prot · GP0958 · 2002-01-25 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:58Fredagen den 25 januariKl. 9.00 11.00Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckorProtokoll2001/02:58------------------------------------------------------------------------------------------1 § Ledighet, m.m.Andre vice talmannen meddelade att () ansökt om föräldraledighet undertiden 2002.Kammaren biföll denna ansökan.Andre vice talmannen anmälde att Marie-LouiseRönnmark (s) skulle tjänstgöra som ersättare för LenaSandlin-Hedman.2 § Ny riksdagsledamot, m.m.Upplästes och lades till handlingarna följande frånValprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis för riksdagsleda-möterTill har från Valmyndig-heten inkommit bevis om att (),, utsetts till ny ledamot av fr.o.m.den 31 januari 2002 sedan ()avsagt sig sitt uppdrag som riksdagsledamot. har också inkommit protokoll angå-ende utseende av ersättare.Valprövningsnämnden har denna dag granskatbeviset för den nya ledamoten och protokollet angå-ende ersättare och därvid funnit att de blivit utfärdadei enlighet med 19 kap. 11 § vallagen.Stockholm den 24 januari 2002Lars /§ Svar på interpellation 2001/02:158 om pla-ceringar av EU-institutionerAnf. 1 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat statsmi-nistern vilka initiativ som ska tas för att kommandebeslut om placering av EU-institutioner ska grundasig på ett övergripande EU-perspektiv snarare än ettsnävare nationellt perspektiv.Statsministern har uppdragit till mig att besvarainterpellationen.Det belgiska ordförandeskapet valde att i Laekenpresentera ett förslag till placering av ett stort antalmyndigheter. Någon enighet kunde dock inte uppnåskring förslaget. Uppgiften övergår nu till det spanskaordförandeskapet. I avvaktan på enighet om någotannat inrättas livsmedelsmyndigheten tillfälligt iBryssel och Eurojust tillfälligt i Haag.Sverige sökte som ordförande inför in-formellt sondera förutsättningarna för ett något mind-re paket, begränsat till myndigheter vars inrättandedet fanns beslut om eller enighet kring redan tidigare.Sonderingarna gav negativt resultat. Något förslagframfördes därför inte.Uppgiften är alltså svår. Men själva paketmodel-len är känd från många förhandlingssammanhang,även vad avser EU-myndigheters placering. I juni1992 kunde man i besluta i frågor somavsåg de stora institutionernas placering. Man beslötdå också att framtida beslut om placering av myndig-heter ska tas med enhällighet i ochatt medlemsländer utan tidigare myndigheter ellerinstitutioner ska ha prioritet. kundeman vid i med fram-gång besluta om förläggningen av inte mindre än niomyndigheter.Regeringens hållning är att det bör föreligga enig-het om det objektiva europeiska behovet av att inrättaen innan det beslutas om dess geogra-fiska placering, separat eller som del av ett paket.Upprättande och utplacering av EU-myndigheter böralltså stå på saklig grund. Medlemsländer som saknarmyndighet bör i enlighet med beslutet i Edinburgh1992 ha prioritet när placeringen av nya beslutas.Endast och saknar nu sådana. Sverigehar tydligt uttalat stöd till en lokalisering av livsme-delssäkerhetsmyndigheten till Finland.För vår egen del kan flera alternativ bli aktuella.Vi har nära kontakt med det spanska ordförande-skapet i frågan. Jag är övertygad om att Spanienkommer att se till att lokaliseringsfrågor av det aktu-ella slaget förs till beslut först när en ordentlig bered-ning avslutats.Anf. 2 (-):Fru talman! När medierna rapporterade från dettamöte i Laeken talades det i rubrikerna om sandlåde-krig och verbalt krig. har vi lyssnat till AnnaLindhs version. Då undrar jag, fru talman: samma sak? Det är möjligt att detta är någonform av kritik på diplomatspråk. Men vanliga männi-skor undrar om det är samma möte som beskrivs.Det som medierna framförde var kritik mot renabarnsligheter, där man, ursäkta uttrycket, kastade skitpå varandra. Ledande statsmän i uppträddesom icke myndiga personer. T.ex. statschefkunde inte acceptera en placering