prot · GP09115 · 2002-05-29 00:00:00 — Sådan verk-samhet kan endast i absoluta undantagsfall vinna påatt flyttas till annan plats. På många orter i landetutgör de gamla stationsområdena dessutom knutpunktinte bara för järnvägstrafik, utan de är dessutom enangöringsplats för lokal och regional busstrafik ochdessutom ofta utnyttjade som uppställningsplats förtaxi. Det är därför enligt vår mening ett gemensamtansvar för såväl fastighetsägaren AB Jernhusen somberörda operatörer och trafikhuvudmän att finna kon-kurrensneutrala och ekonomiskt godtagbara lösningarför att garantera fortlevnaden av dessa funktioner.I en motion av Tom och mig lyfter vifram frågeställningen om utvecklingen av befintligastationsbyggnader som är aktuella för att serva fram-tida trafik, och vi ansluter oss till de delar som reger-ingen i sin skrivelse uppmärksammat kring frågan.Utskottets majoritet delar vår och regeringens upp-fattning, och vi menar att den pågående järnvägsut-redningen genom ett tilläggsdirektiv närmare börklarlägga frågan. Till denna del av betänkandet berjag att få yrka bifall.Fru talman! Då detta med all sannolikhet är mittsista framträdande i denna talarstol ber jag att få tackaför mina år här i och för det goda kamrat-skap på alla områden som har förekommit och somhar berörts av en rad talare tidigare. Jag önskar kom-mande riksdagar, såväl ledamöter som olika befatt-ningshavare, all framgång i kommande viktiga upp-drag.Anf. 158 ():Fru talman! Jag vill också tacka för det kamratligasamarbete som vi har haft i utskottet, också med per-sonalen. Men där är det nog slut på vänligheten.Först ber jag att få yrka bifall till reservationerna 2och 3.I maj 2000 ombildades affärsverket Statens järn-vägar till tre aktiebolag. sköter persontrafiken,godstrafiken. Så har vi ett tredje bolagdirekt under som heter . Det är ett holdingbolag som bl.a. inrymmerEuromaint, som sysslar med tekniskt underhåll, ochJernhusen, som sköter fastighetsförvaltningen.Det finns också andra. , som bl.a. harhand om städningen på tågen, har sålts ut till ett stortinternationellt sjukvårdsbolag, , och dataföretagetUnigrid har sålts till Cap Gemini . Detlär väl fortsätta med dessa utförsäljningar, förstår jag.Fyra skäl talade enligt regeringen för bolagise-ringen.1. Man skulle koncentrera sig på huvudverksamhe-ten så att effektiviteten och kvaliteten skulle öka.Det kan man allt undra.2. Insynen i de statliga bolagen skulle öka. Det harjag inte märkt något av.3. De stödjande verksamheterna skulle skiljas frånsina största kunder för att stärka konkurrensneut-raliteten. Trycket på snabb renodling och effektiviseringökar, vilket leder till bättre kvalitet och ökad ser-vice för kunderna. Ökad service för kunderna?Knappast.Som enda parti röstade emot bola-giseringsbeslutet i . De effekter vi har settså här långt bekräftar och har förstärkt vår övertygel-se om att detta inte är bra för . Tåg är detöverlägset miljövänligaste och trafiksäkraste trans-portmedel vi har. Resandet har också ökat kraftigt,med , medan godstrafi-ken också ökat stadigt men betydligt blygsammare.För oss i är inte den företagseko-nomiska vinsten och avkastningen till staten viktigast.Genom en ökad satsning på tågtrafik är vi övertygadeom att vi bättre uppfyller de transportpolitiska målen,och därmed gör vi en kraftig samhällsekonomiskvinst.Vi håller med om att SJ som ett affärsdrivandeverk hade stora brister. I värld vill vise ett effektivt och generöst statligt verksom med låga priser lockar alltfler resenärer att ställabilen och resa kollektivt. Direktiven till regeringenska i första hand dikteras utifrån de transportpolitiskamålen. Det ska dessutom vara tryggt och snyggt. Detska vara frekventa turer, punktligt, bra informationinte minst vid trafikstörningar och lätt att köpa biljettoch förstå prissystemet.Hur ser det då ut nästan efter riks-dagsbeslutet? Inget som helst försök görs från reger-ingens sida att i skrivelsen utvärdera bolagiseringen.Det är ett av våra krav: att en utvärdering