prot · GP0951 · 2002-01-15 00:00:00 — Därför finns det ingen olikhet i behand-lingen av den egna kommunala verksamheten ochden entreprenadverksamhet som man upphandlar. Därär den tekniska utformningen då helt neutral, och detborde väl rimligen tillgodose på den här punkten.Sedan är jag kanske något förvånad över att inte har upptäckt vad alla andra harupptäckt, nämligen att vi har enkraftig konjunkturdämpning, i framför allt.Denna kraftiga konjunkturdämpning har drabbatEuropa och även påverkat svensk ekonomi sedan ettår tillbaka. Det borde rimligen hainsett, och att det också motiverar, precis som jagockså har sagt i mitt interpellationssvar, att regering-en i det här läget, efter den kraftiga amerikanskakonjunkturdämpningen, vill se till att vi kan motverkaden genom att bl.a. ge kommuner och landsting ytter-ligare som gör att de kan tidigare-lägga anställningar under det här året. I en del fall,när det är kommuner som inte har de här resurserna,kan det säkerligen vara en god hjälp till att kommu-nerna kan undvika att i stället behöva säga upp perso-nal, vilket man kanske hade tvingats till i mångaglesbygdskommuner med en vikande ekonomiskutveckling och ett vikande befolkningsunderlag. Där-för är det här förslaget viktigt för alla kom-muner; för dem som har möjlighet att nyanställa ochöka sysselsättningen men också för dem som i förstahand försöker slå vakt om den kommunala sysselsätt-ningen. Det kan också bidra till att motverka denkraftiga amerikanska konjunkturnedgången.Anf. 126 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Jag har ingetemot ambitioner för kommunerna,men sättet. Om det nu finns i underlaget, om konkur-rensneutralitet ska gälla, då måste ju antingen privataföretag ha samma ersättning eller så måste kommu-nen aktivt välja att höja schablonen för entreprenör-erna. svarar att privata får sammaersättning, men följer det direktiven, eller är det ettsvar som anses täcka vad kommunerna kan göra? Föri så fall måste kommunen aktivt välja att höja scha-blonen för entreprenörerna. Och hur gör kommunernamed avtal som redan är tecknade; ska de rivas upp?Nya entreprenörer får ju möjligheten i avtal, men allakommuner har inte förstått att de måste kompenseraens för de högre utgifterna för moms.Kommunen måste nu också återigen lita på retro-aktivitet, och det innebär ju också en risk för tempo-rär satsning. Kan kommuner och landsting behållapersonalen, eller måste de säga upp ?Det är ju mycket viktigt att upprätthålla kvaliteteninom vård, skola och omsorg, och det menar ocksåansvariga för och Landstingsför-bundet, och . chefekonom har i ett uttalande, refererat iDagens Nyheter, sagt följande: "Kommunerna kom-mer definitivt att avstå från att lägga ut ytterligareverksamhet på entreprenad , i och medatt man får en 30-procentig rabatt om man gör detsjälv". Är det kanske det som är meningen: att kvävaentreprenader och alternativ?Som ordförande för kvinnoför-bundet känner jag starkt för att förbättra kvinnorsarbetsmarknad, och utvecklingen för kvinnor liggermycket i att utveckla entreprenader och andra alter-nativ just inom vård, skola och omsorg, där kvinnornai dag har en bred bas. Det kan bidra till att bryta denstarkt könsuppdelade arbetsmarknad som vi har ,med kvinnor inom den offentliga sektorn och mäninom den privata.Fru talman! Kommuner som har många friskoloreller som har lagt ut mycket av primärvården påentreprenörer: Får de då en mindre del av pengarnaän de som driver all verksamhet i offentlig regi, ellerär det så som nu säger om den nyatekniska delen, att detta är förbättrat ? Detfår ju inte vara så som , chefekonom vidSvenskt Näringsliv i den15 november säger: "Det här bevisar bara att rege-ringen kastat in handduken och erkänner att den of-fentliga sektorn inte kan konkurrera på egna meriter,utan måste subventioneras. "Det finns väldigt mycket att fråga om här, för detfinns ingen rim och reson i att ge sig på en utrot-ningsaktion av tjänsteföretagare inom vård och be-handling, skola och äldreomsorg. Det