prot · GP0976 · 2002-03-05 00:00:00 — Vigör det därför att vi tror på eleverna, inte för att vinnafler poäng i valrörelsen.Anf. 59 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag bedömer att det egentligen finnsen ganska god grund i det politiska för att haen gemensam uppfattning i skolpolitiken. Min be-dömning är egentligen att det är som medstora steg har lämnat det som har varit mitten- ochvänsterpolitikens grund för skolan. Det är väldigtolyckligt att man har gjort det. Det innebär också attde möter starka reaktioner från lärare, från sociallibe-raler, från människor som definierar sig själva somtillhörande politikens mitt.Centern har ännu inte gjort det. Jag hoppas att detinte heller blir så framöver. Jag vet att ni samarbetartätt. Om det blir statlig skolpeng med stöd,om det blir sorteringsskolan som ska gälla i grund-skolan framöver, kommer väljare inte attvara intresserade. Kommer ni att överge öronmärktasatsningar på skolan och låta det bli en öppen frågaom skolan ska få mer resurser eller inte, eller är detandra angelägna delar i kommunernas verksamhetersom ska få resurserna? Vi har sett hur i andrafall har varit tveksam till t.ex. storstadssatsningar istorstädernas ytterförorter. Vi har sett när Centerninte har varit intresserade av att öronmärka satsningarpå skolan.Jag ser lärarutbildningen som en av de verkligtviktiga frågorna framöver. Vi ska få en attraktiv lä-rarutbildning, som fortsätter att anta fler studenter,som får en stark forskningskoppling, som också kny-ter forskning och utveckling till skolans verksamhet.Där har vi kanske en av de viktigaste långsiktigafrågorna, dvs. att få mer av forskning kopplad tillskolans utveckling.Här har deltagit i ett arbete med att re-formera lärarutbildningen. Jag hoppas att det är etttecken på att också framöver kan tänka sigatt lämna högerburen i skolfrågorna.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellationerna 2001/02:265och 272 om EkeskolanAnf. 60 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat mig delsvad jag avser att göra för att leva upp till löftena somregeringen gav om , dels om jag är bereddatt i ljuset av de nya uppgifterna upphäva beslutet omomställningen av verksamheten vid Ekeskolan.Erling Wälivaara har frågat mig vad jag avser gö-ra för att specialskola återupprättas.Jag besvarar interpellationerna i ett sammanhang.Inledningsvis vill jag betona att det är utomor-dentligt viktigt att utveckla undervisningsformerna såatt situationen för alla elever, och i synnerhet förelever med funktionshinder, kontinuerligt förbättras.Barn med funktionshinder bör så långt möjligt gesmöjlighet att bo med sina föräldrar och gå i en skola inärheten av hemmet. Det är ett kommunalt ansvar atttillgodose alla elevers skolgång och behov av stödin-satser, men även staten har fortsättningsvis ett tydligtansvar. Regeringen bedömer att det med tillgångentill stöd från i kombina-tion med en utveckling av visstidsplaceringar finnsgoda möjligheter till fungerande lösningar för deenskilda barnen och deras familjer inom denna mål-grupp.Antagningen till specialskolan vid , el-ler Resurscenter syn, skildesig inte . Precis som vid tidigare an-tagningar har elever som sökt sig dit utretts av deprofessionella vid resurscentret, och en bedömninghar gjorts av om de tillhört målgruppen för skolan.Inför hösten 2001 både sökte och skrevs dock ovan-ligt många elever in vid har ansvar för attfördela medel inom sina verksamheter så att man påbästa möjliga sätt kan tillgodose varje enskild elevsbehov och erbjuda verksamhet av hög kvalitet. Statenhar tillfört extra medelpå respektive 15 miljonerkronor för uppbyggnaden och utvecklingenav den nya myndigheten. Dessutom satsar statenmedel för att genomföra en riktad kompetensutveck-ling av lärare som arbetar i det offentliga skolväsen-det med elever med synskada och ytterligare funk-tionshinder. Mot bakgrund av de uppgifter som nuhar framkommit avser jag att begära in underlag frånSpecialpedagogiska institutet avseende ekonomiskaoch