prot · GQ0939 · 2002-12-18 00:00:00 — An-talet arbetade timmar, antalet människor i verkligt arbete, har ökat ytterstmarginellt.Här ligger misslyckandet, att man inte har kunnat utnyttja konjunkturenbättre och fått mera fart på näringslivet.Vi går mot en utveckling där arbetslösheten börjar stiga kraftigt, ochfortfarande skenar sjukskrivningskostnaderna. Vad har då socialdemokratinför beredskap, för recept? Bara det faktum att a-kasseutgifterna stiger med enbudgeteringsmarginal på , som är felräkningspengar isammanhanget, gör att man inte ens tål en ökning av a-kassesutgifterna, änmindre för offensiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Vilken beredskap har Socialdemokraterna? Förklara för oss! Vilken be-redskap har ni för att hantera den här utvecklingen? Det är stora bekymmersom står inför, och socialdemokratin pratar bara om ochgamla goda tider.Anf. 178 () replik:Herr talman! Jag citerade en av arbetarrörelsens pionjärer, , som började verka . Jag pratade inte om arbetsmarknads-politiken . Det kanske hade varit bra om det hade funnits ensådan, så hade sluppit flytta till Amerika.Stefan Attefall säger att arbetslösheten stiger kraftigt. Antalet arbetslösavar 164 000, och är det 171 000. Är det kraf-tigt? I förhållande till att vi har en arbetskraft i landet på 4 383 000 männi-skor är det alltså en ökning på bland de arbetslösa. Då är det inte kraf-tigt.Jag ska också passa på att svara , som sade att arbetslöshe-ten bland afrikanerna har ökat . Ja, jämförelser i procent kan manalltid göra. Men tittar vi på antalet ser vi att det är 300 personer. Det är be-klagligt, men låter mycket mer. När vi hanterar sådana här siffror är detviktigt att vi försöker göra det så att människor förstår. Det handlar om 300personer. Jag erkänner att det är för många, men låter helt annorlunda.Jag menar trots allt att den socialdemokratiska arbetsmarknadspolitikenhar varit framgångsrik, och det ska den förbli. Jag kan inte föreställa mig atten socialdemokratisk regering skulle sitta overksam om arbetslöshetssiffrornastiger. Då måste man göra någonting åt det, och det är man också beredd attgöra.Anf. 179 () replik:Herr talman! , med sin fackliga bakgrund, höll ett väldigtengagerat anförande om arbetsrätt och så vidare. Jag tänkte knyta an till detoch till mitt anförande om EMU-frågan. Det är ju inte helt enkelt - för att intesäga omöjligt - att kombinera ett ja till EMU med en stark arbetsrätt.I regeringens egen utredning om stabiliseringspolitik konstaterar man attstärkt anställningstrygghet inte hör hemma i en skriver i sin rapport : Därför är det braom det i invanda rättvisetänkandet försvagas, anser KI, eftersom vidett EMU-medlemskap ökar kostnaderna för sociala rättvisenormer. Attgenomföra uppenbara försämringar för löntagarna lär inte ske utan motstånd.Så skriver . Samma inställning finns i regeringensegen utredning om stabiliseringspolitik.Då kommer jag till vårt krav, som jag menar är fullt rimligt. I sammastund som vi fattar beslut om arbetsrätt, om arbetsmarknadspolitik och omsådana områden som har direkt bäring på EMU, vore det inte rimligt att bely-sa vilka skilda förutsättningar vi har inom EMU respektive utanför EMU?Anf. 180 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är viktigt att man belyser EMU från allautgångspunkter, när det nu ska folkomröstas om det.Jag är däremot fullständigt övertygad om att det inte spelar någon roll omvi finns i EMU eller ej, därför att lönebildningen måste följa den övriga euro-peiska nivån. Vi kommer inte att klara den, som vi säger, fulla sysselsätt-ningen och nå 80-procentsmålet om vi inte har en lönebildning som håller sigpå den europeiska nivån.Av det skälet ser jag inte att det skulle bli betydligt svårare att vara med iEMU än att stå utanför.Anf. 181 () replik:Herr talman! har tittat på det här, vilken påver-kan och vilket tryck internationaliseringen i sig sätter kontra EMU-frågan.Där säger man att EMU innebär en fundamental skillnad vid ekonomiskakriser som specifikt träffar