prot · GP09123 · 2002-06-12 00:00:00 — Det måste väl vara ett systemfel närmycket fattiga kommuner blir bidragsgivare?Jag tror att hela saken skulle tjäna på att vigemensamt erkände att det finns problem, och att visedan utifrån våra värderingar - vilka kanske inte ärså skilda som det kan verka - konstruktivt arbetadeför att hitta goda lösningar.Jag vet att det sitter en parlamentarisk utredningoch arbetar, men den har fått väldigt snäva direktiv.Varför, , kan vi inte komma överensom att det finns problem, och att vi måste kavla uppärmarna lite mer för att försöka lösa dem?Anf. 44 () replik:Herr talman! Jag vidhåller bestämt att systemetinte har löpt amok. Däremot sade jag redan tidigareatt det sitter en parlamentarisk utredning och ser överde saker som behöver förbättras och förändras. Dethandlar dels om hur kommuner med befolknings-minskning drabbas, men också om de storstäder somhar en kraftig befolkningsökning.När det gäller tillväxten vill jag säga att det inte ärsystemet som har löpt amok utan att tillväxten är såolika fördelad. betalar mereftersom tillväxten har varit så kraftig i Stockholm.Man har ett kraftigt skatteunderlag och en starkt ökadtillväxt. Men det är fortfarande så att länslandsting också får tillbaka pengar.Anf. 45 () replik:Herr talman! Jag har aldrig hävdat något annat änatt får del av statsbidragen.Men jag tycker att det är ett problem att inte vill se att den modell vi har , med in-komstutjämning för sig och kostnadsutjämning försig, inte håller ihop. Nog måste väl att det är något systemfel om ett landsting kon-tinuerligt måste höja skatten för att hänga med i sy-stemet, och inte får behålla någonting av tillväxtkraf-ten för att betala sina egna löneförhöjningar.Självklart ska vi kunna dela med oss av den ökadeskattekraften i den här regionen, alltså av det som jagoch mina grannar tjänar in. Men det måste vara ettsystemfel när man är tvungen att höja skatten år utoch år in för att hänga med i systemet. Det måsteockså vara ett systemfel att mina mycket fattigaregrannar hemma i ska bli nettobidragsgivarei systemet.Den utredning som sitter och arbetar har alldelesför snäva direktiv. Framför allt upplever jag inte attdet finns någon medvetenhet om att det finnsbetydligt större problem och betydligt större utma-ningar än att fortsätta att putsa lite grann i marginalenpå detta system. borde kunna tycka attvi måste ta tag i problemen. Medborgarna har ingenförståelse - varken på landsbygden eller i storstaden -för systemet som det ser ut . Vi ska inte fortsättaatt bidra till att bygga upp sådana motsättningar.Jag skulle vilja ta upp ytterligare en sak. I dagsitter partikamrater i ochägnar sig åt koncernbildningar enbart i syfte att kunnatjäna statliga skattepengar. Är det verkligen en viktigdel av det kommunala självstyret att ägna sig åt bo-lagskoncernbildningar och icke-kommunal affärsdri-vande verksamhet för att den vägen få tillbaka depengar man tycker att man inte får ut i utjämningssy-stemet? Vore det inte bättre om vi från riksdagensatte upp spelregler om att koncernbildningar ochbolagsverksamhet inte ligger inom ramen för detkommunala självstyret, utan att det kommunala själv-styret ska utövas på de områden som faktiskt ärkommunala uppgifter?Anf. 46 () replik:Herr talman! En sak ska vi göra klart, nämligenatt påvisa att landstings problem intei huvudsak är utjämningssystemet. 1999 sänkteStockholms läns landsting skatten med . Detmotsvarar ca 1 miljard. saknas 1 miljard per år.Det visade sig när revisorerna tittade på landsting-ets ekonomi, och inte ville ge ansvarsfrihet för, attlandstinget inte hade intäkter till sina kostnader. Manhade också gjort sådana privatiseringar som inte gavde intäkter man hade tänkt sig. Även på andra områ-den har man fått ökade kostnader.Det är inte utjämningssystemets fel att har problem. I stället behöverden moderata ledningen tillsammans med de andraborgerliga partierna ta itu med problemen.Man kan heller inte säga att man inte vill följakommunallagen