kommer tillstånd . Alla vackra ord om att kvaliteten, ser-vicen och insynen skulle öka har, som alla tågresenä-rer kunnat konstatera, kommit på skam.Allra sämst har det löpande underhållet på fordo-nen varit. Otaliga är de driftsstörningar som inträffat,inte minst med X 2000-tågen. Trots tidigare påpekan-den konstaterade i februari i årstora säkerhetsbrister vid flera verkstäder som arbetarmed underhållet av tågen.Så sent som hotades en större verkstadav stängning om inte bristerna åtgärdades. Fastställdaunderhållsintervall hade överskridits. Bromsbelägghade slitits ned för mycket. Otäta bromssystem, trasi-ga magnetskivbromsar, krånglande strömavtagare,sprickbildningar i hjulen och felaktiga hjulmått ärytterligare exempel på saker som allvarligt äventyrarsäkerheten.Man tar också in personal som inte har, eller får,tillräcklig utbildning. Det s.k. komfortunderhållet harvarit bedrövligt. Det har varit icke fungerande högta-laranläggningar, gnisslande glasdörrar, trasigaläslampor - listan kan göras hur lång som helst.Verkstaden i , som man trodde sig kunnalägga ned, är nu åter uppe i av kapaciteten frånmitten av 90-talet. Varför lyssnar inte regeringen påfotfolket? Det brukade socialdemokratiska regeringargöra . Behoven av nya tåg och vagnarär skriande. Hur ska det lösas utan hjälp från staten?Geno Regosa är huvudskyddsombud vid SJ iKarlstad. Han säger: sitter man påen tickande bomb. Medelåldern hos lokförarna är högsamtidigt som de har många och långa slitsammanattpass. Ofta är man väldigt trött under natturerna,och det är klart att det kan inverka på säkerheten.Banverket konstaterar i en utredning att det är storrisk att försämringar i säkerhetsarbetet kan vara ettsätt att skaffa sig konkurrensfördelar och pressa kost-naderna. har utan prut omförhandlatavtal med sina kunder i glesbygden, t.ex. sågverken.Här går exporten i stället på lastbil, eftersom kun-derna inte kunde bära en fördyring av transporternamed . Vart tog de transportpolitiska målenom god regional tillgänglighet, säker trafik och godmiljö vägen?Om inte förr blev följderna av den hårda effektivi-seringen och dåliga samordningen tydliga under någ-ra veckor med normal vinter i början av detta år. Vivar många som förutsett detta - dock inte vår när-ingsminister, som resolut krävde en förklaring från deansvariga. Att han själv som högste ansvarig för bo-lagiseringen och kostnadsjakten in absurdum barstörsta skulden lär nog aldrig ha föresvävat honom.Om han nu inte vill lyssna på oss i Vänsterpartietgår det alldeles utmärkt att lyssna till fackliga företrä-dare. , socialdemokrat inom ,skriver i en rapport till : "De problem somSverige upplevde runt nyår var förutsägbara. Ochbristerna är gemensamma för flera branscher, energi,väg och järnväg, som alla upplevt avregleringar ochupphandlingar. ""Många av problemen kan på ett eller annat sättrelateras till själva systemet som råder efter degenomförda avregleringarna", skriver SEKO.Det torde stå klart för alla och envar att ett för-sämrat underhåll och en nedbantad organisation, sominte har den minsta förutsättning att fungera undernormala vinterförhållanden, i längden blir väldigtdyrbart både för SJ och samhället.Tågresenärer är ett luttrat släkte, men de konduk-törer som vägrade åka med ett tåg som helt saknadefungerande toaletter har min högaktning. Det hardäremot inte den chef inom som hotade demmed avsked.Och varför måste vi alltid vara bäst i klassen närdet gäller EU? Är det konkurrensneutralitet när frans-ka staten, som inte tillåter någon som helst konkur-rens på sina egna, kraftigt subventionerade, spår skö-ter - nej, förlåt, missköter - pendeltåg och tunnelbanai ?Samordningen inom järnvägssektorn visar enormabrister. Om tåget är försenat stänger Securitavaktenstationen på det klockslag han fått order om oavsettutomhustemperatur. Vid störningar skyller man oftapå varandra och ingen tar ansvar gentemot kunden.På stationen finns inte den ansvarige för toaletternaosv.Jernhusen heter SJ:s fastighetsbolag, som