prot · GP0979 · 2002-03-08 00:00:00 — Jag tänker i varjefall inte medverka till någon diskussion om enstakabolag och enstaka affärskontrakt. Det går utöver riks-dagens ramar.Vad jag generellt har velat framhålla i mitt svar äratt vi inte kan låta alla campusområden generelltdefinieras som ändamålsfastigheter, eftersom detinom många campusområden faktiskt finns lokalersom är av sådan art att de mycket väl är konkur-rensutsatta på marknaden, dvs. att de kan användas avvilken aktör som helst. Det vore naturligt felaktigt omstaten i det fallet via sitt bolag marknaden genom att då inte ha sammaspelregler för det som kan vara ute på den övrigamarknaden och definiera allt som ändamålsfastighe-ter. Det får enligt nuvarande regler ske en bedömningfrån fall till fall.Det är naturligtvis i sista hand i en uppgörelse ochen överenskommelse mellan det fastighetsbolag somdet handlar om i detta fall, det statliga fastighetsbola-get Akademiska Hus, och den som vill hyra lokalernasom det får bedömas vilken hyressättning som skaske och vilken typ av fastigheter som det handlar om.Jag tycker inte man kan använda den teknik sominterpellanten använder. Om en högskola eller ettuniversitet har ekonomiska svårigheter och av andraskäl inte kan hålla sin budget och tvingas göra änd-ringar i sin personalbudget, så kan man inte skylla detpå hyreskostnaderna. Det är inte så att staten får innågra pengar från de hyresgäster som betalar, utan depengar som hyresgästerna betalar används faktiskt föratt underhålla lokalerna och för att upplåta lokalernaför hyresgästen. Det är ju pengar som på vanligt sättgår till drift och underhåll av fastigheterna. Att statenpå sina fastighetsbolag på det här området - bådeAkademiska Hus och - ställer sammakrav som marknaden gör i övrigt beror ju på att maninte vill snedvrida konkurrensen. Det var det som varsjälva tanken bakom den reform som genomfördesför sju . När det gäller den typen av fas-tigheter och lokaler som är konkurrensutsatta ska detvara samma spelregler oavsett om det är en statligeller privat aktör. Däremot är situationen en annannär det gäller ändamålsfastigheter.Mot den bakgrunden tycker jag att det kan finnasanledning att i en utredning gå igenom vad som harhänt under de här sju åtta åren sedan reformen ge-nomfördes och ytterligare precise-ra och tydliggöra vilka riktlinjer som gäller. Jag troratt när det gäller den här typen av tvister, som iblanduppstår och som är ganska naturliga mellan hyresgästoch hyresvärd, så får nog båda parter vara beredda attvara lite flexibla och se hur man tolkar nuvarandebestämmelser. Kan vi via den här utredningen bidratill att skapa mer klarhet om bestämmelserna tror jagatt det är bra.Anf. 54 ():Fru talman! Min interpellation handlar om hyres-sättningen i Akademiska Hus, som är ett av de statli-ga bolagen. Självklart kan man då i den här interpel-lationsdebatten ta ett exempel. Finansministern sägeratt man inte ska snedvrida konkurrensen. Nej, det skaman inte göra, men det är just det som AkademiskaHus gör. Det är det hela denna interpellationsdebatthandlar om. Att jag tar exempel från berorpå att det är det som är bekant för mig.Senast i går ringde jag till ett antal fastighetsägarei för att höra vad priset ligger på när detgäller motsvarande kontorslokaler som har.Det är ju det exemplet jag har tagit. Jo, det ligger påmellan 750 och per kvadratmeter. Det är alltsådär den konkurrensnivå ligger som Akademiska Husska konkurrera på. Det är alltså den nivå som mantycker att hyran bör ligga på både på KTH och påCTH. Då tycker jag att Akademiska Hus bör ta redapå hur situationen ser ut på de olika ställena. Hur serdet ut i ? Hur ser det ut i ? Hurser det ut i ? Man bör se hur situationenser ut där man har sammanhängande campusområdenför att kontrollera de här frågorna.Som det är nu ligger hyrorna hos AkademiskaHus ofta över marknadsnivån. Jag tycker att dettabörjar påminna om ungefär den situation vi har påbostadssidan med allmännyttans hyresnormerandeoch hyreshöjande