verksamhetsmässiga konsekvenser av det ökadeelevantalet vid samt att ge möj-lighet att inkomma med synpunkter.Staten har även fortsättningsvis ett stort ansvar försåväl de synskadade eleverna vid som förde synskadade eleverna i hemkommunerna. Statenger genom stöd tillelevernas hemkommuner att möta deras behov på ettprofessionellt sätt. Elever som är inskrivna vidEkeskolan har enligt övergångsbestämmelserna tillskollagen rätt att fullgöra sin skolplikt vid Ekeskolantill dess de har avslutat den. Därtill kommer att barnfrån hela landet kan erbjudas visstidsplacering underkortare eller längre tid.Visstidsplaceringarna vid är en viktigförutsättning för att elever i hemkommunens skolaska kunna få sina behov tillgodosedda på bästa sätt.Det är dock viktigt att betona att en placering på vis-stid vid resurscentret måste föregås och kontinuerligtföljas upp genom ett samarbete mellan de professio-nella vid resurscentret, eleven, dennes vårdnadshava-re samt hemkommunen. För att eleverna ska kunnaerbjudas bästa möjliga undervisning har jag redantagit initiativ till att utreda hur visstidsplaceringarnavidare kan utvecklas, vilket jag tog upp i interpella-tionsdebatten . Jag anser det varaviktigt att utredaren utgår från att en visstidsplaceringkan innebära att elevens hela skolgång förläggs tillresurscentret. Dessutom bör utredaren analysera hu-ruvida initiativ till en visstidsplacering kan tas avsåväl vårdnadshavaren, kommunen som resurscentretsamt se över möjligheterna att överklaga fattade be-slut.Med visstidsplaceringar samt stöd till hemkom-munerna kan många fler av synskadadeelever med ytterligare funktionshinder få ta del avEkeskolans spetskompetens. För att hjälpa så mångaelever som möjligt på bästa sätt anser jag det varaviktigt att utveckla formerna för utbildningen på detsätt jag har redovisat.Anf. 61 ():Herr talman! tvingas alltmerbacka från regeringens politik angående Ekeskolan.Det är ett underkännande av regeringens syn på sko-lan för barn med funktionshinder, men det är inte gottnog. Hans backande är en taktisk reträtt för att minskatrycket på att upphäva stängningen av själva special-skolan Ekeskolan.Det har sagt nu och det han sade omEkeskolan i stämmer inte överens. I går sadeÖstros att måste ha en fast skoldel, dvs.enligt vissa medier han talade med. Till vissa andrasade han annat.Socialdemokraterna beslutade attstänga just fasta skoldel. Barn med funk-tionshinder måste ha rätt att få gå hela sin skoltid påEkeskolan. Beslutet ska ligga hos barn, föräldrar ochskolans experter och inte som kunna hindras avpolitiker. Stängningen av specialskolan Ekeskolankvarstår nämligen i förslag, trots det han harsagt i och . Ekeskolansfasta skoldel, som i går sade sig rädda, är den-samma som specialskolan . Det var t.o.m.benämningen regeringen och använde omspecialskolan vid stängningsbeslutet. Jag vill uppma-na skolministern att läsa propositionen om FUNKISoch se att det han pratade om i går inte går ihop.Barn med multifunktionshinder är t.o.m.bortlyfta i lagen från specialskolornas målgrupp. hela världen menar med att det skafinnas kvar en fast skoldel? Är det samma sak somhan tidigare kallade för mindre skoldel för visstids-vistelse vid resurscentret? Är det något annat?Skolministern måste ge besked. Jag tror nämligenatt skolministern bluffar. Jag tror att skolministerntvivlar. Han har sagt olika saker i olika medier. Där-för vill jag ställa ett antal frågor.1. Kommer alla som vill att få gå på ?2. Kommer alla som vill att få gå hela sin skoltidmed klasskamrater läsårsvis på ?3. Ska barn med funktionshinder ha rätt att väljaskola enligt skolministern?4. Kommer att tillåta att kön till Ekeskolanöppnas igen?5. Vill han nu klara ut vad han menar med en fastskoldel vid ?Resurscenterverksamheten, liksom ekonomin ochvad visstidsvistelse vid resurscentret egentligen inne-bär ska , efter nedläggningsbeslutet,låta utreda. Dock kvarstår de allvarligaste bristerna iregeringens syn på skolan för barn med multifunk-tionshinder.Skolministern