prot · GP0971 · 2002-02-19 00:00:00 — Detta sagt föratt det inte ska vara något missförstånd mellan inter-pellanten och skogsministern. Vi har ingen brist påmark och områden att utnyttja för rekreationsdelen.Sektorsansvaret är helt klart viktigt. Den enskildeskogsägaren som har små resurser för administrationoch planläggning ska inte behöva vända sig till fleraolika myndigheter. Jag har själv väckt en motion tilldetta om det. Jag hoppas att den ska kunnabifallas.SUS är en fantastiskt fin utvärdering som är vär-defull på många sätt. Enligt har rådgivningenpraktiskt taget halverats. Den behöver rustas upp ibästa mening. Kan vi få en bekräftelse här och attde ökade resurser som krävs för en ökad rådgivninginte kommer att tas ut via en ny statlig skogsvårdsav-gift?Anf. 29 Statsrådet ():Fru talman! Den utvärdering som Skogsstyrelsennu har gjort av den politik som har ställt sigbakom är ute på remiss. Min inriktning är ändock attde mål som vi har ställt upp ska ligga fast.Det är oerhört viktigt att vi har jämställda miljö-mål och produktionsmål och att vi ser att de är bero-ende av varandra. De motverkar inte varandra utansamverkar. Det är när vi lyckas få dem att samverkasom bäst som vi också uppnår mest.Precis som både och jag mycket mån om att vi ska ha kvar den lag sombygger på frivillighet. Det handlar snarare om merinformation och kunskapsspridning än mer piska i ettsådant arbete.Skogsstyrelsen har själv pekat på olika frågor därden menar att det kan ha effekt för att få upp produk-tionsmålet än mer under nästa mandatperiod. Dethandlar om information och rådgivning, riktade kam-panjer och studiecirklar. Men det handlar också omlite fler fältbesök och om att bli lite bättre på att an-vända sig av den nya tekniken via t.ex. satellitkart-läggningar.Allt detta ska vi bereda noggrant när remisstidenär slut. Regeringen avser att återkomma till riksdagenmed eventuella förslag till justeringar utifrån denrapport som nu har lämnat till oss. Vihar då tillfälle att redovisa för hur storbudget vi menar att ska ha för att levaupp till det ansvar vi lägger på den.Det är inget unikt för en näring, varken för skogs-näringen eller för andra näringar, att man ibland gårin i verksamheter som man inte tycker ligger precispå det område man själv är. Om man är skogsägarekanske man inte i första skedet tror att man kommeratt krocka med kulturminnesvårdslagen, och ändå görman det . Det kommer vi aldrig undan, efter-som skogen har fler värden än bara ett. Där harSkogsstyrelsen ett samordningsansvar att hjälpa en-skilda skogsägare att komma till rätta med de frågor-na.Jag är inte orolig för våra höjda ambitioner för av-sättningar. De avsättningar som vi nu har gjort har enkoppling både till rekreationen och det som ÅkeSandström säger om biotoper och andra naturvärdensom vi vill bevara och värna. Alla beräkningar somhar gjorts av och andra visar att vi kanhöja produktionsmålet ändå.Vi ser framför oss där vi kan ha mer av-verkningar trots stora ambitioner för avsättningar omvi blir bättre på att t.ex. lära om återväxten och vilt-frågan. Vi måste också lära oss att se att samma tek-nik inte passar över hela landet och för alla olikaträdslag.Anf. 30 ():Fru talman! Jag delar statsrådets uppfattning attall bevarandeambition inte behöver ligga i konfliktmed produktionsmålet. Man kan givetvis mycket välsamordna de olika målen.När det gäller min syn på avsättning för rekreationtycker jag att det är felaktiga signaler som går ut närman säger att vi måste avsätta vissa områden förrekreation. I själva verket har svenska folket utifrånallemansrätten rätt att utnyttja skogsmarken, mengivetvis på ett försvarbart sätt och inte på vilket sättsom helst. Jag tycker därför att man ska göra av-gränsningar när det gäller formella avsättningar somsådana.Till sist skulle jag vilja ta upp en annan fråga. Detgäller frågan om att bevaka skogsnäringens intresseni internationella sammanhang. Här tror jag faktiskt attSverige har en del att lära, kanske inte minst av vårtöstra