prot · GP0969 · 2002-02-14 00:00:00 — Men man ska välockså se det som de är överens om, och det är dess-värre ganska mycket - tidigare betyg, fler betygssteg,mer hets och stress för barn och elever som behöverlugn och ro och ordning.Det från sägerkommer kanske som en nyhet för många. Vi får höraatt vi som vänsterkraft vill diskutera läroplanen ochvärdegrunden, och det är alldeles riktigt. Men vi fårockså höra att om man tar bort den kristna etiken urläroplanen lever man plötsligt i ett etiskt vakuum. Detvar en nyhet, , för de miljarder männi-skor i den här världen som inte är troende kristna.Ulf säger att är för en ökadintegration. Ni kanske i så fall skulle ta tillfället i aktatt med partikamraterna i diskutera me-todvalet för att åstadkomma denna ökade integration.En bostadspolitik där man säljer ut innerstan till , och dessutom en skolpolitik där man inför be-tygsintagning till skolorna i kombination med skol-peng, är knappast ett sätt att öka integrationen. Det viser är ju det omvända: I praktisk politisk handlingökar man segregationen. Man påstår att det inte ärmedvetet, men jag tror nog att man vet bättre.Beatrice säger att hon är stolt över att bo ochleva i en stad som . Jag lever i samma stadmen uppenbarligen i en helt annan verklighet. Jaglever i det där nedskärningarna inom kul-turområdet och skolan från borgerligt håll nu börjarbli verklighet. Jag är också stolt och glad att leva ochbo i en stad som , för nu börjar motståndetmot den borgerliga politiken att formera sig. Stridenom , och om svensk skolpolitik, har barabörjat!Anf. 12 ():Herr talman! Det är för trist att höra skolminis-terns klagovisor över . Sanningen är ju denatt inte har några egna förslag. Han säger igårdagens tidning att han inte vill ta ställning tillvilket intagningssystem man ska ha, eftersom det ären fråga. Det är att fega, skolministern!Hur skulle det vara om skolministern i stället frågadesina socialdemokratiska vänner nere i , somhar haft betygsintagning ? I sko-lorna i , där också Socialdemokraterna styr,går hälften av platserna på betygsintagning. Social-demokraterna kör inte en linje. Men hoppas attnågon annan ska ta besluten. Han står där han stårtills någon annan tvingar honom att gå någon annan-stans. Det håller inte för en skolminister.Jag tycker att det är självklart att elever som bor iSkärholmen och ska ha möjlighet att söka tillandra skolor i andra delar av staden. Att tvinga allaelever att gå där de bor är inte rättvisa; det är dumhet.Däremot ska man naturligtvis sträva efter att läggaspännande program ute i förortsskolorna och ge merresurser till de skolorna, som ofta är mer resurskrä-vande. Så görs , och det finns en totalpolitisk enighet om detta.Herr talman! Jag vill också ta upp lärarsituatio-nen, som är prekär. Ingenting har hänt under de årsom regeringen har suttit vid makten. 23 000 lärarefattas. av lektionerna i dagens svenska skolaombesörjs av obehöriga lärare. är det 1,8sökande per plats till lärarutbildningarna i det härlandet - massor med människor som vill satsa på ettspännande yrke. När blir det fler lärarutbildningsplat-ser, ?Anf. 13 ():Herr talman! Det är rätt förbluffande att sitta ochlyssna på när han diskuterar och ar-gumenterar från talarstolen. Å ena sidan säger han attkunskapen är oerhört viktig i den svenska grundsko-lan. Resurserna måste ökas, och individuella studie-planer är en väldigt bra idé som skulle kunna genom-föras. Det här är ju sådant som vi från den borgerligasidan har föreslagit . Men inte har det kom-mit någonting konkret från regeringens sida!