prot · GP0985 · 2002-03-20 00:00:00 — Det är elevers och föräldrars val och un-dervisningens kvalitet som är det väsentliga, inte vemsom driver en skola.Vi kan också konstatera att fler fristående skolorär bra för svensk skolutveckling. Nya idéer och ar-betsformer utvecklas både i fristående skolor och inteminst i de kommunala skolorna. Framväxten av fleraalternativ har varit och är en vitaminkick för helaskolsystemet. Det är en positiv utmaning för allaskolor när man inte kan räkna med att elever avkommunen placeras i närmaste skola, utan att manfaktiskt måste vinna elevernas, föräldrarnas ochSkolverkets förtroende för sin verksamhet.Det senare är inte oväsentligt. Tillsynen av de fri-stående skolorna är en viktig kvalitetsutveckling. Dehär skolorna granskas regelbundet, får kritik ochmöjligheter att rätta till fel och brister. Det tråkiga ärdock att detta inte ges till de kommunala skolorna,som ju är så många fler. De får inte samma uppmärk-samhet. Får vi mer att säga till om ska vi rätta till det.För elevernas skull ska alla skolor granskas och ut-värderas regelbundet av ett fristående kvalitetsinstitut.Herr talman! Det finns en kraft som fortfarande ärförbisedd när det gäller svensk skola. Det är elevernaoch föräldrarna. publicerades enundersökning av som visade att de flestabarn trivs ganska bra eller mycket bra i skolan. Det ärroligt för oss som sysslar med skolan. Men trivseln ärstörst i friskolor. Där säger att de trivs mycketbra, medan i de kommunala skolorna harsamma uppfattning.Föräldrar med barn på friskolor anser också att dei högre grad kan påverka sitt barns skola. Men hela37 % som har barn i den kommunala skolan anser attde har ganska små möjligheter att påverka. Ytterliga-re anser att de har nästan inga möjlig-heter alls att påverka sina barns skolgång när de harbarnen i en skola. Friskoleföräldrarnautnyttjar också enligt den här undersökningen i högregrad sina möjligheter till inflytande.Vi vet allihop att det här är faktorer som positivtpåverkar barnens utveckling och studieresultat. Kan-ske bortsett från skolan är ingenting viktigare änengagerade föräldrar. Med tanke på att tusentals ele-ver lämnar skolan med otillräckliga resultateller dåligt självförtroende har vi anledning att arbetakonstruktivt för att alltfler elever får chansen att gå iden skola som han eller hon själv valt, vare sig det ären friskola eller en skola. Att avvisa desocialdemokratiska förslagen är att ta ett viktigtsteg på den vägen.Anf. 35 () replik:Herr talman! ställer en del frågorsom jag svarade på redan i mitt inledningsanförande.Även om upprepning är all kunskaps moder tror jaginte att det hjälper i det här fallet. Jag skulle i ställetvilja ta upp ett par andra frågor.Ni är väldigt knappa med orden i era texter, ochjag har därför i stället för att se vad som står i dessagått till era motioner. I er kommittémotion skriver nigång på gång om friskolorna som dynamiska ochframgångsrika och framhåller att de gör stora fram-steg, medan ni däremot beskriver de kommunalaskolorna med ord som "problem", "brist på kvalitet"och "industrialistiska". De släpar efter, de är inte friaosv. Allt detta är hämtat ur er kommittémotion.Är det här er bild av skolan? Går enligt er skilje-linjen mellan bra och dåliga skolor mellan friståendeskolor och kommunala skolor? Jag har besökt mångaskolor med olika huvudmän, och min bild är att deflesta skolor är bra, både kommunala och fristående.Det finns också sådana som inte är så bra, bådekommunala och fristående.Ni skriver vidare att en skola inte ärfri. Det är ett direkt citat. Hur vill ni beskriva en skolasom har t.ex. Livets Ord som huvudman? Är den fribara därför att den betecknas som fristående?Jag har alltså två frågor. Går för det första enligtModeraterna skiljelinjen mellan bra och dåliga skolormellan fristående skolor och kommunala? För detandra: Om kommunala skolor är ofria hur vill ni dåbeskriva t.ex. Livets Ords skolor?Anf. 36 (m) replik:Herr talman! Jag ska för en gångs skull säga attjag är