föredraratt stationerna antingen utvecklas till köpcentrummed betalningsvilliga, penningstinna butiksinnehava-re eller, om det inte är möjligt, läggs ned. Vi menaratt stationerna ska fungera som ett nav där all kollek-tivtrafik samlas. Hyresprissättningen är så häftig attövernattande lokförare, biljettexpeditioner, Banver-kets tågledning och vagnsstädarna ofta flyttar ut frånstationen. Det är absurt men sant. För oss är det själv-klart att stationerna ska ägas och drivas av den sek-torsmyndighet vi har på järnvägssidan, nämligenBanverket.Till sist: Har samhället råd att på detta sätt van-sköta en så viktig samhällssektor som järnvägstrafi-ken är?Anf. 159 () replik:Fru talman! Man förvånas av att alla de bristersom rapar upp i sin jerimiad kan hainträffat efter bara ett enda år av organisationsföränd-ring. Har det aldrig föresvävat att dehär bristerna fanns i den gamla ,men genom den konstruktion som denna hade kundede döljas, och man kunde på ett helt annat sätt undgåatt de kom ?I er reservation talar ni om att avkastningskravetska stå tillbaka för samhällsnyttan. Jag måste ändåställa frågan: Vem ska då täcka underskottet? Ävensamhällsnyttan tickar ut någonstans i kronor och ören.Vem, , ska betala det underskott somtrafiken och operatörerna därmed åsamkar det svens-ka samhället? Det är viktigt att vi talar om det. När vipläderar för ökade kostnader är det ju normalt att viockså redovisar dels hur stora de är, dels hur de skafinansieras. Jag lyssnar gärna på ett svar.Anf. 160 () replik:Fru talman! Ja, det är en jeremiad. Så är det närman inte är nöjd. Det var inte bra på SJ-tiden heller,och det sade jag väldigt tydligt, . Jagsträvar inte efter att vi ska gå tillbaka till det monopolsom fanns då.Jag försökte ge en bild av hur vi vill gestaltaframtida järnvägspolitik. Och jag kan försäkra LarsBjörkman att bristerna kom då också. Kun-derna är alltid de som ser de stora bristerna.Den andra frågan gällde vem som ska betala.Självklart ska samhället betala för det här. Ska pen-sionärer och ungdomar hänvisas till långfärdsbussarbara för att de inte har råd att ta ett trafiksäkrare ochmiljövänligare alternativ? Självklart är vi beredda attskjuta till medel så att det vi föreslår också fungerar.Jag tror faktiskt att vi har ett ganska stort stöd hos densvenska befolkningen när det gäller detta.Anf. 161 () replik:Fru talman! Var stödet finns lär vi få veta om någ-ra månader. hänvisar bara till attsamhället ska betala. Det samhället betalar bottnaralltid i att enskilda människor på ett eller annat sättmåste avstå från någonting därför att ni som system-bevarare inte vill bolagisera och hänföra kostnadernatill dem som orsakar dem. Då ska någon annan plockafram pengar och betala.Det finns åtskilliga exempel i världen på det sy-stem som argumenterar för. Jag vetinte ett enda ställe där det har fungerat.Avregleringar är normalt väldigt avslöjande ge-nom att de brister som fanns i de gamla systemenkommer på ett helt annat sätt . Vierinrar oss alla taxiavregleringen och vilket kaos detblev. Jag ska gärna erkänna att min uppfattning omden är att man misskötte själva övergången så att denblev onödigt dramatisk. Men jag tror inte att det ärnågon enda som på fullt allvar menar att vi, trotsde brister vi då kunde uppleva, ska gå tillbaka till detgamla monopolsystemet, där bara de som är ackredi-terade genom särskilda tillstånd ska få köra och inganya ska få etablera sig.Konkurrens och avreglering har visat sig fram-gångsrikt därför att man blir effektivare. Man fårkostnaderna hänförda dit de uppstår och skattebeta-larna kan ägna sig åt de frågor som är mest vitala församhället. Det finns tillräckligt många sådana utan ökar den bördan, . 