Är det fortsatt bara tomma ord? Är det så att nifortfarande inte tar ansvar för de ni har suttitvid makten? har ni pratat om förbättringar förskolan, vården och omsorgen - utan att kunna kommamed några konkreta förslag, och utan att kunna visapå några konkreta och bra resultat. Det här är en ar-gumentation som är förbluffande och som är ett svek,tycker jag.Ska vi vänta till valrörelsen igen för att Socialde-mokraterna ska gå ut och säga att skolan är viktig ochatt någonting måste göras? Det viktigaste är väl att deelever som går där just nu får möjligheten till en brastart, får möjligheten att lära sig det svenska språket,får möjligheten att lära sig läsa, skriva och räknaordentligt.Nej, tom argumentation utan innehåll, utan resur-ser och förslag, tycker jag inte hör till svensk politik,och framför allt inte från skolminister.Centerpartiet satsar stort. Vi satsar 10 miljarder påden svenska skolan. Vi satsar 1,2 miljarder på deförsta åren just för att barn ska kunna lära sig att läsa,skriva och tala det svenska språket. Sätt in dessa resurser! Ge alla barnoch elever en rättvis start - i verkligheten, ute på allaskolor, inte bara från talarstol!Anf. 14 ():Herr talman! trolleritrick här i ta-larstolen, att försöka rikta uppmärksamheten motintagningssystem som hans egna partikamrater ge-nomför på många håll i landet, kommer inte att lyck-as. Vi ska diskutera de stora problemen i den svenskaskolan.I har antalet eleverfrån förortsskolor som lyckats komma in på inner-stadsskolor ökat kraftigt. Antalet invandrare somlyckats komma in på andra skolor än dem i det egnaområdet har ökat kraftigt. Motståndarna till det härsystemet får försöka svara på vad de vill ha i stället.Vill de ha ett inlåsningssystem där man helt enkeltförbjuds att gå någon annanstans än inom det seg-regerade område där man är född? Ska man hatvångsbussning, något som misslyckades i på60-talet? Ska man ha lottning eller Bingolotto?Herr talman! Mycket började försämras med densvenska skolan i och med kommunaliseringen. Detblev mindre resurser, bristande likvärdighet och dåligutvärdering. Därför vill också nu diskute-ra ett system där staten garanterar likvärdighet och attskolor som behöver mer resurser får det.Snällfällan är ett bra ord när skolan av feghet ellerav snålhet inte sätter in resurser utan glömmerbort eleverna. Så gör man inte i . Det är ettbra exempel på liberal skolpolitik. Där har ett antalgrundskolor börjat arbeta med att utvärdera hur detgår med läsningen redan i trean. Man har nått fantas-tiska resultat, inte minst med elever från invandrar-miljöer där många fler än någonsin har nått uppsattamål.Att strunta i att utvärdera och att strunta i att in-formera föräldrarna är att utsortera, ,och i verkligheten är det sorgligt nog alldeles förmånga som blir utsorterade i skolan i dag.Anf. 15 ():Herr talman! , och efterlyser åtgärder och reformer. Men vad harde själva att komma med, annat än det vi tycks varaöverens om, ökade resurser och bättre uppföljningoch utvärdering. Vidare sådant som är rena dumhe-terna, som pratade om, hårdare tag ochmer fingraderade betyg.Jag har en fråga till . Han betonadei sitt inledningsanförande att tillsyn varviktig. Är också beredd att ge ökade resurser för denna tillsyn och sank-tionsmöjligheter? Som det är kan en skola elleren kommun få bötesföreläggande om man inte harfungerande ventilationssystem, men det är fritt framatt ha en icke-fungerande pedagogisk verksamhet.För att komma åt detta behöver ha sank-tionsmöjligheter. Det skulle vara intressant att få ettsvar av skolministern på den frågan.Jag noterar också, herr talman, att intedementerade uppgiften att vill ha natio-nella prov i förskolan. Jag hoppas att han kan de-mentera det i annat sammanhang eller tala om att detförhåller sig så.Avslutningsvis, herr talman, vill jag hävda att detibland låter på borgerliga politiker som om riksdagenskulle kunna kommendera fram mer ordning och redai skolan eller skrämma fram den genom tidigare ochmer fingraderade betyg. Men det går naturligtvis inte.Det som krävs är att vi ger skolan tillräckliga resurseroch arbetsro, att vi ger skolan mer personal, tar bortde graderade betygen och ökar elevmakten. Då ökarkvaliteten och trivseln i skolan både för lärare ochelever.Anf. 16 Utbildningsminister ():Herr talman! I skolor görs ett fantas-tiskt arbete. Duktiga, välutbildade lärare arbetar en-gagerat för att hjälpa, stötta och stimulera Stockholmsbarn och ungdomar att växa med