prot · GP0978 · 2002-03-07 00:00:00 — Det var nog ingen tillfällighet ellerslump, , att Prostitutionsutredningenhamnade på den linje som den gjorde när den före-slog att all sexhandel skulle kriminaliseras.Återigen: Vår inställning är att vi anser att detmed lagens hjälp kan vara möjligt att hjälpa en delprostituerade ur det grepp som de har fastnat i ochsom de inte av egen kraft kan ta sig ur. Som jag sadeförut kan de sitta fast i klorna på en hallick, i klornapå narkotika eller i klorna på organiserad brottslighet.Mot bakgrund av att det från samtliga håll sägs attingen kvinna innerst inne vill vara prostituerad och attalla kvinnor som är prostituerade mår mer eller mind-re dåligt så kan man anta att de egentligen vill ur densituationen. Om de då råkar sitta fast i klorna på detsom jag nämnde så skulle jag inte hålla för otro-ligt att det kanske t.o.m. upplevs som skönt om manmed lagens hjälp blir ryckt loss ur prostitutionsträsketoch får den vård och behandling som behövs.Kia säger att det viktiga måste varaatt få bort köparna. Det håller jag fullständigt med om- det är väldigt viktigt. Men, , dåmåste nog lagen ändras. är sexköpsla-gen svår att tillämpa. Samtliga som har studerat dethela är överens om det. Bl.a. nämnde jag i mitt anfö-rande de motstridiga intressen som polisen råkar utför när den dels har lagstadgad skyldighet att före-bygga brott, dels måste vänta till dess att brottet ärfullbordat i sådana här lägen eftersom åklagarna krä-ver så stark bevisning.Om lagen ändras så att all sexhandel blir krimina-liserad så blir det helt klart mycket lättare att kommaåt köparna.Anf. 139 (mp) replik:Fru talman! Jag vill inte förlänga detta menings-utbyte. Vi har så skilda åsikter. Jag vill bara konstate-ra att inte ställer upp på frihetsberövandeoch tvångsbehandling av de kvinnor som är prostitue-rade.Anf. 140 ()replik:Fru talman! Nej, det har jag förstått och självfalletrespekterar jag det. Det skulle dock vara intressant atthöra vad och har föråtgärder att föreslå som skulle kunna innebära en vissförbättring i den här situationen för de prostitueradeoch som dessutom kanske skulle minska prostitutio-nen och sexköparnas antal.Anf. 141 (mp) replik:Det finns inga absoluta siffror att bevisa dettamed, men jag står bakom den lagstiftning som gjor-des. Jag tror att den i ett längre perspektiv, och redani dag, har gett resultat. Vi har inte kvinnorna synligapå gatorna som . Men visst är prostitutionensvår att utrota, och det krävs förstås också en attityd-förändring från männen. Attityden är det svåraste attförändra.(forts. )AjourneringKammaren beslutade 17.59 på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 19.00 för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.13 § (forts.) Straffrättsliga frågor (forts.JuU10)Anf. 142 () replik:Fru talman! var lite orolig för attnär man gick från obligatorisk halvtidsfrigivning tilltvåtredjedelsfrigivning orsakade detta rättsväsendetstora kostnader. Det behövdes fler häktesplatser ochfler fängelseplatser. Den största förändringen härskedde under den borgerliga regeringen 1991-1994.Men glömde att antalet brott samti-digt gick ned. När återfallsförbrytarna satt lite längre ifängelset gick brottsligheten ned och därmed ocksåantalet brottsoffer. Detta är ingen kostnad för sam-hället. Det är snarare en vinst, i alla fall för alla demänniskor som slapp att bli brottsoffer.Anf. 143 ():Fru talman! behandlar vi det årliga straff-rättsbetänkandet med motioner väckta under år 2000och 2001. Jag vill inleda med att yrka bifall till för-slaget i utskottets betänkande och avslag på reserva-tionerna.Det finns en lång rad motioner och yrkanden sombehandlas i betänkandet. Det är svårt för mig att hin-na med och kommentera allihop. Jag tänker därförbara göra en kort principiell redogörelse för hur vi serpå de här frågorna och sedan göra några nedslag ibetänkandet.Först har vi principerna. De här frågorna rör ju iförsta hand vad som ska vara kriminellt i ett samhälleoch hur hårt samhället