prot · GP0996 · 2002-04-16 00:00:00 — Det är bl.a. Södertörnsledenoch Norrortsleden, som över huvud taget inte hardiskuterats. Det är en beredning i som harsuttit och filosoferat kring de här projekten. Det finnsöver huvud taget inga miljökonsekvensanalyser, ingasamhällsekonomiska analyser och inga analyser avvad det betyder för den regionala utvecklingen. Där-för blir jag lite orolig när regeringen så snabbt kastarom kursen.Också på den punkt som gäller tjälsäkring, bärig-het och rekonstruktion vill jag ha så tydliga och star-ka försäkringar som möjligt om att dessa pengarverkligen ska gå till de områden där de bäst behövs.Anf. 80 Näringsminister ():Fru talman! Får jag redogöra för vad iregion säger. Jag talar nuom 2002.Innan jag går in på detta vill jag också säga, efter-som frågan kom upp, att och Banverkethar fått 12 miljarder mer än vad man har planerat för2002, 2003 och 2004, just därför att man ska komma igång med en hel del projekt och just därför att de harde problem de har, som ni nu har beskrivit.Jag citerar nu: "har så mycketpengar satsats på de mindre vägarna i . . "redovisar i ett pressmeddelande frånden åtgärder på vägnätet i länet underhela . Sammanlagt satsar drygt369 på ombyggnad och underhåll avmindre, lågtrafikerade vägar i meden totallängd . Pengarna som satsas är merän en fördubbling av anslagen jämfört med , ochåtgärder på vägnätet genomförs i länets samtligakommuner.I t.ex. kommun genomförs underhålls-åtgärder grusvägar och ombyggnad avdrygt väg, samt väg får i huvudsak ettnytt slitlager.I kommun genomförs åtgärder på vissaav de vägar som fick stängas av på vissa avsnittsom en följd av den svåra tjällossningen.Länets statliga vägar består till av grusvägar,och dessa vägar är vanligtvis inte byggda för dagensbelastningar, och stängs ofta av för tung trafik vidtjällossningen. Därför är det viktigt att många avVägverkets åtgärder gäller just underhållet av grusvä-gar. Det övergripande resultatet blir en betydligt höjdvägstandard i länet, vågar jag lova.För år 2003 är det samma typ av satsningar på demindre vägarna som görs, men i en något mindreomfattning.År 2004 beslutas åtgärder i länet avhur anslagen i länsplanen för regional transportinfra-struktur ser ut.En länsram på innebär attVästerbottens län får nästan dubbelt så mycket pengarsom regionala väginvesteringar och kollektivtrafik,jämfört med det som gäller i nuvarande plan. får alltså, förutom en rejäl upprustning avdet befintliga vägnätet, även möjligheter att göranödvändiga nyinvesteringar.Länsramen på är en prelimi-när ram, och länen ska även planera för nivåer som är50 % högre och lägre. Regeringen kommersedan att granska planförslagen, bl.a. utifrån hur passväl de bidrar till uppfyllelse av de transportpolitiskamålen. Visar det sig då att har åtgärdersom är mer angelägna än vad andra län har finnsalltså möjlighet för regeringen att omfördela pengarmellan länen.Sammanfattningsvis vill jag säga att nuhar satt i gång en stor verksamhet både i Norrbottenoch i - det är samma region - för 2002,2003 och 2004. Och , de ansvariga i dennaregion, uttrycker detta med stor glädje och drar igång, som jag sade, bara i 107 projekt.Det tycker jag inte är dåligt.Anf. 81 ():Fru talman! Eftersom jag fick veta att jag påmin första dag i skulle debattera dennafråga, har jag färska citat från . När man går inoch tittar på hur det är skrivet kan man konstatera attde 17 miljarder - som jag berömde och sade var jät-tebra - som ska gå till tjälsäkring, bärighet och rekon-struktion finns på samma konto. Det är det som jagvill försöka informera om på ett fint sätt. De ligger påsamma konto, och det går mer till rekonstruktion därfler bilar finns. De går definitivt inte till de norradelarna. Det är det som jag försöker förklara på ett såpedagogiskt sätt som möjligt.Precis som jag har läst i tidigare citat av närings-ministern, att näringsministern vill säkra att pengargår till tjälsäkring, ska det också uppmärksammas attalla de här