av en livsmedel-smyndighet i i eftersom man iFinland inte kan laga vissa rätter. statschefhade också synpunkter. Han tyckte att man i Sverigekunde få ett modellinstitut eftersom vi har så vackraflickor. Detta hävdar seriösa journalister. Det fram-fördes på fullt allvar.Jag har fått ett utdrag från en intervju med stats-minister i TV:s Aktuellt. Med anled-ning av den vill jag ställa en fråga till statsrådet.Göran säger: Vi var upprörda över pake-tet för att vi tyckte att det var illa förberett. Det kostarpengar, och vi är nettobidragsgivare till EU.Nu är det inte statsministern som ska svara pådetta utan , men jag ställde min interpel-lation till statsministern. Menar han med detta att manska tilldelas institutioner baserat på hur mycket peng-ar man ger till EU? Jag skulle vilja ha svar på denfrågan.Fru talman! : Jag tror inte att den här cir-kusen ökar förtroendet för den europeiska unionen,varken de interiörer som kom fram via medierna eftermötet eller den något friserade skönmålning somAnna tydligen sysslar med.Anf. 3 Utrikesminister ():Fru talman! Jag vet inte om jag gör vare sigskönmålningar eller något annat. Jag har över huvudtaget inte rapporterat om mötet, eftersom jag inteuppfattade att frågan gällde vad som hade skett påsjälva mötet. Jag har bara meddelat att inga beslutfattades på mötet. Jag har alltså inte sagt att mediebe-skrivningen är fel. Men det som jag går in på i svaretär hur vi ska förbereda och fatta beslut om institutio-ner . Först ska vi veta att institutionernabehövs. Sedan ska vi i första hand tillgodose sådanaländer som inte redan har EU-institutioner. Men detska enbart ske om EU-institutionerna verkligen harett värde.Anf. 4 (-):Fru talman! Jag har inte tagit med mig min inter-pellation. Men jag tror att jag i den refererade tilluttalanden där mötet betecknades som sandlådekrig.För min del är det så att en institution ska placerasdär den gör bäst nytta. Om många institutioner kangöra bra nytta för hela unionen i ett visst land tyckerjag t.o.m. att mycket ska till för att man inte ska pla-cera flera institutioner där om det är bäst för den godasakens skull. Jag tycker inte att man ska införa någontilldelningsorganisation.Jag måste ändå upprepa mitt påstående från detförra inlägget. Jag tycker att beskrivningen från AnnaLindh och det som journalister påstår har hänt viddetta möte faktiskt ger EU ett sämre anseende än EUborde ha.Anf. 5 Utrikesminister ():Fru talman! Vi kan beklaga det som har skett. Detsom vi diskuterar här är den fråga som har ställts omvilka initiativ som avses vidtas för att ett kommandebeslut om placering av EU-institutioner ska grundasig på ett övergripande EU-perspektiv snarare än ettsnävare nationellt perspektiv.Jag har svarat, och jag har svarat att institutioner-na i första hand ska vara välgrundade som sådana ochatt man i andra hand vid placeringen försöka tillgodo-se de länder som inte har några EU-institutioner. Mensjälvklart ska man också fatta ett beslut utifrån var eninstitution lämpligen också bör finnas.Det är ingenting som gör att jag t.ex. ifrågasätterlämpligheten av att placera ett livsmedelssäkerhetsin-stitut i . Det tror jag att sköter alldelesutmärkt. Jag tror att vi även vid andra kommandemyndighetsplaceringar kommer att se att det går atttillgodo se de länder som är utan myndigheter och attsamtidigt se till att det blir bästa möjliga placering avEU-institutioner.Anf. 6 (-):Fru talman! Avseende sista inläggvill jag säga att jag hoppas att hon, för EU:s skull, fårrätt.Avslutningsvis: Om politiker på ett torgmöte bra-kar ihop och har ordbyten som ibland kanske liggerpå en alltför låg nivå kan väl accepteras. Men jagvarken kan eller vill acceptera att ledande politiker iEuropa som har hela öde i sina händer agerarsom om de uppträdde på ett sämre torgmöte. Och omde har behov av att göra det gäller det att se till attinte göra det när TV-kameror eller radiomikrofoner ärpåkopplade.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 2001/02:142 om värnför äldreAnf. 