grannland . Statsrådet och jag har jutidigare varit överens om att skogen är en oerhörtviktig näring. Det innebär att vi också i internatio-nella sammanhang måste ställa upp för denna näring,marknadsföra den och bevaka de svenska intressenanär det gäller den svenska skogsproduktionen och densvenska skogsnäringen. Det kan gälla såväl massa-produktionen som virkesproduktionen eller andraförädlade produkter. Vi måste verkligen marknadsfö-ra den svenska skogen och de svenska skogsproduk-terna även utifrån de intressen som statsmakterna haratt bevaka i nära samarbete med näringen i dess hel-het. Det tror jag är oerhört angeläget att betona.Sedan vill jag än en gång understryka nödvändig-heten av att statsrådet verkligen analyserar de behovav resurser som de skogsvårdande myndigheterna harutifrån det budgetförslag som regeringen kommer attlägga fram ganska snart.Anf. 31 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig ge ytterligare en beskrivningav varför avsättningar är så viktiga. Skälet kan ocksåvara att vi vill förhindra viss exploatering,nämligen en exploatering som skulle försvåra männi-skors möjligheter att använda sig av den allemansrättsom är så unik. Det har också funnits med i den be-dömning vi har gjort när vi har pekat ut de avsätt-ningar som vi nu står bakom.Sedan vill jag understryka det som upp i en tidigare debattrunda, nämligen konkur-rensvillkoren. Ju bättre vi blir på att konkurrera gen-temot andra länder och på större områden, desto vik-tigare blir det naturligtvis att vi har mer likvärdigavillkor att konkurrera på. Det bekymrar mig att det ärså stora skillnader mellan dieselpriset i och iFinland. Det gläder mig att vi har ett konkurrensverksom nu med stor ambition driver konkurrensfrågornaför konsumenternas bästa.Under våren har vi tillfälle att bevaka den processsom driver mot bensinbolagen iSverige. Där menar man att även om man räknar bortde skatter och avgifter som finns i får vi be-tala mer per liter för både bensin och diesel än vadman får göra i andra jämförbara konkurrerande län-der. Om vi vill att näringen ska kunna växa som nä-ring är en sund och riktigt konkurrens också en avförutsättningarna för att det ska vara möjligt.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 2001/02:230 omäldreomsorgenAnf. 32 Socialminister ():Fru talman! har frågatmig dels vilka åtgärder jag avser vidta för att tillsynenöver vården och omsorgen ska fungera mycket bättreän , dels vilka åtgärder jag ämnar vidta för attgarantera att inte äldre ska drabbas av respektlöshetoch en inhuman vård och omsorg.Regeringen har vidtagit ett antalåtgärder för att förstärka tillsynen över vården ochomsorgen om äldre. I samband med den nationellahandlingsplanen för äldrepolitiken beslutades om ettresurstillskott till för en utvidgad ochförbättrad tillsyn. I handlingsplanen konstateradesockså att länsstyrelserna har en viktig roll att spelanär det gäller tillsynsarbetet. konstateradesatt deras resurser var alltför begränsade för att ettsystematiskt samarbete på äldreområdet skulle kunnaupptas mellan regionala tillsynsorga-nisation och länsstyrelserna. Regeringen beslutadedärför i samband med handlingsplanen att förstärkaresurserna även till länsstyrelserna. Regeringen förut-satte då att en samplanering skulle äga rum mellanlänsstyrelserna och för att resursför-stärkningen hos båda dessa myndigheter skulle kunnautnyttjas på ett systematiskt sätt. Detta har möjliggjorten fördjupad verksamhetstillsyn i både särskilda bo-endeformer och . Samarbetet mellanSocialstyrelsen och länsstyrelserna har också kunnatutvecklas.I regeringens proposition Ny Socialtjänstlag m.m.konstaterades att behovet av en bättre samordning avtillsynen motiverar att befogenheter ihögre grad likställs med de befogenheter Socialstyrel-sen har när det gäller tillsynen över hälso- och sjuk-vården. Länsstyrelserna har därför genom tillägg isocialtjänstlagen fr.o.m. givits en utvid-gad rätt att ingripa mot missförhållanden i vissakommunala verksamheter, t.ex. särskilda