ska se på olika brott. Straffpå-följderna för olika brott har klassiskt sett två syften.Den ena är ett allmänpreventivt syfte och det andra ärett individualpreventivt syfte.Med allmänpreventionen menar vi att straffpåfölj-derna ska syfta till avskräckning på något sätt. Om dugör det eller detta riskerar du att sättas i fängelse ellerfå betala böter.Med individualprevention menar vi att straffpå-följden också kan fungera som ett tillfälle för sam-hället att ge en person som har begått ett brott enandra chans, en möjlighet till ett laglydigt liv.De här båda perspektiven måste man alltid hålla iminnet. Både ligger till grund för våra föreställningarom hur ett samhälle ska reagera på brott och hur viväger olika brott mot varandra.Men det finns också ett tredje perspektiv. Straff-påföljden kan vara viktig för brottsoffret, för hanseller hennes känsla av upprättelse. En tydlig reaktionmot brott blir också en signal om att det faktiskt ärförövaren som har felat och inte den som blivit utsattför brottet. Det kan vara en oerhört viktig sak för enmänniska som ska gå vidare och försöka lägga ensvår upplevelse bakom sig.Jag tror rent allmänt att vi över-skattar straffens allmänpreventiva effekt. För en nar-koman som måste ha tag i pengar till narkotika kvittardet säkert om han eller hon hotas av ettårs fängelse eller fängelse. Pengarna måstefram, och inbrottet måste därför göras. Så resonerarman säkert ofta.Däremot kan det säkert vara av stor betydelse omman riskerar fängelsestraff för rattfylleri eller baraböter. Det kan säkert få en och annan att tänka tillinnan man sätter sig bakom ratten.Den allmänpreventiva effekten av straffet kanalltså variera väldigt kraftigt beroende på vilket brottvi talar om, men också naturligtvis beroende på vilkamänniskor som typiskt sett begår de här brotten. Detär viktigt att hålla i minnet.När det gäller straffpåföljdernas funktion för attskänka en känsla av upprättelse åt brottsoffret tror jagtvärtom att den ofta underskattas. Vi ser det tydligt påvåldet mot kvinnor, både kvinnomisshandel och sex-ualbrott. Här rör det sig om brott där brottsoffretmånga gånger anklagar sig själv för att vara medskyl-dig. Om jag inte hade tjatat så på honom hade hankanske inte blivit så arg. Om jag inte hade druckit såmycket den kvällen hade jag kanske inte blivit våld-tagen.Sådana tankar gror ofta i de här fallen och gör detmycket svårare att gå vidare. En tydlig reaktion frånsamhällets sida och en sträng syn från domstolarnassida på kvinnomisshandel och sexualbrott kan därförvara oerhört viktig för den som blivit utsatt för brott.Det kan bli en sorts befrielse från skuldkänslorna ochett erkännande av att det faktiskt inte var mitt fel.Då kommer vi in på de många motioner i betän-kandet som tar upp sexualbrotten. I betänkandet harvi hänvisat till den utredning som presenterades förraåret. Den gjorde en totalöversyn av 6 kap. i brottsbal-ken. Jag satt själv i den utredningen tillsammans medbl.a. och från ut-skottet. Jag tycker att vi gjorde ett ganska bra jobb. Vinådde nästan total partipolitisk enighet kring förslagsom innebär en väsentligt strängare syn på sexual-brotten. Det gäller alldeles särskilt sexuella övergreppmot barn. Vi vill vidga våldtäktsbrottet, sänka grän-sen för grov våldtäkt, inrätta ett nytt brott - våldtäktmot barn, förlänga preskriptionstiderna för sexual-brott mot barn och avskaffa den dubbla straffbarhetenför ytterligare några brott.Den här delen av utredningen bereds vidare av re-geringen. Det är ett mycket stort lagstiftningsarbete.Det är ett helt kapitel i som ska görasom. Jag hoppas att vi ska kunna få se en propositionom ett nytt 6 kap. i . Det ärdärför vi behandlar de motioner som tar upp detta pådet sätt som vi gör.Den andra delen av utredningen rörde människo-handel för sexuella ändamål. Det tas också upp inågra motioner i betänkandet. Här är beredningenfärdig, och regeringen lade för några veckor sedanfram en lagrådsremiss i frågan. När propositionenkommer ska vi naturligtvis ha