prot · GP09102 · 2002-04-25 00:00:00 — Om man kan få ersätt-ningen oavsett åt vilket håll man flyttar innebär detatt blir lite rundare. Jag är nöjd med det sva-ret så länge.AngolaAnf. 90 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till vicestatsminister handlar om södra . Det som händer ne-re i med den mycket sköra fredsöverens-kommelse som skrevs under är väl-digt intressant. Vi vet att landet har varit ikrig. Det har gjort att väldigt många barn är utanföräldrar. Det är många gatubarn i . Mångatusen barn har varit tvungna att prostituera sig för attkunna överleva.Trots allt är det en otrolig glädje nere i An-gola. Tyvärr är det få rapporter i om vad somhänder i . Min fråga till vice statsminis-tern är: Vad avser regeringen att göra för att stödjaden mycket sköra fredsöverenskommelse som ändåfinns där?Anf. 91 Vice statsminister ():Fru talman! har varit en långvarig bi-ståndsgivare i . Först handlade det om utveck-lingsbistånd. Jag var redan när jag var biståndsminis-ter nere i och såg resultaten, som då var posi-tiva. Men sedan kom inbördeskriget, och mycket blevraserat. Då fick vi i stället gå över till humanitärt stöd.Nu finns det en chans igen att börja utveckla lan-det. Det är klart att vi kommer att fortsätta att vara enpartner i utvecklingen av . Det är som fråge-ställaren säger. Det är just nu ett skört tillstånd. Jagtror att angolanerna är mycket angelägnaom att den fred som har uppstått ska kunna blilångvarig och att inte det skablossa upp igen. De har en chans . Men det är ettmycket förött land. Det ska vi ha klart för oss.Anf. 92 ():Fru talman! Jag var nere i ihöstas. Jag var också där nere när vice statsministernvar på besök. Jag har ytterligare en fråga. Det harvarit bistånd till , och det är nu humanitärtbistånd. Men det behövs mycket pengar. Min följd-fråga blir då: Avser regeringen att påverka EU, somändå har mycket pengar till bistånd, att ta ett störreansvar nere i ?Anf. 93 Vice statsminister ():Fru talman! Både och EU har möjlig-het att ställa om sitt bistånd till från de huma-nitära insatserna. Men de behövs fortfarande i ganskastor grad. Det gäller inte minst barnen som måsterehabiliteras när de kommer ut från bushen. De harblivit väldigt utsatta, är svältfödda osv.Det kan bli mer av normalt utvecklingsbiståndsom kan bygga upp samhällena. Den omställningenska vi naturligtvis göra. Det kommer vi att göra iSverige. Det är klart att vår biståndsminister kommeratt verka för det också inom EU. Det är jag övertygadom.Skadeersättning till rennäringenAnf. 94 ():Fru talman! Jag har en fråga om den svenska ren-näringens villkor. Staten, rennäringen och Sametingethar ett avtal om att ersättning för rovdjursrivna renarska grundas på hur många rovdjur det finns. Det görsen inventering . Sedan räknar man ut hurmånga rovdjur det finns. Man vet schablonmässigthur många renar som rivs, och kommer sedan framtill en summa. Det är bara det att den summan hittillsknappast har anslagits i budget för ansla-get. Min fråga är därför: Varför följer inte regeringensin del av detta avtal?Anf. 95 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är mycket riktigt så som säger. Det bygger på en räkning av rovdjur.Jag kan inom parentes säga att den räkningen kanutvecklas ytterligare. Det finns län som kanske intehar gjort det på ett sådant sätt som man skulle önska.Man får en ersättning utifrån antalet rovdjur. Jaghar tittat på detta. Med de pengar som finns är det enmycket generös ersättning. Jag har för dagen intenågra ambitioner att förändra den.Däremot har jag sagt att så småning-om ska få ta över en del arbetsuppgifter från . Detta är väl en sådan, som med fördelskulle kunna läggas på Sametinget.Anf. 96 ():Fru talman! Man kan ha synpunkter på huruvidadenna summa är generös eller inte, men det finnsfaktiskt ett avtal. En enig riksdag beslutade att in-stämma i jordbruksutskottets betänkande om justrovdjurspolitik, där man sade så här: Utskottet utgårgivetvis från att regeringen i sin anslagsberäkningutgår