prot · GP0977 · 2002-03-06 00:00:00 — Helamitt anförande handlade om motivet till att vi värnarallmännyttan.Vi värnar allmännyttan därför att den erbjuder enspekulationsfri boendeform, därför att den bygger påsjälvkostnadsprincipen och därför att den kommunalapolitiken och medborgarna får en möjlighet att via sittägande faktiskt styra och bygga upp ett bostadsföre-tag till sina egna fördelar.Om och andra partier i Stockholmskommunfullmäktige inte har tillräcklig kraft att skapaägardirektiv som tvingar de egna bostadsbolagen attbygga vettiga bostäder, så är det ett problem för Mo-deraterna och inte för mig.Anf. 38 () re-plik:Fru talman! Jag har visat på att det faktiskt intefinns några bärande argument för de motiv som redo-visas här när det gäller de kommunala bostadsföreta-gen. Varför inte lära sig av systemfelen? Varför intelära sig av de felgrepp som har gjorts här? I ställetsticker man huvudet i sanden och vill till varje prisbevara det här systemet som leder till de här felen.Anf. 39 () replik:Fru talman! Jag har tidigare försökt förklara moti-ven. Ryktena att det inte finns några bärande skäl föratt bevara allmännyttan, som harrabblat upp, har vi försökt att bemöta på varje punkt.Jag konstaterar bara att har fel.Vi har lärt oss bara historia vad enmarknadsanpassad bostadsmarknad innebär. Vi harsett en ökad segregation. Vi har sett att alltfler männi-skor får svårt att komma in på bostadsmarknaden.Vi har sett hur boendekostnaderna har ökat. Vi harsett hur vinstuttagen i bostadsföretagen ökar. Vi harsett hur oligopol inom byggnadssektorn växer fram.Vi har sett olaglig kartellbildning. Vi har sett de högachefslönerna och annat som en marknadsanpassadekonomi innebär. Av det enkla skälet behövs detallmännyttiga, samhällsägda bostadsföretag där visom politiker, kommunala politiker, kan skriva deägardirektiv som gör att vi på de orter där de i daginte fyller den funktion som de borde fylla faktiskt sertill att de fyller den funktionen.Anf. 40 () re-plik:Fru talman! uttrycker en viss för-våning. Han säger att pratar ochingeting gör och förvånas över att vi inte röstar ja tillVänsterns bostadsanvisningslag vad jag förstår.Verkligheten är att sätter likhetsteck-en mellan bostadsanvisningslag och bostad som ensocial rättighet. Det finns många andra vägar.Sedan vidhåller jag att den här lagstiftningen äronödig. Huvudregeln i kommunallagen är att verk-samheten bedrivs utan vinstsyfte. Det finns en spe-kulationsförbud, så kommunallagen räcker i fråga omspekulationsdelen, som tar upp.Om man skulle vilja precisera vad man vill medett allmännyttigt bostadsföretag skulle man bara kun-na gå in i hyreslagen § 55 och justera den. Vad vi nusysslar med är alltså en onödig lagstiftning. und-rar jag: Är det så att anser att all-männyttan ska klara hela segregationen, att allmän-nyttan ska serva alla sociala behov? Eller kan deprivata få konkurrera om att hjälpa till med detta?Annars försvårar vi ju möjligheten att få en bostad.Det låter på som om det bara är all-männyttan som klarar allt det här.Anf. 41 () replik:Fru talman! Segregationendeltar de privata bostadsföretagen i allra högsta gradi. De konkurrerar så det bara visslar om det. Segrega-tion förutsätter alltid två sidor. En människa kan baravara segregerad från någon annan. Man är segregeradför att det finns två motpoler. Framför allt är det så attde mycket dyra bostadsrätterna och de mycket högapriserna på egna hem har en mycket starkt segrege-rande effekt. Det krävs helt andra saker än speciellaägarreformer för att bryta segregationen. Det krävs enkraftfull, gemensam, samhällelig planering där manser till att det inte går att bygga isolerade öar föröverklassen och isolerade öar för dem som ingentingalls har.Jag pratar inte alls om bostadsanvisningslagen idet här fallet även om jag tycker att detta hade varitklädsamt av , som ofta pratar omde svagas möjlighet att få bostad med vackra ord.Tyvärr är det väldigt tomt i innehållet. Men vackraord är vackert nog.Jag pratade