susade förbi i går och åtlunch och undvek att träffa sina främsta kritiker,nämligen föräldraföreningen. De var inte inbjudna.Det säger väl någonting om hur säker skolministernär på sin sak. Han medger numera att det finns svårabrister i kommunerna. Han sade i går: "Efterhand fårvi jobba med att hemkommunerna blir bra på att taom hand om sina barn." Hur kan Social-demokraterna då framhärda i att avveckla special-skolan innan det finns realistiska alternativ? Skolmi-nistern själv medger detta. Intagningsstoppet gäller junu, men kommunerna ska tydligen stärkas i framti-den.Specialskolan stängs. Hälften av debarn som lovades plats där innan intagningsstoppetinfördes sveks. Resurscentret har över huvud tagetinte fått resurser att ta emot barn för visstidsvistelser.Köerna för utredningsbesök kommer att bli längre.Stödet till kommunerna kommer att minska eftersomdet inte finns pengar för resor, biljetter och trakta-menten för att åka till kommunerna. Verksamhetengick på det som heter Resurscenter synÖrebro - är borta, skolministern - medmer än i underskott. Man har tving-ats skära ned på personal. Det är för sent somÖstros ser över effekterna av regeringens eget beslutav de ekonomiska konsekvenserna för skolan. Beslu-tet måste rivas upp.Anf. 62 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka skolmi-nistern för svaret. Jag vill tolka skolministerns svarpositivt och hoppas att de funktionshindrades situa-tion snabbt förbättras och att hotet mot deras rätt tillspecialskola nu undanröjs. Det vore tacknämligt omvi fick det svaret här i kväll.För någon tid sedan fick jag ett brev från en funk-tionshindrad elev i en svensk skola. Brevet var ned-plitat med stor omsorg - ett brev som det säkert hadetagit väldigt att skriva.Anna, som hon heter, berättar i brevet att hon ärfunktionshindrad och bor tillsammans med sina för-äldrar. går i en vanlig skola på hem-orten. Hon har sin egen skolbänk, visserligen i etthörn av klassrummet, lite avskilt från de andra ele-verna. , som är , känner sig ofta övergi-ven och ensam. Ingen har riktigt tid med henne. Annaär dessutom ensam funktionshindrad på sin skola.Hon skriver i sitt brev att hon inte är mobbad på sko-lan, men hon skulle väldigt gärna vilja ha en bästis,en kamrat som är som hon och som har samma intres-sen som hon. Men är ensam.Sådan är tyvärr situationen för många funktions-hindrade i dag.Strikt ansvarsmässigt delar jag skolministerns synatt det är varje kommuns uppgift att ansvara för attalla kommuninvånares primära behov tillgodoses,oavsett förutsättningar och ålder. Men, herr talman,frågan är mycket mer komplex än så.Många kommuner ute i landet har svårt att levaupp till kravet att integrera de funktionshindrade iskolan och ge dem en meningsfull tillvaro och en godutbildning. Fallet med är inte unikt, utan flerarapporter pekar på att samma förhållande råder imånga kommuner. Kommunerna har varken ekono-miska, tekniska eller pedagogiska resurser att gemultifunktionshindrade en god utbildning och denstimulans de behöver för att utvecklas utifrån sinamöjligheter. De resurserna och den kunskapen finnspå Ekeskolan.Det är de multifunktionshindrades behov somgjort att envetet har arbetat för ochavsatt ekonomiska medel i budget efter budget för attbehålla den fasta skoldelen på . har vi exempelvis avsatt ivår budget för att behålla den fasta skoldelen påEkeskolan.Lika ofta har Socialdemokraterna avslagit vårayrkanden, ofta med motiveringen att det inte finnsnågot behov och att ett resurscenter på Ekeskolanmed visstidsplacering kommer att tillgodose de multi-funktionshindrades behov.Nu har äntligen ett hälsosamt uppvaknande sketthos skolministern och Socialdemokraterna. harskolministern efter ett besök - kanske han rusadeigenom - i alla fall insett det allvarligaläget och flaggat för en ny utredning om Ekeskolansframtid. Vår förhoppning är att utredningen intedras i långbänk utan att frågan får en skyndsam be-handling.Jag vill ställa en rak fråga till skolministern:Kommer att ha en fast