prot · GP0963 · 2002-02-05 00:00:00 — Men jag är nyfiken på att höra omKristdemokraterna har bestämt sig för att storsatsaytterligare medel på förskolan. Jag menar utöver dedrygt 5 miljarder som regeringen satsar. Då får vinaturligtvis föra resonemang om det.Anf. 63 ():Fru talman! Jag ska inte göra som skolministern,undvika att svara på frågan. Jag ställde en enda frågaoch så får jag fyra eller fem motfrågor. Men jag hop-pas att skolministern svarar på frågan i nästa inlägg.Frågan lydde: Hur många barn anser ministern detvara möjligt att ha per anställd? Vad menar skolmi-nistern med lämpligt antal och lämplig storlek?Sedan säger skolministern att Kristdemokraternahar bedrivit ett aktivt motstånd mot förskolan. Ytter-ligare odling av en myt. Det här är en myt. MenKristdemokraterna har velat ha fler alternativ, valfri-het för föräldrarna att själva välja. Vi vill inte frånkristdemokratiskt håll bestämma hur ordna sin barnomsorg. Vi vill ge att själv bestämma. Det gör man däremot intefrån socialdemokratiskt håll. Man subventionerar ochlyfter fram en enda barnomsorgsform. Det innebär attföräldrarna inte har någon valfrihet. Det är som sagtvar en myt att på något sätt skulleha motarbetat förskolan, men vi vill ha fler alternativ,valfrihet.När det gäller maxtaxan vill jag påpeka att vi intehar sagt att vi ska riva upp den. Vi ska ha det härunder maxtaxans paraply. Men det pågår arbete föratt hitta en rättvis fördelning av maxtaxepengarna såatt inte bara vissa blir delaktiga av dem. I regel är detbara rika som blir det. blir delaktig avdem, men jag vet att undersköterskan i , som betalar , inte får ett öre i sänkning. Det ärfaktiskt så. försvårar man för dem som haralternativ förskola eller barnomsorg.Thomas säger också att Kristdemokraternahar svängt och vill satsa mer på skola och försko-la. Det har gjort hela den tid jaghar suttit med i den här . Vid senaste bud-getförhandlingen hade faktiskt Kristdemokraterna4,25 miljarder mer till landets kommuner för skola,vård och omsorg än Socialdemokraterna hade i sinbudget. Det borde veta, för jag tror atthan är så pass påläst. Men det kanske är svårt atterkänna det.Vi betror faktiskt kommunpolitikerna att självaavgöra. Vi vill inte sticka ut pekpinnar och säga: Därska ni satsa! Hur mycket vet rikspolitikerna i Stock-holm om hur läget är uppe i exempelvis?Anf. 64 Utbildningsminister ():Fru talman! Nej, just det. villinte peka ut att det är skolan vi ska satsa på. Därförhar ni sagt nej till öronmärkta statsbidrag till skolan,som är regeringens förslag och som harställt sig bakom. Wälivaara antydde varför. Det kan-ske inte är skolan man ska satsa på. Det är summanav kardemumman i Wälivaaras resonemang.Det blir väldigt spännande att se vad Kristdemo-kraterna kommer fram till. Det låter ändå på Wälivaa-ras formulering som om maxtaxan ska vara kvar somett slags paraply. Denna mycket populära reform,som barnfamiljerna verkligen har ställt sig bakom,törs inte gå rakt och klart ut ochsäga att man skulle avskaffa, men undergräva låterdet som.Det är alltså inte några nya pengar till förskolan,utan detta är att ta från maxtaxepengarna och föraöver till ett vårdnadsbidrag. Det är min tolkning avdet som säger. Då vet jag inte vadsom händer med den ambition som jag trodde ni hadeatt driva på med ytterligare satsningar på kvaliteten iförskolan. Vill ni det så är det välkommet om vi kanföra ett resonemang. Om vi får en uppslutning kringförskolan som en av de riktigt, riktigt viktiga fram-tidsfrågorna så är det väldigt bra att föra ett resone-mang om det.Tidigare har ni talat om att göra ett vårdnadsbi-drag som uppgår till . Sedanhar ni det som kallar för paraply -vad det nu innebär. Den formen kan nog innebära attbarnomsorgskostnaderna kan öka under det där pa-raplyet.Vad återstår då av möjligheter och valfrihet?Detta är inte ett bidrag stort nog att leva på. Och nivill inte att man ska komma till barnomsorgen, för nivill använda de pengarna till vårdnadsbidraget.Jag är rädd för att detta kanske