tre områdena ligger på samma konto.Det finns ett begrepp i folkmun som jag har hörtdet , speciellt efter problemen höst:Vi har nått en skamgräns för våra vägar. Därför kän-ner jag att när det nu läggs så mycket pengar ska viinte behöva ha den debatten, utan vi kan konstateraatt vi ska prioritera tjälsäkringen - punkt slut.Anf. 82 ():Fru talman! Det är trevligt och kul att höra attnäringsministern får tag i pressmeddelanden som ärpositiva när det gäller vägar. Men det är ju precis såsom han avslutade med: Det är ju vad de tänker sigatt de eventuellt skulle kunna få.Det var synd - men det var väl också otänkbart -att han inte läste ett pressmeddelande från Vägverketi , där man har fått en minskad rammed . Jag tänkte att jag skulle undvika att an-vända den siffran, i och med att det är preliminärt,men kontentan är ändock att det är stor osäkerhet vadsom kommer och vilken den slutliga siffran sedanblir. Jag ska försöka lägga det på minnet och höra omvår näringsminister vill läsa pressmeddelanden närramarna är fördelade. Då ska vi nog ta den diskussio-nen återigen. Jag befarar vad som då kommer i störstautsträckning.Jag vill, bara för att neutralisera lite grann närnäringsministern slår sig för bröstet här, referera vadVägverket självt skriver. har ju fått sinaramar från regeringen. Man säger så här: Någon åter-hämtning av eftersläpande underhåll kommer inte attske . Detta skriver i som budgetunderlag till regeringen.Fru talman! Det blir anledning att återkomma.Några ord om enskilda vägar vill inte näringsminis-tern säga, och det bekymrar mig ytterligare.Anf. 83 ():Fru talman! Det här är en fascinerande debatt.Man blandar inte små och stora vägar utan äpplen ochpäron. Ja, det är klart att jag också fick det här press-meddelandet. Det gällde de pengar som har fördelatsunder detta år. Det är mycket enkelt att klara en för-dubbling mot om beloppet var väldigt lågt då.Det är korrekt att det som satsas här ryms i denplan som beslutades . Då gjorde man ett stortnummer av de enorma beloppen, och det är det sombeslutades som man ska uppfylla. I de medier som finns uppe hos oss sägerman också att det faktiskt tar att hinna bygga ikapp hela det eftersläpande underhållet.Slutligen vill jag återkomma till min fråga om en-skilda vägar och den helt orimliga situation som råderinom det området. Jag menar att itotala näringslivstransporter i ett län med ensådan ytvidd faktiskt är ganska mycket. Det finnsalltså till upprustning av 450 mil.Jag hoppas att ministern lyssnar på detta. Jag vill habesked. Ska enskilda vägar i på 450 milfortsättningsvis leva med tillupprustning och investeringar? Det är fullständigtorimligt. Jag vill gärna ha svar på om näringsminis-tern tycker att det är rimligt.Anf. 84 ():Fru talman! Det är gott och väl att näringsminis-tern får beröm och uppmuntrande ord ömsom från EUoch ömsom från i . Men hanfår väl ändå respektera att vi vill ha rätt tydliga ochbindande besked på sådana här väsentliga punkter. Islutet av pressmeddelandet kom näringsministern inpå att det här är en länsplanering som bygger påspann på ± 50 %.Trafikutskottets kansli upprättade en PM den 9april och granskade då hur mycket av an-slagen till länsplanerna som har betalats ut i verklig-heten. Då visade det sig att av anslagna100 % har betalats ut under en följd av år. är man efter.Jag träffade vägingenjören på ett vägmöte i . Han bekräftadeatt i har man bara fått under en följdav år. Plötsligt ligger man alltså efter i plane-ringen. ska man ha ett spann på ± i plane-ringen. Det blir ju väldigt rörigt för dem som sittermed ansvaret för detta.Precis som tidigare talare var inne på här är det juså när man lyssnar på centralt. Alla leda-möter får en tidning från som heter Våravägar. skriver högsteansvarige : Problemet med ett otill-räckligt underhåll på vägarna kvarstår. Anslagen denärmaste åren kommer endast att medge åtgärder avtypen lappa och laga på vägytan. För att få en optimallivslängd bör underhållsbehovet i