prot · GQ0914 · 2002-11-08 00:00:00 — hela valkampanj byggdepå att vi ställer krav, och vi ställer krav på alla i vårtsamhälle - elever, lärare, arbetsgivare och till ochmed invandrare. Men det är bara när man ställer kravpå invandrare som Socialdemokraterna reagerar.Min fråga är: Vad är det för fel att jag som in-vandrare vill att man ställer krav på mig att jag skaarbeta men också att det finns förutsättningar för attåstadkomma detta, vilket har gjort, ställer krav på att jag ska kunna tala svenskamen att man också ser till att det finns förutsättningarför att lära sig svenska, vilket har gjort?Vad är det, , för fel på att ställa krav påinvandrare när man ställer krav på alla andra i vårtsamhälle? Varför måste man fortsätta att särbehandlainvandrare?Anf. 200 Statsrådet ()replik:Herr talman! frågeställning,tycker jag, väcker precis den oro jag känner i magen.Varför är det fel att ställa krav på invandrare när vigör det på alla andra i samhället? frågade hon alldelesnyss. Vad är skillnaden?Jag hade trott att det handlade om lika möjlighe-ter, lika krav, lika förutsättningar. Därav kommerfrågeställningen som måste vänja sig vid.Jag tycker inte att är ett främlingsfientligtparti, men jag tycker minst sagt att det blinkades medmånga högra ögon. Medborgarskap handlar om rättentill tillhörighet till en nation, oavsett om man kan talaett ord av språket eller inte. Rätten att lära sig, som idet här fallet, svenska är däremot ett krav och enmöjlighet som vi alla måste ha. Det tycker jag är skillnad.Anf. 201 () replik:Herr talman! reagerade statsrådet intepå att vi ställer krav på elever så att de ska kunnaavsluta sina utbildningar och komma ut med godkän-da betyg, precis som vi ställer krav på lärare och allaandra. Men det är fortfarande bara på invandrarestatsrådet reagerar på.Beträffande medborgarskap: Hur kommer det sigatt Socialdemokraterna införde till exempel femårs-gräns för dem som har fått uppehållstillstånd innan dekan bli medborgare? Krav på språkförståelse förmedborgarskap är en tradition som har funnits ändafram . Där har ni aldrig beklagat er överoch sagt att den ska tas bort, den har bara successivtförsvunnit. Vi vill bara återinföra den traditionen.Anf. 202 Statsrådet ()replik:Herr talman! vet att det inte finnsnågon här som inte vill ställa krav både på sig självoch på andra. Skolan, undervisningspolitiken, ar-betsmarknadspolitiken handlar om krav. Det jagställde frågan om var det argument som Folkpartieten månad innan avslutades röstade nej till,nämligen att ha språkkrav för att bli medborgare iSverige, men som plötsligt blev enhelig princip i integrationspolitiken.Jag hävdar fortfarande att medborgarskap inte ärkrav, det är rätten att tillhöra en nation.Anf. 203 ():Herr talman! Debatten om demokrati och integra-tion har ofta handlat om de nya svenskarnas väg in idet svenska samhället, och det är en oerhört viktigfråga - kanske tillsammans med frågan om våra fö-retagare och deras förmåga att skapa nya jobb denallra viktigaste just . Men demokrati måste ocksåhandla om att vara en del av och hur vi skakunna utöva det aktiva medborgarskapet och verkli-gen känna oss som en del av samhället och faktiskt avmakten.All makt utgår från folket, står det i inledningentill våra grundlagar. Vi förtroendevalda är sedan val-da av svenska folket att besluta i deras ställe. Det ärett stort förtroende och det finaste uppdrag en svenskkan få - att representera sina medmänniskor i Sveri-ges riksdag och stifta lagar.Det förtroendet är dessvärre alltmer naggat i kan-ten. Allt färre röstar i allmänna val, och därmed ärhela den representativa demokratin i fara. Utan för-troende har vi inga förtroendevalda, bara politikersom sköter sina uppdrag mer eller mindre väl. Dettaär en mycket farlig utveckling som måste hejdas.Förtroendet mellan väljare och valda måste återupp-rättas. Jag tror, herr talman, att en del i den restaure-ringen och vitaliseringen ligger i personvalet och attalla röster, även de