en särskild debatt omden här i kammaren. Här vill jag bara säga att lag-rådsremissen följer utredningens förslag om att inrättaett särskilt brott när det gäller människohandel försexuella ändamål med en sträng straffskala. Denlagtekniska lösningen är lite annorlunda mot vadutredningen föreslog, men skillnaden i sak är egentli-gen bara det att det blir samma straffskala för handelmed vuxna som för handel med barn, nämligen fäng-else i två till . Vi ser fram emot ett sådant lagför-slag . Det är också därför som vibehandlar de motioner som rör människohandel pådet sätt som vi gör i betänkandet.Fru talman! Ett angränsande ämne som har varituppe i debatten tidigare rör synen påprostitution. Det finns 14 reservationer i det här be-tänkandet. Den mest uppseendeväckande av demallihop är den reservation från Kristdemokraternasom går ut på att de kvinnor som hamnat i prostitu-tion ska kastas i fängelse. Det är den faktiska inne-börden av att kriminalisera försäljningen av sexuellatjänster med den straffskala som Prostitutionsutred-ningen föreslog. Den föreslog nämligen böter ellerfängelse . Det var innebörden avProstitutionsutredningens förslag.När talar om andra vårdformerär det än så länge bara i fantasins värld. Vänerlöv skavisst inte inrätta något slags traditionella fängelser,som han sade tidigare. Det ska inte vara traditionellafängelser, men någon sorts tvångsanstalter måste detju röra sig om. satte man de prostituera-de på spinnhus. Det kanske är den typen av interner-ing som tänker sig, en gammal-dags lagstiftning. Man frågar sig hur man i all världenkan komma på någonting sådant. Det måste hängaihop med ideologiska och mora-listiska hållning.Varken eller ju med i . Det var nogsynd. Där gjorde vi nämligen en stor genomgång avhur diskussionen kring prostitutionen och synen påprostitutionen har förskjutits genom åren.Det är inte så länge sedan all skuld för prostitutionlades på den prostituerade. Det var hon som spredkönssjukdomar och spräckte äktenskap. Det var honsom skulle jagas och gripas. Det var hon som skulleskuldbeläggas.Det är faktiskt inte alls särskilt länge sedan denhär dubbelmoralistiska synen var den förhärskande.I dag har vi en annan syn. ser vi prostitutionsom en exploatering, ett utnyttjande. Skulden läggspå den som köper sex, på den som utnyttjar och ex-ploaterar. De prostituerade kvinnorna måste få stödoch hjälp av samhället för att komma bort från pro-stitutionen, men man kan inte tvinga fram en föränd-ring, och man ska inte betrakta dem som brottslingar.Det är viktigt. Det handlar om människosyn. Förnästan alla partier i riksdag är det en själv-klarhet att skulden ska läggas på den som köper sex,inte på den som säljer. Den ska läggas på den somexploaterar, inte på den som blir exploaterad. Den skaläggas på den som utnyttjar, inte den som blir utnytt-jad.För verkar det vara tvärtom.För dem är inte problemet att det finns män som kö-per sex, utan att det finns kvinnor som säljer sex.Medan de som döms för köp av sexuellatjänster döms till dagsböter, blir det tydligt i Kristde-mokraternas reservation att kvinnorna ska dömas tillfrihetsberövande straff av fängelsekaraktär.Det är inte nog med att kvinnorna ska dömas, deska också dömas hårdare än männen om man följerKristdemokraternas förslag.Fru talman! Det stiger en odör av ett unket 1800-tal om reservation, och gudskelovså är de helt ensamma i om den synen påprostitution och prostituerade.Fru talman! Slutligen vill jag säga några ord omlivstidsstraffet.Det finns en reservation från , , och om attavskaffa livstidsstraffet. Jag har stor förståelse förargumenten mot livstidsstraff, men problemet är att viinte riktigt vet vad vi skulle ersätta det med om viavskaffade det. Det vet inte reservanterna heller.Jag menar att det faktiskt sitter människor i fäng-else som är så farliga att vi inte kan släppa utdem. Så enkelt är det. Därför är det svårt att tänka sigen annan ordning än att ha dem inlåsta och sedanbedöma från fall till fall och från tid till annan