vårt land. Det var också den redovisningen vi fickfrån när de besökte arbetsmarknadsutskottet. En dåligtfungerande lönebildning inom EMU får mycket mer långtgående negativakonsekvenser än om vi står utanför.Förhoppningsvis ska debatten nu inte komma att handla om det som ja-sidan tydligen vill, om krona eller euro, utan det blir en seriös debatt där mantar upp frågan om arbetsrätten. Den ska handla om vad regeringens egenutredning egentligen menar med arbetsgivarnas ökade förhandlingsstyrka,vad man menar när man säger att stärkt anställningstrygghet inte passar in iEMU och vilka reformer man talar om när man säger att man måste göra detlättare att genomföra lönesänkningar för löntagarkollektivet.Då är man inne på just de grundbultar som värnar, somkollektivavtal, facklig tillhörighet, facklig förhandlingsstyrka och så vidare.Jag hoppas att vi inom EMU-debattens ram kan återkomma till de här frågor-na.Anf. 182 () replik:Herr talman! Det förs diskussioner i LO där man säger att det ska varabuffertfonder. Andra säger att man just ska kunna möta eventuella struktur-förändringar i svenskt näringsliv. Det finns också de som säger attöverskottsmålet över en konjunkturcykel skulle vara i stället för ochatt finanspolitiken skulle sköta det.Det viktiga är att kollektivavtalet fortfarande får behålla sin betydelse, inte underminerar kollektivavtalets roll. Där är det också viktigt att maninom den sociala dimensionen i EU verkligen belyser vikten av att det intesker en social dumpning.Vi är inne på en EMU-debatt , som jag inte hade tänkt att vi skulle tavid detta tillfälle. Det finns säkert anledning att komma tillbaka till den förefolkomröstningen. Men likväl som det kanske finns stora fördelar med att gåin i ett EMU-medlemskap finns det sådant som är problem, och det måsteman också försöka belysa i den här debatten.Det viktiga för oss är att kollektivavtalet får en fortsatt stor betydelse påarbetsmarknadens område i Sverige.Anf. 183 ():Herr talman! Alla som uppmärksamt och intresserat tagit del av AU1 -det är säkert många personer som har gjort det - har kunnat läsa att det råderen bred politisk enighet om att en väl fungerande lönebildning har betydelseför tillväxten. Så skriver nämligen utskottsmajoriteten i betänkandet. Det ärbra.Men om man nu också menar det undrar jag varför i all sin dar regeringeninte gör något för att skapa ett klimat som främjar tillväxt. Det är staten somhar ett övergripande samhällsekonomiskt ansvar, ett ansvar som går utöverdet som parterna har för lönebildningen.Cirka en fjärdedel av vår ekonomi är i princip undantagen från konkur-rens genom den verksamhet som bedrivs i offentlig sektor. Det är även därsom den sämsta löneutvecklingen har varit.Även om det läggs ut mer verksamhet på entreprenad uppgår denendast till av all primärkommunal verksamhet. Marknader för 300 mil-jarder kronor borde kunna öppnas för konkurrens. En effektivisering om bara5 % på den offentliga sektorns inköp av varor och tjänster skulle ge möjlighetatt minska skatter med som nya af-färsmöjligheter för konkurrenskraftiga företag öppnas. Genom ökad mång-fald och konkurrens inom välfärdens kärnområden skulle alltså såväl kvalitetsom löner kunna utvecklas.Herr talman! Jag skulle kunna ställa frågan: Varför vill inte socialdemo-kraterna medverka till detta? De gör ju allt för att motverka en bättre funge-rande vård och skola.De låga lönerna inom vård- och omsorgsyrkena gör också att det lönar sigdåligt att fortsätta att arbeta. Många kvinnor som arbetar inom de här yrkenakänner att det finns inga alternativa arbeten att söka. Det enda som återstårnär man känner sig trött och utsliten är sjukskrivning och sedan kanske för-tidspensionering.Socialdemokrater talar gärna brett och vitt om dålig jämställdhet och storalöneskillnader inom näringslivet, särskilt på beslutande poster. har löneskillnaderna ökat med nästan sedan au-gusti 2001. En visar också att lönegapet mellanmän och kvinnor har ökat med ca i månaden.Bland de 18 myndighetschefer som