inte är den sats-ning på förskolan som jag hade hoppats att ni villedelta i. Den typen av diskussioner är naturligtvisoerhört intressanta för socialdemokratin att medverkai.Jag tror att förskolan är en av de viktiga framtids-frågorna, inte minst när vi nu också inför en avgiftsfriallmän förskola för alla fyra- och femåringar. Det ären reform som också vår omvärld tittar mycket intres-serat på. Det kom en norsk delegation ,och vi hör många intresserade utrop från EU-kollegersom med nyfikenhet ser vad vi gör för att stötta desmå barnens utveckling. Jag tror att vi ligger väldigtväl till här också i förhållande till föräldrarnas känslaav vad som är viktigt. Så förstör nu inte maxtaxere-formen och reformen om den allmänna förskolan,utan fortsätt uppslutningen kring detta! I så fall är nivälkomna att diskutera också fortsatta satsningar påförskolan.Avslutningsvis är det viktiga nu att vi får en kva-litetsutveckling i vår förskola som vi kan vara gladaöver. Jag är inte säker på att det bäst sker genom att iriksdagen exakt stipulera antalet barn, men om vi kankomma överens om förskolans centrala roll så får viresonera också om sådana saker.Anf. 65 ():Fru talman! Återigen måste jag tyvärr konstateraatt skolministern och utbildningsministern vägrar attsvara på min fråga. Vad menar skolministern medlämpligt antal och storlek? Anser skolministern attupp till 30 elever eller barn per anställd är en rimlignivå? Jag skulle gärna vilja ha svar på den frågan -eller kan det möjligen vara så att skolministern intehar någon uppfattning i den?Jag börjar tro att ministern har läst vårt budgetför-slag dåligt. Där framgår de tre områdena klart ochtydligt - vård, skola och omsorg. På dem vill vi satsade extra 4,25 miljarderna under kommande treårspe-riod.När det gäller maxtaxan är denstora vinnaren. Men barn kan mycketväl bli de stora förlorarna tillsammans med under-sköterskan, som inte får något som helst stöd i max-taxan.Jag känner inte igen socialdemokratisk politik.Det är moderat politik som ni bedriver ! Det ärde högavlönade som får de stora sänkningarna medande mindre bemedlade får stå där med mössan i hand.Jag beklagar att det är så här.Anf. 66 Utbildningsminister ():Fru talman! Vi ser förskolan som en del av dengenerella välfärdspolitiken. Förskolan är en del av ettlivslångt lärande med leken som pedagogisk idé ochett fint sätt att utveckla våra barn - ungefär som sko-lan. Jag skulle inte drömma om att i skolan nu införaen avgift som skulle göra att man betalade i propor-tion till sin inkomst så att höginkomsttagarna fickbetala rejält mycket för att gå i . Tvärtomär en del av det kitt som vi har i sam-hället. Alla ställer upp och betalar för varandras barn,och skolan är en viktig del i alla våra barns utveck-ling.Så ska vi också se på förskolan, inte minst denallmänna förskolan som är avgiftsfri för alla fyra- ochfemåringar. Vi inlemmar den i synen på generellvälfärd och generell rätt för alla föräldrar och allabarn. Jag tycker att det är ett framsteg för välfärdspo-litiken.Erling Wälivaara säger nej till öronmärkta bidragtill skolan. Vi tillför underde kommande åren för att möjliggöra anställning avungefär 15 000 lärare och andra specialister i skolan.Vi gör det för att få fler lärare i barngrupperna och iungdomsgrupperna, för det är så viktigt att det finnsgott om kvalificerad personal som kan hjälpa ochstötta barnen. Det är den konkreta politiken.Kristdemokraterna säger nej till ett öronmärktstöd till skolan. Man gör det därför att man gör be-dömningen att det kanske inte är där som man villsatsa framöver. Dessutom ska ju Kristdemokraternasamverka med det mycket stora parti som vill draundan från kommunerna. Vadåterstår efter en förhandling, , medett parti som vill minska kommunernas verksamhetmed ? Ni kanske får igenom attden minskar med bara 12 miljarder eller med 10 mil-jarder, men inte är det barnen i skolan som kommeratt få det bättre med en sådan typ av politik.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 2001/02:208 omutomhuspedagogikAnf. 