prot · GQ0940 · 2002-12-19 00:00:00 — Detgäller också forskning och utveckling inom området.Det går särskilda medel till både de forskningsfinan-sierande myndigheterna och SLU och andra.Det som är baksidan av den här finansieringen,med stora bidrag som kommer från EU, är naturligt-vis regelverken. Det är alltså inte bara pengarna somströmmar in utan också hårda regleringar. AnitaBrodén och har tagit upp småjordbru-karnas problem när det gäller att utveckla, förändraoch anpassa verksamheterna. Man är alltså bunden avtill exempel kvoter som påverkar möjligheten attutvidga produktionen på ett visst område. Det handlartill exempel om mjölkkvoter som ett hinder för ost-tillverkning. Det gäller bidragsrätterna. Man har alltsåbara rättighet att hålla ett visst antal djur. Sedan fårman försöka köpa bidragsrätter från andra lantbrukareoch så vidare. Det är alltså en rad hinder för en natur-lig marknadsmässig utveckling av svenskt jordbruk.Anita sade att EU:s jordbrukspolitikskulle tas från ministerrådet och föras över till EU:sparlament. Vi i tycker någonting i lik-nande riktning men vill gå betydligt längre och tyckeratt jordbrukspolitiken ska återföras till de nationellaparlamenten. Det skulle lösa många av de här pro-blemen.Det är naturligtvis en hämmande faktor när manska diskutera det här betänkandet. Frihetsgraderna ärmycket små, och rader av tokigheter är inbyggda isystemet.Vi har från sida i samverkan med soch v väckt en motion där vi ytterligare stärker miljö-forskningen genom ett anslag till . Vi har också ett litet tillägg tillLivsmedelsverket när det gäller arbetet med livsme-delssäkerheten, och vi vill att ersättningarna för vilt-skador ska ligga kvar där de har legat tidigare - vi haren liten post för det.Jag yrkar alltså bifall till utskottets förslag i sinhelhet i betänkandet. Där inkluderas då de delar somden här motionen från s, v och mp tar upp.Miljöpartiet och har en liten reservationnär det gäller den ekologiska forskningen. Det ärreservation 5. Där har vi uppmärksammat i som alltsåär en av banbrytarna när det gäller ekologisk odling.Det startade väl sin verksamhet för sedan.Den pågår fortfarande, och de har svårigheter medbasfinansieringen. Vi anser det vara viktigt att dekommer med bland dem som fortsätter att arbeta medforskning inom det här området och att de har möj-ligheter att dels stå på egna ben, dels knyta sig till denforskning som pågår vid landets universitet och stat-liga myndigheter.Jag yrkar bifall till reservation 5 under punkt 9.När det gäller djurskyddet har mångaåsikter. Jag avstår från att gå in i detalj på dem. Jagnoterar bara med glädje att det nu finns medel för dennya djurskyddsmyndigheten, som säkert kommer attbetyda mycket när det gäller djurskyddets utvecklingframöver.Miljöpartiet står alltså bakom förslaget i betän-kandet och yrkar bifall till förslaget i sin helhet.Anf. 167 ():Herr talman! Detta är ett budgetbetänkande somomfattar 39 anslag fördelade på sju politikområden,vilka även omfattar tio myndigheter. Det är samman-lagt 10,5 miljarder, varav finansierasfrån EU-budgeten.Det största området är livsmedelspolitiken, mendet räcker inte för detta utskott, utan vi ska klara avtrafikutskottet, skatteutskottet, näringsutskottet ochskapa ett nytt utskott, konsumentutskottet, som i dagligger i lagutskottet.Ibland saknar jag faktiskt i de här debatterna pratom den framtida jordbrukspolitiken, den framtidalivsmedelspolitiken.Vi sitter fast i EU:s jordbrukspolitik. Det kan varabra eller dåligt. Det var säkert bra närman skapade EU:s jordbrukspolitik efter andravärldskriget. Människorna behövde ha mat, livsme-del. Människor behövdes i jordbruksföretagen, mendet har gått efter det. Världen har blivitmindre. Vi kommunicerar mer med andra länder. Vianvänder andra typer av livsmedel än vi gjordetidigare. Våra värderingar har förändrats väldigtmycket under de här 50 åren. Kunskapen ökar, och viställer andra krav på våra livsmedel än vi gjordenär det egentligen bara var nödvändigt att överleva.Då