prot · GQ0935 · 2002-12-12 00:00:00 — Jag har inte refererat till kommitténsförslag, utan jag har sagt att harhaft till uppgift att titta över just de problem som jagtalade om. Jag är övertygad om att Gymnasiekom-mittén kommer med bra förslag som vi sedan haranledning att diskutera här i riksdagen.När det gäller Rekryteringsdelegationen så måstedet ha uppstått ett missförstånd. Det är den rekryte-ringsdelegation som man har satsat pengar på somska stimulera, inspirera och försöka hitta modeller förhögskolorna för att nå ut till nya grupper i samhället -grupper som inte har haft möjligheter att sökatill eller inte har känt sig hemma på högskolan. Detvar det som jag refererade till.Vad gäller resursfrågan så har oerhört mycketpengar återförts till den kommunala sektorn underföregående mandatperiod. har varitoerhört drivande i de frågorna. Där tycker jag att visom parti kan ha mycket gott samvete. Men det ärriktigt att de nedskärningar som gjordes från 1994och framåt, och som bland andra stårbakom, drabbade skolan oerhört hårt. Bland annatkan vi se konsekvenserna av det i gymnasieskolan . Det blev för stora undervisningsgrupper, för fålärare och en för jobbig och stressig situation. Detblev också för få laborativa möjligheter och så vidare.Anf. 150 () re-plik:Fru talman! När det gäller rekryteringen till högreutbildning i högskolor så finns det kanske en vissdiskrepans mellan och oss krist-demokrater. Vi menar nämligen att ansvaret heltnaturligt borde ligga i högskolans grunduppdrag och idet kommunala, vanliga uppdraget i ochi gymnasieskolan. Jag säger återigen: Var tredjekommun bedriver ingen verksamhet i det här avseen-det. Borde vi inte gemensamt kunna arbeta för att fåmer verksamhet på det området i stället?Fru talman! Jag blir en smula brydd när det gällerresursfrågan. och jag är överensom att resursbristen bidrar till de problem som finns igymnasieskolan . Låt mig relatera till den under-sökning som har kommit och som visar attsamtidigt som kommun- och landstingssektorn hartillförts så har staten dragit in 26miljarder. Det är alltså en nettominskning av resur-serna inom kommun- och landstingssektorn. Hur kanman då stå i kammaren och tala om att man satsar påskolan och kommunerna? Det blir en smula motsä-gelsefullt.Utifrån detta kan åtminstone jag från min krist-demokratiska horisont konstatera att när vi ger merpengar till kommunerna, och därmed till skolan, änvad regeringen och stödpartierna gör visar det sig,också utifrån den här undersökningen, att det verkligasläpankaret när det gäller att ge resurser till kommu-nerna och skolorna är Socialdemokraterna och rege-ringens politik.Min fråga till blir då: Huravser att göra framöver? Kommer niatt verka för att det blir mer resurser till kommunernaoch skolan? Hur ska ni annars klara er trovärdighet iden här frågan? Är rädd för atttrovärdigheten naggas i kanten?Anf. 151 () re-plik:Fru talman! Vi har helt uppenbart olika uppfatt-ningar när det gäller den öppna högskolan och Re-kryteringsdelegationen. ser överhuvud taget inte nyttan med den här delegationen.Det talar tydligt om var står i dethär fallet. De är inte intresserade av de här nya grup-perna. De är inte intresserade av att öppna högskolanför de människor från arbetarklassen som intehaft tillträde. Så är det.Kristdemokraterna är ett miljövänligt parti. Deåteranvänder pengar gång på gång. Det har sagts frånden här talarstolen ett antal gånger, och jag säger detigen.Vi i har under hela den här tidentalat oss varma för att det är viktigt att staten återförpengar till den kommunala sektorn. Det är en av våraviktigaste principfrågor. I den avsiktsförklaring somvåra tre partier har gjort efter valet finns det fleraolika punkter där man återför resurser, bland annat tillskolan för att stärka personalen.Anf. 152 () replik:Fru talman! Jag utgår ifrån att bara är dåligt påläst när det gäller den här rappor-ten eller att hon snarare är dåligt uppdaterad, eftersomhon ifrågasätter de siffror som an-gav tidigare i debatten. Jag