om att ha balans i ekonomin ochpåstå att det har med utjämningssystemet att göra.Det är väl känt att ekonomin enligt kommunallagenska vara i balans. Det är inget synnerligt skäl att låtabli detta.När det gäller kommunala bolag ligger det sedanmitten av inom den frivilliga verksamhetenatt kommunerna har rätt att ha kommunala bolag omde håller detta inom lagens ram.Anf. 47 PER () replik:Herr talman! Den socialdemokratiska regeringenoch även riksdagsmajoriteten har de senaste årenvisat att de inte drar sig för att köra över kommuneroch landsting i en rad olika frågor.Jag tänkte inskränka mig till en sak. När regering-en lägger fram sina propositioner framställer man detsom att kommunerna har fått en oerhörd förstärkninggenom de generella och specifika statsbidragen. Ivårpropositionen finns t.ex. på första sidan en tabellöver den kommunala ekonomin. Man jämför siffrornamed siffror och kommer fram till att det2002 handlar om nästan 30 miljarder osv. Den ton-gången fortsätter även i utskottsbetänkandet när mantalar om att statsbidragen till kommuner och landstinghöjts med till2002.När man ser på och , där partikamratersitter i ledningen, är bilden en helt annan. Då talas etthelt annat sifferspråk. I Landstingens ekonomi, maj2002 säger att statens nettotill-skott till landstingssektorn ärbetydligt mindre än vad man angivit - 10 miljarder -och man kommer fram till en summa på 2 miljarder.Samma sak gäller Kommunförbundet.Herr talman! Jag vill fråga om honär nöjd med oenigheten i redovisningen mellan soci-aldemokraterna i och , för övrigt eniga sådana, å ena sidan ochregeringen och riksdagsmajoriteten å andra sidan?Har båda sidor rätt? Finns det ingen sanning i siffer-materialet eller tycker att detta är enbra tingens ordning?Anf. 48 () replik:Herr talman! Per , om det vore så attbara Socialdemokraterna stod bakom rapporten frånKommunförbundet och tror jagatt det skulle vara annorlunda. är det ju alla partiersom står bakom rapporterna från , så de är en form av kom-promisser, och det finns också ett förhandlingsun-derlag. När vi i finansutskottet träffar Kommunför-bundet och är det klart att de tarupp saker som de vill ha genomförda. Det är alltså ettslags förhandlingsposition.Per fick i sitt inlägg till det att kommu-nerna hade fått ett minus på ca 3 miljarder på grundav statsbidragsökningarna. Om vi nu inte hade ökatstatsbidragsnivån med 24 miljarder , om viinte hade gett 9 000 miljoner extra till den särskildahandlingsplanen för sjukvården, om vi inte hade gettextra pengar till skolan, hur tror Per att detdå skulle ha sett ut?Anf. 49 PER () replik:Herr talman! Det är ett fantastiskt påstående, ochdet är för väl att det kommer in i protokollet. hävdar att siffermaterialet från och är en kompro-missprodukt. Det är ju helt otroligt. Finns det ingafakta att falla tillbaka på? Finns det ingen ordning idet här landet där kommunförbund, landstingsförbundoch staten kan komma överens om hur mycket netto-tillskottet till kommunsektorn uppgår till från 1996till 2002? Jag tycker att det är skamligt.Anf. 50 () replik:Herr talman! Vad jag säger är att det är självklartatt det är riktiga siffror i rapporterna från kommun-förbunden och landstingsförbunden. När vi diskuterarmed eller Landstingsförbundetträffar vi representanter för de politiska partierna, ochde är överens om de synpunkter som presenteras förfinansutskottet. Till grund för detta ligger en kom-promiss, och det tror jag att även Per inser.Anf. 51 ()replik:Herr talman! polemiserar mot nå-gon som tycks hävda att det inte behövs något utjäm-ningssystem. Jag förstår inte vem i kammaren somhon vänder sig till.Jag vet att brukar anklaga oss mo-derater för att vi inte vill ha ett väl fungerande utjäm-ningssystem för kommuner och landsting, men det ärju det som vi vill ha. Hon försöker också omfattaCenterpartiet i sin kritik som är helt felaktig.Vi är överens med om att det behövsett väl fungerande utjämningsssystem. Men dagensutjämningssystem är i grunden felkonstruerat. Det