roll. Det är den rollen som Akade-miska Hus har fått. De ligger marknadsmässigt påden högsta nivån. Jag tycker att det är mycket oroan-de att det är så.En annan sak som jag tar upp i min interpellationoch som jag hoppas att jag får svar på här är denbristande öppenhet som förekommer mellan Akade-miska Hus och universiteten och högskolorna vidförhandlingen. Där har påtalat till regering-en att man måste se över detta. Man måste sätta signed och resonera med universiteten och högskolornaom hur man vill göra: Är fastigheterna ändamålsfas-tigheter eller ska man ha marknadsliknande hyror?Den diskussionen har varit obefintlig i många av vårauniversitet och högskolor, och det måste man ju ock-så ta på allvar. Jag vill återigen fråga vad ministerntänker göra för öppenheten här.Jag vill citera vad revisorer säger i sinrapport som vi har behandlat i :"Regeringen har inte vidarebefordrat upp-fattning att kostnader för drift, underhåll och kapitalöppet bör redovisas för hyresgästerna. Revisorernaanser att regeringen bör göra det och samtidigttydliggöra att kravet på öppenhet är oberoende av ommarknads- eller kostnadshyra tillämpas." Vad tänkerfinansministern göra för att åtminstone detta kommeratt uppfyllas?Anf. 55 Finansminister ():Fru talman! Ett viktigt skäl bakom den reformsom gjordes när det gäller fastigheter för högskoloroch universitet var ju att högsko-lor och universitet själva skulle få en valfrihet attvälja vilken hyresvärd man ville ha. Man var alltsåinte längre tvingad att ha en statlig hyresvärd. Det ären frihet som uppskattas av många högskolor ochuniversitet. Det innebär att om man, som interpellan-ten säger, kan hitta kontorslokaler eller motsvarandelokaler till lägre kostnad så är man också fri att sökasig till de lokalerna. Det är ingen som är tvingad atthyra av Akademiska Hus. Om någon högskola tyckeratt man kan få billigare lokaler någon annanstans, såanvänd då den möjligheten! Jag vet att det finns hög-skolor som utnyttjar denna möjlighet också, så jag harliten förståelse för att man känner att man är tvingadatt hålla fast vid ett hyreskontrakt om motsvarandelokaler finns på marknaden till en lägre kostnad. Denfriheten kan man ju faktiskt utnyttja redan i dag.Öppenhet och respekt för de regler som vi hartycker jag är viktigt. Självfallet ska öppenheten varastor från båda parter när det gäller att samtala om dehyresvillkor som ska gälla. Det finns ju en restriktionsom är viktig och som också har slagit fast,nämligen att om Akademiska Hus ska arbeta påsamma villkor som marknaden i övrigt när det gällerde lokaler som är konkurrensutsatta, så kan man rim-ligen inte heller begära att Akademiska Hus ska agerapå annat sätt än vad andra fastighetsaktörer gör närdet gäller hyresförhandlingar. Om det är två partersom förhandlar kan inte den ena parten begära att fåse hela kortleken hos den andra parten. Det är intemycket till hyresförhandlingar som det handlar om idet läget.Anf. 56 ():Fru talman! Jag måste säga att jag blir mer ochmer fundersam ju längre interpellationsdebatten på-går. har jag på mig, så det är intemycket vi hinner, men jag får väl återkomma i andrainterpellationer och frågor förstår jag.Vad finansministern säger ställer jag mig mycketundrande till. Meningen är alltså att fullt fungerandeuniversitet och högskolor ska flytta - är det verkligenmeningen? Vi måste väl ändå jobba för att ha enforskarvänlig regering här i . Jag tycker attdetta låter otroligt. Innebär det i så fall att Akademis-ka Hus är beredda att sälja sina fastigheter om det nuär så att dessa campus, som är uppbyggda sedan långtid tillbaka, vill vara kvar just där de ligger? Om denu vill vara det, är då Akademiska Hus beredda attsälja sina fastigheter för att de ska kunna ligga kvar?Det kan inte vara så att de fungerande campus vi harsom ligger centralt allihop ska flytta utanför städernabara för att man ska få ned hyran. Jag ställer migmycket undrande till allt detta.Jag har en sista fråga till ministern, och det gällerden