överens med . Man kan inte draen skiljelinje mellan friskolor och kommunala skoloroch säga att den ena typen är bra och den andra dålig.Jag har själv mest erfarenheter av kommunala skolor,och jag delar uppfattningen att flertalet av dem ärmycket bra. Men jag kan också se att väldigt mångaskolor har fått en kick av att vi har infört rätt ochmöjlighet att välja skolor och av att det är möjligt attstarta och driva friskolor. Det har inneburit att ocksåkommunala skolor har fått ökade möjligheter attpröva nya idéer och att utveckla verksamheten, ochdet har betytt väldigt mycket.Vi hade när de kommunalaskolorna var väldigt reglerade. Det har vi ändrat på,och det har också fått betydelse att de så att säga harfått konkurrenter.Det är riktigt att vi ofta beskriver de positiva si-dorna av friskolor. Det är ju så att de flesta av demhar startats av elever, föräldrar och andra som bl.a.drivs av en idé. Det finns en entusiasm och en vilja,och det skapar naturligtvis utmärkta förutsättningarför att göra någonting riktigt bra. Det är ingen händel-se att det blir så, och jag tycker att vi har anledningatt ta vara på den möjligheten.Vad gäller frågan om friheten skulle jag kunnakontra med att säga att även ju anseratt kommunala skolor behöver ett mer avregleratregelverk. I diskussionen framhålls det ofta att fristå-ende skolor generellt har mer frihet än de kommuna-la. Så är det. Deras regler är inte lika tydliga. Det kanvara ett problem. Men därtill har detta gjort det möj-ligt för friskolorna att utveckla en profil, att erbjudaalternativ som de kommunala skolorna inte har.Jag tycker inte att man ska peka på enstaka exem-pel, som gjorde. Alla skolor måstenaturligtvis granskas också utifrån den kultur sompräglar den enskilda skolan.Anf. 37 () replik:Herr talman! Om ni nu har denna nyanserade bildav vad som är goda och dåliga skolor, hade det varitbra om något av den hade återfunnits i den motionsom ni har väckt. När folk läser sådana aktstyckenkan de lätt för sig att en bra skola enligt er per defini-tion måste vara en enskilt ägd fristående skola.Beatrice säger att det finns så många fristå-ende skolor där man har entusiasm och vilja ochjobbar på ett bra och engagerande sätt. Visst finns detdet. Men detta finns också i kommunala skolor. Detär ingenting som skiljer fristående skolor från kom-munala skolor.Jag kan garantera att det i den skola jag besökte ifredags i fanns både vilja och entusiasm.Dessutom fanns en god portion av mycket fin kun-skap om barns och ungdomars läs- och skrivinlärning.De når dessutom goda resultat.Moderaterna liksom de övriga partierna i majori-teten i utskottet blundar för det faktum att kommu-nerna har en kostnad för att uppfylla skolplikten. Jagställde i mitt inledningsanförande frågan varför niblundar för detta.T.o.m. erkänner att ensådan skolpliktskostnad finns. Om man inte ser detnär man fördelar medlen till fristående skolor blir dettill nackdel för de elever som går i den kommunalaskolan. Den ska ju också bära den kostnaden. Varförser ni inte detta? Varför blundar ni? Varför tycker niatt en skola som inte har den kostnaden ändå skakompenseras för den? Varför är ni emot den öppenhetoch demokratiska insyn i de fristående skolornasverksamhet som borde vara en självklarhet? Det bor-de väl vara en styrka för dem snarare än en fara.Anf. 38 (m) replik:Många rapporter visar att det finns problem medett svagt ledarskap som präglar många kommunalaskolor. Det är också längre beslutsvägar i de kommu-nala skolorna vilket hämmar det engagemang somEva påpekar finns. Jag vet att det finns.Men det har svårt att tränga igenom. Det är det somgör att många lärare tycker att det är ett lyft att bytaarbetsgivare och arbeta i en friskola i stället. Där gårdet lättare att förändra och förnya. Vi har en del för-slag, som jag inte ska ta upp här, som handlar omsnabbare beslutsvägar också i de kommunala skolor-na.Vi blundar inte för skolpliktskostnader. Problemetär att kommunerna verkar ha svårt att redovisa vaddet faktiskt innebär. Det