från faktiska förhållanden i fråga om det häranslaget.Jag menar att regeringen inte har gjort det och integör det. I den tilläggsbudget som vi fick i förra veck-an finns det ett litet tilläggsanslag, men inte alls iförhållande till den inventering som har gjorts.Min fråga återstår: Varför följer inte regeringensin del av avtalet?Anf. 97 Jordbruksminister ():Fru talman! Om denna riksdag har gjort ett till-kännagivande till regeringen så ska regeringen natur-ligtvis ta till sig detta, och se över anslaget. Men fördagen och i tilläggsbudgeten finns det inte mer peng-ar.Anf. 98 var den sista frågan och det sista svaret un-der denna frågestund.Jag tackar regeringens företrädare för deras med-verkan och ledamöter och åhörare som hardeltagit i denna debatt.13 § (forts. från 11 §) Behandling av ofrivilligbarnlöshet (forts. SoU16)Anf. 99 ():Fru talman! Det är en ganska häftig blandning avbetänkanden den här eftermiddagen. Först har vijustitieutskottets betänkande JuU23, Kallelser avbarn och ungdomar till domstolssammanträden, m.m.Det handlar om barnets bästa. Sedan har vi betänkan-det om ofrivillig barnlöshet, som handlar om vuxnasbästa. Sedan har vi barnets bästa igen när det handlarom Barnombudsmannen.Tack och lov kommer barnets bästa in även i dethär betänkandet. Men det handlar faktiskt om devuxnas bästa - det vill jag påpeka.Gör ett test! Fråga några personer - gärna ano-nymt - som har barn varför de har skaffat barn. Dukommer att märka att det finns många fler orsaker ändu hade trott från början.Miljöpartiet tycker att utskottet har bra synpunkterpå den här frågan, och hälsar förslaget till lagändringmed glädje.På radion hörde jag om en kvinna som be-rättade att hon hade varit i och i Rysslandoch till slut i och fått sitt ägg inplanterat där.Det är bra att vi får detta här i Sverige.Barbro från Socialdemokraternahar en fin motion där hon begär ett tillkännagivandeav att ofrivilligt barnlösa bör erbjudas stöd och råd-givning av sjukhuskuratorer och familjerådgivareinnan de genomgår medicinsk behandling, ansökerom adoption eller bestämmer sig för att avstå frånbåda alternativen.Utskottet uttrycker sig ungefär så också, men jagtycker att det är synd att reglerna är sådana att det stårså klart och tydligt att vidare bör avslå enmotion om stöd och rådgivning till barnlösa par motbakgrund av vad som anförts i före-skrifter på området. Det är synd, för motionen ärjättebra och jag skulle ha velat bifalla den.I propositionen finns det en särskild rubrik somlyder . Det skulle det kanske hafunnits i betänkandet också. Det som står under denrubriken tycker jag manar till eftertanke.Före frågestunden nämndes bl.a. Barnombuds-mannen, som hade yttrat sig, och . Jagkan även lägga till . Alla talar omnoggrannhet vad gäller medicinska risker, uppfölj-ning för barnets skull och vikten av att barnet fårvetskap och kunskap om ursprunget. Det är bra att dettalas mycket om barnet.Till sist vill jag be: Räkna inte ut adoptionerna ioch med detta beslut! Det har varit mycket skrivet omadoptioner och adopterade barn . Tack och lov har jag sett några ungdomar gå utoch tala om att det finns adopterade barn som mår braockså. Ett tag såg det ju ut som om det inte var så.Jag har fött tre barn, men jag äger dem inte. Jaghar haft dem till låns. Jag har varit beskyddare ochjag har försökt lära dem saker. Jag har haft en massaskyldigheter mot dem, men också glädje. Glädje harjag fortfarande - men jag äger inte barnen, och dethar jag aldrig gjort.Anf. 100 ():Fru talman! För den ofrivilligt barnlösa kvinnantänds ett hopp . är det nog dags. Honhåller noga koll på ägglossningen och den tid när honär mest fertil. Och varje gång måste hon och hennespartner gå igenom samma besvikelse om och om igen- besvikelsen över att naturen inte har fungerat ochatt det inte blir några barn.Slappna av så blir du säkert gravid, säger vänneroch bekanta till den barnlösa kvinnan. Barn är inteallt här i livet. Tänk på hur bra du har det som intebehöver ta en massa ansvar, som