att det utrymmesom eventuellt kan tänkas komma att finnas vid varjebudgetberedning kommer att riktas till skatteföränd-ringar som gör att vi får en bra fördelningseffekt. Detgör vi först när vi ser att det finns den typen av ut-rymme.Sedan var det hushållstjänsterna. är det här litebredare än det jag tog upp i mitt anförande, dvs. attdet handlar om städning. I min bekantskapskrets harjag aldrig diskuterat möjligheterna att anställa andramänniskor i hemmet. Jag ser inte det som en priorite-rad fråga. Jag vet att det inte är riktigt ett svar påfrågan om svartarbete. I dagens läge är vi inte bered-da att göra justeringar i inkomstskattesystemet somskulle gynna den typen av tjänster som ni fyra partiertillsammans har föreslagit.Den andra frågan var nog inte en fråga utan merett allmänt betraktande över att torgmötesretorikeninte hör hemma i skattesammanhang. Tack och lovhar vi möjlighet att avgöra det själva.Anf. 43 () re-plik:Fru talman! I den delen har all-deles rätt. Det är lyssnaren som får värdera detta.Fru talman! sade att i fortsätt-ningen kan man tänka sig att lägga fram skatteförslagsom har en bra fördelningseffekt. Den indirekta slut-satsen av det är att de förslag som har lagtsfram inte har haft en bra fördelningseffekt. Jag måstedra den slutsatsen.Jag blir ändå osäker på om det här är en öppningför att göra fler skattesänkningar. ungefär att om det finns utrymme i budgeten skaden användas till skattesänkningar. Är det uttryck fören ambition och insikt om att vi har för höga skatter,eller är det ett uttryck för någonting annat? Jag blirlite nyfiken. Jag tror, fru talman, att det rör sig om enfelsägning. Det finns inte i något annat dokumentuttryckt någon strategi om att gå vidare med föränd-ringar på inkomstskatteområdet. Det beklagar jag.I bekantskapskrets förekom-mer det inte någon som är intresserad av hushållsnäratjänster. Det är naturligtvis rätt om det. Men icke desto mindre visar undersökning att700 000 svenskar jobbar svart och närmare en och enhalv miljon svenskar är beredda att köpa svartatjänster. Det är ett faktiskt problem i landet. Då skaman närma sig problemet med något slags konstruk-tiv öppning för att minska svartjobben och ändå er-känna att det finns en marknad för hushållsnäratjänster, men den marknaden måste vara svart.Det finns inte utrymme i dagens skattesystem för attgöra den vit. Det är beklagligt att Socialdemokraternainte visar något som helst intresse för att öppna de-batten. Vårt förslag hade inneburit en öppning.Anf. 44 () replik:Fru talman! Jag tror inte att det är någon som helsthemlighet att vi har sagt att om det finnsutrymme när välfärden är säkrad till att sänka skatter-na är vi också beredda att göra det, men jag tror aldrigatt vi kommer att bli överens om på vilket sätt. Vi ärinte beredda att göra förändringar i t.ex. värnskatten,som tre av de borgerliga partierna föreslår. Vi vill i såfall ha en betydligt annorlunda fördelningseffekt påde pengarna.När det gäller svartarbete har vi samma synsätt ifråga om riskerna att skatt inte betalas på allt arbetesom genomförs, men lösningarna ser helt annorlundaut.Anf. 45 () re-plik:Fru talman! Med tanke på hur mycket svartarbetesom finns och ökningen som Soci-aldemokraterna har suttit vid makten, kan jag barakonstatera att era lösningar uppenbarligen är dåligalösningar.Jag ska i övrigt börja med att svara på en frågasom ställde om familjepolitiken.Det är en stor fråga som rör mer än de skatter vi de-batterar . Beträffande skattepolitiken finns fleraområden där vi är eniga, vilket också har noterat.Som mycket väl vet går vi framsom fyra partier gentemot väljarna till valet den 15september med våra förslag. Efter det går det att sättasig ned och förhandla. Det finns starka förutsättningaratt bli eniga på många olika områden där vi harolika uppfattningar. Även har välunder den här perioden lärt sig att det går att för-handla med flera partier.