162 () replik:Fru talman! Jag hävdar med bestämdhet att sam-hället inte har sparat några pengar på den här avregle-ringen. När folk får fraktas i bussar, tågen ställs inoch hela systemet inte fungerar blir det oerhört dyrtför samhället.När det gäller det som förespråkarundrar jag: Var finns de goda exemplen någonstans?Jag undrar om kan nämna ett endaexempel på en framgångsrik avreglering av järnvägs-trafiken. Vi ska veta att vi jämför oss med stora län-der där förutsättningarna är mycket bättre än här iSverige. Det finns inget gott exempel ute i världen.England var först. Det var en katastrof. Titta på deförsök vi har gjort i ! Jag kan inte med bästavilja i världen påstå att det har varit några lyckadeförsök med t.ex. Sydvästen och pendeltågstrafiken iStockholm. Vi har en lyckad variant, och det är Tåg-kompaniet, men det var bevars folk från SJ somtog över det.Anf. 163 ():Fru talman! Även jag vill, trots mina unga år,börja med att tacka för de här fyra åren, eftersom dethär antagligen också är min sista debatt. Under denärmaste åren framöver ämnar jag ägna mig åt kom-munpolitik.När det gäller den här skrivelsen valde vi kristde-mokrater, på grund av att det var just en skrivelse, attinte lägga någon motion. Men vi har under utskotts-behandlingen noterat att det finns en del goda syn-punkter som har framkommit i andra partiers motio-ner. Det gör att vi ställer upp på reservationen underpunkt 1 och reservationen under punkt 3, men avtidsskäl yrkar jag bifall enbart till reservation 1.Det finns mycket att säga om de två reservationersom vi står bakom. Det låter kanske inte så i debatten,men när vi har tittat på det har vi just i dessa två re-servationer funnit stora likheter.När det gäller privatiseringen, eller rättare sagtbolagiseringen, av SJ har vi varit positiva. Det har vivarit utifrån principiella grunder. Det är viktigt att detär skillnad på vad riksdag och regering gör som lag-stiftare och hur man bedriver näringsverksamhet.Utifrån denna mycket enkla princip ser vi det ocksåsom en brist att man inte tar klivet fullt ut och säljerSJ.Nu har ju affärsverket SJ fördelar som de andra,privata bolagen inte har. Det är en brist, och det ärnegativt. Det föranleder också problem på markna-den. Den reservationen är alltså oerhört viktig, ochjag är egentligen förvånad över att inte ett nästintillenigt utskott kan stå bakom den oerhört enkla princi-pen att vi stiftar lag och sedan får andra agera påmarknaden.Samma princip gäller enligt min mening ocksåstationsbyggnaderna. Där har man valt att ha ett bolagsom tyvärr lyder under affärsverket SJ. Med andraord har den ena operatören en fördel i förhållande tillde övriga operatörerna. De stationer som fortfarandeanvänds och behövs för järnvägen bör enligt vår me-ning lyda under i stället, så att man har detsamlat. Har man sedan annan verksamhet i stationer-na som drar dit mer folk, mer resurser osv. är detpositivt, men det viktiga är att stationsbyggnaderna ärfria från konkurrensen mellan de olika järnvägsope-ratörerna.Vi kristdemokrater är oerhört positiva till den ut-veckling som just nu sker inom hela järnvägen. Vi ärpositiva till bolagiseringen, men vi beklagar att vi intehar kommit längre och fått sålt SJ. Vi är egentligenpositiva till de uppdelningar som har skett, men vibeklagar att inte fick ta hand om stationer-na.Med detta tackar jag för mig.Anf. 164 () replik:Fru talman! Jag tror varken att eller jag som värmlänningar skulle platsa inågon stumfilm. Jag har också en fråga som jagskulle vilja ställa: Vet kd-representanten något braexempel ute i världen på att avregleringen på järn-vägsmarknaden har fungerat? Var är det i så fall, ochhur fungerar det?Anf. 165 ()replik:Fru talman! Jag tycker att det bästa exemplet ute ivärlden just nu faktiskt finns i . Vi gör enmycket bra avreglering. Vi gör den sakta. Jag måstege det erkännandet till regeringen, att man har jobbatsakta och försiktigt med de här stora och viktiga frå-gorna. Det jag beklagar är att man har jobbat lite försakta. Men jag måste säga att vi i är duktigapå avregleringar och att vi har lärt oss detta. Det göratt vi också kommer närmare den princip som jagpekade på, nämligen att riksdag och regering skastifta lag och att marknaden och marknadens aktörersedan ska leva med de lagar som vi har