handlar ombemanningsföretag, bevakningsföretag, teletjänstcent-raler, datatjänster, distributionsverksamhet, fastig-hetsförvaltning, förskolor, företagshälsovård, IT-konsulter, resebyråer, revisionsföretag, spårtrafik,städentreprenadföretag, utbildningsföretag osv. Detvore ju mycket bättre då att göra som kristdemokra-terna gör: Ge hellre ett startbidrag på ytterligare3 miljarder kronor till kommuner och landsting, fördet gynnar ju den kommunala självstyrelsen somregeringen steg för steg håller på att rasera inom fleraområden, t.ex. skol- och utbildningsområdet, vårdom-rådet, barnomsorgen och bostadsmarknaden.Jag skulle vilja vädja till att sär-skilt förklara och garantera att den här tekniska för-klaringen nu gäller och att kommunerna kan planeralångsiktigt eller tänka om.Anf. 127 Finansminister ():Fru talman! Jag trodde inte att jag skulle behövakonstatera att en kristdemokrat står här och läser urmitt interpellationssvar som fan läser ur . Detfinns ju ingen rim och reson i det som Ulla-BrittHagström säger! Hon har faktiskt i sittförsta inlägg konstaterat att jag har lämnat ett svaroch att det finns en konkurrensneutralitet. Trots detsvassar hon runt och talar om och citerar väldigtokritiskt andra personer som talar helt i nattmössan.Det är så att kommuner och landsting inte är någraentreprenadföretag. Kommuner och landsting är endel av samhället. Här omfördelar vi 3 miljarder kro-nor från staten till kommuner och landsting. Kommu-ners och landstings möjligheter och förutsättningaratt, på samma sätt som sker , se till att det är enkonkurrensneutralitet om man väljer att upphandlaolika verksamheter, är ju desamma även efter de härpengarna. De här pengarna bidrar inte på något vis tillatt förändra förutsättningarna för varken skolor, äld-reomsorg eller någon annan verksamhet som kom-munen har haft anledning till att eller i framti-den kan komma att upphandla.Jag tycker att det inte är någon poäng att fortsättaen diskussion om avsikten från interpellanten är attständigt försöka citera snedvridna och fullkomligtfelaktiga uttalanden, och interpellanten dessutom gördet på ett mycket okritiskt sätt.Anf. 128 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Tack , men vad jagvill ha svar på är ju: Är det så att det är underlagetsom är med i själva beräkningen när kommunen fårsumman, eller följer det direktiv, att den här sänk-ningen av arbetsgivaravgiften ska gälla såväl förkommunens egna anställda - alltså inom den offentli-ga sektorn - som för anställda inom privata företagsom entreprenörer osv. och alternativ inom kommu-nen, eller är det godtyckligt upp till kommunen attsedan se hur de här pengarna ska användas? Det ärdet jag tycker att jag inte har fått svar på, och det ärväl därför tycker att jag snedvriderfrågan. Men frågan är faktiskt såpass intressant attpersoner vid kontor här i Stock-holm också intresserar sig och undrar hur lösningenblir.Det här är ju min möjlighet i min roll som politi-ker. Jag kan ju inte gå in i hjärnaoch läsa tankar. Min möjlighet äratt ta reda på vad sakkunniga och experter som stude-rar frågan säger. Jag är inte ekonom, som BosseRingholm. Jag vill veta om kommu-nerna vågar planera och om kvinnor vågar startaentreprenader inom vård och omsorg, starta friskolorosv. och veta att de kan konkurrera på lika villkor.Det är min fråga.Anf. 129 Finansminister ():Fru talman! Jag har lämnat ett svar, men jagtvingas upprepa det. Förslaget är konstruerat för attdet ska vara lika villkor. Det är alldeles tydligt på denpunkten. Jag upprepar mitt svar en gång till.Det är alldeles uppenbart att kommuner ochlandsting får en större betalningsförmåga som är braför verksamheten, antingen det är barnomsorg, äldre-omsorg eller sjukvård. Självfallet finns ingen anled-ning att misstro att kommuner och landsting skullebehandla sina entreprenörer på något annat sätt därföratt de får mer pengar.Nu har jag lämnat svaret två gånger. Jag hoppasinte behöva göra det en tredje gång.