67 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig vadjag avser att göra så att fler barn får möjlighet att lärai utomhusmiljö.Ansvarsfördelningen på skolområdet innebär attstaten formulerar övergripande mål och resultatkravmedan kommunen har det direkta ansvaret för verk-samhetens bedrivande. Det finns inte några hinder iskolförfattningarna för att bedriva undervisningutomhus. Kommuner och andra skolhuvudmän harsåledes alla möjligheter att lägga in sådanainslag i utbildningen.Jag anser att frågan om lärande i utomhusmiljöhänger nära samman med frågan om fysisk aktivitetoch rörelse. Flera undersökningar visar att barn ochunga rör sig mindre och att övervikten ökar. Detmåste betraktas som mycket angeläget att på olikasätt stimulera till ökad rörelse och fysisk aktivitetinom skolan. Att förlägga undervisning utomhus ärett naturligt sätt att få barn och ungdomar att röra sigmer i skolan. Jag håller också med om att undervisningsinslag utomhus i många fallkan ha goda pedagogiska effekter. Andra argumentsom ofta förs fram till stöd för utomhuspedagogikenär minskad risk för vissa allergier och goda möjlig-heter till undervisning i miljökunskap.Regeringen står bakom flera satsningar för attstimulera till ökad fysisk aktivitet i skolan. Blanddessa kan nämnas det fysiska aktivitetsår, benämntSätt i rörelse 2001, som påuppdrag av regeringen genomförde under föregåendeår. Ett av fokusområdena för denna satsning var barnoch ungdomar i skolan. Inom ramen för detta hålleren ny nationell kursplan i utomhuspedagogik på atttas fram. Kursen ska vända sig till personal verksam iförskolan och skolan och arbetet ska baseras på aktu-ell kunskap om människans relation till olika fysiskamiljöer. Syftet är att skapa mer rörelseintensiva lär-miljöer i alla skolans ämnen.Regeringen har även anslagit medel från Allmän-na arvsfonden till olika utvecklingsprojekt. Ett exem-pel på detta är det s.k. som är etthälsoprojekt i samverkan mellan föreningslivet ochskolan. Eleverna i Bunkeflo har fysisk rörelse påschemat och i projektet studeras vilkeninverkan detta har på socialt beteende, studieresultatm.m. Inom ramen för detta projekt har det även star-tat ett nätverk som syftar till att ta till vara och spridapositiva effekter av en ökad fysisk aktivitet i skolan.Regeringen kommer att fortsätta arbetet med attstimulera till lokal utveckling när det gäller barns ochungdomars fysiska aktivitet och rörelse i skolan. Enpositiv effekt av detta är förhoppningsvis att använ-dandet av utomhuspedagogik ökar. Jag vill ocksåbetona att det är av central betydelse att fysisk akti-vitet och rörelse är integrerade i hela skoldagen ochinte bara sker inom ramen för ämnet idrott och hälsa.Ansvaret för en skolas pedagogiska inriktning vi-lar helt på skolan själv och på skolans huvudman. Jaganser det viktigt att det finns ett rikt utbud av pedago-giska profiler på olika skolor så att föräldrar och barni så stor utsträckning som möjligt har möjlighet attvälja en inriktning som passar deras intressen ochbehov.Då , som framställt interpella-tionen, anmält att hon var förhindrad att närvara vidsammanträdet medgav tredje vice talmannen att Er-ling Wälivaara i stället fick delta i överläggningen.Anf. 68 ():Fru talman! Också nu tackar jag för att jag får va-ra här och ta emot interpellationssvaret eftersomYvonne inte har möjlighet att närvara . Jag tackar också ministern för svaret. Vi delarmånga av de åsikter som framkommer i det här svaretockså.Utomhuspedagogiken är nästan självklar när detgäller miljö och idrott. Men när det gäller andra äm-nen kan en stor del av undervisningen också ske inaturliga miljöer, t.ex. biologi, historia och t.o.m.matematik. Jag ska inte föra en lång debatt här. Menvore det inte lämpligt, skolministern, att utreda möj-ligheterna till utomhuspedagogik i översynen av läro-planen?Anf. 69 ():Fru talman! Det här är en fråga som ligger migväldigt varmt om hjärtat. sedanvar jag naturskolelärare i kommun.I svaret säger