regeringen utsåg fanns inte enenda kvinna. Och en kvinnlig generaldirektör tjänar i genomsnitt mindreän sin manliga kollega. Av 90 ambassadörer är endast 18 kvinnor.Förklara detta? Det vore kanske på sin plats att städa lite runt den egna dör-ren, socialdemokrater.Herr talman! Det är att skapar en arbetsmarknad som ärmer rörlig och öppen, en arbetsmarknad som är tillgänglig för alla. Jag menarinte bara att det är den geografiska rörligheten som måste öka utan framförallt den sociala. Den stora arbetskraftsreserv av faktiskt arbetslösa människorsom finns i måste mobiliseras, både för den enskildes skull och församhällets.Det gäller att skapa ett samhällsklimat som uppmuntrar arbete och kun-skap. Det ska alltid löna sig att arbeta och driva företag. Här har socialdemo-kratin sitt stora misslyckande. Ska fler ha ett meningsfullt arbete måste skat-ter på arbete och utbildning sänkas.Det handlar också om att alla människor, oavsett bakgrund, har kompe-tens som kan tas till vara om bara samhället erbjuder förutsättningar ochmöjligheter. I vårt samhälle ska alla få plats och känna genuin delaktighet. Ivårt blir inte hundratusentals invandrare ett alibi att använda somargument för att inte öppna vårt samhälle för den nödvändiga reglerade ar-betskraftsinvandring som krävs inom till exempel sjukvården.Herr talman! För att reformera lönebildningen behövs ett helhetsperspek-tiv och en tydlig rågång mot statlig inkomstpolitik. Lönebildning ska skelokalt, så att lönerna bestäms så nära den enskildes verklighet som möjligt,och vara individuell. Skatten på arbete bör sänkas. Det är inte någon nyhet,men vi moderater föreslår till exempel ett grundavdrag på samt ettförvärvsavdrag.Vi vill belöna utbildning och kunskap. Ta bort statsskatten som är att be-trakta som en saktt på utbildning och kunskap!Inför en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring! Modernisera kon-fliktreglerna på arbetsmarknaden genom bland annat proportionalitet i för-hållande till stridsåtgärdens omfattning och skada! Avskaffa sympatiåtgär-derna!Jag har visat på några angelägna förändringar. Det finns mycket mer attgöra för att få en rörlig och flexibel arbetsmarknad.Herr talman! Det är helt tydligt att den svenska arbetsmarknadspolitikenmåste läggas om för att uppmuntra och stödja arbetslinjen fullt ut. Vi mode-rater vill sätta den arbetslöse i centrum. Den arbetslöse ska inte vara enklienthos en arbetsmarknadsmyndighet utan en medborgare med rätt att få kvalifi-cerad service. Den enskilde måste själv få det avgörande inflytandet övervilken utbildning eller aktivitet som han eller hon ska satsa på för att sedankunna få ett riktigt jobb.Krav måste ställas på att insatser anpassas efter varje person. Det förut-sätter en mångfald, valfrihet och individualisering som nästan helt saknas idagens AMS-system. revisorer, som var eniga, pekar också i dennyutkomna rapporten på att det finns stora brister inom Arbetsmarknadsver-ket. Arbetsmarknadspolitiken måste alltså förändras i grunden, och nuvaran-de organisation anser vi ska läggas ned. En ny myndighet bör i stället ersättanuvarande AMV.Bland uppgifterna ska denna nya myndighet fungera som ett expertorgantill regeringen, där såväl regering som riksdag ska kunna få bra prognoser,analyser och andra underlag om arbetsmarknadsläget.I dag fungerar arbetsförmedlingarna relativt dåligt vad gäller att just göradet som namnet antyder: förmedla arbeten. Detta görs för det mesta på heltandra vägar, genom exempelvis egna kontakter, privata förmedlingar ellerheadhunting.Tillsammans med de andra borgerliga partierna föreslår vi i stället att ser-vicekontor upprättas i varje kommun, en plats för såväl de arbetslösa somandra arbetssökande. Man anmäler sig även där för att få ersättning från ar-betslöshetsförsäkringen. Den nya myndigheten bör få ansvaret för dessa ochfördela anslag och lokaliseringar.Med en sådan ny myndighet bör de arbetssökande få snabbare tillgång tillarbete. En kortare genomsnittlig söktid skulle till exempel kun-na