stiftat. Där-emellan ska det finnas en maktfördelning.Anf. 166 () replik:Fru talman! Jag fick mina misstankar bekräftade.Det finns inget bra exempel ute i världen. Jag tyckeratt det är beklagligt att vi ska stå som ett föredöme iEuropa och ta smällarna när det gäller det här, att viska göra alla misstag som man inte gör längre framosv.Anf. 167 ()replik:Fru talman! Jag tycker att det är förståeligt menlite trist att landar där han landar. Vi har jufaktiskt bit för bit kommit längre. Många andra länderhar snarare tittat på de förändringar som vi har gjort.Så sitt inte här och deppa en så varm sommardag! Detgår faktiskt bra i många stycken när det gäller den härpolitiken. Problemet är att vi inte tarklivet fullt ut.Anf. 168 ():Fru talman! Mina röstresurser är inte de bästa . Jag ska därför fatta mig kort.Som representant för liberalerna ochkanske som representant för vår ordinarie ledamotKenth Skårvik, som fick förhinder , vill jag ock-så tacka för den tid som har varit i utskottet. Som jaghar förstått av de andra här har det varit bra diskus-sioner i detta utskott liksom i många andra. Jag harför min del haft möjlighet att vara med i några debat-ter, och intresset för infrastrukturen är stort.I dag är det ett lite speciellt ärende. Det handlaregentligen lite mer om företagsamhet, om detta skavara i privat regi eller om det ska vara statliga före-tag. Jag hade också den äran att få stå här och disku-tera just motionen om statliga företag när det gälldenäringsutskottet, och det är ungefär likadant i dag.I skrivelsen redogör regeringen för hur det gamlaaffärsverket omvandlades till stat-ligt bolag och för konsekvenserna av denna bolagise-ring. anförde i inför bolagise-ringen att den endast borde genomföras om den sågssom ett första led i en utförsäljning av SJ kombineratmed att SJ skulle koncentrera sig på sin kärnverk-samhet. Dessutom krävde vi att en total avregleringav all järnvägstrafik skulle ske.Nu är bolagiseringen genomförd, och vi kan kon-statera att det inte finns några planer i regeringen varesig på en utförsäljning av eller en fortsatt av-reglering av järnvägstrafiken. Vad gäller frågan omkoncentration av kärnverksamheten har bolagisering-en faktiskt medfört att nu sköter persontrans-porterna och att sköter godstrans-porterna, vilket vi tycker är positivt, alltså som ettförsta led, som ett steg på vägen mot en privatisering,en utförsäljning.Stat och kommun ska inte ägna sig åt närings-verksamhet då det inte är lämpligt bl.a. ur konkur-renssynpunkt. Jag kommer ihåg att jag i den förradebatten sade att det är svårt att på en spelplan varabåde domare och spelare, och det är nog där proble-matiken ligger. Vi hoppas nu från , som ärmotståndare till alla offentliga bolag om det inte ärmotiverat av uppenbara folkhälsoskäl, att ochGreen ska utförsäljas . "bör mot denna bakgrund begära attregeringen lägger fram en plan för en ansvarsfullförsäljning av de olika SJ-företagen." Så slutar reser-vation nr 1 i dagens betänkande, som jag också yrkarbifall till, fru talman.Anf. 169 () replik:Fru talman! är känd som en rik-tig kämpe för glesbygden. Jag har två frågor.Den första gäller den marknad och den avregle-ring som vi pratar om. Det torde vara allbekant att detär glesbygden i landet som drabbas allra värst närmarknader avregleras. Hur kan en avreglering när det gäller järnvägstrafiken?Sedan är det fråga nr 2. Vi har t.ex. i Värmlandsågverksföretag som är norskägda, Moelven, på flerahåll. De har mist sina kontrakt med ,därför att har höjt priserna för dem meduppåt . Från Moelven transporteras i daginga färdiga varor ut i längre på järnväg. Detär en följd av den här avregleringen. Jag vill gärna haen kommentar från . 