faktiskt om bostaden som en socialrättighet. Under de år som jag har varit här i alla fall,och jag är säker på att det även var så tidigare, harVänsterpartiet krävt att rätten till bostad ska skrivas ini socialtjänstlagen, som en rätt till bistånd. Och varjegång - men det är aldrig för sent att ändra sighär i livet - har tryckt på knap-pen för avslag till det yrkandet.Anf. 42 () re-plik:Fru talman! Jag tror inte att jag har tryckt på någraknappar för avslag till det yrkandet. Jag har drivitfrågan att det är oerhört viktigt med det här stödetsom riktas till den enskilde och med det här medsocialtjänstlagen. Det är viktigt att detta finns inskri-vet i grundlagen.Sten säger att de privata fastighets-ägarna bidrar till segregationen. Vad borgerlighetenvill, och vad borgerligheten i nu vill, är ska kunna skapa blandade bostadsområden i desegregerade områdena. Man ska alltså kunna skapaolika karriärformer för boende inom alla områden såatt människor kan bo och leva tillsammans på ettmycket bättre och trevligare sätt. Det är det ju bor-gerligheten som driver, men det stöter på motstånd.Sten har inte svarat mig. Menar han attdet alltså är allmännyttan som ska stå för att klara allasociala behov eller behöver man stöd av de privatafastighetsägarna? Med denna lagstiftning försvårar vialltså möjligheten för de privata fastighetsägarna såatt det blir ett tyngre ansvar på allmännyttan att tillva-rata de sociala behoven. Det har intesvarat på.Anf. 43 () replik:Fru talman! Jag ska försöka svara. Jag trodde inteatt vi hade en bostadssocialpolitisk debatt utan att vi ihuvudsak hade en debatt omkring en lagstiftning omallmännyttan.Nej, det räcker naturligtvis inte att allmännyttantar sitt ansvar - och jag tycker att de har ett mycketstort ansvar. Det krävs en bostadsanvisningslag. Detkrävs obligatorisk bostadsförmedling. Det krävs enförstärkning av socialtjänstlagen om allas rätt till enbostad. Bostadsanvisningslagen ger kommunen enmöjlighet att faktiskt gå in och få bostäder även inomdet privata beståndet.Sedan blir jag lite orolig när att de borgerliga ska se till att bygga blandat ide segregerade områdena. Jag hoppas att mitt förrainlägg i alla fall klargjorde att man är lika segregeradi som man är i . Det är ingenskillnad i fråga om segregationen. Man är segregera-de från varandra.Det måste väl i så fall innebära att Ulla-BrittHagström kommer att uppmana sina borgerliga kam-rater i kranskommunerna runt och Malmöatt se till att bygga hyresbostäder i villareservaten förmångmiljonärerna - och i och för sig också att manbygger villor och bostadsrätter i områden där det bara finns hyresrätter. I det fallet kan vi nog föraen gemensam kamp, och det skulle också kunna ledafram till att man vid nästa tillfälle som ges röstar förobligatoriska boendeplaneringsprogram som tar uppjust det här med hur man socialt bygger ett samhälleoch som kommunerna ska underställa sig.Men som jag ser det röstar ni t.o.m. emot attkommunerna ska ha en bostadsförsörjningsplan. Ni vill absolut ingenting när det kommertill skott.Anf. 44 () replik:Fru talman! Jag undrar också varför bara pratar. Vi har ju faktiskt sett att vi har fåttett väldigt sårbart samhälle då Vänster-partiet har varit med och haft möjlighet att påverkaregeringen. Det skriver jag under på.Vi har sett att vi har fått en social och regionalklyvning i landet. Då kan man naturligtvis fråga sig:Varför vill inte se till att det skapasnya arbetstillfällen där man har lagt ned stora fabri-ker? Varför satsar man också ensidigt på den härbiten när det gäller bostäder? Varför vill man barareparera i efterhand? Varför är inte Vänsterpartietmed och bygger upp samhället? Varför pratar baraSten ? Jag tycker att det är att skjuta fel närman sitter i glashus.Anf. 45 () replik:Fru talman! Det var tur att det inte gällde att kastasten i glashus i alla fall. Varför vill inte Vänsterpartietse till att det ska skapas jobb? Överallt där fabrikerläggs ned, överallt där folk blir arbetslösa, överalltdär