Överläggningen var härmed avslutad.32 § Svar på interpellation 2001/02:109 omresursförstärkning till kommunerAnf. 130 Finansminister ():Fru talman! har frågat statsmi-nistern vilka initiativ statsministern är beredd att ta såatt kommuner och landsting fårbesked om tillskott av pengar samt vilka initiativstatsministern är beredd att ta så att dessa pengarutgår på budgettekniskt enklaste sätt. Arbetet inomregeringen är så fördelat att det är jag som ska svarapå frågan.Regeringen har kommit fram till att ett extra stödska utgå till kommuner och landsting för att de skakunna tidigarelägga anställningar. Syftet är att före-bygga arbetslöshet och stärka välfärdssektorerna. Dekommande åren beräknas kommunerna behöva an-ställa hundratusentals personer, inte minst för attklara den utmaning som en åldrande befolkning stäl-ler dem inför. Genom det extra stödet möjliggörs entidigareläggning av en del av dessa anställningar.Principlösningen för hur stödet rent tekniskt skase ut har tagits fram efter överläggningar med och . av stödet ges generellt, genom att kommunernafår en skattenedsättning motsvarande av arbets-givaravgifterna. Den andra delen av stödet får kom-munerna genom en skattenedsättning av arbetsgivar-avgifterna för sysselsättningstillskottet mellan 2001och 2002.Den totala kostnaden för stöden beräknas till ca 3miljarder kronor.Stödet är utformat med målsättning att ge bästaeffekt. har vi naturligtvis försökt ta fram enlösning som är budgettekniskt enkel. Regeringenkommer att återkomma till med det kon-kreta förslaget.Anf. 131 ():Fru talman! Jag tackar så mycket för svaret. Frå-gan gällde egentligen om kommunerna kunde få ettbesked . Därmed är interpellationennågot överspelad.Frågan ställdes efter det att och jag ha-de misslyckats att få med formuleringar om pengarnaredan i höstbudgeten. Vi skulle i och för sig kunnaföra en intressant konstitutionell debatt, om inte tim-men hade varit så sen, ifall det är ett bra system att ettregeringsparti på en partikongress lägger fram förslagsom påverkar riksdagsbetänkanden som just håller påatt slutbehandlas i . Det kan få en att funde-ra en del över hur vi har organiserat den nuvarandeformen för samarbete. Men det får vi ta en annangång.Nu hoppas jag att vi ska komma överens om ettskarpt förslag som vi ska kunna lägga fram för riks-dagen tillsammans . Jag är säker på attfinansministern också hoppas på det. Jag hoppasockså att vi tillsammans ska kunna övertyga vårakommun- och landstingspolitiker att de snabbastmöjligt tidigarelägger anställningar, så att vi får fartpå de nödvändiga jobben inom vård, skola och om-sorg.Det finns också ett ganska stort problem, som jaghar mött när jag försöker övertala mina kommunpoli-tiker att verka för att tidigarelägga anställningar.Kommunernas ekonomi är bättre än nästa år.Konjunkturinstitutet räknade med att detfinansiella sparandet i kommunsektorn kommeratt ligga på nivån plus 10 miljarder. liggerdet på plus minus noll. Man kan fråga sig hur mångakommuner och landsting som vågar tidigareläggaanställningar, om de tror att pengarna försvinner igennästa år. Jag förutsätter att finansministern är överensmed mig om att det måste handla om pengar somligger kvar, som utgår också framöver, osv.Då kan man få en stabilitet i anställningarna.Om inte finansministern dementerar tänker jagskicka ut budskapet till mina vänner i kommuner ochlandsting att de kan räkna med att pengarna kommerockså i framtiden.Anf. 132 Finansminister ():Fru talman! Jag delar självfallet att det är bra om vi så snabbt som möjligtkan återkomma med ett förslag till . Efter dediskussioner som vi har haft mellan de tre partiernahar jag goda förhoppningar om att så kan ske, så att vikan få fart på sysselsättningen i verksamheter ute ikommuner och landsting.Den andra frågan gäller fortsättningen under 2003och åren framöver. Det är naturligtvis också minförhoppning att vi ska ha möjlighet att fortsätta stödjakommuner och landsting, som säger.Jag måste också kunna visa upp en finansiering. Vifår återkomma senare till hur den finansieringen