utbildningsministern att det intefinns några hinder i skolförfattningen för att bedrivautomhuspedagogik. Det är riktigt. Skolförfattningenger tvärtom mycket goda möjligheter till detta. Flerakommuner har också utnyttjat det, och jag kommersom sagt från en sådan.I svaret tar utbildningsministern upp det positivasambandet mellan utomhuspedagogik och fysiskaktivitet. Men utomhuspedagogik handlar ju ocksåom så mycket annat, som sade. Detfinns ett 60-tal naturskolor i landet. De är organisera-de i någonting som kallas för Naturskoleföreningen.De sysslar med utomhuspedagogik och är lite exper-ter på det. De har en devis som talar om att lära inute.Man börjar med upplevelser. Man ska upplevamed alla sina sinnen. När man gör det upptäcker mannågonting. Man upptäcker sambanden och blir för-undrad. Man kan bli fantastiskt förundrad över hur finen vitsippa är eller att en groda kan hoppa så långt.Det ger frågor, och det ger också en lust att vilja läramer. Där kommer nästa steg. Då söker man efterförståelsen och undrar varför gör den det och varförhänder detta.Genom att arbeta på detta sätt får varje barn en in-sikt och en ekologisk förståelse. När man har fåttinsikten vill man också börja göra någonting ochpåverka. Det är bl.a. därför jag står här . Det blirresultatet av min insikt i de här frågorna. Därför und-rar jag hur utbildningsministern ser på dessa övrigaaspekter av utomhuspedagogik.Anf. 70 Utbildningsminister ():Fru talman! Efter inlägg tror jagatt vi alla känner oss lite övertygade om det här fak-tiskt är en bra idé, men jag tror inte att någon av ossvill reglera den centralt. Men att använda utomhus-miljön för att stimulera elevers intresse för mångaolika ämnen tror jag är en väldigt god idé. Jag är inteberedd att centraldirigera detta men ser gärna att denhär typen av verksamhet utvecklas framöver.Anf. 71 ():Fru talman! Jag tackar för det positiva svaret attutbildningsministern ser att det finns möjligheter idetta. Naturskolorna jobbar inte bara med miljöun-dervisning och det som jag nu försökte beskriva, utani denna verksamhet är man inne på grupp-dynamik. Vad är det som händer i en grupp när manhar dem ute i naturen? Det är helt annat än det somhänder inne i skolsalen. Man kan jobba med samar-bete och könsroller på ett mycket naturligt sätt. Debarn som inte hävdar sig i skolsalen kan få visa fram-fötterna och göra saker som ingen trodde att de kunde- på gott och ont ibland tänkte jag säga.Dessutom är naturskolorna mycket delaktiga ifortbildning av personalen dels när man har grupper-na ute, dels i ren personalutbildning. Jag vet att deockså är aktiva där högskolorna och lärarutbildning-arna finns. Dessa lärocentrum utnyttjar ofta att natur-skolan finns i närheten och kommer ut med lärarkan-didaterna. Det är också positivt.Jag tror inte heller att man ska centraldirigeradetta. Jag vill lyfta fram att de här resurserna finns.Hur utnyttjar vi dem för att de ska komma fler till delän bara de kommuner som har nappat på detta?Hur kan man utnyttja den resurs som faktiskt finns ilandet i den nationella kursplan som man tar fram iutomhuspedagogik?Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 2001/02:209 omfristående skolor på konfessionell grundAnf. 72 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat om jag avseratt ta initiativ till en översyn av statsbidragen tillkonfessionella skolor och vilka åtgärder jag vill vidtaför att man ska kunna värdera en konfessionell skolasvärderingar och undervisning utifrån det öppna sam-hällets perspektiv samt vilka åtgärder jag vill vidta föratt man ska kunna avslå ansökan om statsbidrag medanledning av att man anser att skolan inte kommer attge eleverna tillräckliga kunskaper i ämnen som denoffentliga skolan gör vad gäller att forma och utbildaunga människor till kritiskt tänkande och medvetnamedborgare.En principiell utgångspunkt i propositionen Fri-stående skolor m.m. (prop. 1995/96:200) är att dengrundläggande utbildningen för alla barn och ungdo-mar ska vara likvärdig samt att