kan åka på semesterflera gånger osv. Visst - de käcka och gladatillropen är avsedda att trösta och uppmuntra, men desårar ofta djupt.Varje år söker ca 8 000 par hjälp mot ofrivilligbarnlöshet. Av de kvinnor som behandlas för fertili-tetsproblem kan inte produceraegna ägg. Det finns givetvis många olika orsaker tillatt det är på det sättet. Man räknar med att ungefär1 500 svenska kvinnor lider av sjukdom. Detär en kromosomrubbning som gör att äggstockarnainte kan producera ägg.Genom att tillåta äggdonation ökar möjlighetenför dessa kvinnor att bli mammor. har dendörren hållits stängd, såvida man inte har haft råd attanlita utländska kliniker för att få hjälp, t.ex. i Dan-mark, och , där äggdonationerär tillåtna. Men det är både dyrt och omständligt, ochdet säger sig självt att alla helt enkelt inte har råd. Påså vis har äggdonationer och även moderskap bliviten klassfråga. Jag anser också att det är djupt köns-diskriminerande att det är tillåtet att donera spermamen inte ägg.Därför, fru talman, är det glädjande att vi i dagska ta ställning till regeringens proposition om ofri-villig barnlöshet. har jag arbetat föratt äggdonation ska tillåtas i . Det känns oer-hört bra att vi nu är redo i riksdag att fattadetta viktiga beslut.Jag har egentligen inget yrkande, men jag villtacka utskottsmajoriteten för er välvilliga behandlingav min och motion2000/01:So207. Våra förslag i motionen om äggdo-nation har blivit väl tillgodosedda.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 17 §. )14 § En förstärkt betänkande 2001/02:SoU17En förstärkt (prop. 2001/02:96).Anf. 101 ():Fru talman! Också i det här betänkandet är detoerhört viktigt att barnen står fokus. Barnombuds-mannen tillsattes av den borgerliga regeringen ochträdde i kraft som funktion 1993. Det har gåttnästan tillträdde.Frågan vi alla kan ställa oss är: Har de här tio årenvarit en bra period för barnen? Ja, det tror jag den harvarit. Har den varit tillräckligt bra? Har det hänt till-räckligt mycket? Då tror jag att vi alla kan säga attsvaret är nej.Det är så lätt för oss politiker att föreslå utred-ningar och tillsätta olika personer som har ansvar förolika verksamheter, men det är kanske inte alltid likalätt att utläsa resultatet av de här tillsättningarna.Därför, fru talman, tycker jag att det var väldigt braatt den här propositionen kom från regeringen för attförstärka Barnombudsmannen.Men vi kristdemokrater tycker inte att det riktigträcker att en barnombudsman ska kunna påverkakommuner och landsting. Vi tycker också att enbarnombudsman ska kunna kritisera regeringen. Detär ju ändå från regeringshåll som de stora och över-gripande förslagen som ska gynna barnen läggs fram.Det är därför det är viktigt att ,som den person som ska sätta barnens bästa i främstarummet, har en stor möjlighet att påverka alla depolitiska nivåerna i vårt samhälle. Vi har skrivit omdet. Vi tycker att det är en viktig fråga för framtidenatt en barnombudsman har möjlighet att göra detta.Sedan tar ju också propositionen upp frågan omdet är regeringen eller som ska utnämnaBarnombudsmannen. vet vi att frågan om roll kommer att bli föremål föröverväganden i den samlade översyn som kommer attpresentera sitt förslag 2004. Vi tycker att det är enutmärkt idé. Vi har förhoppningen att man ska foku-sera på verksamhetens bästa. Det är så lätt att det blirorganisationsstrukturer som påverkar, och de har sinaintressen. Det är viktigt att vi får en funktion för allade ombudsmän som vi har som blir den bästa förverksamheten. Det tror jag att den här utredningenhar för ögonen, fru talman.Våra barn är vår framtid. Våra barn är värda alltstöd och all hjälp. Våra barn är värda att samhälletsätter dem i fokus vid alla beslut. En förhoppningsom jag har är att vi här i kammaren ska kunna ha ettbarnperspektiv som ligger till grund för alla beslut såatt vi ser hur det verkar på barnen.Som kristdemokrat vill jag än en gång i denna ta-larstol säga att alla barn inte är lika. Alla familjer serinte lika