skakunna säkerställas. Jag är medveten om att det faktumatt den allmänna tillväxten är något lägre nu än tidi-gare frestar på den kommunala ekonomiska balansen.Den kommer naturligtvis också att ha inverkan på denstatliga ekonomiska balansen. Det gäller att få helaekvationen att gå ihop.Anf. 133 ():Fru talman! Jag hörde finansministern hänvisa tillkonjunkturläget i den förra interpellationsdebatten.Han sade att det är nödvändigt att försöka motverkaden nedgång i sysselsättningen som vi annars kanriskera att få. Det budgetmål som vi har satt upp ge-mensamt uppgår till över konjunkturcykeln. Vihar faktiskt haft så stora överskott och förr-förra året att vi nu har ett visst utrymme. Vi ska inteutan vidare slösa bort de pengarna. Men om kon-junkturen viker bör vi ha ett rimligt utrymme för attpengarna ska ligga kvar. Jag tänker fortsätta att tolkafinansministerns förhoppning så att vi självklartmåste få fram pengarna, också för framtiden.Överläggningen var härmed avslutad.33 § Svar på interpellation 2001/02:99 omskyddad identitetAnf. 134 Finansminister ():Fru talman! har frågat justitiemi-nistern om han kommer att föreslå förändringar avrätten till skyddade personuppgifter, så att personersom själva utgör hot för annans säkerhet eller somavtjänar straff för våldsbrott inte beviljas s.k. skyddadidentitet.Arbetsfördelningen i regeringen är sådan att frå-gor om folkbokföring och därmed sammanhängandefrågor såsom kvarskrivning och fingerade personupp-gifter handläggs inom och inter-pellationen har därför överlämnats till mig.När man talar om skyddade personuppgifter me-nar man i allmänhet att uppgifter som kan antas varaomfattade av sekretess förses med en spärrmarkering,att en person medges kvarskrivning eller att en personförses med fingerade personuppgifter.Sekretess gäller enligt sekretesslagen för uppgifterom enskilds personliga förhållanden bl.a. i verksam-het som avser folkbokföring eller annan liknanderegistrering av befolkningen om det av särskild an-ledning kan antas att den enskilde eller någon honomnärstående lider men av att uppgifterna röjs. Enspärrmarkering av en registeruppgift utgör enbart envarningssignal om att särskild försiktighet bör iakttasvid bedömningen av om uppgiften kan lämnas uteftersom uppgiften kan vara omfattad av sekretess.Ett beslut att inte lämna ut en uppgift på grund avsekretess kan överklagas till domstol.Med kvarskrivning menas att en person efterflyttning är folkbokförd på den gamlafolkbokföringsorten. Reglerna om kvarskrivningfinns i folkbokföringslagen. Detta medges endast ompersonen av särskilda skäl kan antas bli utsatt förbrott, förföljelse eller allvarliga trakasserier och be-hovet av skydd inte kan tillgodoses genom besöks-förbud eller på annat sätt. Kvarskrivning får medgesför högst i taget. När det inte längre finns skälför kvarskrivning ska den upphöra. Ett beslut omkvarskrivning fattas av skattemyndigheten och kanöverklagas av till domstol.Härutöver finns det i speciella fall möjlighet atttillåtas använda fingerade personuppgifter enligtlagen om fingerade personuppgifter. Ett sådant med-givande lämnas endast om den enskilde inte kan be-redas tillräckligt skydd genom kvarskrivning eller påannat sätt och förutsätter att personen i fråga riskeraratt bli utsatt för allvarlig brottslighet som riktar sigmot dennes liv, hälsa eller frihet. Beslut om medgi-vande att använda fingerade personuppgifter kantidsbegränsas och lämnas av tingsrätt.Bedömningen av om det är motiverat att hemlig-hålla personuppgifter görs utifrån den registreradesbehov av skydd. Här gäller samma krav i det avseen-det för kriminellt belastade som för andra. En ordningsom skulle förespråka något annat skulle medföra attden som avtjänar ett straff exkluderas från möjlighe-ten att på detta sätt skyddas från att utsättas för brott.Han eller hon skulle med andra ord inte ha sammarätt till skydd som andra personer.Min uppfattning är att alla människor i vårt sam-hälle har rätt till det skydd mot brott som samhälletkan