omman kan tidsbegränsa straffet. Sedan är frågan vemsom ska göra den prövningen. Det kanske inte ärregeringen. Vi har en utredning som tittar på det.Den politiska situationen, fru talman, är intressant.Kristdemokraterna och vill avskaffa livs-tidsstraffet. vill använda det mer. Cen-tern har väl ungefär samma syn som vi socialdemo-krater. Om är det val.Min fråga till är: Kommer Mode-raterna, som väl gör anspråk på att få leda en eventu-ell borgerlig regering efter valet, att kunna delta i enregering som lägger förslag om att avskaffa livstids-straffet?I detta anförande instämde ,, , , och (alla s).Anf. 144 ()replik:Fru talman! Man blir inte så lite förvånad när manhör gå på. får vi höra exempelpå klassisk desinformation från socialdemokrater. Jaghar i mitt anförande noga poängterat att det intehandlar om att det ska dömas till traditionella fängel-sestraff. Jag har talat om att vi vill se ett nytt systemmed påföljder som är lämpliga i de här fallen. Jag haräven sagt att vi inte vill ha någon kriminaliseringförrän det finns ett utbyggt system så att de prostitue-rade som är i behov av det kan få adekvat vård ochrehabilitering.Ändå säger att vi vill kastaprostituerade i fängelse. Det är makalöst, MorganJohansson. talar om att vara till-baka i unket 1800-tal. När det gäller debatteknik ärMorgan tillbaka i ett unket socialistisktårtionde då kommunismen gick på som värst. Då varman mästare i desinformation. Precis det har MorganJohansson hemfallit åt.Det är faktiskt så att majoriteten står tomhänt.Man har ingen hållbar motivering till varför manavslår vårt yrkande.Majoriteten konstaterar att sexköpslagen och desstillämpning medför bekymmer, men man tröstar sigmed att sexualbrottskommitté i alla fall skaföreslå att det straffbara området förtydligas och i vissmån utvidgas. På vilket sätt hjälper det de prostitue-rade? På vilket sätt kan man då få fast fler sexköpare?Jag håller med om att skulden självklart ska lägg-as på sexköparna. Men vi menar att det är av omsorgom de prostituerade som vi med lagens hjälp villkunna rycka dem ur klorna på den organiseradebrottsligheten, hallicken som tjänar pengar på democh ur narkotikaträsket.Anf. 145 ()replik:Fru talman! har ett problemhär. Det han föreslår finns inte i sinnevärlden.Den första raden i motionanknyter till . Prostitutionsut-redningen föreslår att den som säljer sex ska få bötereller fängelse . Det är vad föreslår, och det är också detsom har gått ut med.Ingemar Vänerlöv säger att vi ska sätta dem ifängelse, men det ska inte vara sådana fängelser somvi har , utan det ska vara någon annan sortstvångsanstalter. Inspärrning är det i vilket fall somhelst fråga om, vilken förskönande omskrivningIngemar Vänerlöv än vill använda sig av.Det är helt fel väg att gå på problemet.Man måste naturligtvis försöka gå på dem somköper sex och göra klart att det är på dem vi anser attskulden ska ligga. Vi ska naturligtvis gå på dem somär hallickar och dem som är människohandlare.Det rullades upp en stor människohandelshärvaför . Av helt samvetslösa människo-handlare lurades flickor från till Sverige.De fick sedan arbeta som prostituerade i Sverige.Har tänkt på att hans lagstift-ning skulle innebära att vi först skulle försöka förmåflickorna att vittna mot sina hallickar, människo-handlarna, sedan skulle vi rannsaka dem som luratshit, ställa dem inför rätta och sätta dem i fängelse.Har tänkt på den konsekvensen avden lagstiftning som han föreslår?Anf. 146 ()replik:Fru talman! När vi nämnde Prostitutionsutred-ningen handlade det om att den kom fram till att allsexhandel skulle vara kriminaliserad. Vi vill utvecklasystemet. Vi inser att de prostituerade kan bli hjälptaom man med lagens hjälp kan rycka dem ur prostitu-tionsträsket. Det kan inte med demetoder han förespråkar.Jag kan hålla med om att sociala insatser behövs.Kan man få prostituerade att söka hjälp och av egenkraft förmås att komma ifrån sin förnedring är detutmärkt, men det räcker inte. Vårt förslag är en kom-plettering för att