ut. Olika åldrar har sina speciella behov.Därför måste samhällets alla beslut utgå från att barnär olika och att familjer kan få valfrihet. Som ensjälvklar rättighet, den grundläggande rättigheten,tycker att familjerna själva ska fåvälja hur man vill ordna omsorgen om sina barn. Detär det självklaraste som finns. Det finns ingen annanmänniska som kan göra det valet bättre än föräldrar-na. Tyvärr, fru talman, var förslaget om maxtaxa,enligt mitt och många andras förmenande, inte ettsteg i den riktningen. Det var snarare ett steg somkonserverar och ger ett uppifrånperspektiv. Det talarom att alla barn är lika och därmed behöver likadanbarnomsorgsform. Det tycker vi är synd. Det är enviktig fråga för en kommande regering, som jag hop-pas ska bli borgerlig, att sätta barnen i centrum och geökad valfrihet.Fru talman! Med det vill jag yrka bifall till vår re-servation i det här betänkandet.Anf. 102 MARGARETAISRAELSSON (s):Fru talman! Jag blev lite osäker på om jag hadekommit till fel debatt när jag hörde slutet av ChatrinePålssons inlägg. Jag tänker inte diskutera familjepoli-tik utan en förstärkt barnombudsman, som dettahandlar om.Jag tycker att det är mycket glädjande att vi i daghar möjlighet att fatta beslut om en förstärkning avden lagstiftning som reglerar Barnombudsmannensarbetsuppgifter. När vi tittar lite tillbaka kan vi se attdetta är en fråga som har engagerat ochdess ledamöter , som var inne på. Redan /88 lades denförsta motionen, som jag faktiskt var med på, om attdet borde inrättas en barnombudsman. Så småning-om, närmare bestämt , beslutadedåvarande socialministern att tillsättaen utredning om en ombudsman för barn och ung-dom. Utredare var var den utredningen som låg till grund för denproposition som så småningomlade fram för . Efter ett enigt förslag frånsocialutskottet beslutades det också i största enighethär i kammaren om detta.Nu tänkte jag titta tillbaka lite grann på de förslagsom fanns i utredningen. Utredaren hade faktiskt ettmer långtgående förslag om vad som borde ligga iombudsmannens uppgifter än vad som sedan kom attbli beslutet. Att det inte blev så hade naturligtvis attgöra med precis de diskussioner som vi har haft iutskottet och som pågår i den allmänna debatten omombudsmannens uppgifter.Utredaren skrev så här i betänkandet: Det liggerett stort värde i att ombudsmannen kan ha en fri ställ-ning i förhållande till statliga och kommunala myn-digheter och frivilligorganisationer. Vi anser att om-budsmannen även i förhållande till regeringen bör haen fri ställning.Vidare markerades det: Ombudsmannen bör såle-des inte åläggas andra uppgifter än vad som följer avlagförslaget.Det lagförslag som fanns i utredningen ligger väl-digt nära det förslag som vi ska behandla ochfatta beslut om, nämligen en förstärkt barnombuds-man som via lagstiftning får en uppgift av riksdagendär det framgår vad han eller hon och kansliet skauträtta.Dessutom ger vi i lagstiftningen Barnombuds-mannen något som vi skulle kalla för lite muskler föratt också kunna, som föreslogs redan i utredningen,tala närmare med myndigheter och organisationer,kalla dem till sig, ta del av handlingar, diskutera ochvid behov komma med förslag till regeringen omförbättringar eller förändringar i lagstiftningen. Dethär råder det också den största enighet om i utskottet.En fråga om ställning somjag berörde inledningsvis ska särskilt beredas i denutredning som ska se över de olika ombudsmännensfunktion, som var inne på. I propo-sitionen nämns också att en sådan utredning även kantitta på i det sammanhanget. Dåbör ställningstagandena från den andra utredningensom har varit om kunna ligga tillgrund för utredningsarbetet, så att man inte behöverbörja om igen när man ser över den här funktionen.Vi har då tyckt från majoritetens sida att det finnsen viktig sak som bör påpekas, nämligen att som detär med barnpolitiken föreslås ju denna av rege-ringen till . Vi har att ta ställning till den,som vi ska göra , när skrivelsen om barnpoliti-ken ska