170 ()replik:Fru talman! och jag, som är godavänner, har i de här frågorna mycket olika uppfatt-ningar. Det jag försökte säga i mitt inlägg var ju attavregleringen inte har skett. Här har inte privatise-ringen skett. Det har bolagiserats men inte sålts ut.Om marknaden finge ta hand om de här frågornaskulle ARE-bolagen få möjlighet att använda tåg ochäven Moelven. Det är jag helt övertygad om. Mensom det nu är sker det som tar upp.Jag bor i värmländsk glesbygd på samma sätt somSture . Vi kan ju titta, , påvad som sker med post och kommunikationer runt-omkring oss som fortfarande påstås ligga i bolag somägs av staten. Sjukvård, omsorg, post och annan all-män service i är inget att skrytaöver. Det handlar om apoteksbolag, systembolag ochallmänna kommunikationer. Jag tror att vi ska varaförsiktiga med att säga vilka som sköter servicen isvensk glesbygd bäst. Jag har i så fall en helt annanuppfattning än , även denna gång.Anf. 171 () replik:Fru talman! Det är märkligt. troratt privata postbolag skulle ha något intresse avVärmland. Det har vi sett tydligt. finns barai , och och lär inte kom-ma till . Där får staten nog pumpa in en heldel pengar för att den goda servicen ska finnas kvar.Sedan vill jag upplysa om attmarknaden när det gäller godstrafik i är av-reglerad. Det är öppet för vem som helst att ta handom de här transporterna från de här sågverken. Menmarknaden är inte intresserad.Det jag sade var att det blev sämre för dessa såg-verk när SJ bolagiserades. Före bolagiseringen hademan transporter ut i världen, men med den avregle-ring och den bolagisering som är körs våra vägar nusönder ännu mer. Det tycker jag är beklagligt.Anf. 172 ()replik:Fru talman! Det är när det gäller satsningar på inf-rastruktur som det skiljer mycket mellan Folkpartietoch Vänsterpartiet.Jag har god kunskap om både ARE-bolagens ochMoelvens sågverk i västra som bor i västra delen vet inte vadett järnvägsspår är. Det kom en regnskur , ochdet statliga SJ bestämde sig för att inte laga någontingmer. Så var järnvägen Arvika-Bengtsfors-Göteborgborta över . Det är också ett sätt att sköta infra-struktur på. Jag tror att de företag som räknas upp härmed största glädje tar den som är billigast om de finnstillgängliga. är på många ställen i västraVärmland inte tillgänglig för de bolag som StureArnesson räknar upp. Med en större satsning på infra-struktur av annan typ än järnväg, kanske på vägar,tror jag att de skulle vara mycket mer tillfredsställdamed infrastrukturen i västra dag talar vi om privat företagsamhet eller inte,och jag är helt övertygad om att infrastrukturen skullepassa bättre för dessa bolag som ochVänsterpartiet räknar upp om infrastrukturen fingedrivas av privata företag, precis som det får ske pålastbilssidan och på bussidan. Det är dags att SJ bådepå gods och personsidan nu privatiseras och sätts utpå marknaden. Det kommer med all säkerhet att ge enbättre service.Anf. 173 ():Fru talman! Jag vet inte var jag ska börja. Jag harsuttit och lyssnat på den infekterade debatten. I denförra debatten, angående det andra betänkandet fråntrafikutskottet, sades det att det kan vara hätska ord idebatten men att det alltid är med glimten i ögat. Denhär gången efterlyser jag glimten, fanns inte där. Det här var surt, väldigt surt. Jagundrar verkligen om detta var eller omdet var talman! Jag är besviken över det sätt på vilketde har fört debatten här. har haft att taställning till en skrivelse från regeringen som utskot-tet hade begärt att få. Hur gick det när vi bolagiseradeSJ? Vi skulle behandla det. Det finns inga förslag omnågonting. Det är en klar och ren redogörelse. Natur-ligtvis har ledamöterna i utskottet haft motionsrättliksom övriga ledamöter.Jag har full respekt för att man motionerar i olikafrågor. Men jag har inte, , full respektför att man tar upp kammarens tid för att föra en långsur debatt om svensk järnvägspolitik i allmänhet. Detstämmer inte med min uppfattning om hur debatter ikammaren ska skötas.Däremot har jag mycket stor respekt för ett av op-positionspartierna, , som har hante-rat skrivelsen på rätt sätt. Jag vill bara kommenteraoch kanske ta tillbaka lite av den förlorade tiden. Menjag kan inte låta bli att kommentera en del av de på-ståenden som har gjorts.Sture sade bl.a. att vi socialdemokraterinte lyssnar på folket.