blanka, redovisas.Många är de människor som inte vill läggasin röst på någon person eller något parti, men derasvilja kommer inte till tals. När över100 000 blankröster klumpas ihop med sönderrivnaoch andra ogiltiga röster bagatelliserar man dessasåsikt, vilken förs fram som en blankröst. Även desom inte vill lägga sin röst på någon kandidat ellernågot parti måste kunna få sin vilja respekterad ochinte trampad på som . Dessa väljares uttryck förett misstroende viftas bort och läggs i en hög medogiltiga röster. Möjligheten att göra sin stämma hördnär man som väljare inte känner att det finns någotparti eller någon kandidat som man kan identifiera sigmed måste finnas. Det borde väl vara en självklarhet ien demokrati.Jag hade tänkt att säga att det vore fint om MonaSahlin kunde ge en vink om detta nu när hon är här ikammaren, men hon försvann. Dessutom sade honnågonting om att det blinkades med många ögon frånfolkpartister i valrörelsen. Man kan undra om hon troratt vi är några besökare med tre huvudenoch gröna kroppar, men, herr talman, så är inte fallet.I personvalet tillåts människor välja vem som skaföreträda dem som deras valda ombud här i kamma-ren. Det innebär dels att politikerna måste träda framtydligare både som personer och som beslutsfattare,dels att väljarna själva mer aktivt måste följa denpolitiska debatten. Ett utökat personval medför attväljarna ges en ökad närhet till den demokratiskaprocessen. Man lär helt enkelt känna sin lokala politi-ker. Det tvingar också oss politiker att vara mer akti-va, att möta och ibland bemöta olika åsikter i ställetför att ganska bekvämt ibland kunna gömma sig bak-om ett partiprogram.Ett utvecklat personvalssystem kan vara den vi-tamininjektion som demokratin så väl behöver. Gördet därför lättare att bli personvald. Ta bort spärrenoch låt alla kryssen räknas. De största bakåtsträvarnaär inte de som ibland tycker att det var bättre förr,utan de som inte vågar lita på väljarnas eget omdöme.Det är dags att myndigförklara svenska folket och låtaallas röster räknas - även de blanka.Anf. 204 ESCH (kd):Herr talman! Som sista punkt i en tre dagars de-batt - när flertalet har åkt hem, inklusive statsråden -kommer demokratifrågan upp. Sådan är prioriteringeni denna riksdag numera.Herr talman! Jag vill inleda med att till protokolletläsa det brev som jag skickade till talmannen den 23oktober. Det lyder som följer:"brott mot grundlagens bestämmelseRF 8:15, rörande beslutande folkomröstning på val-dagen, vid maktöverlåtelse till EU den13/6.Riksdagskollega, inter pares.Vi politiker är vanliga människor, och skall intevärderas efter särskilda måttstockar. Vi politikermåste som alla andra följa lagar och förordningar, isynnerhet de som stiftats åt oss själva. Ovillkorligenså måste vi vara ett föredöme - annars underminerastilltron till demokratin.- Så välkomnade - som nyvaldtalman - Bundestag . Där vet manvarför grundlagar måste respekteras.- Till skillnad från en författningsdomstol som ga-ranterar att grundlagen följs. Hos oss vilar iställetden tunga uppgiften ytterst på talmannen.- har uppmärksammats iskrivelse på Din företrädares vägranatt beakta RF 8:15 , då lagen om riks-dagens maktöverlåtelse till EU togs. Ingen somhelst reaktion har avhörts.- Det torde vara högst anmärkningsvärt i sig atttalmannen i ett demokratiskt parlament utsätts fören så allvarlig anklagelse. Än mer anmärknings-värt är emellertid att anklagelsen fått ståtotalt oemotsagd. En sådan tystnadens konfor-mism är oförenlig med vår demokratis värdering-ar.