aviserade utredningen. Eftersom jag inte har fåttnågra svar på frågorna här : Kan ministern tänkasig att i sina direktiv till den här utredningen ta uppdet här med ändamålsfastigheter, med öppenheten,dvs. att man har en öppen redovisning, och att mankanske ska börja fundera på om man även ska sälja utsitt bestånd om det är det som är svaret?Anf. 57 Finansminister ():Fru talman! säger att hon harblivit mer konfunderad under debatten. Hon tycksockså under resans gång ha lyssnat allt mindre. Jagsade mycket tydligt från början att när det gäller juständamålsfastigheter så finns det ju en särskild ord-ning för dem. Men när det gäller fastigheter på ettcampusområde som inte är av ändamålskaraktär utanutsatta för konkurrens från marknaden så står detuniversitet och högskolor fritt att lämna dem om mantycker att hyresnivån är för hög och skaffa sig andralokaler. Hade lyssnat på det frånbörjan hade hon inte heller behövt vara så konfunde-rad. Det gäller att ta till sig de svar som man ber attfå.Jag tycker att det är viktigt med öppenhet mellanAkademiska Hus och de hyresgäster som Akademis-ka Hus har. Det ligger naturligtvis också i företagetsintresse att ha en god relation med sina affärspartner.På samma sätt som jag tycker att det är viktigt medöppenheten tycker jag också att det är viktigt att detfinns respekt för de regler som vi har. Det gäller na-turligtvis respekten på Akademiska Hus-sidan, menlika mycket respekten från universitet och högskolorför de riktlinjer och regler som riksdag och regeringhar lagt fast. Det innebär inte att den enskilda hög-skolan har ensamrätt till att definiera vad man anservara ändamålsfastigheter. har sagt att detär en värdering och bedömning som får göras avparterna i de förhandlingar som sker. Därför tyckerjag inte att en enskild högskola kan ha monopol på attbestämma vad som är ändamålsfastigheter och där-med i praktiken bestämma hyressättningen, utan detfår ske via en vanlig hyresförhandling. Jag hoppas attömsesidig respekt och öppenhet kan gälla i en sådanförhandling.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 2001/02:243 omSjätte . 58 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att ta några initiativ beträffande Sjätte roll på riskkapitalmarknaden och beträffandefondens regionala organisation.Sjätte är en del av ålderspensionssys-temet vid sidan av statsbudgeten. Sjätte , tillsammans med Första-Fjärde AP-fonderna, det fonderade kapitalet i pensionssystemet.Sedan den 16 maj beslutat om auto-matisk balansering av ålderspensionssystemet (prop.2000/01:70) är det klart utsagt att Sjätte ingår bland pensionssystemets tillgångar.Verksamheten i , liksom övrigaAP-fonder, regleras genom lag. Regeringens infly-tande över verksamheten grundas på att regeringenförordnar styrelseledamöter och utvärderar AP-fondernas verksamhet. Regeringens utvärdering pre-senteras för i form av en årlig skrivelse.Ansvaret för fondernas verksamhet vilar på styrelser-na i högre grad än som i allmänhet är fallet för myn-digheter under regeringen. Det hindrar inte att rege-ringen kan ha synpunkter på hur verksamheten be-drivs.Sjätte mål enligt lag (2000:193) är atttillgodose krav på långsiktigt hög avkastning ochtillfredsställande riskspridning genom placeringar isvenska aktier och motsvarande instrument. Dessaaktier kan vara börsnoterade eller onoterade. Place-ringarna får göras direkt i de enskilda företagen ellerindirekt genom investeringar i s.k. riskkapitalbolag.Av lagens förarbeten (prop. 1995/96:171) framgåratt Sjätte ursprungliga syfte är att främjatillväxt och sysselsättning genom att öka utbudet avriskkapital i . Fondens inriktning mot små ochmedelstora företag framgår av att Sjätte större möjligheter att placera i sådana företag änövriga AP-fonder.Sjätte har beslutatom en förändring av verksamheten med innebördenatt investeringar i små och medelstora företag i väx-ande grad ska ske indirekt, genom placeringar i risk-kapitalbolag. Det betyder att inriktningen mot småoch medelstora företag