alla skolor, oavsetthuvudman, ska ha jämförbara ekonomiska villkor föratt garantera elevernas rätt till en likvärdig utbildningav hög kvalitet.I syfte att åstadkomma likvärdiga ekonomiskavillkor har regeringen i propositionen Friståendeskolor (prop. 2001/02:35) lämnat förslag dels tillförtydliganden av de nuvarande bidragsbestämmel-serna, dels till nya bidragsvillkor för friståendesärskolor och för fristående gymnasieskolor. Enligtvad jag har erfarit kommer att besluta ompropositionen . Därför kan jag inte senågot hållbart motiv för att nu göra en översyn avrätten till offentliga bidrag för konfessionella skolor.Sverige har ingått flera internationella överens-kommelser och har bl.a. åtagit sig att respektera för-äldrars rätt att tillförsäkra sina barn en uppfostran ochundervisning som står i överensstämmelse med för-äldrarnas religiösa och filosofiska övertygelse. Sedanden gäller den europeiska konventio-nen angående skydd för de mänskliga rättigheternaoch de grundläggande friheterna som lag i Sverige.Enligt 2 kap. 23 § regeringsformen (RF) får inte lageller annan föreskrift meddelas i strid med Sverigesåtaganden på grund av konventionen. Ett krav på attundervisningen vid en fristående skola ska vara icke-konfessionell torde inte vara förenligt med Sverigesinternationella åtaganden.Enskildas och organisationers rätt att grunda ochdriva skolor förutsätter dock att undervisningen viddessa skolor svarar mot de minimikrav som har ställtsupp från det offentligas sida. Fristående skolor ska, påsamma sätt som offentliga skolor, bygga på demokra-tisk grund och präglas av demokratiska värderingar,öppenhet, tolerans samt saklighet och allsidighet.9 kap. 2 § skollagen (1985:1100) anger som ettvillkor för att en fristående grundskola ska godkännasatt skolan ska svara mot de allmänna mål och denvärdegrund som gäller för utbildning inom det of-fentliga skolväsendet. Motsvarande villkor gäller föratt en fristående gymnasieskola ska förklaras ha rätttill bidrag.I förarbetena till dessa bestämmelser sägs bl.a. att ien fristående skola med konfessionell profil måsteundervisningen i religionskunskap, men även utbild-ningen i övrigt, bedrivas under iakttagande av läro-planens krav på saklighet och allsidighet, öppenhetför skilda uppfattningar, tolerans samt möjligheter tillpersonliga ställningstaganden.Den omständigheten att en skola har en konfes-sionell profil får inte inkräkta på sakligheten ochallsidigheten i utbildningen. En fristående skola ska irealiteten vara öppen för skilda uppfattningar, hävdade grundläggande värden som anges i skollagen ochläroplanerna samt klart ta avstånd från det som stridermot dessa värden. Undervisningen får inte i någotämne vara indoktrinerande eller tendentiös. Elevensrätt till en saklig och allsidig undervisning av godkvalitet kan aldrig underordnas föräldrarnas rätt attvälja en undervisning som överensstämmer med derasreligiösa eller filosofiska övertygelse.Ärenden om godkännande av fristående skolorsom motsvarar eller särskolan prövas avStatens skolverk, . Ärenden om rätt tillbidrag för sådana skolor samt för fristående gymna-sieskolor eller gymnasiesärskolor prövas likaså avSkolverket.Ett annat villkor för att ska godkännaen fristående grundskola respektive förklara en fristå-ende gymnasieskola berättigad till bidrag är att sko-lans utbildning ger kunskaper och färdigheter som tillart och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper ochfärdigheter som motsvarande skolform inom det of-fentliga skolväsendet ska förmedla.Skollagen anger att godkännandet ska återkallasför en fristående grundskola som inte uppfyller kra-ven för godkännande och att rätten till bidrag skaåterkallas för en fristående gymnasieskola i motsva-rande fall.Genom att fristående skolor ska godkännas förvanlig skolplikt respektive förklaras ha rätt till of-fentligt bidrag ställs de under tillsyn av Skolverketoch ska delta i den nationella uppföljning och utvär-dering som bedriver. På så sätt tillförsäk-ras det allmänna