behandlas. Därefter har vi också möjlighet ikonstitutionen att följa upp regeringens arbete påområdet och granska om regeringen har fullgjort dehär uppgifterna, om den har drivit på med den inrikt-ning som har givits.Den granskningen är vi väldigt måna om att vifrån inte ska lämna ifrån oss på så sätt att vigör till en myndighet som skagranska regeringens arbete med barnfrågor.Redan i den utredning som jag nämnde som lågtill grund för inrättandet av en barnombudsman gjor-de man en väldigt noggrann genomgång av de olikaombudsmannafunktioner som då fanns och tittade påvilka avgränsningar som var viktiga att göra. Utred-ningen har också tittat på skillnaderna mellan enbarnombudsman och en justitieombudsman och på-pekar att vill man ha den typen av granskning skulleBarnombudsmannen kunna lämna över särskildaärenden till . Barnombuds-mannen skulle då kunna säga att i det här fallet krävsen särskild granskning av om man verkligen har följtlagen när det gäller att se till - ja, barnets bästa var juinte ett så adekvat uttryck vid det tillfället, men nu-mera skulle vi kanske använda det uttrycket.Utredningen föreslår också att man inte på någotsätt ska blanda ihop funktionerna mellan Justitieom-budsmannen och , och jag tror attdet finns skäl att understryka det.Får jag avslutningsvis, fru talman, säga att jag inteheller tycker att det finns någonting i den lagstiftningsom vi har som står i motsatsförhållande till detsom skriver i sin motion, nämli-gen att BO också ska kunna verka pådrivande påregeringen och påtala olika förhållanden som kananses kritiska. I stället är det ju så att i och med denhär lagstiftningen ger Barnombudsmannenmöjlighet att föreslå förändringar och förbättringar ilagstiftningen. Det tycker jag är en styrka i detta.Anf. 103 () re-plik:Fru talman! Jag vill bara kommentera det här. OmMargareta trodde att hon var på fel debattvill jag säga att det absolut inte är så. Jag tycker attmaxtaxan och barns livsvillkor i omsorgen är synner-ligen viktiga frågor för barn, och enligt ska man stödja familjerna så att de kanvara en resurs för barnen och göra så att de kan utövasitt ansvar för barnen. Jag kan naturligtvis inte citeradetta ur minnet, men jag vet att det finns med i FN:sbarnkonvention.Därför tycker jag att när det gäller beslut som rörbarn, som är så pass viktiga, bör även Barnombuds-mannen kunna pådrivande i de här frågorna. När jagtar upp att vi ändå har haft en barnombudsman och enbarnkonvention i ungefär handlar det också omatt se till att alla barn individuellt får möjlighet attutvecklas och får det stöd man behöver.Anf. 104 ()replik:Fru talman! Får jag i just det speciella fallet sägaatt det inte heller finns någonting som omöjliggördetta i lagstiftningen. Det kan vara så att Barnom-budsmannen vid upprepade tillfällen blir uppmärk-sammad på att någonting inte står bra till när detgäller ett visst område för barnen, i det här falletbarnomsorgen, eller ser att vissa kommuner inte upp-rätthåller en sådan standard i barnomsorgen som ärönskvärd. Då har hon eller han möjligheten, det ärden lagstadgade rätt vi ger, att kalla myndigheternatill sig, föra en diskussion med dem och att påpeka,precis som gör här, att det kan varalämpligt att se vad som stadgas i ,men också att gå vidare och till regeringen föreslå enannan lagstiftning om det skulle vara så allvarligt.Det är det som vi i majoriteten tycker är centralt,att vi ger de här möjligheterna till Barnombudsman-nen att få en något mer självständiga roll.Anf. 105 () re-plik:Fru talman! Då vill jag fråga sak. Om vi hade haft den här starka skrivningenom , hade regeringen dåanpassat sig till åsikt när detgäller det ämne som vi debatterat tidigare, nämligenom äggdonation? vill ju inte attvi ska införa det nu.Anf. 106 ()replik:Fru talman! pratar vi om hypoteser. nämner ett remissvar, eller hur? Ett remissvarär inte detsamma som att läggerfram ett bestämt förslag. Ett remissvar är ett yttrandeprecis som det som andra myndigheter och organisa-tioner gör i