kanske också politiken måste förändras. De när-maste åren kommer att handla väldigt mycket om det.Naturligtvis kommer vi att ha en livsmedelspoli-tik, inklusive den produktion som vi har även i fram-tiden, eftersom av vår föda fortfarande kommerfrån jordbruket. Vi har skapat ett ekosystem - det äralltså ett skapat ekosystem - som vi kommer att haäven , som vi ska vara rädda om. Det ärockså därför som det är väldigt viktigt att vi kommerifrån en diskussion enbart om produktion och att visamtidigt börjar diskutera mig som konsument ochdig som konsument, miljöfrågorna, djurhälsan, regio-nal utveckling, och globalisering.Det är ju samma fråga hela tiden.Runtom i diskuteras nu framtidens jord-brukspolitik inom EU. Att den här diskussionen harkommit i gång så fort beror kanske på många negati-va saker som har hänt - galna ko-sjukan, mul- och klövsjukan, dioxinskandaler. Mendet finns naturligtvis också positiva tecken, och det ärutvidgningen, som hände alldeles nyligen.De allra flesta är överens om att vi måste ändraEU:s gemensamma jordbrukspolitik. Jag har lyss-nat i denna debatt och läst era särskilda yttranden. Nisäger att regeringen har fel i alla frågor. Då väntadejag mig faktiskt att det skulle finnas ett borgerligtalternativ.Men det finns det inte. Jag är ändå glad att Folk-partiet kunde redovisa en helhetsbild på jord-bruks- och livsmedelspolitiken. Jag kanske inte delarden i allt, men de hade i alla fall en helhetsbild. Jag ärväldigt glad att såg de positiva sakerna ien väldigt viktig näring. Det finns naturligtvis pro-blem i alla näringar. Men det finns en ansats till någotsom jag tror kan bli bättre.Vi har tidigare från Socialdemokraterna redovisatfem utgångspunkter som är viktiga för oss när detgäller livsmedelspolitiken. Den mat som vi ska pro-ducera i ska vara säker och sund. Jordbruketmed hela livsmedelssidan, från ax till limpa, ska varaekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbart. Vi ska hajordbruk i hela landet. Det handlar inte enbart ommatproduktion. Det finns också andra värden. vill ha ett öppet landskap. Jordbrukspolitiken skaockså vara solidarisk globalt. Dessa fem punkter ärgrunden för den tanke som vi vill föra vidare.Kommissionen har begärt in halvtidsöversynen.Vi har lämnat den från sida. Det som händeefter det var kanske lite överraskande. De förslag somkom från kommissionär var mycket merlångtgående än någon hade väntat sig. Det är i och försig bra. Det skapar en diskussion. EU är ju en trögdiskussionsklubb. Det är bra att man väcker tankar.Sedan får vi se vad som händer.Jag tror att det finns en sak som vi är överens om iden här . Vi ska försöka avskaffa de stödsom snedvrider handeln. Det är en punkt som vi kangå vidare på tillsammans.Det finns också andra stötestenar på vägen, ochdet är WTO-förhandlingarna . harlovat att ta upp frågorna i WTO. Den stora diskussio-nen handlar om utveckling och den jord-brukspolitik som finns inom EU, , Australienoch och som hindrar de fattigaste län-derna att över huvud taget producera sina egna livs-medel.Jag tror inte på en total avreglering på en gång. Vifår tillsammans försöka att fundera ut hur vi ska an-vända de resurser vi har så att konsumentens, bon-dens och hela samhällets behov ses i ett vidare per-spektiv. Vi har en möjlighet nu om vi vill.Jag ser tre nyckelord för framtiden vad gällerlivsmedelspolitiken. Den ska vara säker, hållbar ochetisk. Jag går inte in mer på vad vi har gjort försäkerheten. Vi är väldigt medvetna om den. Vi hargjort mycket i landet för den ekologiska sidan. Detsom det återstår mycket av är något som vi bara kangöra inom EU. Det är den etiska diskussionen om denglobala handeln. Den klarar vi kanske inte själva.Jag har också lyssnat väldigt noga på vad ni harsagt. Det är bara ett parti som har nämnt ordet"konsument". Jag får tacka för det.Man måste komma ihåg att det som vi producerar intehar ett egenvärde. Det är vi konsumenter som skaefterfråga det. Det är väldigt viktigt att vi i framtideninte bara tar med