hjälpa dessa människor.Jag skulle inte säga så mycket om och majoriteten t.ex. hade ett förslag om attutveckla sexköpslagen och hade föreslagit att manförsökte få männen att ändra sig genom det som manhar i , och som jag hörde om på radio för inteså länge sedan, där man väljer att döma sexköpare tills.k. John-John-schools - man skulle kunna översättadet med penisskolor. Där får de behandling och de fårbl.a. lära sig att om man köper ett samlag är det somatt onanera i någon annans kropp. Det upplever kvin-nan egentligen inte lustfyllt, osv.Men ni står här tomhänta. Ni har inga åtgärder allsatt föreslå. Vad som händer är att dessa män får böter.Man går med på strafföreläggandet. Man får böter,och sedan händer ingenting mer. Man får ingen be-handling, ingen terapi eller någonting.Om ni åtminstone hade föreslagit något sådant. Nihoppas bara på att en viss marginell ändring i lag-stiftningen ska leda till någonting. Vi tar vårt ansvaroch visar omsorg om de prostituerade med vårt för-slag, som leder till att de kan ryckas ur klorna på demsom håller dem fast i prostitutionsträsket. De klarardet inte av egen kraft.Anf. 147 ()replik:Fru talman! sitter fast i sitt egetförslag. Dessutom börjar han slira utanför ämnet. Detär klart att vi ska göra insatser mot de män som köpersex, men det är inte det som vi diskuterar här och nu.Det som vi diskuterar är om det bästa sättet att kom-ma till rätta med prostitutionen är att inrätta någotslags tvångsanstalter där de prostituerade ska spärrasin . Tror verkligenatt det inte kommer att leda till problem?Jag tror att det är helt fel sätt att gå till väga. Jagtror att man måste erbjuda de prostituerade möjlig-heter att ta sig ur prostitution på andra sätt. Manmåste se till att det finns jobb, man kan bekämpanarkotikamissbruk och erbjuda bättre förutsättningarför att komma ur missbruket. Detta måste bygga påfrivillighetens grund, inte på en tvångsmässig rätts-struktur. Den är avsedd för att döma kriminella, demsom begår brottsliga handlingar. Stämplar vi försälj-ning av sexuella tjänster så, handlar det om införandeav något slags tvång.Ingemar Vänerlöv får nog gå tillbaka till sinkammare och fundera lite över det här. Jag noterar attdet har rört sig om en kommittémotion me-dan det nu kommit en enskild motion. Det skulle inteförvåna mig om det varit en konflikt bland kristde-mokraterna. Kanske slipper vi ochunder nästa mandatperiod se både en sådan här mo-tion och en sådan här reservation. Då kommer Krist-demokraterna kanske på lite bättre tankar.Anf. 148 () replik:Fru talman! Svaret på fråga är ja. Samti-digt noterar jag att reservation 5 är undertecknad avVänstern, , , partier som gärna samar-betar med.Jag har en fråga till . Grov misshandel haren straffskala från 1 till . dömdes 448personer för grov misshandel. av dessa fick ettstraff på . 17 fick fängelse mellan 4och . En enda av dem som dömdes för grov miss-handel fick ett fängelsestraff om . Är Mor-gan nöjd med hur straffskalan för grovmisshandel tillämpas?Anf. 149 ()replik:Fru talman! Den fråga som jag ställde var: Kom-mer ni att kunna delta i en regering som lägger framett förslag om att avveckla livstidsstraffet? Det kommer ni alltså att göra. Det äralltså kanske mycket möjligt att en borgerlig regeringkommer att lägga fram ett sådant förslag. Jag tror attdet är en nyttig information för väljarna.Då återstår naturligtvis frågan vad ni ska sätta in istället. Blir det väldigt långa tidsbestämda straff?Jeppe har kanske en fundering också omdetta, nu när han ändå är inne på frågan och måhändaförbereder sig för detta.Vad gäller grov misshandel består den statistiksom har redovisat av enskilda domar,men det förslag som ni går fram med avser tredjegången som man blir dömd för grov misshandel. Hurmånga av de här brottslingarna blev dömda för tredjegången för grov misshandel? Har på det? Jag tror inte att han har gjort det, och jagtror inte att han har någon uppfattning om detta.När en domstol framför sig har en person som förtredje gången