- Endast Du kan i kraft av Ditt ämbete avstyra attdenna kränkning av grundlagen upprepas den 20november. Jag vädjar därför att Du nu avbryterden rättsvidriga processen och inleder en grund-lagsenlig.Riksdagen den 23 oktober 2002Med djupaste oroBjörn von der Esch"Så långt brevet, som än så länge är obesvarat.Alltså: den oerhört långtgående grundlagsändringdet här handlar om, och som ska beslutas den 20november - om den har det varit knäpptyst underdenna debattvecka. Partiledarna undvek den sompesten.Och den är pest för . måstenämligen inse att vår grundlag kränktes den 13 juninär svenska folket berövades sin grundlagsfästa rättatt i en beslutande folkomröstning på valdagen kunnaavgöra grundlagsändringens öde. Eller ska man fort-sätta som man nu gjort , och be-möta konstaterandet av ett flagrant grundlagsbrottmed total tystnad? Väljer man det senare sätts rätts-samhället ur spel - och därmed auktoritet.I partiledardebatten talades - i annatsammanhang - om faran av att "rädslans politik"urholkar tilltron till det svenska rättssamhället. Det ärjust det saken gäller. Denna riksdag kräver av med-borgarna att de respekterar rättsstatens villkor. Måsteinte då samma krav ställas på egna leda-möter? Får vi riskera att förlora det redan så lågaförtroende vi alltjämt har kvar hos medborgarna, iförsöken att dölja ett grundlagsbrott? Valet borde intevara svårt, i synnerhet som enligt riksdagsordningen2 kap. 9 § talmannen är skyldig att vägra propositionom han finner att grundlag inte följts.Välj inte rädslans politik! Eftersomno news are good news väntar jag på ett positivt svar.Anf. 205 ():Herr talman! Jag är glad att jag slapp säga "ossemellan" och att det är ytterligare några som lyssnar.Jag tänkte tala om en av demokratins grundpelare,yttrandefriheten och tryckfriheten, helt enkelt detoffentliga rummet, dess höjd, dess arenor, hur man -och däri inbegriper jag inte bara redaktörer och jour-nalister på tidningar, i radio och TV utan också vanli-ga människors möjlighet att yttra sig - kommunicerarmed allmänheten, hur man kan nå andra likatyckandeoch oliktyckande via våra medier. Det är en väldigtviktig sak i vårt samhälle.Det är viktigt vad man säger, vad man skriver ochvad man tycker.Jag vågar säga det som aktiv journalist,allt från vanlig reporter på i engång i tiden till att vara chefredaktör under påolika tidningar och senast som politisk redaktör påSundsvalls Tidning.Jag hade för , som chefredaktörför , den stora äran att samarbetamed , en av 1900-talets allra främstadagsversskrivare. Han skrev ungefär så här en gång:Vad du i afton skriver ner,mång tusenden ser.Du mera kunskap åt dessa ger,men minns att några vet ännu mer.Att ta läsarna, lyssnarna och tittarna på allvar ärnyckeln till god journalistik. Man ska veta vad manberättar om, kunna ämnet. kan det likväl blifel, men uppsåtet måste vara gott, att verkligen för-medla fakta, åsikter, argument och nyheter som ärrelevanta. Jag brukar säga att det är lätt att ge exem-pel på motsatsen: Be mig skriva om mat så ska ni seatt läsekretsen snart nog är halverad.Begreppet god journalistik leder mig direkt in tilldagens situation för många dagstidningar. Det hand-lar inte längre bara om naturliga besparingar somvarje företag måste göra. Det handlar om stora perso-nalminskningar bland journalister och andra medar-betargrupper, på , på Dagens Ny-heter, på många andra tidningar, på våra viktigalandsortstidningar. Det är nu fråga om hundratalsjournalister som måste sägas upp.I detta läge kan man fråga sig vad statsmakten, vii denna kammare, kan göra.Jo, i denna lagstiftande och beskattande försam-ling skulle vi kunna göra en sak, nämligen avskaffareklamskatten. Det är enligt min mening en skatt pågod journalistik.Skatteutskottet, som jag nu tillhör, begärde så sentsom att reklamskatten skulle avskaffas. Detgjorde skatteutskottet också och åretdessförinnan, ja, ända sedan 1999.Jag har motionerat - men det harväckts många motioner i den frågan - om reklam-skattens avskaffande. Det är skatt på god journalistik.Direktreklamen är undantagen. Medde-landet från Onoff - inget ont om dem - Hennes & och så vidare drabbas alltså inte av reklam-skatt, däremot annonsen i - minsenaste tidning - , Dagens Nyhe-ter, eller , somjag ser en god läsare av här i kammaren.Alla de tidningar som förmedlar den goda journa-listiken drabbas av straffskatt. Medan de företag sombara använder direktreklam kommer