producenterna i diskussionen utanatt vi också har konsumenten med. Konsumenten kanstyra marknaden. Det är till exempel mina önskemålatt bli ekologisk konsument och styra den pro-duktion som vi ska ha.Herr talman! Jag vill yrka bifall till förslaget i be-tänkandet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 168 ()replik:Herr talman! Jag tackar för ett intressant ochframåtsyftande anförande. Jag hoppas att vi kommeratt få många spännande diskussioner om den framtidajordbrukspolitiken framöver.Men vreden är stor hos de jordbrukare som litadepå statsminister handslag när detgällde sänkningen av dieselskatten. Hur ser SinikkaBohlin på detta svek? Är det rimligt att svenska jord-brukare på viktiga områden har väsentligt sämreförutsättningar för sin verksamhet än vad konkurre-rande länder har? Hur går talet om jordbruket som enframtidsnäring ihop med ett sådant agerande?Jag vill också fråga om hon ärnöjd med att snällt får sitta vid sidan omnär statsministern utlyser nya svenska positioner ochjordbruksministern och hennes medarbetare turnerartill för att reformera den europeiska jord-brukspolitiken. Tycker utskottets vice ordförande attdet är att visa respekt för att man dröjermed att tillsätta den parlamentariska kommitté somska ha till uppgift att forma de svenska positionerna idetta reformarbete?Anf. 169 () replik:Herr talman! Låt oss börja med dieselskatten. Detvar en av de tegelstenar som jag fick i ryggsäcken förnågra år sedan. Det fanns flera där som vi har klaratav. Dieselskatten finns kvar.Det är kanske inte så roligt att säga, men det finnsen utredning som heter Vägtrafikskatteutredningen.Den lämnade en PM om skatten på drivmedel för etthalvår sedan, tror jag. Frågan har varit på remissoch bereds. Jag kan tyvärr inte säga mer om diesel-skatten.Men jag är ändå väldigt glad att man nu har klaratav en av de andra tegelstenarna, den som gällde skattpå bekämpningsmedel och handelsgödsel. Det hargjorts en principöverenskommelse om att återföring-en kommer att användas till ett nationellt miljöstödför växtodlingsplaner. En stor del kommer att förastill näringen i form av miljöinriktad rådgivning, ut-veckling och forskning. Även miljö- och landsbygds-programmet kommer att förstärkas. Det finns ingasiffror än på detta eftersom det måste notifieras iBryssel. Jordbruksministern måste kanske åka dit ochgöra det också. Så är ju livet när man är medlemsstat iEU.Vi ser ändå att det finns en utveckling. Jag bekla-gar att vi inte har klarat av dieselskatten. Jag får välförsöka arbeta med det.Anf. 170 ()replik:Herr talman! Det låter förhoppningsfullt. Jag harunder denna korta tid i utskottet lärt känna SinikkaBohlin som en mycket kraftfull och duktig riksdags-ledamot. Hon kommer säkert att lyckas bra med detta.Så sent som bekräftade statsministern itidningen att det fanns en uppgörelse med LRFom dieselskatten motsvarande minst 400 miljonerkronor. Där finns det definitivt en uppgift.Det är ett ganska rejält hackande på EU:s gemen-samma jordbrukspolitik om hur den stänger ute andraländer och så vidare. Jag vill fråga dig och andra somhävdar det : Hur stor del av importen från svarar EU för när det gäller jordbrukspro-dukter? Hur stor del av jordbruksexporten från Afrikagår till EU? Hur stor del av de tullavgifter som betalar är tullavgifter mellan länderna? HarEU:s nettoexport till ökat eller minskat desenaste åren?Det verkar som om ni är tvärsäkra på hur utveck-lingen ser ut. Jag är inte säker på att svaren på defrågor som jag har ställt är de som ni har tänkt er.Anf. 171 () replik:Herr talman! Jag tror inte att jag ska svara på frå-gorna. Man kan läsa i Det internationella perspektivetsom kommer att ges ut av LRF. Där kommer alla svaratt finnas.Fischler säger också att CAP har mer handels-stödjande inslag än det borde ha. De nya förslagenska ju försöka minska snedvridningen i den interna-tionella jordbrukspolitiken och speciellt i den som ärinriktad mot de fattigaste länderna. Jag svarar inte pådessa frågor, men jag kanske ska svara