vägkroppen åtgär-das med vägytan.Därför kan man ju förstå att vi känner en viss oro.Hur går det nu med de här 17 miljarderna. Kommerde verkligen fram ordentligt? Låt mig sluta med attställa en fråga till näringsministern. Man säger attdessa 17 miljarder ska till . Men i plane-ringsdirektiven på s. 6 skriver man att ochBanverket, båda två alltså, ska identifiera dessa ob-jekt, och de ska prioritera högt i planerna. Gäller de17 miljarderna bara eller gäller de bådeBanverket och ?Anf. 85 Näringsminister ():Fru talman! Först vill jag klargöra att dessa 17miljarder självfallet ska gå till skogslänen. Det ärdärför vi gjorde en budget på 17 miljarder. Det hand-lar om tjälsäkring, rekonstruktion och bärighet på devägarna. Det var därför vi avsatte 17 miljarder. Det ärför mig obegripligt hur man kan få fram att Banverketskulle vara med och dela på dessa 17 miljarder. Jagförstår det inte. Men eftersom det nu har uppstått ensådan otydlighet vill jag säga att dessa 17 miljarder ärtill vägar. De är till tjälsäkring, bärighet och rekon-struktion, och de ska gå till skogslänen där vi hardessa problem. Sedan kan det ju finnas tjälsäkrings-problem någonstans i , och ska de ocksågå dit och även till - det är ju ett skogslän.Låt mig sedan kommentera de enskilda vägarna.Som har sagts här har vi haft en utredning som stude-rat frågan kring enskilda vägar. att vissa vägar skulle föras över från statlig tillenskild väghållning. Någon överföring i den storleksom utredningen föreslog är inte aktuell. Jag har, somjag sade tidigare, lagt den här i papperskorgen.Ett annat förslag som vi funderar på just nu är attlyfta in de enskilda vägarna i infrastrukturplanering-en. Hörde ni vad jag sade nu? Jag sade något viktigt.Jag ska be att få återkomma till det. Det är ett förslagsom vi diskuterar.Låt mig sedan gå över till drift och underhåll. tar upp den eftersläpning i drift ochunderhåll som rapporterat. Låt mig dåpåminna om att vi höjer nivån på drift ochunderhåll från nuvarande till 7,2miljarder kronor. Det är faktiskt en ökningen med20 %. Det är inte dåligt. Det är det faktiskt inte.Som jag sagt tidigare höjer vi med 12 miljarderför , 2003 och 2004 för att kunna tidigareläggasådant som vi har senarelagt av ekonomiska skäl.Anf. 86 ():Fru talman! Då kan jag bara konstatera att jag ärnöjd med svaret. Jag förutsätter att de direktiventydliggörs inåt i organisationen. Där är det inte tyd-ligt.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 2001/02:352 omPostens portopolitikAnf. 87 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagkommer att verka för och vidta några åtgärder för attöka Posten AB:s lönsamhet.Låt mig inleda med att jag delar interpellantenssyn på att bolagets lönsamhet är svag och attden bör stärkas. Posten har i uppdrag att tillhanda-hålla en viktig service i samhället. Post- och kas-saservicen måste hålla en hög kvalitet och fungera ihela landet. Bolaget måste, för att stärka denna serv-ice och behålla sin utvecklingskraft, generera ettekonomiskt överskott som garanterar en långsiktigekonomisk självständighet.Därför ställer jag också krav på Posten att lång-siktigt uppnå en rimlig finansiell styrka och skäligavkastning på eget kapital.När det gäller bolagets resultat för berordetta på en mängd faktorer, bl.a. bidrar kassaservice-verksamheten till att resultatet blev negativt. Bolagetmåste dock stärka resultatet i flera av rörelsens verk-samheter.I interpellationen föreslår att bola-get ska höja priset för s.k. stora sändningar kraftigtoch därigenom stärka lönsamheten.Bolaget arbetar på en konkurrensutsattmarknad, vilket styr bolaget vid prissättning.Det är inte så enkelt för något företag, inte hellerför Posten, att man kan öka lönsamheten enbart ge-nom kraftiga prishöjningar. Det krävs att man stän-digt ser över och anpassar sina tjänster till föränd-ringar i omvärden och till förändringar i kundernasefterfrågan, samt att man rationaliserar verksamhetenoch naturligtvis även anpassar priserna.När