döms för grov misshandel har det såvittjag förstår varit fråga om användning av knivar, ba-sebollträn e.d., alltså väldigt grova brott. Tredjegången en sådan person ställs inför rätta kommer detatt utdömas ett väldigt högt fängelsestraff redan somdet är ; det är jag nästan helt säker på.Problemet för är att han helt ochhållet bryter med den struktur som vi har ochsom bygger på olika straffskärpningsgrunder menockså på strafflindringsgrunder. Vi måste se på varjebrott och varje situation för sig. Vi måste titta påbrottets grovhet och på vem offret har varit. Vi måsteockså se till om det finns rasistiska motiv i botten ochtill om det är återfall i brott. Detta är grunder för attskärpa straffen. Det finns också grunder för att lindrastraffen. Det kan vara gärningsmannens ålder, och detkan också vara själva situationen, kanske en självför-svarssituation.Man måste ha helhetsbilden framför sig när manbedömer ett brott, men den upphäver sitt förslag. Därför är det inte särskilt bra.Anf. 150 () replik:Fru talman! Jag kanske missuppfattade Morgansfråga. Jag uppfattade att den gällde om vi kunde sam-arbeta med partier som vill avskaffa livstidsstraffet.Jag uppfattade den inte så att en kommande borgerligregering skulle lägga fram ett förslag om att avskaffalivstidsstraffet. Det skulle vi i varje fall inte kunna fåmed oss Socialdemokraterna på eftersom ni och vi har samma hållning.När det gäller domarna för grov misshandel harjag inte spekulerat i att de 448 skulle vara dömda förtredje gången. Jag utgår från att de kanske har dömtsför första gången. Men jag tycker att det är ganskamärkligt att bara 1 av de 448 har fått ett straff på över5 år. Jag tror faktiskt att just misshandelsbrotten omnågra är så grova att en straffskala om 1 till 10 årfaktiskt borde utnyttjas lite mer. Man kan annarsfråga sig varför vi har den här straffskalan.Jag kan till bolla över också en annanfråga som jag tycker är ganska relevant. hartalat engagerat om brott bl.a. mot kvinnor, något sombåde och jag ser oerhört allvarligtpå. Anser att det är tillfredsstäl-lande att lagstiftningen medger att en man som miss-handlat en närstående kvinna kan dömas till villkorligdom och samhällstjänst?Anf. 151 ()replik:Fru talman! Problemet för är atthans statistik inte underbygger hans förslag. Statisti-ken utgår bara från enskilda domar och säger ingetom det är fråga om tredjefall. Det är därför svårt attanvända denna statistik som ett argument för hansförslag.Min utgångspunkt är att allt måste vägas in ivarje dom. Varje situation måste ses för sig, och detfinns vissa straffskärpningsgrunder och vissa straff-lindringsgrunder i straffrätten. Om man som JeppeJohnsson bara har en enda straffskärpningsgrund,som egentligen upphäver alla de andra och gör demmeningslösa, blir hela systemet förryckt. I ett miss-handelsfall skulle man tredje gången kanske dömahelt annorlunda om man inte tvingades följa en stel-bent regel som skulle leda till maxstraff.Har funderat över att det här kan-ske i själva verket skulle motverka sitt syfte? Dom-stolarna skulle kanske börja döma lindrigare vid för-sta- och andragångsbrott för att sedan kunna dömahårdare vid tredjefallsbrott. Jag tycker för min del attdet räcker att det kan dömas till livstids fängelseockså för det första mordet. Man behöver inte väntatill det tredje mordet. Därför måste varje situationbedömas för sig.Detta gäller också vid misshandelsbrott mot kvin-nor. Varje situation måste bedömas för sig i enlighetmed de regler som vi har.Anf. 152 () replik:Fru talman! Också Morgon spekulerarväldigt mycket här. Jag tycker att det är konstigt attbara 1 av 448 som döms för grov misshandel får över5 års fängelse, även om det bara skulle vara fråga omförsta gången. Så mycket grov misshandel förekom-mer det nog. Att spekulera över att domstolen vidmaxstraff för tredjefall skulle snegla på om det baraär första gången som någon begår grov misshandeltycker jag är att gå lite för långt, vore väl bättre om vågadeha en åsikt i den här frågan.