kvarstår, men att kapitalet iväxande utsträckning kommer att slussas ut på mark-naden genom specialiserade riskkapitalbolag i ställetför direkt från Sjätte avser att ersätta den regionalaorganisationen i form av ett antal anställda tjänstemänmed regionala rådgivande styrelser som har bredförankring i regionerna. Detta nätverk har ännu intebyggts upp, men en projektledare finns på plats. Re-dan kan, enligt uppgift från , den första regionala rådgivande styrelsenvara ett faktum.Den nya organisationen är ännu inte genomförd.Det är därför för tidigt att uttala sig om vilka konsek-venser detta får för de små och medelstora företagensriskkapitalförsörjning. Regeringen utvärderar AP-fondernas verksamhet i efterhand. Vi får därför an-ledning att återkomma till dessa frågor i sambandmed kommande utvärderingar, när konkreta erfaren-heter vunnits av Sjätte nya organisation.Som svar på interpellantens frågor vill jag därföranföra:Sjätte verksamhet ska även fortsätt-ningsvis vara inriktad mot finansiering av små ochmedelstora företag.Regeringen kommer att följa utvecklingen i SjätteAP-fonden och återkomma med synpunkter på verk-samheten om det visar sig vara motiverat mot bak-grund av de mål som definierats av statsmakterna.Anf. 59 ():Fru talman! Jag tackar finansministern för ett ut-förligt svar. är helt klart ett viktigtverktyg för tillväxt och utveckling i landet. För närva-rande har fonden ett engagemang i ca 400 små ochmedelstora företag. Ca 6 miljarder är investera-de i de företagen. Medan i likhetmed andra fonder har förluster i sin kapitalförvaltningvad gäller noterade papper visar den bra vinst för sinaonoterade innehav. Det är en lönsam inriktning attvara aktiv investerare och ägare i små och medelstoraföretag.Det var ett riktigt beslut att utlokalisera fonden tillGöteborg samt bestämma att inriktningen skulle varasmå och medelstora företag i alla delar av landet. Denregionala närvaron har varit Sjätte styrka.Därför inger det oro när fonden lägger ned sina lokalakontor. Fonden förklarar denna utveckling med just nu organiserar om sin verksamhet från lo-kala kontor med anställda tjänstemän till nätverkinnehållande olika kompetenser av industriellt, finan-siellt och lokalt kunnande.Det är möjligt att denna uppbyggnad av regionalanätverk är riktig. Risken är emellertid att man förlorartempo vad gäller satsningar på små och medelstoraföretag. Viktigare ändå är kanske Sjätte att verkligen vara aktiv på landsbygden utanförstorstadsområdena. Här är det dock lite si och så medhur det ser ut. Det är riktigt att finnsi alla delar av landet. Men precis som alla riskkapital-fonder har en koncentration påstorstadsområden och i synnerhet till Stockholmsom-rådet.Det finns stora behov av en aktiv riskapitapital-fond i södra och norra utanför storstäderna.Jag undrar om finansministern delar åsikten att SjätteAP-fonden borde göra merparten av sina investering-ar utanför storstadsområdena.Anf. 60 Finansminister ():Fru talman! Det är en viktig fråga som LennartBeijer tar upp om Sjätte organisation.Själva huvudsyftet med har varit attunderlätta för mindre och medelstora företagens ka-pitalförsörjning. Det ska naturligtvis gälla hela Sveri-ge i storstadsområden och glesbygdsområden, i söderoch norr och i öster och väster. Jag tycker inte att mankan utesluta något område och kanske inte hellerprioritera något område. Sjätte uppgift äratt verka över hela marknaden när det gäller mindreoch medelstora företag.Den modell som har valt för sinlokala organisation att gå ifrån de kontor som denhaft tidigare till att gå över till en ny form av rådgi-vande personer som kan understödja dess verksamhethar ännu inte kommit i gång, som jag sade i mittinterpellationssvar. Därför finns det anledning attnoga följa vad som händer.Jag är också angelägen att få signaler och reaktio-ner från enskilda företag, företagarorganisationer,fackliga organisationer och andra som nära följerSjätte arbete. Varje sådan propå ellerinformation som kan komma att dyka upp