på den frågasom jag förra gången inte hann svara på och somgällde varför inte den parlamentariska utredningen ärtillsatt.Direktiven var skrivna, men sedan kom utvidg-ningen. Eftersom det var väldigt oklart med förhand-lingarna om de nya ländernas stöd, till exempel ifråga om , var man tvungen att vänta på attkunna skriva in vilka förutsättningar vi kommer att hainom EU i den totala budgeten för utvidgningen. Detmåste vi veta om vi i den parlamentariska kommitténska kunna arbeta för de svenska delarna och göra enöversyn av våra landsbygdsutvecklingsprogram.Innehåller det bra saker? Har vi gjort de rätta sa-kerna? Ska vi förändra? Men måste vi ock-så försöka följa vad som händer vid förhandlingarnamellan medlemsstaternas regeringar. Där har vi iutskottet naturligtvis en utmaning i att hitta ett arbets-sätt. Hur kan vi följa detta? Den svenska delen ärenkel - att ha en parlamentarisk kommitté. Den rår visjälva över. Den andra är mycket svårare, eftersomparlamentet har en annan roll än tidigare när det gäl-ler jordbrukspolitiken.Anf. 172 () replik:Herr talman! inledde med att sägaatt vi sitter fast i EU:s jordbrukspolitik. Det kan mantolka som att det inte går att göra någonting åt det.Men har på ett förtjänstfullt sättlyft fram drivmedelsskatten. Och jag tolkar trots alltSinikka utfästelse, som jag vill tolka positivt,som att en sänkning av drivmedelsskatten är på gång.För att göra det enkelt för det regeringsbärandepartiet vore det väl en stilla nåd att bedja om att rege-ringen ansluter sig till och Kristdemo-kraternas nivå, nämligen i skatt per liter diesel.Då behöver ni inte utreda så mycket, och så får vimajoritet i kammaren utan en massa tjafsande i Rege-ringskansliet.Herr talman! Jag vill ställa en fråga när det gällerbilen på landsbygden. Jag tog upp det lite grann i mittanförande. Bilen är en viktig del för de sociala möj-ligheterna. Skulle möjligen kunnamedverka till att öka reseavdragen, inte minst för attlandsbygden fortsatt ska kunna vara levande?Anf. 173 () replik:Herr talman! Om jag nu avslutar diskussionen an-gående dieselskatten ska vi också komma ihåg histo-riken. När vi började diskutera dessa tegelstenarhandlade diskussionen om nedsättning av dieselskat-ten bara om jordbrukets arbetsmaskiner. Sedan fick viin skogsbrukets arbetsmaskiner. Och eftersom det nuhandlar om arbetsmaskiner så är det fråga om allaarbetsmaskiner. Då är vi också i en EU-djungel där vimåste gå och fråga vad EU tycker. Då handlar det tilloch med om de arbetsmaskiner som an-vänder vid asfaltering. Vi har komplicerat fråganganska mycket eftersom man har utvidgatdetta.Jag tänker inte debattera reseavdragen. Jag reage-rade naturligtvis lite grann när höll sitt anförande. Han tog då upp alla möjligapolitikområden. Jag är lite förvånad efter gårdagensdebatt i näringsutskottet då man egentligen ville för-ändra eller avskaffa strukturfonderna som har enväldigt stor betydelse för landsbygdens utveckling idet här landet. Där är man alltså beredd att avvecklaväldigt mycket. Men å andra sidan vill man frånmånga håll ha mer pengar till andra saker inom jord-bruket till exempel.Anf. 174 () replik:Herr talman! Jag och väldigt många som jobbar inäringen är oerhört nyfikna på vårt förhållande tillden gemensamma jordbrukspolitiken. Kommer Soci-aldemokraterna att driva att den ska brytas ut ur EU:sgemensamma politik och nationaliseras?Anf. 175 () replik:Herr talman! Jag gjorde en tolkning när jag lyss-nade på statsministern. Han sade att man behöverreformera EU:s jordbrukspolitik. Det tror jag att vi ärganska överens om i denna kammare. Vi vet interiktigt hur vi ska göra. Men han sade att om man inteklarar av en reformering som är bra för konsumenter-na, för miljön och för globaliseringen kanske vi måstebörja fundera på om vi måste göra något mer dras-tiskt. Det är den tolkning som jag gjorde av den de-batten. Han höll alla dörrar öppna. Det kanske ärdessa dörrar som jag också vill ha öppna när jag harlyssnat på er här . Det finns många saker som vikan göra