det handlar om frågor som rör tjänsteutveck-ling, prissättning och resurseffektivitet är det bolagetsstyrelse och ledning som har ansvaret för beslut omdetta. Bolaget arbetar också med ett långsiktigtprogram för att stärka bolagets lönsamhet.Mot bakgrund av ovan nämnda har jag inga av-sikter att vidta några åtgärder.Anf. 88 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka statsrådetför svaret. Det är bra att vi är överens om att Postenslönsamhet är svag och bör stärkas liksom attbolaget måste generera ett ekonomiskt överskott somgaranterar en långsiktig ekonomisk självständighet.Att ministern ställer krav på skälig avkastning ärockså bra. Vi verkar vara överens om ett normaltavkastningskrav på Posten, och det är naturligtvisviktigt.Vi är också överens om att en del av överskottetska användas av Posten för att finansiera det som ärpolitiskt eftersträvansvärt men kanske inte alltidkommersiellt lönsamt.Ministern sägar att det inte är så enkelt för någotföretag, inte heller för Posten, att öka lönsamhetenenbart genom kraftiga prishöjningar. Här är vi möjli-gen inte helt överens eftersom ett företag som haröver marknadsandel har en mycket stor frihet isin prissättning och därför i stor utsträckning kanstyra sitt eget resultat.Posten har också monopol på av landetsmottagare. Vad det handlar om är egentligen om manvill höja portot på massändningarna med ochpå det sättet få in 1 miljard eller kanske med en kronaför att få in 2 miljarder. Trots det skulle portot pådessa sändningar ändå ligga långt ifrån det normalaportot i i övrigt.Det är inte bra när företag som omsätter över 20miljarder inte klarar att gå med överskott. Det ärstaten som äger Posten, och staten går miste om in-täkter som skulle kunna användas till gagn för sam-hället i övrigt. Det finns i huvudsak endast ett över-gripande problem för Postens ekonomi , och detär det priskrig som Posten har bedrivit i över tio årstid mot sin konkurrent på marknaden för datoravise-rad post. Detta priskrig har kostat det svenska sam-hället , och de pengarna haregentligen hamnat hos de stora postkunderna.Marknaden för datoradresserad post är 65 %av postmarknaden och växer. Marknaden för enstakabrevförsändelser är och fortsätter att minska.Samtidigt har Posten sänkt portot förstora sändningar över från ca till 3 kroch i stället höjt portot för enstaka försändelser från 5kr till 8 kr.Totalt sett delar Posten ut ungefär lika många ellerfler brev jämfört . Vanligtsunt förnuft säger att Posten i stället borde se till att fåin pengar på sin huvudverksamhet, som ändå utgör ca65 % av postmarknaden.Jag skulle vilja fråga ministern: Hur ska det av-kastningskrav som vi verkar vara överens om närma-re utformas, så att Posten verkligen börjar ge en nor-mal avkastning ?Anf. 89 Näringsminister ():Herr talman! Låt mig redovisa några sakförhål-landen och fakta i fråga om och bolagetsprissättning av försändelser. har inga otill-böriga konkurrensfördelar i avseende på att företagetfinns på en marknad där bolaget, som det sägs, har ettstort monopol. Dess operativa verksamhet leds avbolagets styrelse och ledning, och prissättningen avtjänster är en typiskt operativ fråga. Det är alltså bo-laget som har ansvaret för beslut om priser på detjänster som företaget tillhandahåller.Det finns emellertid flera faktorer som inverkar påbolagets beslut om prissättning. finns konkur-renter inom flera av de marknadssegment där PostenAB verkar, och konkurrenssituationen påverkas ocksåav ny teknik som leder till att alltfler elektroniskasubstitut erbjuds användarna. Detta påverkar natur-ligtvis bolaget vid beslut om prissättningen på desstjänster.Vid kraftiga prishöjningar finns en uppenbar riskför att kunderna väljer andra alternativ. För informa-tion och reklam kan kunderna välja tidningsannonsereller TV- eller radioreklam. Fakturor och kontoutdragkan skickas mindre frekvent eller genom konkurren-ter. blir elektroniska alternativ för medde-landeförmedling allt vanligare, och