med syn-punkter kring Sjätte arbete är viktig atttill sig för att vi ska kunna värdera dess arbete i fort-sättningen.Jag hoppas att i fortsättningenkan se till att man uppfyller de mål som har ställtsupp och som vi kommer att värdera för rege-ringens sida. Då kommer vi också att väga in om dennya organisationen kommer att vara ett ytterligarestöd för det arbetet eller om det kommer att finnasnågra hinder i fondens arbete.Jag hoppas att många företag och företagarorgani-sationer och andra är beredda att delta i den diskus-sionen så att vi kan få en allsidig reaktion och belys-ning av vilka effekter som den nya organisationenkan komma att få.Anf. 61 ():Fru talman! Det var bl.a. händelserna vid i som föranledde inter-pellationen. Fonden har varit aktiv i dettahögteknologiska företag, men drog mansig ur. Det skapade naturligtvis en väldig kalabalikbåde i lokala banker och i kommunen i fråga.Det kunde ha gått så illa att detta viktiga företaghelt enkelt hade försvunnit från orten. hittade mantrots allt andra lösningar . Men det var frågaom kommunen skulle överträda sina befogenheteroch gå in och hjälpa till för att ha företaget kvar. Dediskussionerna fördes ganska ordentligt.Det kan ha funnits motiv för fondens agerande.Jag säger inte något annat. Men nog är det sorgligt attjust lämnar ett framtidsföretag somfinns mitt inne i den småländska skogen i ett läge därdetta företag är i väldigt stort behov av finansielltstöd.Jag tror att frestelsen att använda största delen avinvesteringskapitalet i storstadsområdena kan blialltför stor om det inte finns regler som säger att fon-den ska prioritera investeringar på landsbygden.Enligt de uppgifter jag har placeras baraknappt av riskkapitalet från alla sorters fonderutanför storstadsområdena. Om man då räknar bort attdet utanför storstadsområden också finns ett antalstadsbildningar som är rätt stora så blir det inte såmycket kvar till den direkta landsbygden.Man kan naturligtvis förstå att det inte är så lättför fonden att hitta objekt. Ju mer människor somfinns i ett område, desto fler objekt finns det att satsapå. Men för den inriktning som man vill att den sjättefonden ska ha för hela landet så vore det bra om mani något högre grad försökte hitta objekten långt utan-för storstadsområdena, för där gör fonden faktisktmest nytta.Jag tror dessutom att riskkapitalet till storstadsom-rådena är lättare att finna. Det är lite onödigt att sjättefonden finns med där i så pass hög grad som den gör.Anf. 62 Finansminister ():Fru talman! AP-fonderna - och det gäller ocksåden - har inget särskilt regionalpo-litiskt uppdrag. Inom ramen för den generella regio-nalpolitiken har vi ett antal andra instrument som skafrämja de regionalpolitiska målen. De olika AP-fonderna, och även den , ska natur-ligtvis förvalta det kapital som de har fått på bästamöjliga sätt för vårt framtida pensionssystem. SjätteAP-fonden har också fått det särskilda uppdraget att iförsta hand närma sig de mindre och medelstora fö-retagen för att kunna ge dem en ökad riskkapital-marknad. Det måste gälla hela - hela denmarknad som finns till förfogande. Det finns inte skälatt göra någon regionalpolitisk avgränsning på detområdet.Däremot är det viktigt att den arbetsmetod somSjätte har valt har förtroende bland före-tagen. Därför antar jag att det är oerhört värdefulltbåde för företagen och för att manför en dialog om vilken form man använder sig av.De regionala kontor som har funnits har uppskattatsav många företag, och det är viktigt att kan skapa ett förtroende också för den organi-sation som byggs upp.Vi får återkomma när vi har sett erfarenheterna avden nya organisationen och den nya modellen och sevilka effekter detta kan ge. Finns det synpunkter så ärjag beredd att lyssna till dem både från enskilda fö-retag, från företagarorganisationer och från andraaktörer.Däremot kan jag inte - och det har säkert LennartBeijer förståelse för - inom ramen för vare sig dennainterpellationsdebatt eller över huvud taget i kamma-ren