detta sker, slåss vänsterpartister med näbbar ochklor för att rädda de arbetsplatser som finns. Överalltdär det står tomma lägenheter och där det är brist påarbetstillfällen finns det vänsterpartister som kämparstenhårt för att skapa nya arbetstillfällen. Det är litegrann ett skott ut i luften.Anf. 46 () replik:Fru talman! Jag tycker faktiskt att det är väldigttrist att se att det är ensidiga, över-drivna, centralistiska lösningar som tycks vara rådan-de i en regering som vad jag förstår enbart består avsocialdemokrater. Att Socialdemokraterna låterVänsterpartiet agera så hade jag inte ens i min vil-daste fantasi trott skulle vara möjligt.Jag hoppas att väljarna inser detta i årets val ochröstar fram något som ger mer valfrihet, något somger mångfald i boendet och som inte skjuter allmän-nyttan i sank.Anf. 47 () replik:Fru talman! Det var väl egentligen snarare en frå-ga till eller till äntill mig personligen. Beträffande detta med valfrihetär vi för de bostadsformer som finns - egnahem,bostadsrätter, hyresrätter. Dessutom är vi aktivt förden kooperativa hyresrätten.Vi är för en mångfald. Vi är också för att männi-skor i olika skeden ska kunna välja den bostadsformsom passar dem bäst. Men vi vill också skapa ettsamhälle där det inte är plånboken som styr männi-skors möjligheter att ta del av valfriheten.Vi vill se till att alla får möjlighet att förverkligasina livsdrömmar.Anf. 48 Statsrådet ():Fru talman! Sedan den sociala bostadspolitikensgenombrott har de allmännyttiga bo-stadsföretagen tillsammans med bostadskooperatio-nen haft en avgörande betydelse för tillkomsten avsunda och bra familjebostäder.Vi byggde upp ett allmännyttigt bostadsbestånd,präglat av självkostnadsprincipen och fritt från spe-kulation. Det var ett stort sådant bostadsbestånd somskulle vara attraktivt för breda grupper på bostads-marknaden. Det var därmed också ett ideologisktvägval. Vi valde inte den kontinentala metoden - såvanlig i - att bygga socialbostäder för demsom har det allra sämst ställt. Vi valde ett stort all-männyttigt bostadsbestånd som skulle vara attraktivtför breda grupper, för att man inte skulle få stämplat ipannan att man kom från ett kommunalt bostadsföre-tag och hade det svårt socialt.Det var ett ideologiskt väldigt viktigt vägval somockså har lett till att vi på den svenska bostadsmark-naden har en bra standard på bostäder generellt sett.Det ska vi vara stolta och glada över.Denna politik var i stort sett samtliga partier i denhär kammaren överens om, inklusive Moderaterna.Det har funnits väldigt gott om duktiga och dugli-ga moderata kommunalpolitiker runtom i landet. Detfinns fortfarande några enstaka sådana som inser attallmännyttan är ett mycket viktigt bostadspolitisktinstrument och som förstår att det inte går att över-lämna till marknaden att fullt ut sköta uppgifter inomramen för den sociala bostadspolitiken. Jag vill förCarl-Erik Skårman nämna ett exempel på det, nämli-gen det förra moderata kommunalrådet i ,. Han hade en väldigt djup ideologiskövertygelse om vikten av att ha allmännyttiga bo-stadsbolag.Det är att beklaga att vi har haft enutveckling där borgerliga partier, i synnerhet Mode-raterna, alltmer ifrågasätter allmännyttans roll ochställning. Utförsäljningen av de allmännyttiga bo-stadsbolagen till privata fastighetsägare och omvand-lingen av deras bostäder till bostadsrätter är kanskedet främsta uttrycket för den tendensen. Att inte medfull kraft utnyttja de starka och välkonsolideradekommunala bostadsföretagen för bostadsbyggande ären annan negativ konsekvens av denna inställning tillallmännyttan.Jag måste säga att jag blir lite orolig när jag läserden gemensamma borgerliga reservationen. Jag blirlite orolig - även om det kan vara en lapsus - när jagläser att och skriverunder följande formulering: "Kommuner skall princi-piellt inte ägna sig åt att driva affärsverksamhet." Dettolkar som att kommuner inte skaäga bostadsbolag. Jag undrar hur den formuleringen i den gemensamma reserva-tionen.Fru