7 Socialminister ():Fru talman! har frågat mig vil-ka åtgärder regeringen avser att vidta i syfte att stärkade äldres trygghet i vårt samhälle.Tullia interpellerade också omövergrepp mot äldre. Jag sade då att jag tror attmånga av de satsningar som har genomförts i sam-band med den nationella handlingsplanen för äldre-politiken kan ha betydelse för att indirekt förebyggaförekomsten av övergrepp och våld mot äldre perso-ner. Detta gäller t.ex. satsningen på utveckling avstödet till anhöriga i landets kommuner.Socialstyrelsen kommer att presenteraresultatet av en uppföljning som genomförts avseendetillämpningen av den nya bestämmelsen om anmäl-ningsplikt för personal inom äldreomsorgen, den s.k.lex . uppföljningar har visat att be-stämmelsen har upplevts som svårtolkad av dem somska tillämpa den. har därför meddelatföreskrifter och allmänna råd angående tillämpningensom gäller fr.o.m. . Min förhoppningär att dessa föreskrifter och allmänna råd har under-lättat tillämpningen av bestämmelsen och därigenommedfört en ökad trygghet för äldre personer inom denkommunala äldreomsorgen.Tullia hänvisar i interpellationen tillden studie som hargenomfört, med hjälp av stimulansbidrag i sambandmed handlingsplanen för äldrepolitiken. Resultatet avBrottsoffermyndighetens studie visar att frågan omvåld och övergrepp mot äldre måste ges en ökaduppmärksamhet och vidare utforskas. Studiens resul-tat visar också att det är av stor vikt att äldre perso-ners situation och förhållanden beaktas i arbetet medbrottsförebyggande frågor.Avslutningsvis vill jag i detta sammanhang be-rätta att regeringen uppdrog åtBrottsoffermyndigheten att förbereda, utforma ochgenomföra ett forskningsprogram för brottsoffer-forskning (Ju2001/4718). I detta uppdrag understryksatt äldres utsatthet för brott är ett angeläget forsk-ningsområde. Ökad kunskap om äldres utsatthetkommer att ge oss ökade möjligheter att vidta ytterli-gare åtgärder för att stärka de äldres trygghet i sam-hället. Våld mot äldre kommer dessutom att upp-märksammas särskilt på den nationella konferens somBrottsoffermyndigheten anordnar i den 22februari med anledning av brottsofferdagen.Anf. 8 ():Fru talman! Först och främst vill jag tacka såmycket för svaret på min interpellation. Den sorgligahändelsen i i förrgår har satt strålkastarljusetpå att gamla människor i väldigt många fall är utsattaför våld och olika obehagliga situationer både i sär-skilda boendeformer och i eget boende.Jag interpellerade i frågan och fö-reslog då att , efter norskt mönster, skullebörja arbeta med frågan om våldet mot äldre männi-skor. Då hänvisade socialministern i sitt svar tillBrottsoffermyndighetens kommande utredning, somsyftade till att just öka kunskaperna om våldet motäldre. Socialministern ville i avvaktan på resultatet avden utredningen inte heller diskutera vidare åtgärder.Den 5 oktober offentliggjorde myndighetenresultatet av utredningen. Den visade med stor tydlig-het att gamla människor ofta är utsatta. Så mycketsom av de gamla kvinnorna och av män-nen beräknar man utsätts för våld och trakasserier.Många gamla har också bestående men på grund avatt de tidigare i livet utsatts för fysiskt våld och därförlider av en bestående rädsla.Jag tycker att utredningvar så pass oroande att snabba åtgärder hade bortvidtas. Den slutsatsen drar också myndigheten själv,som anser att våldet mot äldre är ett folkhälsoproblemsom kräver åtgärder som det inte finns anledning attvänta med, i synnerhet som det finns modeller förstöd och hjälp till utsatta gamla som man kan inspire-ras av från andra länder. Som exempel nämns Värnför äldre i , precis det projekt som jag nämnde imin första interpellation. Man har skapat en väl fun-gerande och välprövad modell för hur en hjälpinsatskan utformas.Andra åtgärder som anservara angelägna är akut skydd i form av jourplatser,kvalificerad rehabilitering av olika slag, ökad med-vetenhet och kunskap inom , vården ochrättsväsendet, förnyad brottsstatistik så att våld motäldre