skoldel och intebara vara ett resurscenter ? Är det skolmi-nisterns ambition? Jag hoppas få ett rakt svar.Anf. 63 ():Herr talman! Jag är glad över att skolministern haraviserat en utredning om begreppet visstidsvistelsevid Eke- och Hällsboskolorna. Det beror inte på attriksdagen inte har sagt att det ska finnas en skolenhetdär - det har varit tydlig om. Den ska fin-nas där, även om den inte kallas fast skolenhet, medlärare, med lokaler och med kompetens att ta handom de barn som behöver visstidsvistelse på Ekesko-lan.Lika klart var det att skolminister sade att också kan handla om längretider och i vissa fall också hela skoltiden för barnen.Jag tycker ändå att det är bra att utredningenkommer till stånd, dels därför att man behöver varatydligare i hur föräldrarätten ska tillvaratas, dels där-för att man behöver göra mer av bedömningar avvilken långsiktig volym som behövs när det gällerskolan - och inte minst, , därför attenskilda ledamöter har spridit så märkliga rykten omverksamheten vid Ekeskolan.Jag är också glad att skolministern besökteEkeskolan. Vi hade ett väldigt fint besök på skolan,och det var roligt att höra hur riksdagsbeslutet påver-kat utvecklingen på ett positivt sätt, och hur skolverk-samhet och utåtriktad resursverksamhet griper in ivarandra.Vi mötte en lärare som sade: Förut lämnadekommunerna ifrån sig barn till . måstekommunerna och samarbeta om barnen påskolan. Finare kan det inte sägas.Det handlar inte bara om barnens vistelse påEkeskolan och utan också om barnensliv i hemkommunerna. Det handlar om deras hela liv.Jag tycker att det är viktigt att vi kan ge barnentrygghet på . Det är därför vi socialdemo-krater från länet så hårt har drivit kravet på attEkeskolan ska finnas kvar i och kunna ut-vecklas. Lika viktigt är det, tycker jag, att vi tar ettansvar också för de barn som inte är långsiktigt in-skrivna på Ekeskolan.Debatten kring handlar om de 42 barnsom finns där. Den handlar också om 300-400barn med väldigt tunga handikapp som finns utanförEkeskolan. Ett, kanske två, av barnen med Spielmey-er-Vogts sjukdom går på , och 30-40 barnmed denna svåra sjukdom finns hos kommunerna. Debehöver också stöd, är därför en ynkedom att samma moderatersom vitt och brett talar om tar bort helaanslaget från , 319 mil-joner, återför endast 200 miljoner till ,lägger 25 miljoner på och 1miljon till utveckling av läromedel för elever medhandikapp. Eventuellt handlar det om att anslå 50miljoner till ett kvalitetscentrum.Hur man än räknar, , har ni över 40miljoner, med all sannolikhet över 90 miljoner, mind-re än Socialdemokraterna till stöd för ochHällsboskolans verksamhet. Det är svagt. Det är då-ligt.Det känns också lite trist att Kristdemokraternatog 15 miljoner till från de döva barn somlyder under . Jag ser attErling Wälivaara skakar på huvudet. Jag rekommen-derar att man läser särskildayttrande i utbildningsutskottets betänkande, UbU1,liksom s. 154. Där finns detta svart på vitt.Anf. 64 ():Herr talman! i har under mångaår byggt upp en kvalificerad kompetens för att stödjade elever som går där. På har barn somtidigare varit socialt isolerade funnitvägar ut ur ensamheten. De har kunnat bygga uppkamratrelationer och också sitt självförtroende.Beslutet i om attlägga ned grundade Socialdemokraternapå att barn med multihandikapp skulle gå i vanligkommunal skola antingen de ville eller inte. Det är enförmyndarpolitik. Denna förmyndarpolitik har rege-ringen valt att föra på flera områden, t.ex. vad gällermaxtaxan. Också där säger regeringen att den vet bästoch att vi i ska bestämma vad som är bästför alla elever, alla barn och alla familjer.Hur kan man tro att det i varje kommun kan byg-gas upp en sådan kompetens som den man undermånga år byggt upp på ? Det är helt orim-ligt för kommunerna att klara av. Det säger ju sundaförnuftet.Samarbetet mellan kommunerna och specialsko-lan är oerhört viktigt och ska också utvecklas. Detfinns ingen motsättning, , mellan attha en specialskoledel på och ett bra arbeteute i kommunerna. Snarare