boendefor-mer och hemtjänst. Om det föreligger något missför-hållande i dessa verksamheter får före-lägga den som ansvarar för verksamheten att avhjälpamissförhållandet.En väl fungerande tillsyn är en viktig faktor närdet gäller att förebygga missförhållanden inom vår-den och omsorgen om äldre. De brister som finnsmåste dock angripas på flera sätt. Olika former avkvalitetssäkring kan också förebygga uppkomsten avallvarliga missförhållanden. Oavsett vilka åtgärdersom vidtas för att förbättra kvaliteten inom äldreom-sorgen finns dock alltid en liten risk att enskilda indi-vider kan komma att utsättas för försummelser. ska granska varje enskilt ärendesom anmäls till myndigheten. Tillsynsmyndighetenfår dock inte kännedom om allt. Vissa äldre kan hamycket svårt att framföra klagomål på vården och fågehör för sina synpunkter till följd av fysiska ellerpsykiska funktionsnedsättningar eller av rädsla för attstöta sig med personalen eller annan inom social-tjänsten. De äldre som saknar nära anhöriga medinblick i vården kan vara särskilt utsatta. Det varframför allt mot den bakgrunden som den nya be-stämmelsen lex infördes i socialtjänstlagen.Bestämmelsen ålägger var och en som är verksaminom vården och omsorgen om äldre att vaka över attde enskilda får god omvårdnad och lever under tryggaförhållanden. kommer attpresentera resultatet av en uppföljning som genom-förts avseende tillämpningen av lex Sarah.Jag tror att den nya bestämmelsen tillsammansmed en förbättrad tillsyn och andra kvalitetshöjandeåtgärder kommer att bidra till ökad trygghet för demest utsatta äldre. Det är också mycket viktigt attpeka på att vårdgivarna - kommuner och landstingliksom privata vårdgivare - i lag har särskilt ansvarför vårdens innehåll och kvalitet.Anf. 33 ():Fru talman! Jag ska börja med att tacka för svaretäven om jag inte riktigt hittar svar på mina frågor,men det kan vi ju ägna åt här. När man skreven uppsats i skolan kunde man få underkänt på grundav missuppfattat ämne. Jag frågade kanske inte såmycket om vad som har gjorts utan vad som händernu och framöver när det gäller trygghet och tillsyn.Det finns mycket bra vård. Det kan säkert social-ministern och jag vara helt överens om. Men trots alltfinns det fortfarande mycket vård som är felaktig. Viser undernäring, okunnighet, respektlöshet, inlåsning,bristande valfrihet osv. Det är inte bara jag som sägerdetta. Det har och Demensförbundetpåpekat, och vi läser alldeles för ofta om det i tid-ningarna.Utan att göra någon jämförelse i övrigt slås jagibland av tanken att bilindustrin har en bättre säker-hetskontroll, kvalitetsuppföljning och är långt merserviceinriktad och lyhörd än vad en del av äldreom-sorgen är.Låt mig upprepa frågorna som jag ställde till soci-alministern och som jag gärna skulle vilja debatterahär. Vilka åtgärder ämnar socialministern vidta för atttillsynen över vården och omsorgen ska fungera bätt-re än vad den gör ? I svaret beskriver socialmi-nistern vad som har hänt och gjorts. Han beskriver har sett brister, att man trott på samverkan, satt till mer resurser, att man har hoppats påsamplanering osv. När det gäller samplanering syftarman alltså på dessa myndigheter, dvs. Det är alltså två myndigheter somska utöva tillsyn utifrån två lagar. Det är ju så att denena handen vet ibland inte vad den andra gör. Samar-betet går inte så bra. Det kan vi nog konstatera.Låt mig i stället få ge några förslag, socialminis-tern, eftersom jag saknar sådana i svaret. Låt oss få enkraftfullare tillsynsmyndighet - en myndighet. Jagåterkommer till det. Jag har debatterat det mångagånger med socialministern. Det är fortfarande ettstarkt önskemål från mig att det blir en kraftfull till-synsmyndighet som har en ordentlig medicinsk revi-sion, som är oberoende och som utgår från vårdenoch omsorgen om de äldre.Jag har också ett annat förslag. I socialutskottethade vi besök från en länsstyrelse. Deägnar sig mest åt tillsyn av den privata verksamhetenoch mindre av den kommunala verksamheten. Desade att det