för att på ett bra sätt bygga vidare på enframtida livsmedelspolitik inom EU om vi vill.Anf. 176 () replik:Herr talman! Man kan då ställa sig frågan: Omstatsministern inte tycker att vi kommer tillräckligtlångt i det gemensamma forumet, kommer ni då attdriva att vi ensidigt från svensk sida ska bryta utdetta? Och tror ni att vi kommer att få en nedsättningav medlemsavgiften för att sedan kunna kompenseradet nationellt för att ha likställiga villkor ländernaemellan?Anf. 177 () replik:Herr talman! Jag tror att det är väldigt svårt attinom EU driva något ensidigt. Jag kanske inte tillhörde personer som tycker om dessa ensidiga förslagsom nu cirkulerar, vare sig de är från Centerpartieteller från några andra partier.Detta är en stor fråga som handlar om mångamänniskor och om väldigt mycket pengar. Jag trordärför att det finns alla möjligheter att diskutera den-na fråga i parlamentet och att försöka se möjligheter-na. Det är faktiskt vi som är förtroendevalda. Som jagsade från början kommer vi att behöva jordbrukspoli-tik och livsmedelspolitik eftersom av det som vikonsumenter äter ändå kommer därifrån. Jag trordärför inte att det går att provocera något i dennafråga, utan jag tror mer på ett samarbete. Och jag trorfortfarande på samarbetet med som jaghar haft ganska goda erfarenheter av. Och eftersomjag har lyssnat på er alla så kanske det finns någotsom man kan bygga vidare på som blir bra.Anf. 178 () replik:Herr talman! Jag har redan fått svar på en av minafrågor som rörde renationalisering. Därför har jagbara en kommentar.Sinikka nämnde i sitt anförande att en av-reglering inte kan ske på en gång. Och jag vill baranämna att det också är syn. Vi vill göradet tillsammans med EU och , och hela tidenmåste det ske på sikt.Anf. 179 () replik:Herr talman! Vi måste naturligtvis göra det inomEU. Men jag tror att det är väldigt viktigt att maninom EU och inom tittar på de olika förut-sättningar som olika länder har. Det handlar mycketom regionalpolitik för mig. Det är andra förutsätt-ningar i än i att odla.Vi har naturligtvis även de andra stora länderna.Det är inte bara , utan det är , och som vi importerar mycketfrån. Det är alltså en mycket större fråga. Men jag trorfaktiskt att man kan hitta vägar om man så vill.Anf. 180 ():Herr talman! Om alla människor på jorden skulleleva med samma livsstil och konsumtionsnivå som vii den rika världen skulle det krävas fem jordklot.Eftersom det finns bara ett jordklot finns det uppen-bart en konflikt om begränsade ytor och ändliga re-surser. Vår livsstil tillägnar oss livsutrymme frånmänniskor i andra världsdelar och hotar vår egen ochandras existens.Jordbruket, skogsbruket och fisket är de näringardär vi tydligast kan se samspelet mellan vårt utnytt-jande och naturens reaktioner. En förutsättning för attdessa näringar ska kunna nyttjas och utvecklas är attde sker i samspel med naturen.Målet med vårt jordbruk måste vara att vi produ-cerar säkra livsmedel av god kvalitet med stor hänsyntill miljön och till djurens välbefinnande. gör viinte alltid det, och detta måste vi försöka ändra på. Vimåste förena ett ekologiskt, ekonomiskt och socialtuthålligt jordbruk i hela landet.Vi i står bakom utskottets hem-ställan när det gäller anslag inom utgiftsområde 23.Ramen för utgiftsområdet är över 10 miljarder. Mendetta utgiftsområde står för betydligt större värden.Det samlade värdet av exporten av skogsindustripro-dukter var 109 miljarder . Det är avdet totala exportvärdet för landet. Och även om dentotala produktionsvolymen för jordbruket har minskatnågot beräknas den till 42 miljarder . Vi kanockså konstatera att handel med jordbruks-varor och livsmedel ökar. av utgifternapå vårt område finansieras från EU-budgeten. Dettaområde styrs till stor del av och kanpåverkas endast genom förändringar av den gemen-samma jordbrukspolitiken. Och här finns det mycketatt göra.EU:s jordbrukspolitik har gynnat ett intensivtstorskaligt och specialiserat jordbruk. av EU:sjordbrukarstöd går till av jordbrukarna