sammantaget kandetta leda till minskade förmedlade volymer för Pos-ten och sammantaget lägre lönsamhet.I dag är det så att Posten har lönsamhet i det seg-ment som pekar på i sin interpellation,dvs. stora sändningar om minst 500 brev. Där är ock-så konkurrensen som störst. Däremot finns det ettlönsamhetsproblem för de enstaka frimärkta försän-delserna, då kostnaderna för hanteringen av dessa ärstörre. Här är dock konkurrensen mycket begränsadoch utgörs framför allt av elektroniska alternativ.Vidare har en stark ställning på densvenska postmarknaden. Bolaget har därför ett viktigtansvar att följa och hålla sig inom de konkurrens-rättsliga regler som gäller. Otillåten under- eller över-prissättning får t.ex. inte förekomma. Konkurrenslag-stiftningen bildar därmed en viktig ram för bolagetsprissättning.Av postlagen framgår att det ska finnas en post-tjänst i hela landet som ska tillhandahållas till rimligapriser. Genom dess tillstånd att bedriva brevverksam-het åligger det att tillhandahålla dennaposttjänst. Av tillståndsvillkoren framgår också kravpå att dessa tjänster ska tillhandahållas till priser somgrundar sig på kostnaderna. I postförordningen finnsdessutom ett pristak för enstaka försändelser. Natur-ligtvis har även denna reglering inverkan på bolagetsbeslut om priset på de försändelser som ingår i densamhällsomfattande posttjänsten.Avslutningsvis vill jag säga att hargjort en hemställan om ändring av pristaket. PostenAB har möjlighet att besluta om att höjapriser på de försändelser som faller in under pristaket.Hittills har bolaget emellertid valt att inte utnyttjadenna möjlighet. har i stället hemställt omatt pristaket i postförordningen ändras på så sätt attprishöjningar på enstaka försändelser relateras tillförändringen i ett index som bättre motsvarar PostenAB:s kostnader än nuvarande konsumentprisindex.Några nära förestående ändringar i pristakets kon-struktion är dock inte aktuella.Än en gång vill jag också säga att Posten och dessstyrelse själv avgör priserna. Jag tänker alltså inte tanågra initiativ i denna fråga.Anf. 90 ():Herr talman! Också jag tror att det finns mycketsom talar för att postmarknaden kommer att förändrasavsevärt . Det som vi tycker är viktigt blir kanske mindre viktigt och tvärtom. Elektro-niska medier kommer att öka. Men för de närmasteåren tyder ändå allting på att de stora sändningarnakommer att vara i växande. Det är då synd att Posteninte kan ta in de intäkter som bolaget så väl behöverjust på detta växande segment.Jag ska ta upp en annan liten sak, som kanskeockså har med Postens portopolitik att göra. Enligtvad som framgår av vill Posten nuåtgärda sina lönsamhetsproblem genom att växa ut-omlands. Det är nödvändigt om vi ska klara huvud-uppdraget i , säger vd. Jag är skeptisk.I höstas ville Posten höja portot för enstaka brevför-sändelser trots att just dessa försändelser enligt upp-gifter som Posten själv överlämnat till utgör en lönsam del av postmarknaden.När regeringen av förståeliga skäl sade nej villeman i stället försämra kvaliteten och låta folk betalamer än normalt porto för att få sina brev befordradeöver natt. Också detta sade regeringen självklart nejtill, och vill Posten alltså i stället växa utomlands.Hur detta ska kunna få den svenska brevverksam-heten att gå med vinst är väldigt svårt att förstå. Omkunderna blir alltmer internationella måste det välfinnas möjlighet att skriva avtal med de postverk somfinns.På vilket som sätt Posten i ska kunna börja gåmed vinst därför att man köper Brev Kurir eller post-företag exempelvis i är svårt att begripa.Jag kan på den punkten ändå ge besked om attVänsterpartiet har väldigt svårt att acceptera en endakrona till dessa utlandsinvesteringar innan Posten harvisat att den klarar att gå med vinst på hemmamark-naden. Posten distribuerar minst lika många brev som , och var det möjligt att gåmed vinst då borde det vara det också . Det har inteblivit särskilt många fler människor att dela ut posttill , och människor har inteflyttat till otillgängliga trakter - tvärtom, får man nogpåstå.