talman! Möjligheterna att skaffa den bostadman behöver för att leva ett gott liv är olika för olikahushåll. Det finns de som klarar sig bra på egen hand.De har resurser så att de kan tillfredsställa sina behovi konkurrens med andra. Men så är det inte för alla.Därför behövs en aktiv bostadspolitik hos både statoch kommuner.Staten måste ta sitt ansvar. Men om vi ska klarauppgiften att se till att alla får tillgång till en godbostad måste även kommunerna ta sitt ansvar. Det ärhär allmännyttan kommer in.Vi står inför flera viktiga frågeställningar om all-männyttans långsiktiga betydelse för den lokala bo-endepolitiken och bostadsförsörjningen. Och dåhandlar det inte bara om möjligheten att sälja ut ellerinte sälja ut allmännyttan och dess lägenheter. Nej,frågan måste ses i ett vidare perspektiv. Det handlarom vilken roll de allmännyttiga bostadsföretagen skaspela i framtiden.Jag ser följande uppdrag för allmännyttan:· Allmännyttan ska tillhandahålla goda hyresbostä-der till långsiktig självkostnad.· Allmännyttan ska genom sin ställning i bruksvär-dessystemet vara en prispress på alla hyresbostä-der.· Allmännyttan ska motverka bostadsbristen genomatt bygga i tid.· Allmännyttan ska erbjuda hyresgästerna reelltinflytande i förvaltningen, vara en part i integra-tionsarbetet och en part i det boendesociala arbe-tet.Fru talman! Det är mot denna bakgrund som rege-ringen har lagt fram propositionen om allmännyttigabostadsföretag. I propositionen föreslår vi en lagreg-lering och en definition av allmännyttiga företag.Jag vill gärna säga att en sådan här lagreglering,hur viktig den än är, inte ensam är tillräcklig för att deallmännyttiga bostadsföretagen ska fylla sin uppgiftinom ramen för en social boendepolitik. Det är ocksåviktigt att ägaren, kommunen, ser allmännyttan somett viktigt instrument för att klara uppgiften att gekommunens invånare goda bostäder till rimliga kost-nader.Genom att vara självkostnadsbaserade, genom attinte sträva efter högsta möjliga vinst och genom attförvalta, bygga nytt och bygga om, kan de kommu-nala bostadsbolagen utgöra en stark konkurrensfaktorpå bostadsmarknaden när det gäller såväl bygg- ochboendekostnader som boinflytande och kamp motsegregation och utanförskap.I propositionen föreslår vi också att det ska infö-ras en tillståndsplikt vid överlåtelse av allmännyttigaföretag och deras fastigheter. Skälet till det är väldigtenkelt. Syftet med tillståndsplikten är att vi ska kunnabevara ett så stort bestånd av allmännyttiga lägenhe-ter att det blir möjligt att upprätthålla ett väl funge-rande bruksvärdessystem för hyressättning.Vi i har ju inte valt metoden med statlighyresreglering, som man har i många andra länder.Där fastställer man på statlig nivå hur mycket hyranfår höjas. Vi har valt ett bruksvärdessystem medallmännyttan som jämförelseobjekt och överlåtit tillparterna på bostadsmarknaden att förhandla om hy-ressättning. Jag tycker att det är ett bättre och merflexibelt system än om staten skulle sätta hyrorna ochvarje år bestämma hur hög hyreshöjningen skulle bli ihyresfastighetsbeståndet. Den vägen har många län-der valt för att undvika kraftiga hyresexplosioner,framför allt i områden med bostadsbrist.Fru talman! Situationen på bostadsmarknadenmed bostadsbrist i ett ökat antal kommuner, framförallt i storstadsområdena, kan komma att utgöra ettallvarligt hinder för en fortsatt tillväxt. Men samtidigtsom vi har bostadsbrist i många kommuner är detbostadsöverskott i många andra kommuner.Flertalet tomma lägenheter finns hos de allmän-nyttiga bostadsföretagen. Även om antalet tommabostäder har minskat kraftigt ärsituationen i många kommuner fortfarande mycketbesvärlig. Det gäller särskilt de kommuner och regio-ner där näringslivets omvandling och andra struktu-rella förändringar i samhället har lett till stora föränd-ringar i befolkningsstrukturen och till utflyttning avmänniskor och företag. Utvecklingen i dessa kommu-ner innebär som regel en svår ekonomisk belastningför såväl