erbjuda. Den princip som kommer till uttryck ibestämmelserna om skyddade personuppgifter ärviktig och riktig. Jag anser därför att det för närva-rande inte finns skäl att ändra dessa bestämmelser.Anf. 135 ():Fru talman! Jag tackar finansministern för svaret.Svaret innehöll framför allt en utförlig redovisning avde regler som finns om s.k. skyddade personuppgif-ter. Jag vill till protokollet säga att jag kände till dereglerna.Syftet med min interpellation var att få en diskus-sion om de rättssäkerhetsaspekter som aktualiseradesi en serie artiklar i , och jag trorockså att tog upp frågan under hös-ten. Man redovisade det faktum att ett stort antal avde människor som själva har utsatt andra människorför hot som medför att andra människor måste krävaskyddad identitet för att känna sig säkra också har rätttill skyddade personuppgifter.Det var den diskussionen jag ville ha med justi-tieministern och inte en diskussion om tillämpningeneller utformningen av de nuvarande bestämmelsen ifolkbokföringslagstiftningen.När man har följt den diskussion som varit i me-dierna och också tagit del av ett antal konkreta fallmåste man ställa sig frågan om det är rimligt att enperson som har förföljt, trakasserat ochkanske t.o.m. fysiskt misshandlat sin tidigare samboeller make - och maken eller makan får skyddadepersonuppgifter för att inte utsättas för denna förföl-jelse av vederbörande person - också ska ha sammarätt till skydd och därmed kunna fortsätta en del avsin verksamhet med lagens skydd. Det ger möjlighetatt kunna dölja sin egen verksamhet eller underlättarden egna brottsliga verksamheten.Man kan fråga sig om det är rimligt att personersom efterforskas av fordringsägaremed hänvisning till att de också är utsatta från per-sonliga hot från andra kan fortsätta att undanhålla sigsin fordringsägare just på grund av att personuppgif-terna blir belagda med sekretess.Den andra konkreta frågan som jag ställde i mininterpellation är: Hur kan man göra bedömningen atten person som dömts till ett långvarigt fängelsestraffoch som tillbringar sin tid på ett av de mest säkrafängelser vi har i landet under den tiden kan ha ettbehov av skyddade personuppgifter för sin egen sä-kerhets skull? Är inte säkerhetsanordningarna påfängelserna i sig ett skydd ?Det svar jag får på min interpellation är en hän-visning till likställdhetsprincipen. Alla människorsom är utsatta för hot oavsett om de är kriminelltbelastade eller inte ska ha rättigheten att få sina per-sonuppgifter sekretessbelagda. Jag delar den uppfatt-ningen. Men det är inte vad min interpellation tarupp.Den tar upp frågeställningen om de personer vil-kas verksamhet leder till att andra tvingas begärasekretessbelagda personuppgifter. Det gäller också depersoner som begär det de tillbringar påen sluten kriminalvårdsanstalt. Varför ska de har rätttill samma skydd och därmed kunna fortsätta sinverksamhet?Jag tycker inte att jag så här långt har fått det svarsom jag hoppades att få. Jag tror nämligen att ävenregeringen delar min grundläggande inställning i denhär frågan. Det borde vara rimligt att också medge attdet finns skäl att göra en översyn av bestämmelserna ide hänseendena.Anf. 136 Finansminister ():Fru talman! Jag får inte riktigt att gå ihop. Han börjar med att säga att han delaruppfattningen att alla i vårt land bör behandlas likainför lagen. Sedan slutar han med att säga att någramåste beviljas undantag från denna princip. Då harhan intagit båda uppfattningarna. Han kan inte bådeha uppfattningen att alla ska behandlas lika införlagen och sedan ändå säga att några inte ska behand-las lika inför lagen. Han måste nog bestämma sig förom han delar den ena eller den andra uppfattningen.Varför har en person som vistas inom kriminal-vården behov av skydd av personuppgifter? Normaltär alla folkbokföringsuppgifter, personnummer, namnoch adress och sådant offentlig handling. Men i vissafall kan det finnas anledning att införa ett skydd fören enskild persons personuppgifter. Det kan handlaom personens