ärinomkommunalt, det strider mot grundlagen och detär så till den grad tillväxtfientligt att fler och fler nubörjar inse att det behövs radikala förändringar.Sonia påstår att lands-ting är nettobidragstagare i systemet. Det är ju heltfelaktigt eftersom man har varit givare från början.Men hon räknar in det generella statsbidraget ochkommer till denna slutsats. Ja, det var så 2000. År2001 var det i stor sett balans. Hur man än räknarkommer ochframöver att vara en stor bidragsgivare till staten.Man får alltså inte behålla sin egen landstingsskatt.Däremot får man helt och hållet svara för kostnadernaför tillväxten. Systemet löper amok, jag ska låta få tillfälle attockså säga någonting positivt. Nämn den kommun ilandet som vill lyfta fram som social-demokratisk mönsterkommun! Hon kritiserar oss föratt inte göra en korrekt jämförelse mellan olika kom-muner. Men nämn nu den kommun, ,som ni vill lyfta fram i valrörelsen som socialdemo-kratisk mönsterkommun!Anf. 52 () replik:Herr talman! säger att modera-terna vill också ha ett utjämningssystem. Men då ärdet staten som ska utjämna. Skillnaderna i skattekraftska bestå, och sedan ska staten bara pytsa ut pengartill de kommuner som ligger under medelskattekraf-ten. Tanken med det nuvarande utjämningssystemetär att tillväxten ska fördelas över landet.Det har tillsatts en kommitté som ska titta på omdet finns felaktigheter och om det finns eftersläpning-ar i systemet när det gäller storstadsområdena därtillväxten är kraftig.I grunden har varit emotutjämningssystemet. De var emot det när vi fattadebeslutet och de har motsatt sig denna långtgåendeutjämning över landet.När det gäller att jämföra kommuner kan inte jagutan vidare peka ut någon kommun. Vad jag sade varatt det inte går att jämföra på det sättet som Modera-terna har gjort. De har jämfört min hemkommun,och några ytterligare kommuner. Sedansäger de att de socialdemokratiskt styrda kommuner-na har högre skatt och högre arbetslöshet än allaandra.Jag kan jämföra min egen hemkommun, ,med som är en borgerlig kommun och somligger i samma härad som . I har vibåde lägre skatt och lägre arbetslöshet än vad man hari . Det är svårt att göra sådana jämförelser.Jag tycker att vi ska stilla oss tills vi har fått denkommunala databasen. Då får vi också nyckeltal somgör det möjligt att jämföra på ett tillförlitligt ochrättvist sätt.Anf. 53 ()replik:Herr talman! kommer sanningens minut, SoniaKarlsson. Ni är ute i landet och klankar på Stockholmoch en rad andra borgerligt styrda kommuner. Mennämn nu några socialdemokratiskt styrda kommunersom ni vill lyfta fram som mönsterkommuner! Deträcker med att ni säger att ni är både nöjda och stoltaöver den politik som bedrivs i den och den kommu-nen. Men har vi inte kunnat få exempel på enenda socialdemokratisk kommun som ni vill lyftafram.Jag tycker att det är fel att argumentera mot för-slag som inte finns. säger att ett stat-ligt utjämningssystem skulle kunna fungera så får behålla all skattekraft över medelskattekraf-ten. Mig veterligt har ett sådant förslag aldrig pre-senterats i riksdag.Jag förstår inte var denna polemik kommer ifrån.Ni kan väl läsa våra motioner och framföra kritikutifrån dessa. Ni gör på precis samma sätt som medutskottsutlåtandet. Ni säger att spärren för landstingetskulle drabba de övriga landstingen. Säg vilket lands-ting som skulle drabbas om vi införde den spärren!Det är ju helt finansierat i det budgetförslag som vihar lagt fram. Polemiken är ohederlig, och jag tyckeratt det är en skam att man skriver på det här sättet.Anf. 54 () replik:Herr talman! Bl.a. föreslås det att man ska minskapå det generella statsbidraget, och det drabbar övrigalandsting som får betala via den minskningen.Jag tycker att det är jätteintressant och jag är väl-digt glad över att verkligen vill ha enlångtgående utjämning av skattekraften här i landet.Då kan man undra vad det är som vi är så oense om.Om verkligen ställer upp på en långtgå-ende utjämning av skattekraft för att alla