undan. Det ärhelt enkelt löjeväckande.Det är obegripligt att inte skatteutskottets majori-tet, Socialdemokraterna, , tillstyrker min och andras motioner på detta om-råde utan fortsätter att gynna direktreklam och straff-beskatta den goda journalistiken. Det handlar inte omså mycket pengar egentligen. Det handlar om ungefär300 för dagspressen. Men det sym-boliska värdet är långt större. Vi måste vårda dengoda journalistiken i press, radio och TV för att män-niskor ska kunna vara välinformerade och kunna litapå vad som står i tidningarna.Låt mig, herr talman, sluta med en annan strof avAlf som har anknytning till detta. Jagriktar den till alla försvarare, oavsett parti, av straff-skatten på god journalistik. Det är en dikt som heterSamhällsutveckling. Jag vet inte riktigt när den for-mulerades.Det var som det vartills det blev som det blev.Det blir som det blirnär det är som det är.Det är som det ärtills det blir som det blir.Faran är att det blir som det var.Anf. 206 ():Herr talman! Vid höstens riksdagsval röstade80,av alla röstberättigade. Det var en minskningmed jämfört med valet . Och jämför manmed valet minskade antalet röstandemed . Vid valet var nämligen valdelta-gandet . Denna negativa utveckling oroar. Detsviktande valdeltagandet har fått oss att inse vikten avett ständigt pågående samtal kring vår demokrati ochhur den kan utvecklas samt förnyas.Jag är fullt medveten om att graden av demokratiinte enbart kan bedömas utifrån hur många som gåroch röstar . Demokrati är framför allt ettaktivt och medvetet förhållningssätt som synliggörs imänniskors engagemang, delaktighet och ansvarsta-gande i samhällslivet. Utifrån detta perspektiv finnsdet mycket vi kan vara både glada och stolta över. Viser att många människor, både unga och vuxna, visarengagemang och ansvarstagande i arbetsliv, i för-skolor och skolor samt i många olika ideella före-ningar.Jag är också medveten om att frågor kring demo-krati måste kopplas till flera andra viktiga samhälls-frågor, såsom allas rätt till ett meningsfullt arbete, enaktiv kamp mot segregation och utanförskap samt ettarbete för att minska de stora ohälsotalen. I dettaständigt pågående demokratiarbete bör många aktörerförenas.Herr talman! Jag vill i detta mitt anförande kringdemokratin uppmärksamma kammaren på ett särskiltproblem. Det finns en kraft i vårt samhälle som alltförofta glöms bort när vi fokuserar på frågor kring ut-veckling och förnyelse av vår demokrati. Det ärsamma kraft som var med och utvecklade den svens-ka demokratin runt . Jag talar omsvensk folkbildning. Jag påstår faktiskt att folkbild-ningen som garant för och utvecklare av vår demo-krati i alltför liten grad uppmärksammas av oss poli-tiker. Saken blir ju inte mindre intressant när manupptäcker folkbildningens kraft att motverka bådesegregation och utanförskap samt ökade ohälsotal.Svensk folkbildning är unik på många olika sätt.Dels har den varit med om att bygga och utvecklavårt demokratiska samhälle . Dels ären av folkbildningens huvuduppgifter att just utvecklaoch vitalisera vår demokrati i egenskap av en fri ochsamhällskritisk aktör. Detta ständigt pågående demo-kratibygge sker framför allt genom den lilla gruppensstora möjligheter. Just i studiecirkeln möts människorav olika bakgrund och skiftande erfarenhet. Cirkelnblir en plats för eftertanke, reflexion och dialog. Ochpoängen är att samtalet i cirkeln förutsätter allas del-aktighet på lika villkor. Det intressanta är att när denlilla gruppen möts förs alltid ett nära samtal om detsom händer i det omgivande samhället. Demokratinåtererövras på så sätt och relateras till det vardagligalivet.Dessutom är svensk folkbildning unik i så måttoatt det är ytterst få organisationer som kan erbjuda såmånga mötesplatser för så många människor. Mellan1½ och 2 miljoner människor deltar i studie-cirklar, vilka leds av ca 100 000 cirkelledare. Studie-förbunden är dessutom, med över 15 miljoner delta-gare, den största kulturarrangören i landet. Till