ute i landet finns äldreomsorgsverksam-het, i synnerhet i regi, som inte skulle hafått bedriva vård och omsorg om de hade sökt till-stånd . Då är min fråga till socialministern: inte här och få ett löfte om att all verksamhetsom bedriver vård och omsorg, oavsett om den harfått tillstånd tidigare och oavsett om den är privateller , ska söka och få ny tillståndspröv-ning? Det handlar alltså om att detta ska omprövas.Vi kan inte acceptera att en myndighet säger attdet finns verksamhet i landet som inte borde få bedri-vas och som inte hade fått anslag om den hade sökt idag.Socialministern säger att lex är svaret påallt. Men lex gäller anmälan av vanvård. Det ärnog så bra, men missförhållandet har kanske pågåttunder när anmälan sker. Vi ska gå ininnan detta händer.En stark oberoende tillsynsmyndighet är vad jagoch många med mig önskar, socialministern. Låt allverksamhet få ansöka om att få bedriva äldreomsorg,och låt verksamheterna prövas regelbundet.Anf. 34 Socialminister ():Fru talman! kommer att hållaen särskild debatt om äldreomsorgen. Jag uppfattadeCristina Husmark fråga på det sättet att denhandlade just om hur vi försäkrar oss om att tillsynenfungerar och om vad som ska ske när det gäller tillsy-nen. Frågan formulerades inte riktigt så, men jaguppfattade att detta var vad det i huvudsak handladeom.Om man ska diskutera hela frågan om hur äldre-omsorgen fungerar måste man vidga perspektivet tillatt omfatta ekonomiska resurser i de kommuner sombeställer omsorgen, oavsett om de själva driver deneller använder privata vårdgivare. Man måste diskute-ra möjligheten att anställa kompetent folk och erbjudadem som anställs vidareutbildning och möjligheter tillkompetensutveckling. Man måste diskutera hur rela-tionen till de anhöriga fungerar och vilket stöd vi kange till anhörigorganisationer både på lokal och natio-nell nivå för att få del av deras kunskaper och erfa-renheter i utvecklingen av äldreomsorgen. Det finnsen rad åtgärder vi måste vidta för att försäkra oss omatt vi får den äldreomsorg som vi har anledning attarbeta för.Om jag håller mig till den fråga som jag ändåuppfattade var själva kärnan, nämligen hur vi får enfungerande tillsyn, kan jag säga att och jag tycks vara oense om en enda fråga,nämligen den om huruvida det blir bättre med enmyndighet än med det system vi har . Jag ärövertygad om att det system vi har kan ge den tillsynvi är ute efter under förutsättning att länsstyrelsernasamarbetar med , vilket man säger gör. Länsstyrelserna har trots allt för det förstaen egen självständighet och för det andra en kunskapom lokala och regionala förhållanden, som är alldelesutmärkt att använda.Ser man till att föra en ständig dialog med Social-styrelsen, utveckla metoder tillsammans med Social-styrelsen och informera om sitt arbetetror jag att vi kan få en tillsyn som lever upp till dehöga krav som vi har anledning att ställa. Omvänt skaSocialstyrelsen ge råd till länsstyrelsernas till-synsverksamhet.Jag är inte alldeles säker på att det skulle bli bättremed en myndighet. Det är inte det som det handlarom. Det handlar om att man verkligen utövar tillsyn.Man ska inte bara agera när det görs anmälningarutan också ha en löpande tillsyn av verksamheten.Jag tror att det handlar om att se till att tillsynenhar resurser, att de som utför den är kompetenta ochatt det finns personer som har tillräcklig kunskap.Detta gäller oavsett om det är länsstyrelserna ochSocialstyrelsen eller en särskild myndighet som haransvaret.Denna diskussion fördes i anslutning till att vipresenterade förslaget till socialtjänstlag. Då avvisa-des tanken att föra ihop funktionerna under Socialsty-relsens ansvar just därför att vi tror på att denna verk-samhet kan fungera.De rapporter jag får pekar på att vi nu är på vägatt skapa en sådan tillsyn och att den dialog som mantidigare efterlyst faktiskt finns och fungerar.Vi kommer att få en utvärdering av hur lex Sarahfungerar. Det ska man inte vifta bort. Det är alldelessant att det handlar om att personalen ska