har också visat sig svårt att ipraktiken leva upp till den ambition som finns i lag-stiftningen om likvärdiga ekonomiska villkor. Vi villinte lägga ytterligare sten på bördan. Den princip somvägleder majoriteten i utskottet är att det ska varalikvärdiga ekonomiska villkor. Om kommunen harkostnader som en friskola inte har ska det naturligtviskunna märkas. Men vi är inte för schablonmässigadefinitioner och att man självklart drar undan pengarsom kommunerna ska behålla. Det är skillnaden.Man kan alltid diskutera insynen. Undersökningardär man har frågat elever och föräldrar visar att detycker att de har mer insyn och större möjligheter attpåverka i de fristående skolorna än i de kommunala.Ni vill ytterligare politisera och därmed skapalängre beslutsvägar. Det krånglar till insynen ochinflytandet, som uppenbarligen fungerar ganska bra ide fristående skolorna. Här skiljer vi oss åt. Det ärviktigt att det tydliggörs i debatten.Anf. 39 () re-plik:Herr talman! Som vänsterpartist tycker jag att detär viktigt att barn och ungdomar med olika erfaren-heter, kulturer och sociala tillhörigheter tillbringar tidtillsammans . Idén som en samman-hållen likvärdig skola för alla är grundbulten i svenskskolpolitik. För är det naturligt att iförsta hand lägga ned energi och kraft på att utvecklaoch förbättra den kommunala skolan. För oss är strä-van mot ökad jämlikhet och minskade klassklyftoröverordnad rätten att fritt få välja skola.Ytterst handlar det för oss om demokrati. Elevermed olika social och kulturell bakgrund, olika förut-sättningar och intressen ska mötas under skoltiden.Därför är vår principiella uppfattning att skolsystemetska kontrolleras demokratiskt av hela samhället, ochvi är och har varit kritiska till framväxten av friståen-de skolor. Egentligen kan man fundera över om maninte borde använda ett annat begrepp än friståendeskolor - fristående från vad? Det vore kanske bättreom man talade om enskilda eller privata skolor, imotsats till offentliga.Herr talman! För ganska precis de-batterades här i kammaren de fristående skolorna.Regeringen aviserade då en proposition om de fristå-ende skolorna. Vi från välkomnadeinitiativet och redogjorde kort för några av våra ut-gångspunkter i ett kommande eventuellt samarbete.I den debatten sade vi bl.a. att breda lösningar isig inte är fel, men en utveckling där borgerliga vär-deringar ska vara tongivande blir inte bred. Vi kon-staterade också att vi var beredda att konstruktivt gåin i förhandlingar för att utifrån ett barn- ochelevperspektiv forma en skola för att ge alla barnmöjlighet att nå målen i läroplanerna. Vår huvudin-riktning var klar: en likvärdig, sammanhållen, solida-riskt finansierad och demokratiskt styrd skola.Några av de övriga utgångspunkter vi från Väns-terpartiet angav inför det kommande arbetet var:- Vi menade att det var viktigt att stärka kommu-nernas möjlighet att påverka etableringen av fri-stående skolor. Vi angav som vår principiella in-ställning att lagstiftningen skulle förtydligas, så attSkolverket får förklara en fristående skola berätti-gad till bidrag endast om kommunen i fråga till-styrker ett sådant beslut.- Vi menade att det vore rimligt att lagstiftningenbeträffande krav på lärarnas pedagogiska utbild-ning också omfattade de fristående skolorna. Allt-så, det ska ställas samma krav på pedagogisk ut-bildning i de fristående skolorna som inom det of-fentliga skolväsendet.- Vi menade att den rådande ordningen där de fri-stående gymnasieskolorna i praktiken har riksre-krytering på alla sina program måste ändras. Vimenade att systemet utgjorde ett problem förkommunernas ekonomi och skolplanering och attde kommunala skolorna missgynnades på de fri-stående skolornas bekostnad.