invånare ialla landets kommuner ska kunna få en bra skola,vård och omsorg vore det ju väldigt bra.Jag betvivlar att det är detta som , men har han sagt så. Också gillar en långtgående utjämning av skattekraft.Tack för det!Anf. 55 () replik:Herr talman! Jag har tre frågor till ,som är talesman för majoriteten.För det första: pekade på att detunder hade skett en kraftig höjningav statsbidraget till kommunerna. har re-sultatet kraftigt försämrats för dessa kommuner, somjag nämnde i mitt anförande. Vad drar slutsats av det? Är det för många uppgifter somhar lagts på kommunerna och som inte har finansie-rats av staten?För det andra: Varför misstror Socialdemokrater-na folkvalda kommunalpolitiker? Är man beredd att istörre utsträckning ge fria medel i stället för special-destinerade statsbidrag?För det tredje: Hur ser och Social-demokraterna på egen skattebas-utredning?Med skatteförslag, som innebär enövergång från grundavdrag till skatterabatt, skulleman inte bara kunna sänka skatten för vanligt folkutan också kraftigt stärka kommunernas skattebas. ÄrSocialdemokraterna beredda att stärka kommunernasskattebas i stället för att öka bidragen?Anf. 56 () replik:Herr talman! tog först upp kost-nadsökningarna. Ja, problemet är att trots att intäkter-na har ökat har också kostnaderna ökat. Till mycketstor del beror det på lönerna. Jag tror att det är väldigtviktigt att kommunerna i sina budgetar ser över kost-nadsutvecklingen och vad den beror på. Det sägs attdet skulle ha att göra med att kommunerna har fåttutökade uppgifter. Bl.a. diskuterades här tidigare attmaxtaxan skulle vara underfinansierad, enligt enprognos som nu har tagit fram. Imin egen hemkommun befarade man också att max-taxan skulle vara underfinansierad innan den genom-fördes. Men vi ser nu att den inte är underfinansierad.Det skulle ju vara konstigt om det bara skulle vara iMotala som ekonomin går ihop med maxtaxan. Jagtror ändå att det i ganska många kommuner vid års-skiftet kommer att visa sig att det går ihop. Om detskulle vara så att pengarna inte räcker till har reger-ingen redan sagt att man givetvis ska diskutera detmed Kommunförbundet.Fråga nummer två var om jag misstror folkvaldapolitiker. Nej, jag är ju själv en av de folkvalda efter-som jag fortfarande dessutom sitter i kom-munfullmäktige, så det är inte fråga om någon miss-tro.Jag skulle vilja påminna om att detfaktiskt var Socialdemokraterna och Centerpartietsom införde det åldersrelaterade statsbidraget 1996.Ibland har vi tyckt att det har funnits skäl att ha rikta-de bidrag. Det tyckte vi när vi när det gällde ålders-relaterade bidraget, och det tycker vi nu när det gällerdet särskilda bidraget till skolan. Det utgår med 1 500miljoner , och när det har kommit upp till nivån5 000 miljoner kommer det att gå in i det generellastatsbidraget.När det gäller skattebasut-redning och eget förslag vill jag sägaatt i och med att vi nu har tagit bort av egenav-gifterna ökar kommunernas skattebas. Det har alltsåskett sådana saker redan.Anf. 57 () replik:Herr talman! När det för det första gäller maxtax-an kan det vara så att den inte just nu visar en under-finansiering. Det kan bero på att man har försökt atttumma på kvaliteten genom att plocka in fler barn.Men talar allt för att den är underfinansierad.Det tycker jag är ett observandum av fler på den för-sta frågan. Fortsätt att fundera på den frågan, SonjaKarlsson!För det andra har de specialdestinerade bidragenökat väldigt kraftigt. Det är klart att det är svårt förkommunerna att själva prioritera. Vi prioriterar enpåse så att kommunerna själva får större utrymme attvälja. Det kan naturligtvis finnas skäl att vid vissatillfällen ha bidragen styrda, t.ex. de åldersrelateradebidragen, men då ska man också skicka med pengar.Detta har alltså att göra med den första frågan.Den tredje frågan gäller skattebasen. Det kan varavissa saker som gör att skattebasen stärks, men detsom är viktigt med en sådan här förändring är attskattebasen stärks på ett sådant sätt