dettakommer all den omfattande bildningsverksamhet somgenomförs på en mängd olika folkhögskolor ochberör omkring 120 000 studerande . Om mansom politiker vill få en fråga att bli föremål för enbred diskussion i det svenska samhället är svenskfolkbildning outstanding i att klara denna uppgift.Herr talman! Det som då är ett ytterligare problemi detta sammanhang är att det offentliga bidragsstödettill folkbildningens organisationer väsentligt minskatunder den senaste tioårsperioden. I jämförelse med1991 har det statliga folkbildningsanslaget i fast pen-ningvärde minskat med . Till detta kommeratt även landstings- och kommunbidrag minskat iomfattning. Exempelvis har kommunernas allmänna bidrag till stu-dieförbundens folkbildningsverksamhet minskat mednärmare om man tar hänsyn till inflationenbaserad på konsumentprisindex utveckling.Det minskade ekonomiska stödet till folkbildning-en har självklart medfört stora negativa konsekvenser.Man kan fundera över om det finns en koppling mel-lan det minskande valdeltagandet och ett väsentligtminskat ekonomiskt stöd till folkbildningens organi-sationer.Herr talman! Jag vill avsluta mitt anförande meden tvåfaldig uppmaning:- Det är för det första viktigt att vi som politiker idenna kammare blir medvetna om och får en ökadförståelse för folkbildningens kraft och möjlighetatt vitalisera och förnya vår svenska demokrati.Utifrån denna insikt har vi en viktig ideologiskoch strategisk uppgift att påverka andra att upp-täcka folkbildningens demokratiska kraft.- Det är för det andra viktigt att vi ger signaler tillstat, landsting och kommuner om nödvändighetenav ett ökat ekonomiskt stöd till svensk folkbild-ning i syfte att ge dess organisationer ökade förut-sättningar att vara en vitaliserande och utvecklan-de kraft för svensk demokrati.Anf. 207 ():Herr talman! Den politiska liberalismens historiaär historien om kampen för mångfald. Varje männi-skas rätt att forma sitt liv utifrån egna förutsättningar,förhoppningar och drömmar förutsätter respekt förolikhet och respekt för människors livsval. Detta ärden röda tråd som förenar i liberalernasarbete för att öka alla människors makt över sin egentillvaro och vardag. Det gäller likaväl kampen förreligionsfrihet och föreningsfrihet, en kamp där denpolitiska liberalismen tillhörde de allra första krafter-na för att till exempel slåss för frikyrkors rättigheterpå , som arbetet för jämställdhet, etniskaminoriteters rättigheter eller sexuellt likaberättigande.Den liberala visionen om sexuellt likaberättigandebygger på att kärlek och sexualitet mellan människorinte kan mätas och vägas av någon annan. Den skamötas med samma respekt oavsett om det gäller kär-lek mellan människor av samma kön eller mellanmänniskor av olika kön. Människors egen könsiden-titet måste också respekteras och accepteras.Här vill jag dra en parallell till just arbetet förjämställdhet, som ju inte bara handlar om att utjämnade diskriminerande lagar som har hindrat människoratt göra verklighet av sina livsdrömmar på grund avsitt kön utan som i samma mån - när dessa lagar harutjämnats - har en lika stor utmaning kvar somhandlar om att sprida kunskap, att ifrågasätta fördo-mar och att motverka den vardagsdiskriminering somi praktiken hindrar människor att göra verklighet avsina livsdrömmar och att leva sina liv på det sätt devill.Herr talman! I frågor kring sexuellt likaberätt-igande händer det ibland att det bildas allianser idenna kammare av lite ovanligt slag. Det är till ex-empel inte ovanligt att får stöd för sinaförslag från och . Det ärnaturligtvis ett mycket positivt samarbete. Men deskilda ideologiska utgångspunkterna bör ändå note-ras. De kan leda till vissa olika slutsatser. Jag ska taett exempel. Det gäller frågan hur vi bäst arbetar föratt hävda de mänskliga rättigheterna inom vårt arbeteför global solidaritet.Europeiska unionen är kanske den internationellakraft som har betytt allra mest för att hävda männi-skors mänskliga rättigheter