- Vi menade att vinstintresset inte ska styra skolanoch hänvisade bl.a. till förra skolministerns utta-lande i vilket hon klargjorde att vinstintresset intevar förenligt med hennes sätt att se på skolan.Detta ansåg vi , och det gör vi fort-farande.Herr talman! Arbetet med propositionen inleddes.Tidigt under det arbetet framgick att den kanskestörsta meningen med ett förslag om skärpningar avregelverket för de fristående skolorna var att tillfreds-ställa och lugna den socialdemokratiska partikongres-sen. Tidigt blev det också klart att på enlång rad avgörande punkter skulle gå den högerleddaborgerlighetens idéer till mötes. Propositionen skulleläggas fram ändå, och här står vi nu med ett i storutsträckning slaktat förslag.Det bör kanske sägas att vi från Vänsterpartiettydligt uttryckte vår tveksamhet för att över huvudtaget lägga fram ett förslag men utan att få gehör. Visade: Vi tar debatten i valrörelsen. Vi har ingen kon-gress att tillfredsställa. Vi vet var vårt parti står, vi vetvad vi vill!Nåväl, nu står vi här och kan konstatera att en delav de förslag vi tycker är bra, t.ex. kravet på lärarbe-hörighet, äntligen genomförs medan en rad andraförslag i rätt riktning avslås. Däribland finns förslagom ökat kommunalt inflytande, ökad kommunaluppföljning och utvärdering, en ökad demokratiskinsyn och rättvisare ekonomiska regler. I anslutningtill de kommentarerna vill jag yrka bifall till reserva-tion 9.Som sagt, jag ser fram emot en valrörelse där fleraav de frågor som vi nu debatterar kommer att finnasmed. Inför de dusterna kunde det vara intressant atthöra om det från borgerligt och miljöpartistiskt hållfinns över huvud taget någon form av kritisk inställ-ning till de fristående skolorna. Jag tillhör dem somhar vågat och vågar kritisera den kommunala skolanför dess brister. Det är viktigt att vara nyanserad i dendebatten och våga se på olika skolformers fördelar,förtjänster och brister. Jag vet mig aldrig ha hörtnågon borgerlig kritik mot exempelvis skolor drivnaav Livets Ord eller av scientologerna.Vad som också är intressant är var Socialdemo-kraterna befinner sig. Har bytet på ministersidaninneburit en positionsförändring? Uttalanden ombetygen och kvarsittning för elever och det jag iblandkan tolka som en positiv attityd till de friståendeskolorna får mig och ibland att undra.Nu när utbildningsministern ändå är här för att delta idebatten - vilket är mycket bra, och jag välkomnarhonom varmt till debatten - kanske jag kan få någotlugnande besked.Talet om att en politik för en gemensam, sam-manhållen och demokratiskt styrd skola ska utveck-las. Talet om att utbildning inte är en marknadsplatsoch att inget vinstintresse ska styra i skolan. Talet omatt den socialdemokratiska kongressens inriktning ombetygen ska följas. Jag förutsätter att dessa påståen-den fortfarande har sin bäring. Jag hoppas att utbild-ningsministern kort kan beröra dem i sitt anförande.Förutom den gemensamma reservation somVänsterpartiet har tillsammans med Socialdemokra-terna, och som jag redan har yrkat bifall till, har vi enegen reservation. Vi pekar där på det faktum att varman går i skola är hårt knutet till klassbakgrund ochetnisk bakgrund. För oss bör huvudregeln vara när-hetsprincipen. Vi menar att det av borgerligheten såhårt försvarade begreppet fritt skolval faktiskt för-stärker den rådande segregationen. Därför yrkar jagbifall till reservation 13 under mom. 27 och 29.Avslutningsvis hoppas jag att få se fram emotfortsatta debatter om skolan - debatter som handlarom värderingar, debatter som handlar om höger ochvänster, debatter som handlar om synen på kunskap,debatter som handlar om demokratiskt inflytande ochdebatter som handlar om resurser. Vänsterpartietvälkomnar de debatterna.Anf. 40 (m) replik:Fru talman! har framfört sittpartis åsikter tidigare i denna kammare, och vi vet attni inte tycker om friskolor. På det senaste mötet nihade om makten och ägandet kom beskedet att ni skaåterkommunalisera friskolor. Finns det någon planfrån för hur snabbt ni vill lägga ned de488 fristående grundskolorna och de 169 friståendegymnasieskolorna?Uppenbarligen är närhetsprincip och annat vikti-gare. Vill ni avskaffa elevers och föräldrars möjlig-heter att välja skola? Det inbegriper också rätten attvälja i det kommunala skolväsendet.Anf. 