kunskap. Jag är fullav beundran för det arbete som de gör. Det är enhärlig upplevelse att vara ute i många av Stockholmsskolor och träffa dessa lärare och dessa elever. Debehöver ju respekt för sitt arbete. När Kristdemokra-ternas säger att skolan är en nationellkatastrof, vad är det för budskap till lära-re och elever? Det pågår ett fantastiskt arbete.Det jag kritiserar är den borgerliga ledningen iStockholm som inte tar ojämlikheten och segregatio-nen på allvar, där den ansvarige politikern rycker påaxlarna och försöker gräva fram andra siffror somvisar något annat i stället för att kavla upp ärmarnaoch fundera på: Hur ska jag arbeta hårt för att minskaojämlikheten i ? Det är ansvaret för skol-politiker i , och det kräver jag.Betygsintagning kan vara ett alldeles utmärkt in-strument. Jag håller med på det sättet.Men det kräver att man arbetar mot ojämlikhet ochsegregation . Annars blir det orättvisa. Dåfår några barn en väldigt bra skolgång, men andra fårdet inte.Det görs ett fantastiskt arbete bland Stockholmslärare. Jag kommer att ägna mycket tid åt att pratamed dem för att höra hur de tycker att vi ska bedrivaskolpolitik framöver. Jag tror att ett gemensamt kravsom de har är att vi ska visa respekt för att de är pro-fessionella människor. De är inte betjänta av att riks-dagen ska tala om och skriva dem på näsan exakt hurde ska bete sig . Respekt för lärarna iStockholm, men ge dem resurser så att de kan utförasitt arbete på ett ännu bättre sätt. Se till att det finnsen politik i som strävar efter integrationoch jämlikhet.En statlig skolpeng kommer att vara förödande pådet sättet. säger att checken intekommer hem i brevlådan. Nej, det var ju ett besked.Men checken kommer till skolan. Er poäng är att manska välja och köpa utbildning och att checken skatrilla ned i skolan. Föräldrarna kommer att hålla redapå vad den checken innehåller. Om man behöverhjälp och stöd och står där hos rektorn med sin checkoch inte har pengar så att det räcker, vart har då tan-ken och idén om den gemensamma skolan tagit vä-gen? Det är allas våra barn och ungdomar, det är allasvårt ansvar. Jag tror inte att det går att privatisera denidén utan att det blir en väldigt stark reaktion blandmänniskor.På samma sätt är det med sorteringsskolan. Det äralldeles självklart att om förälder, elev och lärare äröverens om att det är väldigt bra för barnet eller denunga eleven att erbjudas till så ska man ha denmöjligheten. Det fungerar så . Men det somFolkpartiet driver och skriver i artiklar är något heltannat. Det är en utsorterande skola som börjar medprov . Om man inte klarar provetsorteras man ut.Dagens Nyheters ledarredaktion frågar sig: Vadhänder med studiemotivationen hos de barn somupplever att de sorteras ut? Sydsvenska Dagbladetfrågar sig: Det är ju så att framgång i skolan är kor-relerat med föräldrarnas inkomst och studiebakgrund,kommer inte det att öka klassklyftorna i samhället?Vi ställer de här frågorna. Socialliberaler faxaroch skriver och frågar: Vad har hänt med sociallibe-ralismen i ? Men någon intressant diskussionom det får vi inte här, för man har låst sig och be-stämt sig.Jag menar att skolan måste ha mer resurser. Sko-lan måste stimuleras att arbeta mer med kvalitetsut-vecklingen. Varje elev och förälder måste få tydligareinformation om hur det går för barnen och det börvara en individuell utvecklingsplan för var och en såatt man kan nå målen. Det är oerhört viktigt. Menvisa respekt också för lärarnas arbete och deras pro-fessionalitet!Anf. 17 (m):Herr talman! Skolministern och jag tycks varaöverens om att det i många skolor görs ett fantastisktarbete. Det var inte det vi skulle diskutera . Viskulle diskutera hur det kan komma sig att 10 000elever inte har nått de grundläggandekunskaper de behöver och vad man vill göra åt det.Segregationen är ett bekymmer. Det hade varitroligt om skolministern hade haft något enda förslagsom hade gett utrymme för att ta tag i hur vi ska ar-beta med elever som har invandrarbakgrund. Det gårinte att bara tycka