bostadsbolagen som kommunerna.Jag menar att dessa problem inte kan lösas enbartav de berörda bostadsbolagen eller kommunerna. Dåriskerar vi att andra viktiga välfärdsuppgifter somskola, vård och omsorg inte kan upprätthållas i dessakommuner.Staten har ett tydligt ansvar för att situationenhanteras på ett ekonomiskt ansvarsfullt sätt och för attmedverka till en ekonomisk sanering i dessa bostads-företag. Det är ett uttryck för solidaritet, och det är ettuttryck för regeringens bestämda vilja att se till att viruntom i landet kan upprätthålla någorlunda likvärdigservice när det gäller vård, skola och omsorg.Vi har det nationella ansvaret. Det förvånar migatt inte är berett att ta detta nationellaansvar.Vi ser framför oss ett behov av att under de när-maste tre åren gå in med för attstödja omstruktureringen av de kommunala bostads-företagen. Det är en etapp i ett program som kommeratt sträcka sig över , en tioårsperiod.Vi inrättar en bostadsmyndighet för att hantera dehär ärendena. Syftet är att se till att vi klarar om-struktureringen på ett ansvarsfullt sätt, ett sätt sominte går ut över övrig verksamhet.Jag hoppas att företrädare i riksda-gen går ut och möter centerpartistiska företrädare i dekommuner som sitter i rävsaxen och har stora kostna-der för sina kommunala bostadsföretag. Då kan nisäga till dem: Vi är inte beredda att medverka till attpå statlig nivå lätta den ekonomiska bördan. Jag und-rar vad ni får för reaktion tillbaka då.Anf. 49 () replik:Fru talman! Jag kommer att ställa en liknande frå-ga till som jag ställde till StenLundström förut om just hyresgästernas inflytande.Naturligtvis är jag mycket väl medveten om attdet är som står närmastHyresgästföreningen och tar till vara dess intressen.Det visar sig i att vi tillsammans, ,och , var eniga medhyresgästerna i om att stärka hyres-gästernas inflytande. Jag läser ur särskilda yttrande till att statenoch inte minst hyresgästerna-brukarna har haft an-ledning att förvänta sig att de kommunala bostadsfö-retagens engagemang skulle vara långsiktigt ochpolitiskt stabilt. Hyresgästerna har valt att bo i ettkommunalt bostadsföretag och i högsta grad medver-kat till att finansiera verksamheten genom sina hyror.Det betyder att hyresgästerna-brukarna har rättmätigaintressen av inflytande över beslut om försäljning.Det här föll sedan bort i hanteringen, till hyres-gästernas och min besvikelse.Avser statsrådet att på något vis uppmärksammaden här frågan i kommande behandling av svenskbostadspolitik?Anf. 50 Statsrådet ()replik:Fru talman! Även jag tycker att det är utomor-dentligt angeläget att hyresgästerna har ett inflytande.I lagstiftningen har vi också fört in regler om att hy-resgästorganisationernas och hyresgästernas uppfatt-ningar ska höras som ett underlag inför den till-ståndsprövning som ska göra.Man kan gå ett steg längre än så och fundera på -och där är samarbetspartierna överens - att titta när-mare på möjligheterna att vi, om skullebevilja tillstånd till försäljning, ska ha ett förfarandemed förköpsordning för att se till att hyresgästerna iett sådant läge får möjlighet att ta över fastighetenmed förtur framför andra intressenter. Vi i samar-betspartierna är överens om att ta tag i den frågan ochgöra det relativt snabbt för att försöka få fram be-stämmelser om ett sådant förköpsförfarande. Dettycker jag har varit en viktig del. samarbetet i den här frågan, och jag tyckeratt det har varit en viktig ingrediens i samarbetet att vihar kommit fram till den positionen.Anf. 51 () replik:Fru talman! Javisst, det är väldigt bra. Men jaghade nog förväntat mig att vi skulle ha hunnit få framäven den frågan. Men den kommer.Att samarbetet inte har varit bra säger jag inte,men i just det här särskilda avseendet skulle hyres-gästerna ha ett mer direkt inflytande på frågorna. Mannämner t.o.m. i likhet med det vi säger att om enkvalificerad majoritet av hyresgästerna begär detskulle det således krävas två likalydande beslut medkvalificerad majoritet och