insyn i verksamheten vid friståendeskolor. Tillsynen avser framför allt hur skolorna upp-fyller skollagens och läroplanens krav samt om skolannår målen för utbildningen.Skollagen med förarbeten (prop. 1995/96:200) gerSkolverket en fast grund för att i sin tillsyn nogakontrollera en fristående skolas förhållningssätt tillläroplanens värdegrund och allmänna mål.Det är av central betydelse att alla föräldrar medförtroende ska kunna skicka sina barn till skolan,förvissade om att barnen inte blir ensidigt påverkade.Föräldrar måste kunna lita på att skolans undervis-ning är saklig och allsidig. Jag förutsätter att Skolver-ket är uppmärksamt och skarpt i sin tillsyn när detgäller undervisningens kvalitet samt de värden somförmedlas och företräds i verksamheten.Anf. 73 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret, ävenom jag så här långt inte känner mig nöjd med det svarsom jag har fått. Jag hoppas att jag i replikform kan fåbättre och konkretare svar på mina frågeställningar.Den kommunala skolan i garanterar attalla barn har samma rättigheter till utbildning. Det ärdetta demokratisk-humanistiska synsätt som präglarvårt land. Det är angeläget att barn med olika socialaoch kulturella förutsättningar ges möjligheter att gå iskolan tillsammans. Fristående skolor kan utgöra ettkomplement till den kommunala skolan, men de fårinte bidra till att förstärka sociala och kulturella skill-nader i samhället.Fristående skolor kan tillföra erfarenheter i denbefintliga skolverksamheten. Ny pedagogik är ettexempel. Men många fristående skolor bygger påkonfessionell grund och kommer därmed att inte attstå för ett synsätt där skolan ska vara öppen för allaoavsett bakgrund och religion. Detta innebär att dessaskolor strider mot viktiga delar i det som vi anser varaen rättighet för de barn som växer upp i Sverige.Jag vill mena att själva grunden till att ta initiativtill att starta en konfessionell friskola är just att maninte vill att barnen ska få del av en allsidig undervis-ning. Man vill snäva in barnens sfär. Till det skaläggas att det här ofta handlar om barn som lever i entrosgemenskap med levnadsregler i hemmet och påfritiden. Det blir sedan även så att man möter dennaensidiga miljö också i skolan. Under hela uppväxtenkommer man då aldrig i kontakt med barn från fa-miljer med andra trosinriktningar, ideologier elleruppfattningar i största allmänhet.Det är min fasta övertygelse från min egen upp-växt och från andras erfarenheter att det just underuppväxtåren är så oerhört viktigt för att kunna accep-tera andra människor , att man möts, bryteråsikter och lär sig att acceptera varandra. Jag kan intese att konfessionella skolor fyller de krav som vi iövrigt har i samhället. Jag kan inte heller finna att detpå något sätt skulle finnas ett konventionskrav att gefristående skolor statligt stöd. Däremot tror jag att detär oerhört viktigt att de skolor som vi har är öppnamot olika trosinriktningar och att de känner sig väl-komna. Den dialogen bör finnas, och det bör finnasmöjligheter till såväl bönerum som andaktsrum.Jag ska ställa ytterligare en konkret fråga. Jag harsedan jag ställde min interpellation blivit kontaktadav människor som känner att det i fristående konfes-sionella skolor finns en dragkamp mellan styrelsenoch rektorn. Den professionella ledningen och styrel-sen har ofta konflikter sinsemellan, och man känneratt det inte är tillräckligt uppstramat och uppregleratför att få bästa möjliga funktion i skolorna.Min utgångspunkt är att man inte ska ha denna typav skolor med statsbidrag, men jag tycker ändå att detär viktigt att man tar vara på den kritik som framförsmot att reglerna inte är utformade på bästa sätt.Jag läser i svaret att statsrådet inte ser någongrund för att göra en översyn. Jag tycker att det finnsen grund för en sådan. Först och främst är frågan omkonfessionella skolor oerhört oerhört lite belyst. Jaghar försökt ta upp den sedan jag kom in i riksdagen1995, och jag har känt att det finns oerhörtlite av kunskap.