Över huvud taget har det på inte häntnågot som gör att Posten skulle ha finansiella pro-blem vad gäller sin postverksamhet. Postens ledningmåste först visa att den klarar att med vinst bedrivasin svenska postverksamhet, det som Posten är tillför, innan det bör vara aktuellt med utlandssatsningar.Jag tycker att det är viktigt att få näringsministernsmening, dvs. om han är beredd att låta Posten växautomlands innan man visat lönsamhet på den svenskapostmarknaden.Anf. 91 Näringsminister ():Herr talman! Vad som har skett på postmarknadende är följande: 1992 beslutade riksdagenatt avreglera postmarknaden i . är det enda land som i realiteten haravreglerat. Inget annat land har gjort detta.Vad som har hänt är att de stora monopolen -och för att nämna några -har expanderat med monopolpengar. De har haftmonopol på hemmamarknaden. Ingen har kommit in.De har tjänat mycket pengar på det, och så har deexpanderat i andra länder: så också i . Det ärinte för inte var stor ägare i ,men man har lämnat detta . har det norskapostmonopolet gått in.Ska Posten ha en möjlighet måste man också kun-na ha utlandsaffärer, kunna äga direkt eller på annatsätt associera sig till den logistikstruktur som finns.Har man inte möjlighet till detta kommer Posten att fåstora begränsningar och stora svårigheter att hanterasin verksamhet. Det här gäller framför allt när vi talarom den nordiska marknaden.Nu driver vi väldigt hårt i EU, inom transportmi-nisterrådet, att vi ska få en avreglering av Postentotalt sett. Det finns nu ambitioner att få det, i förstahand när det gäller brev ned till men ävennär det gäller all posthantering. Inte ens MargaretThatcher lyckades avreglera i Storbritan-nien, så det kommer att ta tid. Men får vi inte en av-reglering i hela av posthanteringen innebärdet att Posten i ett land som , som ändå har entuff konkurrens, hamnar i den situationen att man fårväldigt mycket stryk. Det kommer att belasta Postenoch Postens verksamhet.Därför försvarar jag en utlandsetablering. Denstörsta man har gjort är ju att man har köpt ett dansktbolag. Däremot om Posten ger sig ut i det lite störreEuropa skulle jag nog vara väldigt tveksam. Dethandlar i första hand om den nordiska marknaden.Får jag sedan säga att Posten har en unik affär.Postens unika affär är brev och paket. Posten har av marknaden. Sedan slåss50 % om de andra . Men vi ser ju ocksåen förändring där konkurrensen ökar, och det är posi-tivt, men Posten måste då ha möjlighet att konkurrera.När det sedan gäller frågan om avkastningskravhar väl Posten mig veterligt aldrig avkastat en kronatill staten. Posten har en väldigt stark finansiellställning. Man har sålt Postgirot, vilket har gett4,3 miljarder. Man har sålt Postfastigheter, vilket hargett över 4 miljarder. Detta innebär att Posten har enoerhört stark finansiell ställning. Men Postens resultatpå vissa affärsområden bör förstärkas.Men med tanke på den starka finansiella situationman har och att man nu försöker få kraft i den nordis-ka marknaden tror jag att Posten har stora möjlighe-ter.Avkastningskravet på Posten måste ändock ställas iförhållande till att man nu står inför stora omstruktu-reringar, och det har gjort att jag inte direkt ännu harställt något tungt avkastningskrav på Posten, men ditmåste vi självklart.Anf. 92 ():Herr talman! Min interpellation, liksom den förra,är ställd utifrån att jag vill Posten och de postanställ-da väl. Jag ser med oro på vissa utvecklingstendenser.Det har vi kanske gjort länge.Posten är ett viktigt bolag. Det är viktigt för helalandet, och det är viktigt för gemene man. Ingentingdiskuteras så mycket som när någonting händer medPosten, och det gäller då att den sköts på bästa möjli-ga sätt.Jag har därför mycket svårt att acceptera att storapostkunder, t.ex. banker och försäkringsbolag, gynnastill följd av Postens vardagsstrategi på bekostnad avsmåföretag och privatpersoner.