att det är ett problem. För mångaav de eleverna, inte minst de som har anlänt till Sve-rige , är mer tid faktiskt nödvändig föratt de ska komma i kapp. Det finns andra åtgärderockså. Dem hinner jag inte gå in på . Men det ärnaturligtvis ett seriöst problem.Däremot är det så, och det tror jag också att vi äröverens om, att det också krävs extra resurser. MenSocialdemokraterna ska inte skryta om Wärnersson-pengarna som ger en tjänst på 415 elever. Det är ettbläckstänk i havet, precis som säger.Dessutom måste elever som behöver extra hjälp hamer resurser än andra. Det har vi i vårt skolpengs-system. Så är det i också. Under denhär perioden har man faktiskt sett till att stärka deresurserna.Till vill jag säga: Sluta förtala sko-lorna på ! Bland de bästa skolorna i Stock-holm är och flera av de andra skolornadär ute. De når otroligt goda resultat. Detta bl.a. tackvare att det finns ett pedagogiskt intresse, en upp-backning, ett stöd och inspiration också från Stadshu-set. Det har funnits . Det är viktigt föratt de här eleverna ska få en god chans. Prata inte illaom skolorna på !Det är synd om som inte tror att riks-dagen har någon betydelse. Det är klart att vi på olikasätt och med olika beslut kan se till att ta bort hinderoch öka möjligheterna för en bättre skola i alla delarav . Detta är ju ingen Stockholmsdebatt. Denborde handla om hela landet. Problemen finns över-allt. Det är det vi måste våga se och erkänna.(Applåder)Anf. 18 Utbildningsminister ():Herr talman! Det vore bra om vi kunde komma skolpolitisk debatt som slutar att svartmåla skolan.Jag tror att många lärare och elever inte känner igensig. Föräldrar undrar vad det är man talar om.Vi ska se de problem den svenska skolan har. Viska föra ett resonemang om hur vi ska stärka densvenska skolan, men vi ska undvika katastrofbeskriv-ningar. De har inte med verkligheten att göra.Häromveckan kom en tysk delegation till Sverige.De kom från en av de stora tyska lärarfackliga orga-nisationerna. De var i därför att det i Tysk-land pågår en mycket het diskussion om utbildning-ens kvalitet. Den OECD-undersökning som har gjortsvisar att skolans kvalitet i hamnar en bra bitunder . I finns en skola där det skeren tidig sortering och betyg ges . Men resultatenblir sämre än för den svenska . De undra-de om det fanns en chans att föra en dialog för attstötta varandra så att vi kan förbättra våra skolor.Det är viktigt för oss att känna till att också Sveri-ge är intressant ur detta perspektiv. Våra ambitionerär så mycket större än dit vi når . Det ska varainspirationen för vårt arbete. Vi vill se till att vi har enskola som ger alla våra barn och ungdomar degrundläggande kunskaper de behöver för att kunna gåvidare till gymnasieskolan och där få de kunskaper debehöver för yrkeslivet, men framför allt för att varamedborgare som kan delta i samhället och leva ettgott liv. Den svenska skolan är en av de viktigasteframtidsfrågorna vi har. Då ska den inte svartmålas,utan vi ska beskriva de styrkor som finns och ta tag ide svagheter som finns.Det viktigaste är att barnen tidigt ges det stöd debehöver. Då behövs fler lärare och specialister i vårskola. Det är en väldigt viktig framtidsfråga för soci-aldemokratin. (Applåder)Överläggningen var härmed avslutad.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 8 februari.3 § Meddelande om kammarens sammanträdes-planFörste vice talmannen meddelade att en plan förkammarens sammanträden mars t.o.m.juni 2002 hade delats ut till kammarens ledamöter.4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellatio-nerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2001/02:226Till riksdagenInterpellation 2001/02:226 av () om våld mot kvinnorInterpellationen kommer att besvaras den19 februari.Skälet till dröjsmålet är utländskt ministerbesök.Stockholm den 11 februari 2002NäringsdepartementetMona SahlinEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2001/02:242Till riksdagenInterpellation 2001/02:242 av () om hyressättningen i Akademiska