synliggörs. Dessutom gäller det fortsatt forsk-ning kring våldet mot äldre. Det har gått fyra må-nader sedan utredningen offentliggjordes, men ingen-ting har hänt.Fru talman! Det får inte vara så att det krävs såpåtagliga bevis som bandinspelningar uppspelade iradio och TV för att åtgärder ska vidtas. Att gamlautsätts för våld har vi vetat länge, men gårdagen pe-kar på behovet av snabba åtgärder. Vilka åtgärderavser socialministern att vidta?Anf. 9 Socialminister ():Fru talman! rör sig över tre del-vis olika problemställningar, och det är rätt viktigt attreda ut dem.Det första som vi blir påminda om i äratt många människor dessvärre upplever en otryggheti den omsorg som samhället arrangerar och finansie-rar. Det är ett annat problem än den otrygghet sommånga äldre människor känner i samhället i övrigt -risken för att bli utsatt för våld eller kränkningar isamhället.Om vi börjar med äldreomsorgen är det ett själv-klart krav att alla människor som blir föremål församhällets omsorg och vård ska känna fullkomligtillit till vården. Det får aldrig hända att personalenkränker på det sätt som uppenbart har skett i Gisla-ved.Här har vi emellertid ett väl ut-vecklat system för att anmäla denna typ av händelserjust för att tillse att de inte upprepas och för att tillseatt de människor som inte är lämpliga förs bort frånverksamheten.För det första har, sedan lex beslutades,personalen i hela äldreomsorgen en skyldighet attanmäla när de misstänker eller oroar sig för att detskulle förekomma någon form av kränkande behand-ling, missvård eller misskötsel. harutrett i vilken mån lex verkligen har kommit tillanvändning. har man också gett utnya anvisningar. Det är viktigt att personalen utnyttjardessa och lever upp till de krav som lagen ställer.För det andra har skyldighet att till-se verksamheten och vid kontakter med kommunense till att man lever upp till höga krav.För det tredje har det övergripandetillsynsansvaret för hela äldreomsorgen.Vi har i skapat ett system för att snabbtkunna reagera när vi märker att någonting har gått fel.Det är klart att i en verksamhet som berör nästan300 000 anställda finns det en risk för att det är någrasom inte klarar sin uppgift och som inte är kompe-tenta. Då är det viktigt att ha ett system som reagerar.Vi får avvakta och se vad och poli-sens utredningar har att säga när det gäller Gislaved.Vad är det som inte har fungerat? Är det arbetsled-ningen som inte har räckt till? Eller är det någontingannat som inte har fungerat? En sak vet vi, och det äratt man inte har haft någon brist på personal i Gisla-ved. Det är inte för få anställda i förhållande till an-nan äldreomsorg, utan man har varit ganska väl för-sörjd. Allmän sett rör det sig inte heller om ett miss-skött vårdhem, utan här har väldigt mycket fungerat.Ändå är det några som inte lever upp till de krav somställs. Vi har anledningen och följa utredningen angå-ende och se vilka åtgärder som eventuelltskulle behöva förstärkas.Den andra problemställningen som förtjänstfullt tog upp är det allmänna hotet isamhället. Många äldre människor känner en otrygg-het, precis som har sagt. Det ärviktigt att vi hittar instrument för att kunna skapatrygghet.På initiativ bjöd vi in det nors-ka för äldre. Man skulle ha kommit hit i decem-ber, men av olika skäl har besöket i skjutitsupp, men man kommer . Det norska föräldre är intresserade av dels att diskutera lex ,eftersom det inte finns någon motsvarighet i ,dels att förmedla sin erfarenhet när det gäller att ska-pa trygghet för de äldre. Vi är inte alls ointresseradeav att ta del av deras erfarenheter och se till att vi imöjligaste mån kan göra samma sak.Den tredje frågan gäller Brottsoffermyndighetensrapport som kom . Om fyraveckor ska det hållas en stor konferens för att föra utkunskaperna och erfarenheterna i rapporten. De somär ansvariga för att göra någonting är kommunernasom kommer att delta vid denna konferens.Anf. 10 ():Fru talman! Jag håller med om att detta med ut-sattheten i består av två olika