utgår ifrån att det inte varilla menat och att man inte har försökt att utnyttja detfaktum att faktiskt inte är här.Gunilla refererade till den rapport som heter Efterskolan. Om inte ids läsa alla 115sidorna, vilket vi har gjort, föreslår jag att hon läserdet pressmeddelande som kom från ochsom bara är på två sidor. Där står det faktiskt att rap-porten visar att var fjärde elev lämnar gymnasiesko-lan utan slutbetyg och att fyra av tio läser i komvuxkort tid efter gymnasieskolan.Som vanligt ersätter visioner medstatistik. Man försöker blanda bort korten. Man pratarom pengar och satsningar, men visioner kostar intepengar. Det var det försökte säga.Anf. 153 () re-plik:Fru talman! Att jag refererade till den här statisti-ken beror på att jag tycker att man ska vara väldigtnoggrann med de sifferuppgifter som man lämnar i endebatt här i kammaren. Man ska kunna verifiera dem.Det var alltså en felaktighet som jag försökte rätta till.Det är inte bra att var fjärde elev lämnar gymna-sieskolan utan avgångsbetyg. Där är vi överens. Härbehövs det ett batteri av åtgärder. Det finns inga enklalösningar på det problemet. Jag tror absolut inte att delösningar som föreslår skulle hjälpa deelever som lämnar gymnasieskolan utan betyg.Med den skattepolitik som för kan detknappast bli mer pengar till skolan. Jag fick ett väl-digt bekymrat samtal från kommun som haren borgerlig majoritet. Där har man bland annat införtavgifter för skolmåltiderna för gymnasieskolans ele-ver. Det är ungefär så det går när får förmycket att säga till om.Anf. 154 () replik:Fru talman! Det var precis dessa felaktiga siffrorsom jag skulle rätta till, . Press-meddelandet är daterat den 9 december.Du tror inte på idéer och att viskulle kunna hjälpa de elever som inte klarargymnasieskolan. Jag inser att du inte tror på de mode-rata idéerna. Jag skulle bli väldigt förskräckt omnågot annat hade varit fallet.Du pratar väldigt mycket om procent, hur mångasom går i skolan och hur många som går olika utbild-ningar jämfört med . Jag föreslåratt du tittar , eller tillba-ka. Då kommer du att inse att det var ännu färre dåsom gick utbildningar. Om du tittar riktigt långt till-baka till stenåldern, hittar du ingen som har gått nå-gon utbildning. Det är självklart att det är fler och flersom går i skolan i dagens samhälle.Jag förstår att våra uppfattningar om hur en braskola ska vara skiljer sig ganska dramatiskt. Det ärdärför vi företräder olika partier. Jag låter dig använ-da din sista replik för att säga att allt det här inte ärsant. Jag möter dig gärna i en annan debatt där vi kanprata mer.Anf. 155 () re-plik:Fru talman! Jag ska säga att det inte var sant. Menjag tror att det säkert är sant för en moderat även omdet är ytterst tveksamt, i alla fall historiskt sett.Anf. 156 ():Fru talman! Först av allt skulle jag vilja hälsa allanya välkomna till utbildningsutskottet. Det är välförsta gången som utskottet har en debatt på det härsättet. Det är rätt många som har möjlighet att varamed i debatten . Jag tycker att det ska bli spännan-de och trivsamt under mandatperioden.Det finns två saker som jag tror är alldeles avgö-rande för att vi långsiktigt ska kunna försäkra oss omen bra kvalitet i skolan alltifrån förskolan till vux-enutbildningen. Allt som vi pratar om ingår i detlivslånga lärandet.För det första tror jag att det handlar om just detsom dagens debatt har tagit upp, det vill säga att vifaktiskt är beredda att tillföra mer pengar. Vi haröronmärkt dem för att försäkra oss om att pengarnagår just till det livslånga lärandet. Jag tror också att vikommer att få se förskolan som föremål för nästasådan insats.För det andra tror jag att det handlar om det somvi fattade beslut om här i kammaren för några årsedan, nämligen den nya lärarutbildningen. Med denslog vi fast att vi måste försäkra oss om en mycketbättre kompetensutveckling. Det ger en möjlighet föralla dem som jobbar i skolan att få kompetensutveck-ling. Det fordras också för att man sedan ska kunnagå vidare och