HusInterpellationen kommer att besvaras den 8 mars2002.Skälet till dröjsmålet är inbokade möten, mötemed och utlandsresor.Stockholm den 8 februari 2002FinansdepartementetBosse RingholmInterpellation 2001/02:248Till riksdagenInterpellation 2001/02:248 av kalkning av sjöar och vattendragInterpellationen kommer att besvaras fredagenden 8 mars 2002.Skälet till dröjsmålet är internationella resor ochandra inbokade engagemang.Stockholm den 12 februari 2002MiljödepartementetLena SommestadEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschefInterpellation 2001/02:249Till riksdagenInterpellation 2001/02:249 av vindkraftverkInterpellationen kommer att besvaras fredagenden 8 mars 2002.Skälet till dröjsmålet är internationella resor ochandra inbokade engagemang.Stockholm den 12 februari 2002MiljödepartementetLena SommestadEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschef5 § Svar på interpellation 2001/02:225 om Skol-lags- och Gymnasiekommittéernas verksamhetAnf. 19 Utbildningsminister ():Herr talman! Per har synpunkter på hur rege-ringen har hanterat och hanterar uppdragen till 1999års skollagskommitté respektive Gymnasiekommittén2000.Per har därför frågat vilka åtgärder jag avseratt vidta för att tillse att det angelägna arbetet inteförhalas ytterligare, tillse att de frågor som ändå är inärheten av beredda inte låses in i ytterligare utred-ningsarbete, tillse att oacceptabla förseningar av dettaslag inte upprepas samt åtgärda alla de problemSkollagskommittén och varsatta att lösa.Inledningsvis vill jag slå fast att även jag är fulltmedveten om att båda kommittéerna har angelägna,svåra och tidskrävande uppdrag.Gymnasiekommittén 2000 fick omfattande upp-drag i de ursprungliga direktiven och fick därefter,precis som Per redovisar, flera nya tunga uppdragi sitt förra tilläggsdirektiv. Regeringen avsåg att pre-sentera förslag om en gymnasieexamen samtidigtmed den aviserade propositionen om rekrytering tillhögskolan. Tidsplanen för denna proposition blevdock förskjuten. Regeringen gjorde då, främst medanledning av behovet av en översyn av gymnasie-skolans betygssystem, bedömningen att det fanns skälatt överlåta till 2000 att ge ettsamlat förslag om gymnasieskolans utbud av studie-vägar, en eventuell gymnasieexamen och ett ämnes-betygssystem.1999 års skollagskommitté har varit otursförföljd.Efter ett drygt år blev ordföranden svårt sjuk och enny ordförande fick ersätta honom. Förra sommareninsjuknade huvudsekreteraren och avled en kort tiddärefter. Dessa olyckliga avbräck sätter naturligtvisspår i kommitténs fortsatta arbete och tidsplan.Kommittén har därför anhållit omoch beviljats anstånd med att redovisa sitt uppdrag. Islutet av inkom skollagskommittémed ytterligare en anhållan om anstånd med att redo-visa sitt uppdrag till . Kommitténbehövde tiden, enligt information jag har fått, för atthinna utreda konsekvenserna av kommitténs ställ-ningstagande beträffande vissa principiella frågeställ-ningar som rör den nya skollagens struktur.I samband med skollagskommittés begä-ran om förlängning fanns det skäl för regeringen attse över hur resultatet av de båda utredningarna skullebli. För att remissinstanserna ska få möjlighet att sehelheten var det viktigt att kommittéerna fick ettgemensamt uppdrag att samråda vad gäller bestäm-melserna i skollagen rörande gymnasieskolan.1999 års skollagskommitté och Gymnasiekom-mittén 2000 arbetar båda med frågor som rör gymna-sieskolan, men de har utifrån sina direktiv olika ut-gångspunkter.1999 års skollagskommitté arbetar i första handmed skolformsövergripande frågor, t.ex. hur en ökadrättssäkerhet för elever kan åstadkommas, analys ochdefinition av termer som används i skollagen ochförenkling och förtydligande av lagstiftningen. 