det utredningsväsende som vi har i Sveri-ge. De olika remissvaren samlas sedan in för en sam-lad bedömning, och det finns ingenting i den härlagstiftningen som säger att regeringen i remissvä-sendet ska fästa särskild vikt vid vad Barnombuds-mannen säger i olika ärenden. Så är ju inte. Men dettror jag också att är medveten om.Anf. 107 ():Fru talman! Regeringen skriver i propositionen har för avsikt att ge tilläggsdirektiv till utred-ningen om en sammanhållen diskrimineringslagstift-ning och att man också ska inkludera Barnombuds-mannens ställning.Det är ett viktigt och rätt fattat beslut. Genom dethär tilläggsdirektivet till utredningen får man nu möj-lighet att ytterligare belysa BO:s funktion och roll.Det är nödvändigt och viktigt också för att har uttryckt en visstvekan inför hur oberoende BO egentligen är.I de s.k. Parisprinciperna, som har antagits avFN:s generalförsamling, finns det ett antal minimi-krav för att en ombudsmannaorganisation ska ansesvara oberoende i sitt arbete för de mänskliga rättig-heterna. Som vi ser det kommer genom detta betän-kande flera av de här kraven nu att uppfyllas. Pari-sprinciperna ställer höga krav på oberoende gentemoten regering. Det är nu den här utredningen i sitt ar-bete måste beakta de krav som har kommit så attBarnkommittén vid nästa analys av BO inte har nå-gon anmärkning att lägga fram vad gäller jävsfråganeller huvudmannskapsfrågan.Fru talman! Frågan är inte enkel. Därför behövsden här utredningen, och jag yrkar med detta bifall tillförslaget i betänkandet SoU17.Anf. 108 ():Fru talman! Propositionen En förstärkt Barnom-budsman är framtagen i ett samarbete mellan rege-ringen, och . Det innebärgivetvis att också står bakom socialut-skottets betänkande. Vi har inga reservationer, ochjag ska begränsa mitt anförande, då redan talat för utskottsmajoritetens räkning.Jag vill dock understryka att anseratt det är bra att ges en ökadsjälvständighet i förhållande till regeringen, att mandat ska bestämmas av riksdageni lag och att ombudsmannen ges vissa rättsliga befo-genheter gentemot myndigheter, kommuner ochlandsting. får helt enkelt bättreförutsättningar att genomföra sitt viktiga uppdrag.För har det ändå varit viktigt attden utredning som sitter och ser över en sammanhål-lande diskrimineringslagstiftning och som också har iuppdrag att överväga en samordning av någon ellersamtliga av övriga ombudsmän också ser över ställning, vilket nu också kommeratt ske, då regeringen avser att ge tilläggsdirektiv tillutredningen. Det är möjligt att Barnombudsmannenssjälvständiga ställning ska stärkas ytterligare. Omdetta är önskvärt får utredningen visa.Det har också varit viktigt för oss att det i propo-sitionen och betänkandet understryks att även ombarnkonventionen inte inkorporeras i svensk lagstift-ning som konvention ska de åtaganden som finns ikonventionen omarbetas och föras in i svensk lag-stiftning, om de inte redan finns där. Detta är i sig ettåtagande om en form av inkorporering som vi iVänsterpartiet avser att följa upp.Det tydliggörs också att skavara pådrivande gentemot myndigheter, kommuneroch landsting när det gäller genomförandet av barn-konventionen i alla delar av samhället. att den pådrivande roll i arbetet med att genom-föra i som Barnombuds-mannen har haft genom det s.k. strategiuppdragetlagfästs.Fru talman! Andra har redan yrkat bifall till för-slaget i betänkandet, och jag har inget annat yrkande.Anf. 109 KERSTIN-MARIASTALIN (mp):Fru talman! "För att som ombudsman kunna ha ettbarnperspektiv på en generell nivå krävs djup kun-skap om barns och ungas situation och behov i olikaåldrar. Barn och unga är ingen homogen grupp.Flickor och pojkar har delvis skilda erfarenheter ochåsikter som en barnombudsman måste ha kunskapom, liksom små barn och tonåringar har olika per-spektiv och livsvillkor. Till detta kommer barn medfunktionshinder, barn från olika etniska eller kultu-rella grupper, asylsökande barn, flyktingbarn ochbarn som av olika skäl har en svår livssituation.