på allvar få in forskning i den så viktigaprofessionen att jobba i skolan.Jag tror att detta är två oerhört viktiga, centralapunkter för att vi ska försäkra oss om en fortsatt ut-veckling och en bra kvalitet på det här området.Man kan inte ta upp allt i en sådan här debatt. Det har varit spännande påmånga sätt. Jag tycker att debatten visar väldigt tyd-ligt var skiljelinjen går. Det är ingen tvekan om det.Med oss har vi och . Vistår tryggt gemensamt och har samma syn på kunskapoch lärandet, på samhället och individen, det vill sägamänniskosynen.Jag tycker att det är spännande att lyssna på SofiaLarsen, både och annars. utmejslarsig faktiskt tydligt och klart från ochFolkpartiet. Jag tycker att ni markerar det tydligt isynen på det livslånga lärandet. Det kan man göramed olika exempel. Vi kan ta det som har varit uppe idebatten , nämligen att ta avstånd från skolpeng-en. Det handlar om att se alla människors lika värde.Alla har möjlighet att lära sig. Det handlar mer omhur man ger förutsättningar och möjligheter för attgöra det. Det tycker jag är oerhört centralt och viktigt.Vi har sett i dagens debatt, som alltid, att Mode-raterna inte förnekar sig. De har ett återblickandeperspektiv på skolan. De visar oerhört tydligt ochklart att man vill ha kvar en sorteringsskola. Man sernostalgiskt tillbaka på något som stod som känne-tecken för en klassbunden skola.Jag uppskattar att det finns en tydlighet från Mo-derata samlingspartiet i detta. Det är ett rakt och en-kelt sätt att föra debatten. Vi vet var vi har varandra.Det skulle vara intressant att veta hur länge Folk-partiet kommer att vara kvar i famnen på Moderater-na. Det finns ju en annan historia i . Detskulle också vara spännande att höra var Kristdemo-kraterna egentligen står i de här frågorna.Jag tycker att man ska borra mer exakt i detta.Därför ska jag uppehålla mig lite kring det somhandlar om hur vi ser på kunskapen och det som ärviktigt att lära sig i ungdomsskolan, framför allt medkoppling till gymnasiet.Gymnasiekommittén är strax färdig, och vi kom-mer att ha en spännande debatt om gymnasieskolan såsmåningom, så det kommer jag inte att ge mig in på.Men jag vill rent allmänt beröra det som har varituppe i debatten om kunskap och synen på den,det vill säga behovet av att alla får chans att lära sigdet som behövs i samhället.Det är alldeles otroligt att det finns de som sägeratt inte alla behöver ha den basen. Vi vet att detbara är några få av hundra som lämnar ungdomssko-lan och går rakt ut i arbete. Vi har lämnat den tidenbakom oss när hälften av en ung-domskull kunde gå rakt ut i arbete.Det handlar om att ge alla en chans att få baskun-skaperna och kärnämnena och få en gemensam start.Kan ni som tycker annorlunda förklara för mighur man egentligen ska kunna säga till dem som ex-empelvis går i gymnasiet: Vi vet i förväg att du intehar förutsättning och begåvning för att bli det somkräver högskola.Det finns hur många exempel som helst på mot-satsen. Det är inte så länge sedan jag hälsade på i enskola i min valkrets där det fanns en elev som hadehaft det jättejobbigt i grundskolan.Han kom in i gymnasiet och alla sade att han intekunde lära sig matte. Sedan utgick man från hansintressen och begåvningar, som handlade om att mekamed bilar. Han lärde sig matte mycket snabbt. Hanlärde sig inte bara matte, utan hämtademycket snart in också gymnasieskolans matte. Dess-utom anser man att han har en renodlad begåv-ning just för matte.Hur ska man i förväg kunna tala om att en grabbeller tjej inte har förutsättningar?Om vi ser det ur ett samhällsperspektiv och ute-lämnar individperspektivet - som gör ert resonemangoerhört cyniskt - vet vi att vi kommer att behöva allabegåvningar som finns i samhället för att klara av attrekrytera personal till de yrken vi behöver i samhälletframöver.Vi kan inte göra en sådan sortering. Vi har ingasom helst möjligheter att se på det på det viset. Varförhåller ni fast vid detta? Det skulle vara spännande attfå veta.Jag vill ändå, för min