ge en besparing på 1,4 miljarder i arbetslöshetsförsäkringen. Troligenkommer också förvaltningskostnaderna att minska drastiskt.Herr talman! Jag har talat om att arbetsmarknaden måste bli mer rörligoch öppen. Vi moderater vill att arbetsmarknadspolitiken ska sätta människori arbete, inte bara bevilja dem nya bidrag eller åtgärder. IFAU visar att vissaåtgärder till och med har negativa effekter.Den arbetsmarknadspolitik som regeringen har fört de senaste mandatpe-rioderna har kommit till vägs ände. Den fungerar inte. Den ger inte dem somär arbetslösa den bästa hjälp de kan få för att hitta ett nytt arbete. Därförbe-hövs en ny arbetsmarknadspolitik som uppmuntrar och möjliggör individu-ella lösningar.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 1.Anf. 184 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 1, 3 och6.Jag ska inte upprepa det som har sagts. Jag tror att det har blivit ganskatydligt att regeringen och majoriteten inte har en politik som fungerar i dagoch inte ens en beredskap inför de problem som finns och som även utskottethar erkänt.Det är ganska märkligt eftersom vi lever mitt i det som vi kallar informa-tionsåldern. Det verkar som om det tar för majoriteten att fåden information som finns tillgänglig, till exempel om antalet arbetslösa ökareller minskar.Det är också lite problem med matematiken. sade att dethandlar om 300 afrikaner och att det skulle betyda mindre. Då bordedet ha funnits bara 1 500 afrikaner på den svenska arbetsmarknaden förraåret. Ett sådant påstående är fantastiskt. Jag hoppas att kol-lar siffrorna lite bättre. Det kan inte finnas 1 500 afrikaner allt som allt pådensvenska arbetsmarknaden så att blir 300.I denna debatt har jag saknat det mer långsiktiga perspektivet. Man dis-kuterar mycket är bättre eller sämre än . Det är viktigt.Men jag tror att den svenska arbetsmarknaden har långsiktiga problem somockså är mycket viktiga. När , AMS:s generaldirektör,besökte arbetsmarknadsutskottet konstaterade han något utomordentligt vik-tigt. Han sade att sedan har vi lämnat varje högkonjunkturmed fler människor i utanförskap än vid tidigare högkonjunktur. Det sägernågot mycket viktigt. Det finns långsiktiga strukturella problem på densvenska arbetsmarknaden. Jag ser ingenting om det i regeringens politik ellerhos de partier som stöder regeringen. Det är en väldigt viktig sak.Vi har diskuterat om det är färre eller fler som är anställda november2002 än . Sanningen är att det är 8 000 färre. Det är den sta-tistiska sanningen. Det kan man gå till datorn och kolla. Men det är mycketviktigare att vi kan gå och se att det då var fler anställdaän eller förra året.Vi har ett problem. har det tillkommit 400 000människor i arbetsför ålder. Vi har färre jobb, mer än 100 000 färre jobb, och400 000 människor till. Vi har ett jobbunderskott på det långsiktiga planet påen halv miljon arbetstillfällen.Det borde diskuteras mycket mer här, och regeringen borde tänka mycketmer på detta. Alla dessa människor som inte är sysselsatta befinner sig iett utanförskap. Det kan heta socialbidrag, förtidspensionering eller vad somhelst, men det handlar om en halv miljon människor. Tyvärr är en stor del avdem invandrade personer. Det är naturligtvis utomordentligt allvarligt, intebara för att det inte är roligt att stå utanför. När det handlar om storagruppermänniskor som dessutom är avvikande och på många andra sätt står utanförväxer mycket allvarliga konflikter i vårt samhälle.Om vi misslyckas med arbetsmarknadspolitiken som vi har gjort - en halvmiljon jobbunderskott är givetvis ett misslyckande på lång sikt - skapar vimotsättningar. Vi skapar grogrund för det som vi kallar vardagsrasism ochkanske för lite andra saker. Det är allt detta som står på spel när vi talar omarbetsmarknadspolitiken på lite längre sikt.När jag kom till arbetade de invandrade svenskar-na mer än de infödda svenskarna. Under dessa har jag sett en katastrofinträffa. finns det forskare som inte alls är rasister som räknar på hurmycket invandrarna