inomEU.Strukturrationaliseringen leder till att djuruppföd-ningen intensifieras, och uppfödningsformerna kräveratt man tar mindre hänsyn till djurens naturliga bete-ende.En skattebetalare och konsument betalar jord-bruksstödet först via de olika prisstöden, som gynnarintensivproduktion, och sedan via direktstöd ochmiljöstöd som ska minska intensiteten och få lantbru-karna att avstå från att producera. Det säger sig självtatt denna metod inte är särskilt effektiv.Under nästa år kommer vi med all säkerhet att häri kammaren mer detaljerat diskutera EU:s halvtid-söversyn. Inte minst för att klara av utvidgningen ärdet nödvändigt att reformeringen av jordbruket fort-sätter. Inriktningen ska vara att mer av stöden går tillmiljöåtgärder och landsbygdsutveckling. Besluten omhur dessa stöd ska användas måste i större utsträck-ning fattas på nationell nivå.Herr talman! Det är mycket glädjande att anslut-ningen till de miljöåtgärder vars syfte är att bevaraodlingslandskapets biologiska mångfald och kultur-miljövärden är mycket god. Ersättningar till betes-marker, slåtterängar, natur- och kulturmiljöer samt ettöppet och varierat odlingslandskap har alla en må-luppfyllelse på när det gäller de mål somhar satts upp i programmen.En annan mycket positiv utvecklingstrend är attanslutningen till ekologisk produktion uppgår till ca15 % av den odlade arealen, och denna areal ökarkontinuerligt. har fastställt att till år 2005ska vara ekologiskt odlat. Detta mål kommermed stor sannolikhet att uppnås. Vi i Vänsterpartietsträvar ännu längre och driver därför frågan om att30 % ska läggas om till ekologisk odling senast år2010.För havet är övergödningen ett av de allvarligastehoten. Växtnäringen tillförs åkermarken genom göd-selmedel, utsäde, nedfall från luften och kvävefixe-ring och förs bort med skörden och skörderesterna.Det som förs bort är mindre än det som tillförs. Ris-ken är då mycket stor att överskottet läcker ut frånåkermarken till vattendragen och hamnar i sjöar ochhav, där problemen med övergödning uppstår.En åtgärd för att minska påverkan av näringsäm-nen från jordbruket är att anlägga våtmarker. Men detallra bästa är att vara restriktiv med användandet avkväve och fosfor och att sträva efter en produktionsom så mycket som möjligt bygger på lokala förnyba-ra resurser och på en balans mellan djurhållning ochväxtodling och där så många näringsämnen som möj-ligt cirkulerar. Då skulle överanvändningen av han-delsgödsel i dagens konventionella jordbruk minskaoch miljön successivt förbättras.Under senare år har djurens situation i samhälletblivit en mycket viktig fråga för alltfler, kanske sär-skilt för unga människor. Fler och fler tar till sig faktaom de förhållanden i vårt samhälle som djur lever ochdör under.Djurtransporter, pälsdjurens förhållanden och för-söksdjurens lidande är några exempel som upprör. är djurrättsrörelsen en växande rörelse. Alltflerkämpar på olika sätt för djurs rättigheter. Vänsterpar-tiet är en del av denna rörelse och vill se en utveck-ling där djurs rättigheter accepteras och stärks.I mitt parti välkomnar vi regeringens förslag omatt en särskild djurskyddsmyndighet inrättas för attdjurskyddet ska stärkas, och ytterligare fokus skaläggas på djurskyddsfrågorna. Men debatten om den-na nya djurskyddsmyndighet får vänta till efter vårvälbehövliga julledighet.Avslutningsvis yrkar jag bifall till utskottets för-slag i betänkandet.Anf. 181 ():Herr talman! Mitt korta inlägg här är föranlett avden växande oro som jag och flera med mig kännerför skillnaden mellan de skrivningar som finns i ut-skottets betänkande. Det finns skrivningar som mankan instämma i. Som sade finns detmånga bra skrivningar, och det är en god ambitionsom utskottet signalerar. Jag avser då satsningen påekologisk odling och på ekologisk forskning.Men det som oroar mig och många fler och somockså kommer fram i flera av de centermotioner somutskottet här behandlar är att säger en sak -vi talar ju om en 20-procentig omfattning av denekologiska odlingen fram .