del, säga att det inte barahandlar om basfärdigheter. Det handlar naturligtvisockså om utveckling av en yrkeskompetens. Mycketkan göras i samklang. Vi kan bli mycket duktigare pådet, och förbereda för det även i ungdomsskolan.Man ska inte inhämta kunskap isolerat utan isamklang med något annat. I gymnasiet, men även iungdomsskolan, måste vi också fånga in kommuni-kativ kunskap, alltså social kompetens, på ett heltannat sätt än tidigare.Detta är också bäring på det som jag tycker att vimåste sätta upp, inte som motsats till behovet avfaktiska kunskaper och lärande i skolan, utan jämsi-des med det. Det handlar om attityder och värdering-ar.Skolan måste ha uppdraget att föra samtal kringdetta som är så oerhört viktigt. De aktörer som fanns isamhället och bar fram detta förut har tappat mycketav sin arena. Jag tänker då framför allt på folkrörel-serna och de idéburna organisationerna.Vi måste få en återkoppling till det frivilliga ar-betet, till arbetsmarknaden och allt som finns utanförskolan. Då tror jag att vi kan få i gång spännandeförändringar åt rätt håll just när det gäller attityderoch värderingar.Jag vill naturligtvis också säga något om vuxenut-bildningen. Det vore märkligt om jag inte gjorde det.Just nu - det är kvar - växlar vifrån till en fast vuxenutbildning somvi tog ställning till här i kammaren.Den blir flexibel och det blir betydligt större bredd påden än förut. Det är en spännande utmaning.Kunskapslyftet har visat på framför allt två saker.Vi har genomfört den absolut största satsningen nå-gonsin på vuxnas lärande. Nästan en miljon männi-skor har fått chansen att vara med i detta när vi nuväxlar över. Det rör sig om drygt 800 000.Det är en fantastisk satsning som man häpnar överinte minst utanför våra gränser.Det andra som har bidrag till är attdet har utvecklat vuxenutbildningen i landet på ettspännande sätt.Om vi tittar framåt tror jag att man kan ge signaleroch säga att det är oerhört viktigt att de centralakommunledningarna i landet aktivt stöder vuxenut-bildningen . Jag är litet bekymrad över huraktivt man gör det. Det är ett av skälen till att vi harvalt att öronmärka pengarna de första tre åren.Vi ser ett fortsatt stort behov utöver de 800 000.Det fortsatta stora behovet handlar om att nu äntligennå dem som vi har haft svårast att nå, nämligen desom har den lägsta utbildningen och de som befinnersig i en situation där jobben gungar och de inte vetvad som händer eller de som är parkeradei arbetslöshet. Det gäller många män.Det blir oerhört märkligt när oppositionen inte ärmed på att se behovet av att ge stöd, i form av ettrekryteringsstöd, så att man kan studera. Man hållerpå och tricksar med konstiga lösningar som inte gerverkliga förutsättningar. Dessutom vill man ta bortpengar från den här satsningen. Det gör både Mode-raterna och aktivt.Snart vet man inte vad tänker göra.Ska de slakta folkbildning över huvud taget? som myndighet vill de tydligen ta bort.De ska lägga allt på kvalificerad yrkesutbildning. Vadhänder?Är det på samma sätt här som i fråga om ung-domsskolan, att man struntar i den grupp som stårlängst ned och har det största behovet och väntar påatt få en möjlighet?Det handlar fortsatt om ett nationellt uppdrag, ak-tivt medborgarskap, arbete och vidareutbildning.Anf. 157 () re-plik:Fru talman! frågar om Krist-demokraternas ståndpunkter. Jag måste be Nils-ErikSöderqvist att läsa förslag ochsedan återkomma med mer precisa frågor. Vi ska dåsamtala och försöka räta ut de eventuella frågeteckensom kan finnas.Jag vill ta tillfället i akt och ställa en fråga tillNils-Erik Söderqvist.Han talar om de öronmärkta satsningar på skolansom regeringen och dess stödpartier så gärna beröm-mer sig för. redovisade Riks-dagens revisorer en granskning av de öronmärktastatsbidragen. De kom fram till att de här bidragensnarare stjälpt än hjälpt utvecklingen i skolan. De härbidragen har inneburit en kortsiktighet och en alltförstark centralstyrning, så att det har varit svårt att görade långsiktiga satsningar