kostar. Det är ganska bra beräkningar. Slutsatsen är att vikostar . Det är underskottet, vad vi ger ochvad vi får, det vill säga: håller på att förlora pengar på oss.Det är en skandal. Det finns inget normalt samhälle som förlorar på in-vandrarna. Om det skulle vara det normala skulle vara jätte-fattigt. Om de skulle förlora på invandrarna, till exempel som oss30 miljarder , skulle vara ett helt annat land . Det är världenssupermakt.Någonting mycket viktigt har fallerat i som gör att vi hardetta katastrofala resultat. Detta resultat måste jag bära på och mina barn ochalla barn till människor som ser annorlunda ut. Vi blir anklagade för att varaparasiter, för att vara allt från muslimer till konstiga typer och dessutom iettnytt land som inte är vårt land. Det är utomordentligt dumt.Det kommer förklaringar: De var så många. Vi försökte - först medsvenskarna, verkar det som. Vi glömde de andra, men ska vi ta hand omdem också.Om det är så att ni glömde de invandrade svenskarna under den goda ti-den har ni gjort ett katastrofalt misstag. Om det någonstans växer motsätt-ningar i vårt samhälle är det när dessa människor som inte är födda här, somser annorlunda ut och kanske tror på andra gudar står utanför. Då växer idénom parasiter och allt som är annorlunda.Detta är socialdemokratins, och ansvar. Detär oerhört viktigt att diskutera dessa saker. Ni har inte bara misslyckats dettaår och dessa månader. Ni har misslyckats på lång sikt. Det behövs mycketstora förändringar.Anf. 185 () replik:Herr talman! anklagade mig för att ha läst på dåligt. Det är fak-tiskt arbetsmarknaden för utomnordiska medborgare i siffror från AMS. Detfinns 4 400 afrikaner inskrivna på arbetsförmedlingen. Därav är 1 500 ar-betslösa. Om säger att arbetslösheten har ökat är detför mig 300 personer.Anf. 186 () replik:Herr talman! är jag säker på att har problem medmatematiken. För det första menar du väl afrikanska medborgare och inte allaafrikaner? För det andra: Om 4 400 fanns på arbetsmarknaden och 3 000ungefär var sysselsatta då är mindre 600 och inte 300.Det som jag och många andra har sagt är att sysselsättningen minskarmed . Här är det problem med matematiken och lite till kanske. Detallvarliga och viktiga är det långsiktiga underskottet. Kan du inte säga någotom den halv miljon jobb som är det långsiktiga underskottet på vår arbets-marknad? Kan du inte säga någonting om hur ni ska ta hand om detta? Det ärviktigare än dessa 20 %.Anf. 187 ():Herr talman! Ingen politik i världen kan skapa jobb. Det är inte politikensom skapar jobb. Det är människorna. För att människorna ska kunna skapajobb krävs det vissa klara skapande villkor. Det är det som vi borde diskuterai dag. Så länge som vi säger att vi måste få människorna i jobb, vi måste gejobb så talar vi fel språk. Vi måste hitta möjlighet att befria människornasskapande kraft, och det gör vi inte. Vi har ärvt det här överperspektivet övermänniskan från många tidigare decennier. Det starka samhället ska ta handom, skapa jobb, fixa, lösa och klara av svårigheter. Vi glömmer att det starkasamhället lika gärna kan skapa hinder för människor och blockera möjlighe-ter när det starka samhället stelnar till i strukturer som inte accepterarförny-else.Efter tre år av debatter om invandrarnas arbetslöshet är det för mig ettfullständigt mysterium hur man kan blunda inför så många rapporter ochvetenskapliga undersökningar som bevisar att AMS och arbetsmarknadspoli-tiken inte fungerar. revisorer, förarbetsmarknadspolitisk utvärdering, IFAU, har gång på gång bevisat att ar-betsmarknadspolitiken inte fungerar och att det finns mycket stora brister hosAMS.Varje gång som vi samlas här för att diskutera de här frågorna är det somom de här rapporterna och undersökningarna inte fanns. Detta är inte borger-lighetens klagosång. Detta är vetenskapliga undersökningar som man blundarför. Jag ska bara läsa upp en liten del av de här rapporterna. Jag har läst dem.De innehåller en oerhört bra pedagogik. Alla människor som sitter här bordefaktiskt