mellanliggande val för atten försäljning mot hyresgästernas-brukarnas vilja skafå genomföras.Det som en del hyresgäster ser nu är att deras hemsäljs ut utan att de har det minsta inflytande överfrågan. Det är väldigt sorgligt för dem.Anf. 52 Statsrådet ()replik:Fru talman! Vi har varit negativa till att ta stegetmot att införa särskilda röstregler och särskilda förfa-randeregler när det gäller de kommunala besluten förde allmännyttiga bostadsföretagen, alltså systemetmed mellanliggande val. Det är nämligen en frågasom har lite vidare konsekvenser än så. Ska manöverväga den typen av bestämmelser får man funderapå hur regelverket i kommunallagen ska se ut när detgäller andra typer av förfaranden i kommunerna.Jag kan mycket väl föreställa mig att det innebärmycket stora påfrestningar för många barnfamiljersom har barn i skolåldern när man helt plötsligt fårveta att skolan läggs ut på entreprenad eller när manfår veta att daghemmet läggs ut på entreprenad.Det som förespråkar är ett stort ge-nombrott i den praxis som vi har när det gäller dekommunala beslutsreglerna. Vi har inte varit bereddaatt tillgodose det önskemålet i det här sammanhanget.Anf. 53 () re-plik:Fru talman! säger sig vara för-vånad över borgerlighetens gemensamma reservation,där vi säger att kommunen i princip inte ska bedrivaaffärsverksamhet. Jag har aldrig hört att Lars-ErikLövdén vill ändra på kommunallagen. Det spekula-tionsförbudet finns ju redan i kommunallagen, och viförsöker i alla fall att följa de lagar som är stiftade.I stället kommer en lag utan särskilda rätts-verkningar, utan några sanktioner, och Lagrådet be-dömer att det blir subjektiva värderingar från länssty-relsens sida.På den utfrågning som vi hade inför det här be-tänkandet och i enlighet med regeringens propositionsäger partikamraten till som ocksåhar suttit med i , nämligen PeterPersson, kommunalråd: är vår förtjusningöver som organ något begränsad, ommin bänkgranne ursäktar. - Han vänder sig alltså tilllänsstyrelsen. - Vi tycker att prövningar och restrik-tioner inte ska ligga på tjänstemannanivå. Om rege-ringen vill pröva försäljning av viss omfattning skaden prövas politiskt och ligga på regeringen.Varför lägger ut detta ansvar påtjänstemannanivå?Anf. 54 Statsrådet ()replik:Fru talman! Jag tyckte att det var någon borgerligföreträdare som i den inledande rundan uttryckte englädje över och ett beröm för att det fanns en gemen-sam borgerlig uppfattning som ges uttryck i den härreservationen; vi har en gemensam politik, om manuttrycker det så.Jag måste ställa den frågan till Ulla-BrittHagström: Delar den uppfattningsom gav uttryck för och som up-penbarligen var kopplad till meningen om att kom-munerna principiellt inte ska ägna sig åt att drivaaffärsverksamhet? Delar upp-fattningen att kommunerna inte ska äga kommunalabostadsbolag? Det är ett viktigt klargörande som jagefterlyser för att tränga igenom den tillkämpade bor-gerliga fasad som det ges uttryck för i reservationen.Anf. 55 () re-plik:Fru talman! Nej, , jag delar inteYvonne uppfattning i den frågan. Vikristdemokrater vill ha allmännyttan. Vi vill ha kom-munala bolag inom det här området. Men det vi harskrivit i reservationen är i princip det som står ikommunallagen, och den ställer vi upp på.Jag skulle också vilja ta upp ytterligare en frågamed . Det talas väldigt mycket omombildningarna i , utförsäljningar m.m. IStockholm var det 4 700 lägenheter 2001. Men redan1998 var det i , som är socialdemokratisktstyrt, 3 805 lägenheter. Dessutom gjorde man så närman byggde Maskinkajen att man pumpade in 70miljoner från skattebetalarna för att få ned kostnader-na från per kvadratmeter till perkvadratmeter.Mellan 1992 och 1998 gick 7 000 privata bostads-företag i konkurs.Finns det inte någon oro och ingen vett och sansnär det gäller att den lagstiftning vi inför kanleda till problem för de privata fastighetsägarna ikonkurrensen, och därmed ytterst för den enskildesom vill välja en bostad?Anf. 56 Statsrådet ()replik:Fru talman!