oavsett sexuell läggningeller könsidentitet. Tack vare de krav som ställs påEU:s kandidatländer ser vi nu i land efter land i Öst-och hur kriminalisering av homosexu-alitet avskaffas, hur strafflagstiftning utjämnas, hurorganisationsförbud tas bort och hur diskriminerings-skydd införs. Den som säger nej till demokratiskaländers samarbete inom EU säger nej just till detsamarbete som har betytt ojämförligt mest för attskapa ett internationellt tryck på nya demokratier ivårt närområde för att motverka intolerans och un-danröja diskriminerande lagar. Det borde stämma tilleftertanke hos de partier som talar vackert om globalsolidaritet men som i bland är mycket likgiltiga för attSverige ska delta i det praktiska arbetet för att hävdajust denna globala solidaritet.Herr talman! har lagt fram enpartimotion med 25 konkreta förslag för sexuelltlikaberättigande. Den motionen hade kunnat varaavsevärt kortare. Många av dessa förslag har nämli-gen väckt tidigare i denna kammare. Gångpå gång har vi sett hur en mycket egendomlig alliansmellan socialdemokrater, moderater och kristdemo-krater har röstat ned dessa förslag.Aldrig förr har så många genomtänkta förslag frånolika partier för homosexuellas, bisexuellas ochtranspersoners rättigheter lagts fram som under desenaste åren. Aldrig förr har heller så många förslagblivit nedröstade av det regeringsbärande partiet.Medan statsråd kan göra frejdiga utspel om könsneu-tral äktenskapsbalk, vilket skulle förutsätta att manåstadkommer en legal utjämning mellan partnerskapoch äktenskap, motarbetar regeringen lagförslag för att just utjämna skillnadernamellan att ingå partnerskap och att ingå äktenskap.Så sent som i förra veckan fick vi klara besked omatt regeringen fortfarande försvarar de diskrimineran-de reglerna som gör att utlänningar får svårare attingå partnerskap än äktenskap. Vi har också fått vetaatt regeringen försvarar att man inte ska kunna ingåpartnerskap på ambassader medan man däremot kaningå äktenskap.Folkpartiet kommer att fortsätta att arbeta vidareutifrån denna partimotion. Vi vill hävda flyktingarsrättigheter att få en från förföljelse på grund avsexuell läggning och könsidentitet. Vi vill motverkaoch intensifiera kampen mot hatbrotten. Vi vill re-formera familjerätten, och vi vill hävda den globalasolidariteten också på detta område.Herr talman! Det behövs en liberal motkraft motlikgiltighet, fördomar, moralism och intolerans. SomSveriges liberala parti kommer att fort-sätta vara pådrivande i arbetet för homosexuellas,bisexuellas och transpersoners rättigheter.Anf. 208 ():Herr talman! Vi har diskuterat många frågor i dag.Det har varit stora frågor som t.ex. integration. Menäven sådant som kommunalt självstyre har nämnts,delaktighet, gräsrotsnivå, och på slutet det dåligavaldeltagandet.Mitt anförande knyter an till delaktighet och även,i viss mån, till valdeltagandet. Jag vill prata om de-mokrati i ett underifrånperspektiv.Jag tar mitt avstamp i ett mycket aktuellt ämne förhösten, nämligen det ensidiga svenska torskfiskestop-pet. Det är ett bra exempel på brist på dialog, förank-ring och därmed i förlängningen brist på demokrati.Efter det att förslaget hade lagts fram var jag påflera möten med fiskare och företrädare för fiskeri-näring och berörda kommuner, vars förutsättningar ivardagen radikalt skulle förändras om förslagetgenomfördes. Sakfrågan diskuterades naturligtvis,men i diskussionen framkom att de kände sig luradeoch överkörda. Det berodde på att de just hade varitmed om att ta ansvar i framtagande av åtgärder för attlösa de problem som fanns som motiv för att genom-föra stoppet, nämligen att få till stånd ett långsiktigthållbart fiske. En förvaltningsplan hade tagits framsom de var beredda att följa.Erfarenheten visar att för att medborgare ska kän-na respekt och trygghet inför politiska beslut måste dekänna att de är rättvisa och rimliga. De vill ges till-fälle att påverka om besluten berör deras tillvaro påett radikalt sätt.