frågor. Vi vet att dethänder saker och att det inte fungerar bra inom desärskilda boendeformerna. Vi vet också att lex Sarahhitintills inte har fungerat. Så sent som på Ekot kunde vi höra personal som berättade hur svårtdet är att anmäla kolleger.Det andra frågan handlar om äldre i eget boende.Där handlar det om utsatthet av ett lite annorlundaslag. Man är utsatt för anhöriga som utnyttjar en påolika sätt. Det förekommer även fysiskt och psykisktvåld.Jag anser att det fattas kompetens. Kommunerna,polisen och andra myndigheter som behöver lära sigmycket mera om hur de ska gå till väga och hur deska hantera dessa mycket svåra frågor.Jag skulle vilja se ett där mankunde forska och utarbeta metoder som kunde läras uttill de människor som är satta att värna om de äldrestrygghet. Det behövs information av ett speciellt slag.Detta är frågor som vi över huvud taget inte talar omhär i Sverige.Jag önskar verkligen att ett utflöde av den storakonferensen, som jag hoppas att jag får möjlighet attdelta i, kan bli att man inrättar ett kompetenscentrumav något slag.Anf. 11 Socialminister ():Fru talman! har påpekatdiskuterar vi delvis olika problem, men det har detgemensamt - och det är viktigt - att det handlar ommänniskors utsatthet, om fördomar om äldre och ombristande respekt. Det är detta som händelsen i Gisla-ved antyder, att personal inte har haft respekt för demänniskor som de är satta att ge vård och omsorg.Den andra problemställningen är att denna bristanderespekt leder till en allmän otrygghet också i andramiljöer som äldre människor lever och vistas i.Det finns två problem i äldreomsorgen som är ge-nerella, även om min övertygelse är - och det är vik-tigt att säga - att svensk äldreomsorg mestadels fun-gerar med den respekt som det finns anledning attkräva. Personalen gör ett fantastiskt arbete.Det ena problemet är att det fortfarande saknaspersonal i tillräcklig utsträckning inom äldreomsor-gen. kan man glädjande konstatera att Socialsty-relsen rapporterar att under den senaste sexårsperio-den har antalet anställda i äldreomsorgen ökat med ca29 000, dvs. det är en ökning från 270 000 till300 000. Det innebär att vi är på väg mot en utveck-ling där antalet anställda faktiskt ökar.Det andra problemet är att det gäller att få tag ipersonal med rätt kompetens och rätt utbildning. Därhar svensk äldreomsorg ett problem. Väldigt mångaav dem som arbetar inom omsorgen har inte denutbildning som krävs för uppgiften. Då är det viktigtatt man från statsmakterna och kommunerna arbetarmed att erbjuda kompetens och ökad utbildning, ochdet arbetet pågår.Jag ska be att få återkomma till frågan om kom-petenscentrum.I november månad uppvaktades jag av . Vi hade en spännande diskussion om bris-tande kunskap om i första hand demens och överhuvud taget när det gäller äldreomsorgen. Vi komöverens om att regeringen ska tillsätta en särskildarbetsgrupp som ska arbeta med i första hand att ökakunskapen om demens. Den ska undersöka forsk-ningsläget och över huvud taget gå igenom vilkaområden där vi behöver förstärka våra insatser, spridany kunskap och stimulera forskning.Vi håller på att arbeta med direktiven till dennaarbetsgrupp, och vi kommer att presentera dem omnågra veckor. Då hoppas jag att vi kan diskutera omdet behövs ett särskilt nationellt kompetenscentrumeller liknande för att stärka äldreomsorgen.Väldigt mycket av det som ef-terlyser är redan på gång. Vi kan steg för steg göraavstämningar för att skapa den trygghet för äldre somTullia så förtjänstfullt är företrädare för.Anf. 12 ():Fru talman! Det låter alldeles utmärkt. Jag är tack-sam för alla steg framåt som tas.Jag vill också påpeka att jag tycker att det är vik-tigt att man inte koncentrerar allt kring de dementa.Här är det fråga om helt vanliga gamla människorsom blir utsatta för våld, övergrepp, trakasserier ochhån. Också detta måste man ta tag i.Det är därför som jag anser att det behövs ettkompetenscentrum. Vi har redan kunskap om de-mens. Vi vet väldigt mycket om vilka