kommentera enskilda företags ageranden ellerlånesituation. Det är inte heller det som är syftet medinterpellationen, utan meningen med den är att få tillstånd en debatt om vilken arbetsmetod som SjätteAP-fonden använder sig av för att nå sitt syfte ochsätta den metoden i fokus. Syftet är att underlätta försmå och medelstora företag att få bättre tillgång påkapital i fortsättningen. Interpellanten och jag äröverens om att det är ett oerhört viktigt syfte att upp-rätthålla i fortsättningen.Anf. 63 ():Fru talman! Sjätte fonden är viktig, och den spelaren viktig roll för att utveckla små och medelstoraföretag. Jag tror att man i många regioner har käntstyrkan av att ha sjätte fonden med sig i arbetet. Dethar varit väldigt viktigt. Oron för de lokala kontorenfinns därmed naturligtvis också.Jag tror att det skulle vara bra om inriktningenmer uttalat - utöver regionalpolitiken i övrigt - voreatt fonden satsar utanför storstadsområdena.Det är också viktigt att styrelsen innehåller perso-ner som har goda kontakter i småföretagandet. Jagsäger inte att dagens styrelse inte har det, men bådeFR och LO borde i större utsträckning vara involve-rade i sjätte fondens arbete. De skulle sannolikt ocksåi viss mån garantera inriktningen över hela landet.Jag uppfattar dock denna diskussion så att rege-ringen dels anser att sjätte fonden ska fortsätta attinriktas på små och medelstora företag, dels anser attden utöver att fonden ska finnas i hela landet ska haett starkt närvarande utanför storstadsområdena.Fondens omorganisation bör ha som målsättningatt stärka den regionala närvaron. Kan finansminis-tern vara överens med mig om åtminstone dennamålsättning - inriktningen att stärka den regionalanärvaron oavsett vilken organisation man kommer attha ?Anf. 64 Finansminister ():Fru talman! Ja, jag är överens med interpellantenom att ska arbeta över hela ,dvs. även utanför storstadsområdena. Det är oerhörtviktigt att de små och medelstora företagen får till-gång till kapital även i sådana områden. Det är viktigtatt Sjätte organisation är utformad på ettsådant sätt att de små företagen på olika håll i landetkänner att de har en bra kontakt med . Jag vet att många också tycker att de har haftdet genom de regionala kontoren, och jag hoppas på motsvarande sätt via den nya organisationenska nå det resultatet.Men eftersom organisationen är under uppbygg-nad så vet vi ännu inte så mycket om slutresultatet pådetta område. Det får helt enkelt värderas efter handsom den nya organisationen kommer till stånd.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 2001/02:244 omdansbandsmomsenAnf. 65 Finansminister ():Fru talman! har frågat om jag avser attvidta några åtgärder för att inte dansbandskulturenska beskattas hårdare än annan kultur.Normalskattesatsen för mervärdesskatt är i Sveri-ge . Utöver denna normalskattesats har vi tvålägre skattesatser, och . Den 6-procentigaskattesatsen tillämpas bl.a. på inträdesavgifter tillkonserter, cirkus, biografer, opera och balett. Förinträde till dansbandstillställningar gäller normal-skattesatsen.Grunden för de svenska reglerna om reduceradmervärdesskatt finns i EG:s sjätte mervärdesskattedi-rektiv. I de fall en reducerad skattesats inom kul-turområdet är möjlig utgår direktivet inte primärt frånett kulturbegrepp utan medger i stället en reduceradskattesats för tillträde till vissa särskilt angivna typerav kulturella arrangemang. I direktivet finns såledesingen möjlighet att sänka mervärdesskatten för kultu-rell verksamhet generellt.När det gäller tillträde till danstillställningar är detenligt min mening inte klart att den aktuella bestäm-melsen i direktivet över huvud taget tillåter att Sveri-ge använder en reducerad skattesats för denna typ avtjänster.Jag har vidare den uppfattningen att mervärdes-skattelagstiftningen ska vara tydlig och konsekventoch innehålla så få särbestämmelser som möjligt.Man måste därför vara restriktiv när det gäller attinföra en reducerad skattesats för fler verksamheteroch områden.