är det så att de förebyggeroch hjälper varandra.Men Socialdemokraterna valde att sätta de barnsom gick i mot de barn med liknande han-dikapp som finns ute i landet. varinne på det igen. Det är en ganska märklig mot-sättning. Det naturliga borde ju vara att det finns envalmöjlighet. Vill jag att mitt barn ska gå i en skola iden kommun där vi bor ska den möjligheten ochresurserna för det finnas just där. Men om vi somfamilj väljer att låta barnet gå på en specialskoledel iEkeskolan så ska det också vara en möjlighet. Menden valfriheten och dessa möjligheterna säger att de inte ska ge några familjer överhuvud taget.Det resurscenter som skulle omvandlastill med specialpedagoger som skulle arbeta utåtriktatoch hjälpa kommunerna att möta barn med dessagrava funktionshinder var på sitt vis väldigt bra. Menproblemet är ju att det inte finns resurser till det. Manhar inte kunnat arbeta på det utåtriktade sättet. Manhar inte ens kunnat arbeta och bygga upp den visstidsom Socialdemokraterna sade skulle vara så viktig.Nu säger att denna visstid ska ut-redas, vilket är väldigt bra. Vi har varit flera kritikersom har sagt att detta inte går, speciellt inte för debarn som behöver trygghet, lugn och ro och sombehöver veta vad som händer framöver, ochinte minst för familjerna som kanske t.o.m. skullevälja att flytta den till ort där specialskolan finns.Skolministern uttalade sig om ett par saker i gårsom gör att det finns en hel del frågetecken om vaddet han sade egentligen betyder. Betyder det somThomas sade om att det ska finnas en fastskoldel kopplad till resurscentret att vi ska riva uppbeslutet om stängningen av fasta skoldel?Betyder det att barn även fortsättningsvis kan gå helasin skoltid på skolan? Betyder det att skafå de resurser som krävs för att både klara av en fastskoldel och den utåtriktade verksamheten?Anf. 65 Utbildningsminister ():Herr talman! Ja, jag besökte i går ochförde en mycket bra diskussion med olika delar avskolans ledning, och jag träffade också elevrådet föratt diskutera . Den diskussion som vi fördehandlade just om relationen mellan att vara ett resur-scenter som har den kompetens som fram och som kan bidra till att utveckla verk-samheterna i alla kommuner i och vad detbetyder att också ha en fast skoldel där man ocksåupprätthåller den kompetensen. Jag tror att det är enväldigt viktig kombination. Fokus ska vara barnensbästa. Det är mitt intresse. antyderbluffar och annat. Jag tror inte att många i riksdagenskammare skulle sätta sådana frågetecken inför var-andra. Mitt fokus är barnens bästa. Jag vill ju attEkeskolan ska kunna vara ett starkt resurscenter.Min bedömning är att man också bör ha en starkskoldel för att hela denna idé ska fungera på ett brasätt. Och skoldelen i kommer att ha eleversom har olika typer av visstidsplaceringar. Då kan dethandla om att vara där , om att kanske varadär regelbundet för att stärka föräldrarna, personalenfrån hemkommunen och eleven när det gäller elevensmöjligheter att utvecklas hemma. Men det kan ocksåvara så att man har en visstidsplacering på Ekeskolanför hela skoltiden. Jag menar att vi inte ska fatta dessabeslut här i för varje enskild elev, utan detska föras ett resonemang mellan de professionella påEkeskolan, kommunen, eleven och föräldrarna. Dåbör vi också utreda hur vi ska skapa det system somgör att också föräldrarna känner en trygghet i att dehar möjlighet att få en prövning av ett beslut. Inteheller i den gamla specialskolan fick alla plats. Ocksådär gjordes det en prövning.Jag menar att vi nu ger förutsättningar förEkeskolan att bli ett väldigt starkt resurcenter somockså kan möta eleverna på deras villkor tillsammansmed föräldrar och hemkommun. Det var också detsom var vårt resonemang när vi satt och pratade påEkeskolan, att just ge denna möjlighet. Skolans led-ning och de engagerade i personalen ansåg att dettavar en möjlighet för att utvecklas vidare,att just kunna erbjuda denna variation av insatser. Dåkommer det naturligtvis att finnas - detta som svar