41 () re-plik:Fru talman! Jag befann mig inte på konferensenom makt och ägande i . Jag befann mig pålandsbygdsriksdagen i . Där diskuterades ocksåskolfrågor, vilket var intressant.Nej, naturligtvis är det inte en socialisering avexisterande fristående skolor. Det vet väl om. Vad vi diskuterade i , trorjag, är den princip vi har. Den principen har jag redo-gjort för här tidigare, som också säger.Jag sade: Därför är vår principiella uppfattning attskolsystemet ska kontrolleras demokratiskt av helasamhället. Vi har varit och är starkt kritiska till fram-växten av fristående skolor.Där är vi, och där står vi. Vi tycker att skolan skakontrolleras gemensamt. Men vi vet vilken utvecklingvi har. talade om att hon hade besöktmånga kommunala skolor och fristående skolor. Dethar jag också. Jag tror att jag ungefär vet hur det serut.Beatrice frågade mig också om valfriheten.Vi hade en debatt här tidigare då vi diskuterade val-friheten utifrån ett trygghetsbegrepp. Det var tryggtatt veta att man kunde välja.Det tryggaste är när jag vet att jag har en bra ochväl fungerande skola i min närhet som en del i helamin miljö. Det tror jag är det absolut viktigaste.Anf. 42 (m) replik:Fru talman! Det var tråkigt att var med på vänsterkonferensen. Uppenbarligenär det så enligt den information som har gått ut bestämde sig för att återkommunalisera frisko-lor.Det är inte en socialisering, säger . Jag vet inte vad man ska kalla det för. Om niska återkommunalisera fristående skolor måste nitänka till om hur det ska gå till. Det behöver väljarnafå besked om före valet.Lennart säger att det är en princip.Men nog måste väl ändå också vara ettparti som försöker förverkliga sina principer. Är detinte därför ni sitter i och i andra politiskaförsamlingar?Jag tycker att ni måste komma till skott. Vad ärdet ni vill göra? Vill ni bara stoppa möjligheten förfristående skolor att starta, eller tänker ni göra detsom sades på kongressen och återkommunaliseradem?Jag behöver inte ställa någon mer fråga om valfri-heten. Det tryggaste är uppenbarligen att bli placeradav byråkrater och politiker. Det var det dummaste jaghört. Det måste väl vara viktigt för människor oavsettvar de bor att ha rätten att själva välja vilken skola devill ha sina barn i eller vilken skola de vill gå i.Anf. 43 () re-plik:Fru talman! Jag kan börja bakifrån med frågan omvalfrihet. Skola och välfärd är faktiskt demokratiskarättigheter. De är inte varor. Barn och föräldrar måsteäven i värld vara elever och medborga-re och inte kunder. Att försöka marknadsanpassaskolan och skapa ett köp-sälj-förhållande är ett steghelt i fel riktning.Det är väl bra om det är tydligt mellan höger ochvänster. Man avvisar raljant vårt resonemang omnärhetsprincip i stället för att sakligt bemöta det jagsäger. Det viktigaste för människor måste väl vara attha en bra väl fungerande skola i sin närhet som fun-gerar som en del i en helhet.Nej, i värld ska det vara glättigapamfletter där man ska välja mellan hur många pro-gram som helst. Jag vet inte hur många program detfinns att välja mellan i . Jag har ingenaning om det, men jag tror att det är väldigt många.Inte vet jag om elever har blivit lyckligare av det iStockholm. Det betvivlar jag. Det finns tecken somtyder på att det har lett precis till det vi från Vänster-partiet har talat om , nämligen att segrega-tionen ökar.Det var därför jag inledde mitt anförande med attsäga att vi från tycker att skolan skavara en mötesplats för alla elever. Jag kan aldrigacceptera att genom sitt köp-sälj-förfarande vill skapa en ökad segregation.Anf. 44 ():Fru talman! ändrades reglerna förfinansiering av fristående grundskolor och gymnasie-skolor. Bidragen var statsbidrag sombeslutades av regeringen. Det infördes ett nytt bi-dragssystem som innebar att bidraget skulle lämnasav den kommun där skolan var belägen. Vidare fickalla friskolor som godkänts av rätt att fåersättning som ungefär motsvarade den ersättningsom de kommunala skolorna erhöll.Detta var en viktig reform på skolområdet. Detvar också då den s.k. närhetsprincipen övergavs. Detinnebar att elever och föräldrar fick större möjligheteratt välja andra skolor än de där de annars skulle hatilldelats en plats. De förändrade förutsättningarna harinneburit att fristående grund- och gymnasieskolorblivit allt vanligare och att konkurrensen mellan sko-lor om eleverna har ökat.