anmäla intebara vanvård i egentlig mening utan också missför-hållanden.Det har sagts att många anställda inte vill anmäla.De kanske inte känner till sin lagstadgade skyldighet.Man är osäker på hur det ska gå till, och man är kan-ske osäker på om det kan uppfattas som illojalt motarbetskamrater, t.ex. Därför är det viktigt att vi nu fåren utvärdering av hur det fungerar och att vi får kun-skap om svagheter i systemet och eventuella behov avatt stärka informationen om denna skyldighet, somalla anställda har.Vi får denna utvärdering från Socialsty-relsen. Den kan vara nyttig när vi diskuterar hur vikvalitetssäkrar.Jag tror uppriktigt sagt att kvalitetssäkringen inomäldreomsorgen är av samma klass som kvalitetssäk-ringen när det gäller tillverkningen av Volvobilar. Vihar skapat ett kvalitetssäkringssytem som också inne-bär en lagstadgad skyldighet för alla medarbetare attanmäla fel. Problemet är att varje anmälan uppfattassom en väldig kritik mot verksamheten. Det gör maninte på . Där uppfattas det just som en del ikvalitetssäkringen. Det är viktigt att vi gör det.I dag publicerar en rapport frånSocialstyrelsen om dess tillsynsverksamhet. Det ärjättefarligt att dra alltför långtgående slutsatser av ensådan rapport, men jag ska återkomma till några på-pekanden som görs av Socialstyrelsen.Anf. 35 ():Fru talman! Jag vill bara påpeka att jag ställde tvåfrågor till socialministern. Den första handlade omtillsyn. Den andra handlade om att garantera en hu-man vård och omsorg. I svaret tar socialministernöver huvud taget inte upp någonting om tillsynsmyn-digheten, men ägnar sig mycket åt kvalitetsfrågorna.Jag går gärna in i den diskussionen också.Socialministern skriver i sitt svar bl.a. om olikaformer av kvalitetssäkring och åtgärder för att förbätt-ra kvaliteten. Han skriver t.ex. följande: Vissa äldrekan ha mycket svårt att framföra klagomål på vårdenoch få gehör för sina synpunkter. Då frågar jag natur-ligtvis hur långt man har kommit med ställföreträdar-frågan. När kommer det förslag om ställföreträdare?Det är viktigt att de som inte kan uttrycka sig harnågon som kan hjälpa dem med det, och att den rättenär lagstadgad. Det ska finnas någon som fungerarsom dessa människors röst. Personalen ska inte behö-va strida mot svensk grundlag, gömma tabletter undersmörgåsen och låsa in. Det är en kvalitetsfråga. Närkommer ställföreträdarfrågan att lösas?En annan fråga på det temat är rätten att välja bortvård och omsorg. Det är i allra högsta grad en kvali-tetsfråga. Man ska inte bara få välja vård. De som harbott i äldreboende och blivit misshandlade och fåttmask och larver i bensår ska kunna säga att de intevill vara där utan någon annanstans. En äldre personska kunna flytta utan att göra en ansökan som skaprövas.Det finns många andra saker. Det är klart att viinte kan diskutera alltihop här, socialministern, menjag vill ändå skicka med att vi för att öka kvaliteteninom äldreboendena måste ta till vara alla de sköters-kor - det är tusentals - som jobbar inom äldreboen-dena. Regeringen har sagt nej till dem. De måste fåfortbilda sig, och de måste få ökad förskrivningsrätt.Det gäller medicinsk tillsyn, som jag tycker är väldigtviktig.Det handlar om att kunna ge läkare över 67 möj-lighet att verka. Många av de läkarna jobbade inomäldrevården och hade utbildning i geriatrik.Det handlar om att äldre inte ska behöva vänta ettpar år på behandling. De ska få vårdgaranti och blibehandlade inom ett par veckor.Jag förstår mycket väl att vi inte kan ta upp alladessa frågor, men eftersom socialministern i sitt svartalar om åtgärder för att öka kvaliteten vill jag ta uppfrågor som jag tycker är av yttersta vikt och som vimåste ta med när vi diskuterar kvalitetssäkring inomvård och omsorg.Anf. 36 Socialminister ():Fru talman! Vi diskuterar trots allt dels den fak-tiska kvaliteten, dels kvalitetssäkring och tillsyn, somär något skilt från detta. Tillsynen är faktiskt en delav kvalitetssäkringen. Vi ska veta att samhället harresurser att följa upp anmälningar