egen situation eller att exempelvis enfamiljemedlem behöver skydd för personuppgifterna.Det kan ha särskilt betydelse för den situation somLars Elinderson belyser, eftersom man normalt settinte ändrar sin folkbokföring bara för att man är inta-gen i kriminalvårdsanstalt.Det finns också skäl att se på hur prövningen görsom man ska få ett skydd eller inte. Den bedömningsom ska göras om det föreligger skäl att bevilja denenskilde skydd av personuppgifterna görs utifrånförhållandena i varje enskilt fall. Det är viktigt.Svensk rätt utesluter inte någon från rätten till skyddexempelvis på grund av att denna är kriminellt belas-tad eller intagen på kriminalvårdsanstalt. Alla be-handlas lika inför lagen.Om har sin första uppfattningborde han rimligen också dela den slutsatsen. Har hansin andra uppfattning att inte alla utan bara några skabehandlas lika och några ska undantas från lagen kanjag förstå att han gör en annan bedömning i frågan.Det finns ett nyanserat system för skydd av perso-nuppgifter. Det kan vara viktigt att notera att detskyddet kan variera i styrka efter behov. Jag vill sär-skilt framhålla att det är myndigheter och domstolarsom gör prövningen efter en särskild ansökan. Det ärinte den enskilde själv som kan avgöra om han ellerhon ska få skydd. Därför är det likhet inför lagen somgäller. Det gäller alla medborgare i vårt land.Anf. 137 ():Fru talman! Finansministern frågar vad jag tyckeri den här frågan. Min uppfattning är helt klar. I enavvägning mellan olika personers skyddsbehov skaden som är utsatt för det direkta hotet och har detdirekta skyddsbehovet gå i första hand och inte densom utsätter vederbörande för hot eller har utsattvederbörande för hot.Det finns skäl att lyssna på vad Riksskatteverketsegen expert på sekretessfrågor säger i frågan. Jag hari olika sammanhang fått en redovisning av detta. Bl.a.säger den ansvarige för sekretessfrågor på att det inte bara krävs ett regelverk försekretessmarkering, som saknas enligt hansuppfattning, utan också en utvärdering hur det funge-rar. Resultatet blir, som han hänvisar till i de offentli-ga intervjuer som har gjorts, att rättssäkerheten sätts ifara om uppgifterna hemlighålls utan att en sekretess-bedömning görs. Det har skett i ett antal olika fall.Min uppfattning är att personer som själva föror-sakar att andra människor begär att få sina perso-nuppgifter sekretessbelagda inte själva självklart skavara föremål för sekretessbeläggning av personupp-gifter.Anf. 138 Finansminister ():Fru talman! Det är alldeles uppenbart att vi görolika bedömningar. Jag hävdar principen att alla skabehandlas lika inför lagen. vill göraundantag.Mot bakgrund av det sista som vill jag gärna betona att det inte är någon enskildsom själv kan avgöra om man har ett sådant här be-hov av skydd. Det är domstol som prövar det. Därförkan ingen på det sätt som säger självgöra bedömningen av om man behöver undantaget,utan det är som sagt domstol som prövar frågan.Jag tycker att likhet inför lagen bör gälla alla, ochjag beklagar om inte Elinderson delar den uppfatt-ningen.Anf. 139 ():Fru talman! Jag tycker att samma regler ska gällaför alla. Om man utsätter andra för hot så tycker jagatt alla som utsätter andra för hot ska behandlas påsamma sätt. Då ska tillämpningsreglerna i bestäm-melserna vara sådana att man inte kan gömma sigbakom sekretessbelagda uppgifter och fortsätta sinverksamhet. En sådan bedömning måste naturligtvisgöras i varje enskilt fall.Det är inte så som svaret antyder - att jag tyckeratt människor som är brottsligt belastade eller somhar dömts för ett brott generellt ska fråntas möjlighe-ten att få sina personuppgifter sekretessbelagda. Menom man själv anger att man har ett skyddsbehov ochenligt reglerna - och om detta är riktigt - också skaha sekretessbelagda personuppgifter så ska detta intevara självklart om man utsätter andra förhot av deras säkerhet. Det är min principiella uppfatt-ning.Precis som jag sade inledningsvis så tycker jagockså att detta är likhet inför lagen.