som har behövts för att rustaupp skolan.Min fråga till är givetvis hurhan ser på den förödande slutsats som revisorernagör. Kommer Socialdemokraterna även efter 2003 attfortsätta med den här typen av pekpinnar?Jag vill också fråga om desiffror som kom och som visar att avungdomar födda läser vidare på komvuxefter gymnasiet, mestadels för att läsa upp sina betyg,för att läsa igen, och så vidare. Är det här ett rimligtsätt att använda ungdomarnas tid och samhälletsekonomiska resurser?Anf. 158 () re-plik:Fru talman! , Kristdemokrater-na, tar upp resultaten i skolan. Jag kan inte undgå attkonstatera att vi har gjort en fantastisk resa. har sagt här i debatten ska vigenomföra en jättematch för att se till att alla blirgodkända. Det är också därför som vi satsar.Men vi ska också titta bakåt och konstatera att detinte är så värst som vi inte ens hade40 % behöriga till högskolan. Då hade vi en uppdeladgymnasieskola, där man gick antingen två eller tre år.Vi har kommit fram till en fördubblad intagningav upp till ungdomar. Från harintagningen till högskolan ökat till . Det är enfantastisk resa.Som har sagts är det fler somläser på forskarskolor än som läste på gymnasiet på50-talet. Det är ett fantastiskt perspektiv. Vi ska integlömma bort den resan, och vi ska fortsätta att antautmaningarna.Vad gäller pengarna blir ni inte trovärdiga, Tors-ten , så länge ni inte är beredda att varamed om att öronmärka pengarna till skolan. Det ärklart att den utvärdering och den uppföljning somSkolverket kommer att göra och där man ser till hurpengarna används kommer att avslöja enskilda kom-muner som gör någonting annat med pengarna. Det ärförst när dessa öronmärks som vi har möjlighet attförsäkra oss om att de verkligen går dit som de ska.Det gäller inte bara för pengarna till ungdomsskolanoch till vuxenutbildningen utan också för framtidapengar. Vi öronmärker dem för att se till att vi fårstyrning på den satsning som vi gör under en begrän-sad tid.Anf. 159 () re-plik:Fru talman! Visst finns det mycket som är fantas-tiskt i , men vi ska också komma ihåg attSverige fortfarande ligger dåligt till när det gällerandelen med eftergymnasial utbildning. Det finnsalltså en hel del kvar att göra, och vi kan säkert fort-sätta ett samtal om vilka åtgärder som är lämpliga.När det gäller öronmärkta pengar, som Nils-ErikSöderqvist tar upp, blir det en smula motsägelsefullt.Tror inte att de socialdemokra-tiska kommunpolitikerna är kloka nog att ta de beslutsom krävs i respektive kommun om hur statsbidragenoch skatteintäkterna ska användas? Har inte Nils-ErikSöderqvist det förtroendet för sitt eget partis kom-munpolitiker? Som kristdemokrat har jag fullt förkristdemokratiska kommunpolitiker och faktiskt ävenför en hel del socialdemokratiska kommunpolitiker -kanske ett större förtroende än vad verkar ha.Jag konstaterar att inte tarupp frågan om det stora antalet ungdomar som läservidare på komvux. Jag skulle vilja be att kommentera det här, för detta är någotsom är kännbart för väldigt många ungdomar somtvingas att efter gymnasiet läsa om och om igensamma gamla kurser bara för att höja sina betyg.Jag vill också ta upp en annan fråga. Utbild-ningsministern, som tyvärr har gått hem, nämndetidigare att den värdegrund som finns i gymna-siets läroplan ska få vara kvar. Vi ser mycket positivtpå detta. Det är väldigt bra, och vi behöver ha en godetisk grund för en god gymnasieskola.Jag vill ställa en fråga till åtgärder tänker socialdemokratin vidta för attvärdegrundsarbetet ska intensifieras ytterligare i densvenska gymnasieskolan, efter det så kallade värde-grundsåret och mobbningsprojekt som vi kristdemo-krater var med om att driva fram, så att vi får en tryggskola där eleverna får tid både att vara trygga och attlära?Anf. 160 () re-plik:Fru talman! Jag har fullständigt förtroende för attvi kommer att mötas här i kammaren med ett förslagtill en förändrad gymnasieskola som i likhet medlärarutbildningen blir mycket mer flexibel och somöppnar sig på ett helt annat