och utöva tillsyn avverksamheten regelbundet för att försäkra sig om attkvaliteten är hög.När vi talar om den faktiska kvaliteten och möj-ligheten att utveckla den handlar det i hög grad om attöka resurserna till äldreomsorgen. Det är ingen tve-kan om detta.Jag ska återkomma till den rapport som harlämnats av , som Dagens Medicinrefererar. De redovisar de anmälningar som kommitin när det gäller äldreomsorgen. Det visar sig att mankan dra slutsatsen att de flesta anmälningar som ledertill allvarlig kritik gäller privat äldreomsorg. Om detinte vore en seriös diskussion, som vi trots allt oftahar, skulle vi utifrån detta faktum kunna dra slutsatenatt den privata äldreomsorgen är sämre.Jag tror inte alls att det är så. Jag tror att man i ettläge drev principen om att pressa kostnader, ochalldeles för många privata vårdgivare ställde upp pådetta och erbjöd kommunerna förmånliga avtal. Manfick med detta faktiskt sämre kvalitet.Man kan inte spara sig till bättre kvalitet. Jag äralldeles övertygad om det. Det går inte att göra detnär det gäller äldreomsorg.Det handlar om att ha tillräckligt med personal föratt garantera kvaliteten, och det handlar om att erbju-da personalen vidareutbildning inom arbetet.Där har vi ett mycket stort problem. Överhälften av dem som rekryteras till äldreomsorgensaknar adekvat utbildning. Då måste man först ochfrämst se till att förbättra utbildningen innan de an-ställs, men de som anställs måste erbjudas vidareut-bildning på jobbet. Arbetsgivaren har ett jättestortansvar för detta. Glädjande nog har åtta av tio kom-muner sådana program. De arbetar med att erbjudaalla anställda den här utbildningen. Jag får hoppas attdetta också gäller de privata vårdgivarna, för de be-höver arbeta på samma sätt.Jag tror alltså att vi, när det gäller tillsynen, har ettbra system, men även där handlar det om att se hurman följer upp de anmälningar som görs. Vi får enutvärdering av . Vi behöver också seöver vilka resurser som finns för tillsynsverksamhe-ten, men jag vill inte förespråka att vi skapar en myn-dighet. Jag tror att det system vi har fungerar, underförutsättning att det finns ett samarbete.Frågan som ställdes inledningsvis om huruvidaman ska ha en ny tillståndsprövning av verksamhe-terna är en fråga som egentligen faller tillbaka påfrågan om hur kommunernas verksamhet fungerar.Jag tror uppriktigt sagt inte på uppgiften att det finnsen rad äldreboende- och äldreomsorgsverksamhetersom inte skulle få tillstånd. Det är lätt att sägadetta, men det finns ju ingen verksamhet utan attkommunerna och de kommunala ansvariga nämnder-na faktiskt har fattat beslut om den. Det finns miss-förhållanden. Det finns sämre kvalitet. Det finnsbättre kvalitet. Det finns personalbrist i olika verk-samheter. Men jag tror helt enkelt inte att det är kor-rekt att svensk äldreomsorg skulle karakteriseras avatt det finns en rad verksamheter som inte skulletillåtas ifall man gjorde en tillståndsprövning.Det är viktigt att vi får se vad sägernär det gäller verksamheten.Anf. 37 ():Fru talman! Det här med att det finns verksamhe-ter som inte skulle få tillstånd är inte mina ord, utandet kom upp i socialutskottet häromdagen.Jag vill kort säga att jag har debatterat länsstyrel-sen med socialministern. Trots att man fick merpengar och resurser såg man att man inte klaradetillsynen. Vi har diskuterat , som själverkände att man inte hade något patientperspektivmed sig. Det var också alarmerande. Vi har diskuteratuppgifter i . Man har synat 150 anmäl-ningar och säger att det bara är toppen på ett isberg.Jag menar att jag diskuterar tillsynsmyndig-heten och att något måste göras därför att det intefungerar.Sedan är jag helt överens med socialministern omatt entreprenadupphandlingar och billiga lösningarinte är någonting som vi ska syssla med. Då hoppasjag att socialministern är ense med mig om att vi gören äldrepeng i stället, en peng som följer med denenskilde dit den vill och som varierar i storlek bero-ende på hur mycket vård och omsorg som behövs.