påErling Wälivaaras fråga - en fast skoldel. Hur skaman annars kunna ta emot elever på både kortare ochlängre tid?Sofia säger att det är väldigt bra att vis-stidsbegreppet utreds, och jag är glad över det stödet.Jag tror att vi behöver gå igenom ett antal frågeställ-ningar här så att vi är säkra på att det blir en fin ut-veckling. Det som är viktigt här för att vi ska kommavidare är att vi måste visa att hemkommunerna har ettansvar, så att vi inte får det läge som upp, att det känns som att man lämnar ifrån sig ettansvar. De barn och ungdomar som går sin skoltidpå växer och blir vuxna och ska kommahem till sina kommuner eller väljer kanske att flyttatill någon annan kommun. Då måste man också haarbetat med frågeställningarna och ha förberett sigoch skaffat den kompetens som behövs så att dessabarn och ungdomar i vuxen ålder får det stöd som debehöver. Vi kommer att tillsätta en utredning för attjust göra detta, se hur vi kan utveckla Ekeskolanvidare med visstidsbegreppet som det viktiga, vilketkan innebära allt från kortare regelbundna träffar tilllånga placeringar som innebär hela skoltiden. Jagkänner mig övertygad om att det är ett bra sätt attockså utveckla resurscentret vid så att detkan bidra till alla kommuners kunskaper och kompe-tens i dessa frågor.Anf. 66 ():Herr talman! Jag ställde ett antal frågor till skol-ministern men fick inte svar på någon. Det är Tomastvivlaren som träder fram. Han säger olika sakerberoende på var han är, vem som frågar och vilkentidning det är fråga om. handlar det om skol-delen, ibland handlar det om resurscentret, iblandhandlar det om en fast skoldel. Jag ska läsa ur rege-ringens proposition 1998/99:105 för skolministern,eftersom han uppenbarligen inte känner till detta. Därstår det:De fasta skoldelarna vid och Hällsbo-skolan avvecklas.När är ute och talar om en fastskoldel vid krävs det alltså att han snaraståterkommer till med en proposition för attupphäva sitt eget och regeringens förslag till riksda-gen och det beslut som då fattade. Jagtycker att det är tråkigt, men det är talande att oppo-sitionen måste påtala detta för skolministern.När det gäller kommunerna har själv med-gett att vi efterhand får jobba med att hemkommuner-na blir bra på att ta hand om sina barn. Arbetet äralltså knappt ens påbörjat, men alternativet stängdes isomras. Kan skolministern möjligen se att det blir enlucka för många berörda barn däremellan? Samtligade löften som regeringen lämnat till barnen påEkeskolan har svikits. Regeringen lovade dyrt ochheligt att alla barn som så behövde skulle få skrivas ininnan intagningsstoppet infördes förra sommaren.Hälften sveks. Bara 10 av 20 sökande fick komma in.Och 120 barn, vilket jag har påtalat för tidiga-re, står alltjämt i kö för utredning, och köerna tillskolan kommer enligt rektorn att bli längre.För skolministern verkar detta löftesbrott inte varanågot problem. Barnen verkar inte finnas som indivi-der, bara som statistik. Jo, därför att dethandlade om 10 barn , vilket ändå var fler ände 5 som skrevs in ett annat år. Så varför bråkar Mo-deraterna? Jo, därför att Socialdemokraterna bara krossade 10 barns livsdrömmar när barnen trotsregeringens löfte nekades plats på skolan. Och det ärtotalt ointressant, skolministern, hur många barn somtidigare behövt gå där. var det nämligen 20och 10 kom in.Varje år framöver kommer det att finnas barn sombehöver få gå i specialskolan men som intekommer att få den sista chans och den första möjlig-het i livet som skolan hade inneburit. Och om dethade varit någon ruter i så skulle han erkännaatt stängningsbeslutet var fel i grunden och riva uppdet. Ring barnen och säg att de är välkomna, annarsfår skolministern ha dessa barns situation på sitt sam-vete.Så över till detta med visstidsbesök. fram-härdar i att detta inte bara kommer att bli en möjlighetutan bli en fantastisk möjlighet för landets alla kom-muner och alla barn med behov. Men vad visstidinnebär vet ingen. Regeringen har upprepade gångerutlovat att det skulle kunna vara .