att det gynnar defattigaste kommunerna mest. Det blir alltså en skatte-utjämnande effekt, och det är väldigt viktigt. Man slårtvå flugor i en smäll; man stärker skattebasen och fåren utjämnande effekt. Är inte det, , enalldeles utmärkt idé om man hävdar skatteutjämningoch skattesänkning för vanligt folk?Anf. 58 () replik:Herr talman! Jag tycker att det var bra att AgneHansson ändå sade att det kan finnas särskilda tillfäl-len då det kan vara bra med styrda bidrag, exempelvisdet åldersrelaterade bidraget eller, som jag hän-visade till, de särskilda pengarna till skolan, somsedan kommer att ingå i det generella statsbidraget.Och det har givetvis också skickats med pengar.Sedan måste jag återigen säga att jag är väldigtnöjd med motion, där man så tydligttar avstånd från statlig inkomstutjämning och sägeratt det är väldigt viktigt att vidhålla en långtgåendekommunal utjämning. Jag tycker att det är bra att vistår enade bakom detta. , Socialdemo-kraterna, Vänstern och har ju stått stadigtbakom detta.Anf. 59 ():Herr talman! Jag ska börja med att instämma i detsom har sagt i sitt anförande ochtacka för ett gott samarbete.Jag yrkar bifall till förslagen till beslut i betän-kandet och avslag på samtliga reservationer.Jag vill ange några viktiga förutsättningar förkommunernas och landstingens ekonomi. Mellan1998 och 2002 har kommunernas skatteinkomsterstigit med 92 miljarder. Inom samarbetets ram harVänsterpartiet, Socialdemokraterna och Miljöpartietkunnat öka statsbidragen med 18miljarder. Sammanlagt handlar det om 110 miljarder imer resurser till kommunerna och landstingen i lan-det.Att skatteinkomsterna har kunnat öka beror på attsysselsättningen ökat och att arbetslösheten minskat.Under hela samarbetet har det varit en central frågaför att stärka kommunernas möjlighe-ter att satsa på den gemensamma välfärden. Det harfrämst gällt nya satsningar på vården, skolan ochomsorgen.Herr talman! Jag nämnde ökade statsbidrag på 18miljarder, men det är inte hela sanningen. Kommun-kontosystemet, eller den s.k. Ludvikamomsen, harreducerat de ökade statsbidragen med ca 6 miljarder.Tar man hänsyn till detta blir ändå nettoökningen 12miljarder. Det var mycket positivt att vi kunde göraen engångssatsning på 4 miljarder till kommunsek-torn genom att vi avskrev kommunernas momsskuldtill staten år 2000.Vi är också mycket glada över att vi har kunnatkomma överens om att avskaffa de kommunalamomsavgifterna för Ludvikamomsen och att statentar över finansieringen av systemet.För sedan beslutade i stor enighetatt göra detta - ett beslut som ärmycket positivt för att stärka kommunernas framtidaekonomiska bas och för att få bort en rad negativaeffekter i omfördelningen mellan kommunerna ochmellan landstingen.Herr talman! Med det tillskott som kommunsek-torn fått och räknat med en produkti-vitetsökning på ca ½ % har kommunerna och lands-tingen resurser som motsvarar den nivå som var1990, dvs. innan den djupa ekonomiska krisen börja-de . Men vi är medvetna om att resurstill-skottet har behövts för att täcka ökade lönekostnader.Trots detta släpar lönerna fortfarande efter för storakvinnogrupper inom kommuner och landsting. Viföreslår därför en särskild satsning på 10 miljarderkronor under den kommande mandatperioden för attkunna öka kvinnornas löner och därmed minska lö-nediskrimineringen.Vi vill också att resurstillskottet på 3 miljarder tillkommunsektorn, som utgick till det tillfälliga syssel-sättningsstödet , ska permanentas och gällaäven de efterföljande åren.Till skulle jag vilja säga att vi an-ser att om maxtaxan kostar mer än vad vi har beräk-nat i statsbidrag, ska kommunerna självklart kompen-seras för detta. Det kommer vi att arbeta för.Vi kan också konstatera att det fortfarande finnsstora skillnader mellan kommuner och mellan lands-ting. Sammantaget har de mindre kommunerna, dåframför allt de med gles bebyggelse, sämre ekonomiän de större kommunerna. Vi har därför drivit på ochfått gehör för ökade resurser till kommuner ochlandsting