1999års skollagskommittés förslag till ny skollag kommeratt innehålla förslag som rör samtliga verksamhets-och skolformer.Uppdraget för 2000 omfattarenbart gymnasieskolan. De förslag som 2000 lägger fram kommer sannolikt attkräva omfattande förändringar i nuvarande bestäm-melser om gymnasieskolan i skollagen. Det gällersåväl gymnasieskolans inre struktur som terminologioch begrepp kopplade till denna, men kan enligt di-rektiven även beröra mottagande och intagning avsökande m.m.För att få kommittéernas två kommande betän-kanden att harmoniera med varandra har regeringenfunnit att det finns starka skäl att samordna kommit-téernas arbete. skollagskommitté ska därförsamverka med 2000 så att deförslag till författningsändringar som Gymnasiekom-mittén 2000 lämnar stämmer överens med strukturenpå det förslag till ny skollag som skollags-kommitté lämnar. och har också, av denna anledning, framförtönskemål om att de två kommittéerna bör få ytterliga-re tid på sig.Sammanfattningsvis gör jag den bedömningen attden förlängda tiden för båda kommittéerna leder tillett bättre underlag för regeringens framtida ställ-ningstagande. Förlängningen av Gymnasiekommittén2000 bör inte medföra en försening av genomförandetav en förändrad och delvis reformerad gymnasiesko-la.Med detta som bakgrund vill jag svara Per attregeringen inte har några planer på att förlänga tidenytterligare för någon av dessa utredningar.Anf. 20 PER ():Herr talman! Skolan är en av de absolut viktigastefrågorna i vårt samhälle. Så har det alltid varit, ochjag tror att det kommer att bli det ännu tydligare nunär vi är på väg från ett industrisamhälle till ett kun-skapssamhälle. Därför borde varje regering sättaskolan och skolfrågorna överst på en lista av riktigtstrategiska frågor att hantera.Hur ser vi till att skapa ett utbildningssystem somtar vara på alla elevers talanger? Det är oerhört vik-tigt. Hur ser vi till att stimulera varje enskild elev, attderas talanger syns, att eleverna växer, att de går moten ljusare framtid och att de får bra jobb och en rikfritid? Men hur ser vi också till att förbättra de skolorsom tyvärr behandlar sina elever som ett grått kollek-tiv och som ibland bidrar till att försvåra för elevernaatt utveckla sin fulla potential? Det här är frågor somvi verkligen borde ägna tid åt.Och tid har Socialdemokraterna haft. Nästan åttaår har man haft på sig att göra förändringar i skolan.Tyvärr har mycket lite hänt. Snarare skulle mångahävda att man har gjort ganska mycket för att försvå-ra, framför allt för mångfalden, för friskolorna, har velat minska mångfalden i utbildningssys-temet. Andra viktiga frågor har begravts i långa segautredningar såsom och Skol-lagskommittén.Efter flera års arbete skulle Gymnasiekommitténäntligen vara färdig . Utredningenskulle då lägga fram någonting som vi kunde diskute-ra i valrörelsen så att vi skulle kunna få en bred de-mokratisk genomlysning av förslagen. Tyvärr blir detinte så.Än längre, herr talman, har Skollagskommitténlåtit vänta på sitt slutprotokoll. Slutdatumet var satttill . Men inte heller de här frågornakommer vi att ha möjlighet att ordentligt och demo-kratiskt genomlysa i valrörelsen. Det är ett stort pro-blem.Den 15 januari lät regeringen meddela att såvälSkollagskommittén som skullefå förlängt mandat till slutet av 2002. Med andra ordskulle alla frågorna sopas under mattan och plockasfram först efter valet.Den sopa under mattan-politik som jag tycker attvi ser alltfler exempel på nu är, tycker jag, demokra-tiskt mycket tveksam. Det handlar ju om att i valförsöka att presentera för väljarna de förslag somfinns. Att gömma dem långa tider i olika utredningar,bara därför att man är rädd för att de borgerliga kan-ske har aptitligare förslag om någonting, är myckettveksamt.En fråga blir då: Är det här då verkligen så vik-tigt? Är det någonting viktigt de gör i ? Ja, låt mig ta några exempel. De skautreda och lämna förslag på en struktur för hela denframtida gymnasieskolan. Det tycker nog de flesta ärhyggligt viktigt. Och jag tror att många skulle tyckaatt det vore mycket spännande och bra ifall vi hadekunnat diskutera de förslagen i valrörelsen. Det kanvi tyvärr inte. I stället tvingas vi att gissa vad Social-demokraterna tänker lägga fram för förslag. Det härär ett problem.Anf.