krav som skaställas osv. Däremot vet vi inte så mycket om de mersubtila utsatthetssituationerna. Jag tror att man behö-ver utarbeta metoder, forska och studera och skaffasig kunskaper som man sedan kan föra ut.Vi blir ju faktiskt fler och fler som blir väldigtgamla. Jag tycker själv att det skulle kännas väldigttryggt om jag kunde veta att de här situationernakunde minimeras så mycket som möjligt.Anf. 13 Socialminister ():Fru talman! Vi är fler och fler som blir äldre ochgamla. Jag hoppas att få vara med i denna grupp somkan se fram emot ett långt liv och ett liv i trygghet.Inför denna fantastiska förändring, där vi blir flersom blir äldre och där den demografiska utvecklingentyder på att vi har situationen att ungefärvar fjärde faktiskt är , tillsatte regeringenäldreberedningen, i vilken är en avledamöterna. Jag väntar med spänning på den förstadelrapporten, som vi är utlovade nu , så att vikan börja att ta itu med frågan: Vad krävs det församhällsförändringar för att möta en helt ny tillvarodär vi är just många som är äldre?Jag ser fram emot äldreberedningens rapport.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2001/02:143 om elö-verkänslighetAnf. 14 Socialminister ():Fru talman! har frågat mig:för det första vilka åtgärder jag avser vidta för attförbättra tillgängligheten för elöverkänsliga i sam-hället och i det egna hemmet,för det andra vilka åtgärder jag avser vidta för attöka kunskapsläget när det gäller elöverkänslighet,för det tredje vad jag avser göra för att förbättrahälsoläget för de elöverkänsliga.Jag vill börja med att säga att det är ett stort pro-blem att många människor upplever ohälsa på grundav elektromagnetiska fält. Det allra viktigaste är där-för, enligt min mening, att de personer som har sym-tom tas på största allvar och att de drabbade får denvård och det stöd de behöver. Vetenskapliga studierhar dock inte kunnat identifiera någon enskild speci-fik orsak till besvärsbilden. Kontrollerade studier harinte heller kunnat knyta någon viss typ av elektro-magnetiska fält till uppkomsten av symtom. För attkunna föreslå åtgärder för att förbättra hälsoläget ochöka tillgängligheten krävs, som på, ökad kunskap när det gäller elöverkänslig-het. Jag tycker naturligtvis också att det är viktigt ökar kunskapen och sprider den kun-skap som finns. Det är också viktigt att vidta de för-siktighetsåtgärder som kan krävas för att förebyggaeventuella hälso- och miljöeffekter av olika verksam-heter och skapa tillgängliga miljöer.Härefter vill jag redogöra för några av de gene-rella åtgärder i regeringens politik som syftar till attförebygga dåliga miljöer och göra samhället tillgäng-ligt för elöverkänsliga personer. Regeringen gavnyligen , , i uppdrag attutreda och lämna förslag till utformningen av myn-dighetens sektorsansvar för miljöfrågor, bl.a. avseen-de elektromagnetisk strålning inom området för tråd-lös kommunikation. Utredningen och förslagen skaske efter samråd med andra berörda myndigheter.Uppdraget ska redovisas senast den 1 juni 2002.När det gäller utbyggnad av infrastruktur förtrådlös kommunikation krävs enligt plan- och bygg-lagen, 1987:10, PBL, bygglov för radio- och tele-master eller torn. Vid bygglovsprövningen ska beak-tas både det allmänna intresse som finns för en ut-byggnad, som ställer krav på att det finns basstationermed viss regelbundenhet, och andra viktiga allmännaintressen som gör sig gällande i frågor om lokalise-ring av . En sammanvägning och bedömningav olika allmänna intressen sker vid den lämplighets-prövning som enligt 2 kap. i PBL ska göras i ärendenom bygglov. Liksom när det gäller lokalisering avbebyggelse och anläggningar i övrigt bör därvid storvikt läggas vid de allmänna lämplighetsbedömningarnär det gäller markanvändningen som görs av kom-munen. Sådana bedömningar kan innebära t.ex. attlokalisering i närheten av viss bebyggelse eller inomett visst område så långt möjligt bör undvikas. Där-emot finns inte något krav på bygglov för att monteraupp antenner på t.ex. hus.