med ekonomiska problem. Vi har ocksåslagit vakt om den solidariska och långtgående in-komstutjämningen.När det gäller kostnadsutjämningssystemet har viförbättrat det så att det bättre fångar upp strukturellaskillnader på grund av långa avstånd. Också landstingmed befolkningsminskning får bidrag för detta.Vi tycker också att det är positivt att kommuneroch landsting med mycket kraftig befolkningsminsk-ning fått ett litet men dock särskilt statsbidrag. Ut-jämningssystemet kan inte fånga alla strukturellakostnadsskillnader, och därför blev det ett regionaltriktat statsbidrag för åren 2003 och 2004.I detta sammanhang är det värt att notera Center-partiets kovändning. När frågan var uppe förra åretreserverade man sig med motivet att bidraget skulleingå i utjämningssystemet. talar man i en reser-vation om att bidraget för befolkningsminskning heltoch hållet ska lyftas ut ur utjämningssystemet ochvara ett statligt regionalpolitiskt ansvar.Herr talman! Ett stort och växande problem ikommuner och landsting är sjuktalen. Av statistikenframgår att det är kommunerna, följda av landstingen,som har de högsta sjuktalen. I det s.k. elvapunktspro-grammet för minskad ohälsa ingår därför flera sär-skilda satsningar på kommunerna. Detta program skautvecklas vidare i den budget som läggs fram tillhösten. Vi har också kunnat enas om särskilda bidragoch andra åtgärder till kommunerna för att minskaantalet deltidsanställda och för rekrytering inom vår-den.Sammanfattningsvis kan vi konstatera att kom-munsektorns situation totalt sett har förbättrats underperioden, men är vi långt från den gemen-samma välfärd som eftersträvar.Herr talman! Jag har tagit del av de borgerligapartiernas reservation om utjämningssystemet. Allautom föreslår ett statligt utjämningssy-stem. Efter att ha lyssnat på , som upp-manar samtliga borgerliga partier att arbeta i enlighetmed reservationen i Våpen, börjar jag bli bekymrad.Jag uppfattade det dessutom som en direkt uppma-ning som instämde i att Centerpar-tiet liksom skulle komma in i den borgerliga fållan.Jag är orolig för hur ska klara det soli-dariska utjämningssystemet i en eventuell borgerligregering, och jag skulle gärna vilja höra lite mer omvad anser om detta.I reservation förespråkar man att dekommuner och landsting som står för avdragen tillinkomstutjämningssystemet ska slippa dem, och atten spärr införs för inkomstutjämning för landsting.Moderaterna säger att de kommuner som förlorarskattekraft inte ska drabbas. De får behålla sina peng-ar. Det kan ju låta vackert - blir allagoda gåvors givare. Men om vi synar deras förslagblir konsekvenserna något häpnadsväckande.Förutom de drygt 2,1 miljarder som går till ska 75 kommuner få samman-lagt 1,35 miljarder. Räknar man ihop pengarna visardet sig att av dessa pengar går till Stockholms-området. Vän av ordning frågar sig då: Vem ska be-tala kalaset? Eftersom dessutom villminska de generella statsbidragen till kommunsektornblir svaret att det först blir en mindre statsbidragspå-se, och ur den reducerade statsbidragspåsen ska övri-ga kommuner och landsting i vara med ochbidra med 3,3 miljarder till . Ärdetta rättvist?Bland de 75 kommunerna får fyra kommuner merän per invånare. får drygt1 , får 1 400, får 1 200 ochSundbyberg över 1 000 per invånare. Med Modera-ternas utjämningspolitik är det bara att gratulera allahöginkomsttagarkommuner och beklaga alla lågin-komsttagarkommunerna.Moderaterna skriver i sin motion: "Med dennaförändring skulle kommunpolitiker igen upptäcka denegna skattekraften som en viktig parameter att vårda".I det har de helt rätt. Både och skullebli ännu noggrannare med vilka det byggs för om detfinns en så tydlig ekonomisk bonus för segregation.Vänsterpartiet tycker att höginkomsttagarkommunersom och inte ska tjäna på att driva ensådan politik där man stänger ute lågavlönade genomatt bygga bara dyra bostadsrätter. Där går skillnadenmellan vänster och höger - mellan möjligheter föralla eller s.k. valfrihet för de rika.Herr talman!