sätt än . För att mötaframtidens behov och för att klara vår ambition attutöver de pengar som vi levererar för att stärka uppverksamheten är vi också beredda att genomföra enutbildning som är flexibel på ett helt annat sätt än densom vi har . Så tror jag att det är.Det är synd att jag inte har fått möjlighet till yt-terligare svar från . Det blir väl flertillfällen till debatter om var ni egentligen står i rela-tion till och till syn påkunskapen och på en uppdelning i A- och B-lag.Jag vänder mig så återigen till det gäller pengarna. Du kan inte ena stundenredovisa att det finns kritik mot att man inte klararuppgiften och säga att du har fulltillit till systemet. Jag vet att om jag hade suttit i enkommun och hade haft att hantera och prioritera i enpåse med pengar, hade det varit mycket lätt att lagt-vingade verksamheter fått träda fram, medan annatsom måste finnas med i en utveckling inte får sammachans.Vi har öronmärkt pengar för att vi vill ha entydlig satsning på de aktuella områdena, och jag troratt det är alldeles nödvändigt.Anf. 161 () replik:Fru talman! Jag begärde replik därför att jag harblivit oerhört irriterad över att andra partier, oftaSocialdemokraterna, försökt att förklara för oss mo-derater vad vi står för. Jag ska dock inte användamina till det utan jag har fastnat för nå-gonting annat.Nils-Erik framförde en hyllning tillkomvux och insatserna i . Det ärmånga människor som varit i , och dusäger att det har varit alldeles utomordentligt.800 000 människor har deltagit i Kunskapslyftet.Men jag har också lärt mig att ärett bra sätt att förvara människor för att lyfta bort demfrån arbetslöshetsstatistiken. Man flyttar dem från a-kassa till och tillbaka till a-kassaliksom till API, ALU, sfi och till andra arbetsmark-nadsåtgärder som jag brukar kalla för AMS-trams.Var finns detta perspektiv? Hur länge ska manbehöva plugga saker och ting som man redan kan?Det gäller i synnerhet för människor som kommerfrån andra länder. Det finns doktorer som pluggarmatte på grundskolenivå på komvux eller i Kun-skapslyftet bara därför att vi har många lärare som viinte kan friställa. Var finns detta perspektiv på hyll-ningen till och komvux?Anf. 162 () re-plik:Fru talman! Till och skulle jagförst bara vilja säga att den nya vuxenutbildningenskapar en bredd utifrån erfarenheterna från Kun-skapslyftet. Man ska kunna kombinera att läsa inexempelvis ett ämne som man behöver på grundsko-lenivå med att läsa in en lucka på gymnasienivån.Samtidigt behöver man kanske få möjlighet till attstarta en högskoleutbildning. Det ligger en spänst ikombinationen av dessa möjligheter. Det ger enflexibilitet och en bredd.Det är vidare något alldeles fantastiskt med synenpå . Ni var ju inte med på resan. tog ställning till detta här i riksdagen1995 yrkade avslag på . betänkande nr 15 framhåller Mode-raterna att de anser att regeringen valt en mycketdyrbar lösning vars effekt på antalet arbetslösa kanifrågasättas.Ni trodde inte på . Ni har aldriggjort det.Ni har sagt nej till . Ni har sagt nejtill rekryteringsstödet. Ni har sagt nej till organisatio-nernas uppsökande verksamhet på samma sätt somockså andra i den här kammaren har gjort. Ni vill tapengar från , nästan 1 miljard. Nisäger nej till vuxenutbildningssatsningen som startarnästa år. Ni har alltid sagt nej till alla välfärdsrefor-mer med tesen att det alltid var bättre förr.Anf. 163 () replik:Fru talman! Det är fantastiskt att det finns så tyd-liga skillnader. Annars hade jag varit jättebekymradför vad mina väljare skulle ha tänkt om mig och denpolitik jag företräder, så jag håller med dig.Tillbaka till vår syn på utbildning. Jag är nämligenockså en av dem som blev tillfrågad om jag skullevilja vara med lite grann i . Det händeunder en period då jag översatte en bok utan att manvisste vad jag gjorde. Då frågade jag: Okej, jag har treutbildningar, jag talar fem språk, jag är operasångers-ka, jag har svensk utbildning, jag har auktorisation isvenska, vilken del av min kunskap vill du lyfta?