År 2000 fanns det 5 643 grund- och gymnasie-skolor i . Av dessa var 371 fristående grund-skolor och 72 fristående gymnasieskolor. ärsiffran något högre, men av alla elevergår i fristående skolor vilket trots en ständig ökningär en låg siffra i ett internationellt perspektiv.Även lärarnas och pedagogernas intresse för attarbeta i fristående skolor ökar.Under våren 2001 kom en statlig utredning och endepartementsskrivelse som båda två gav en positivbild av fristående skolor. I skola konstaterades att fristående skolorinte är något hot mot utbildningen i den kommunalaskolan. Vad som är av intresse är att även barn somgår i en skola gynnas av att det finns fri-stående skolor i närheten på grund av de positivakonkurrenseffekterna, konstateras det i rapporten.Även utredningen gymnasieskolor -hot eller tillgång? är i grund och botten positiv tillfriskolorna. I rapporten ges ett antal förslag till regel-förändringar för att kommunala och fristående gym-nasieskolor ska konkurrera på lika villkor. Ingenstansföreslås en tillbakagång eller försämring för friståen-de skolor.De fristående skolorna har hjälpt till att bryta uppden ofta stela synen på undervisningen. I deras spårhar det blivit möjligt för lärare, pedagoger och föräld-rar att utveckla pedagogik och metoder också i denkommunala skolan.Gjorda undersökningar och statistik visar ocksåatt antalet elever i som inte klarar God-känt är färre i de fristående skolorna jämfört med dekommunala skolorna.Fru talman! Med detta som bakgrund är det ytterstmärkligt att Socialdemokraterna och Vänsterpartietgenom skärpt lagstiftning försöker göra det svårareatt starta och driva fristående skolor.Regeringens proposition innehåller en rad förslagsom skulle sätta käppar i hjulen för fristående skolor iframtiden. Förslaget att tillsätta en särskild nämnd -en politisk överrock - för tillståndsgivning för fristå-ende skolor och att ge kommunen möjlighet att säganej till skolor på grund av läge och storlek och ävenatt överföra tillsyns- och uppföljningsansvaret tillkommunerna är enligt vår mening ett försök att ökaden politiska makten och styrningen av skolan.Kristdemokraterna motsätter sig en sådan utveck-ling på det bestämdaste. Den nuvarande ordningenmed som tillståndsgivare och tillsyns-,utvärderings- och uppföljningsansvarig för friståendeskolor är enligt vår mening fullt tillräcklig.Politikernas ansvar måste vara att presentera olikaalternativ men med lika villkor. Men valet av skolaoch skolform måste alltid få vara den enskilda ele-vens och hans eller hennes förälders rätt. Detta är enviktig grundprincip för oss kristdemokrater.Fru talman! Det är glädjande att valtatt inte gå på Socialdemokraternas och Vänsterparti-ets friskolefientliga linje, utan ser friskolan som ettalternativ och en möjlighet.För oss kristdemokrater är det en självklarhet, frutalman, att också de fristående skolorna ska arbetaefter nationella läroplaner och skolplaner oavsettvilken inriktning den fristående skolan har. Skolla-gens krav på lärarbehörighet för den kommunaltdrivna skolan måste gälla även för de fristående sko-lorna.Fru talman! Vi anser att friskolepropositionen in-nebär tre steg bakåt. Därför vill vi avslå propositio-nen, men väljer ändå att försöka lindra de negativaeffekterna. På väsentliga punkter har vi fått gehör förvåra förslag, men på en del punkter anser Kristdemo-kraterna att utskottsmajoriteten borde ha gått längre.Vi kan inte förstå varför en fristående skola inte tillfullo ska få göra avdrag för sina momskostnader, utanatt det ska behöva gå via den kommunala ersättning-en. Vi ställer oss också tveksamma till begränsningeni rätten att välja skola.