läsa dem i stället för att ägna sig åt retoriska övningar.Våren 2002 kommer den första utvärderingen av aktivitetsgarantin. Vi fårdå veta att arbetsförmedlarna är nöjda. Dessutom kommer det tydligen framatt många arbetsförmedlare inte har en aning om vad aktivitetsgarantin skainnebära och vilket innehåll denna ska ha. Vi ser också att de nya åtgärdernafylls med aktiviteter på olika sätt. Nästan en fjärdedel av förmedlingarnaerbjuder inte deltagarna heltidsaktivitet.Detta är bara ett exempel, för att inte tala om revisorers se-naste förgörande rapport. Om man läser den rapporten ordentligt kommerman till slutsatsen att vi har diskuterat fel saker . Eftersom dehär målen för arbetsmarknadspolitiken är felformulerade förlorar vi bara tidmed tomma ord när vi diskutera de här målen och om man har nått dem ellerinte. Detta har klart och tydligt analyserats i revisorers rapport.Det är klart att vi behöver en mycket stor och kraftig ansträngning för attförnya både arbetsmarknadspolitiken och våra debatter, vårt sätt att titta pådet här politiska området. Jag blir faktiskt mycket glad när jag tänker på denreformering av AMS som våra partier föreslår. Jag tror att den är absolutnödvändig. Det är bara genom att befria både de arbetslösa och arbetsför-medlarna från labyrinten av bestämmelser, rutiner, normer och regler som finns på området som man kan skapa verkliga förutsättningar för attmänniskor själva ska börja skapa jobb. Det är människorna som skapar jobb-en. Det är inte politiken eller byråkraterna. Kom ihåg det!Sedan är det en annan sak som vi måste tänka på mycket oftare. Vi måstesluta att säga att vi ska ge jobb till invandrarna. Vi måste komma ihåg attmänniskor som kommer till det här landet har mycket starka erfarenheterbakom sig och de kan själva skaffa sig jobb om det finns förutsättningar fördet, om det inte är för svårt. Men det är oftast väldigt svårt just på grund avförstelnade arbetsrutiner och förstelnade så kallade arbetsmetoder.Jag har träffat många arbetslösa invandrare, och jag arbetar tillsammansmed dem. Jag har inte träffat en enda av dem som säger att han eller hon harfått hjälp på arbetsförmedlingen. Däremot har jag träffat invandrare somsäger att den dagen som AMS läggs ned ska man ha kalas.Apropå den intressanta polemiken om hur många afrikaner som har ellerinte har förlorat sina jobb vill jag säga att det inte går att räkna därför attviinte har en korrekt statistik. Vi är en liten arbetsgrupp som jobbar för lång-tidsarbetslösa akademiker från andra länder. När vi försökte hitta möjligadeltagare i ett arbete med vissa mycket specifika program upptäckte vi att viinte kunde hitta dessa arbetslösa. Så fort en invandrare blir svensk medborga-re försvinner han någonstans i den anonyma massan av arbetslösa. Då kanman säga att man bara har 4 000 afrikaner på arbetsmarknaden, för de andrahar blivit svenska medborgare. De räknas inte längre som afrikaner.Vi har en annan mycket intressant konstighet i statistiken över befolk-ningen. Det är utomlands födda. En mycket arg finländsk dam har en gångförklarat för mig att hennes barn var födda i och alltså räknadessom tyskar. Hon är finska.Hennes man är finne, men barnen som råkade födas i är utom-landsfödda i , och enligt svensk befolkningsstatistik är de alltsåantagligen tyskar.Om vi vill ha en möjlighet att jobba ordentligt med de här frågorna måstevi förnya allt. Målen, arbetsmetoderna, strukturen, statistiken - allt måsteförnyas.En annan mycket rolig historia i statistiken är de "övriga". Det finns enstapel i befolkningsstatistiken i vilken ingår människor som inte är arbetslösa,som inte studerar, som inte är långtidsjukskrivna, som inte är sjukpensionera-de och som inte är hemmafruar men som är "övriga". Vi vet inte vilka de äroch på vilket sätt de överlever från dag till dag.Det vore väldigt intressant om vi kunde få ordning på denmycket enkla men grundläggande del av arbetsmarknadspolitiken som stati-stiken utgör.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .