prot · GP0973 · 2002-02-21 00:00:00 — Bl.a. efter kritik frånremissinstanser har man särskilt understrukit detta.En annan sak, och där har det också tagits hänsyntill kritiken, är att man noga har förklarat att det kanbli svårt, att det ändå blir adoptioner för homosexu-ella . Man har därför också särskilt angivitdet i lagrådsremissen och kommer att göra så också ien eventuell proposition.Anf. 54 ():Fru talman! Enligt , som nuSverige och en del andra länder har tagit till sig, skabarnets bästa alltid sättas i främsta rummet. Jag tyck-er att det är viktigt att säga det, för det blir ofta devuxnas egna önskemål som väger tyngst. För migväger faktiskt barnens perspektiv tyngst. Om alladessa organisationer som verkligen kan och vet vadbarnens bästa är och i princip övriga världen säger nejför homosexuella att prövas för internationella adop-tioner, ska verkligen den socialdemokratiska rege-ringen tjurskalligt tvinga fram detta förslag i alla fall?Anf. 55 Justitieminister ():Fru talman! Tänk, jag tänker också på barnensbästa, och det tror jag faktiskt att alla gör i den härdebatten. Jag tror att det är lite farligt att söka ta mo-nopol på frågan om barnets bästa. Det här förslagetutgår från barnets bästa.Jag vill upprepa att det inte är fråga om någon rätt.Det är fråga om att bli prövad, vilket man inte kan . har vi en diskriminerande lagstiftning, ochdet ska vi inte ha i Sverige.I varje enskilt fall ska det bara bli adoption om detär för det enskilda barnets bästa. I dessa och andrafall är det precis samma sak som gäller i framtiden:Barnets bästa kommer alltid att stå i centrum.DemokratiutredningenAnf. 56 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetBritta Lejon.I demokratiutredningen uthållig demokratisom lades fram kom det mångaförslag om hur demokratin skulle utvecklas särskiltpå lokal nivå. Men i den proposition som vi nu be-handlar i finns det väldigt lite av ökatkommunalt självstyre. Försök med IT osv. finns intemed.Då vill jag fråga statsrådet: kom det medså väldigt lite från den mycket omfattande utredning-en, som leddes av förra statsrådet ?Han hade ett stort antal seminarier över hela landetoch fick respons för sina åsikter, som också redovisasi utredningen.Anf. 57 Statsrådet ():Fru talman! har skrivit förevigheten, säger åtminstone utredningens ordförandesjälv. Ni som känner till den och har haft nöjet att läsaden vet att den i många avseenden är en mycket re-markabel statlig offentlig utredning. Jag tror att vi fören kommer att ha stor glädje av alltdet som står i den.Där lyfter man bl.a. fram frågor kring det lokalasjälvstyret och den lokala demokratins betydelse förden svenska demokratin. Det har faktiskt också densvenska regeringen gjort i demokratipropositionen. Vihar bl.a. fokuserat just den lokala demokratins bety-delse för att den svenska demokratin i dess helhet skakunna fördjupas ännu mer.De förslag som lade framom t.ex. skilda valdagar för att lägga förstärkt fokuspå den lokala nivån har regeringen fortfarande underövervägande i en särskild utredning, Författningsut-redningen.Anf. 58 ():Fru talman! En remarkabel utredning, tydligen såremarkabel att den inte passar för beslut i riksdagen.Jag håller inte riktigt med om det. Jag tycker attmånga av förslagen passar alldeles utmärkt för besluthär i . Men regeringen delar alltså inte denuppfattningen.Jag skulle vilja ställa en följdfråga. Det finnskommuner, t.ex. min hemkommun , därman på försök vill bedriva en sådan verksamhet somföreslogs i utredningen men som inte finns med ipropositionen. Hur ställer sig statsrådet till det? Finnsdet en positiv inställning till enskilda initiativ i olikakommuner?Anf. 59 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att behöver läsademokratipropositionen en gång till. Vi har ett antalförslag som syftar till att stärka den lokala demokratinoch den lokala självstyrelsen. I de frågor som lyfter fram och som inte finns med idemokratipropositionen kan det i vissa fall handla omatt jag och regeringen i dess helhet inte har sammauppfattning som . Och någrafrågor är fortfarande föremål för utredande som vikommer att återkomma till med.När det gäller lokala försök och lokal demokrati-utveckling har vi både avsattpengar för att stödja detta och stimulerat till detta påen mängd olika sätt, genom Demokratidelegation,genom olika projekt. Detta ska vi fortsätta med, ochdet säger vi också i demokratipropositionen.TerroristlagstiftningenAnf. 60 ():Fru talman! Jag har en fråga till justitieministerThomas om den terroristlagstiftning somantogs av EU . Den debatt somdå fördes gällde i mycket avgränsningarna när detgäller terroristdefinitionen. drev den tesen attden inte fick vara så vid att t.ex. demonstrationer somurartade skulle kunna räknas in. fick igenomatt rådet enhälligt antog ett uttalande som skulle ga-rantera att detta inte skulle ske.Nu inför det spanska ordförandeskapet hållerSpanien på att ta fram ett standardformulär för infor-mationsutbyte av handlingar som utförs av radikalavåldsgrupper med terroristanknytning. I de här do-kumenten pekar man tydligt ut odefinierbara kretsar,organisationer som genom att utnyttja de lagligarättigheter som de åtnjuter har en sidoverksamhetsom bidrar till att genomföra mål som är betecknandeför terroristorganisationer. Man säger också att detska vara ett nyttigt instrument för att förebygga ocheventuellt lagföra våldsbenägen radikalism hos ung-domar i städerna som i allt högre grad utnyttjas avterroristorganisationer.Anf. 61 Justitieminister ():Fru talman! Det är riktigt att det i en av arbets-grupperna har dykt upp ett sådant förslag från detspanska ordförandeskapet som har beskrivits här. Jagtror att jag redan nu kan säga att vi från min och rege-ringens sida inte kommer att ställa oss bakom det.Sverige har redan tillsammans med många andraländer protesterat mot det. är det somavgör det slutligen. Men jag skulle bli väldigt förvå-nad om riksdag skulle acceptera det. Jag troratt det förslaget, liksom de allra flesta förslagen iarbetsgrupperna, kommer att stanna där. Om det ändåskulle komma upp på politikernas bord tror jag att jagkommer att ha ett mandat, det är i alla fall min högstaönskan, att säga att vi inte kommer att acceptera det iSverige.Anf. 62 ():Fru talman! Det är glädjande att justitieministerThomas säger detta, och jag hade knappastväntat mig någonting annat.Min fråga blir: Hur tänker agera nu närSpanien så uppenbart faktiskt bryter mot det uttalandesom rådet antog och där man skulle hålla sådana härgrupper utanför terroristlagstiftningen?Anser ministern att han kan lägga fram en propo-sition om detta här i , trots att det är så up-penbart tydligt att rådets uttalande inte hindrar Spani-en från att göra en helt annan tolkning av hur man skadefiniera begreppet terrorism?Anf. 63 Justitieminister ():Fru talman! En definition av terrorism som jaganser mycket viktig för att man ska kunna hålla såda-na saker ifrån oss är inte formellt klar. och endel andra länder har ännu inte godkänt den. Jag tänkerinte ha några synpunkter på om den är bra, det skaavgöras här i . Fram till dess får vi nog levamed att det kommer ett och annat sådant förslag, fördet kommer massor av olika förslag varenda vecka.Det finns fortfarande möjligheter därför att det ännuinte finns någon klar definition av terrorism.I det här arbetet känns det tryggt att veta att manhar en överenskommelse. När den blir klar ska vislippa sådana här förslag . Men jag trorinte att vi behöver oroa oss för den här saken. Det härär ingenting som och, det vill jag understry-ka, flera andra länder redan har protesterat mot medhänvisning bl.a. till de diskussioner som har förts.Anf. 64 TALMANNEN:Det är inte tillåtet med några opinionsyttringar påläktaren. Var snälla och respektera demokratins reg-ler.MiljöbalkenAnf. 65 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till miljömi-nistern.Miljöbalken har visat sig bli en riktig problemlag-stiftning. är jag medveten om att det pågår enutredning om , så jag vill inte att minis-tern enbart hänvisar till den.Jag vill ta upp två problemområden.Det första är att miljösanktionsavgifterna har visatsig få väldigt orimliga konsekvenser dels när de gällergrunden för avgifterna, dels när det gäller beloppen.De enskilda, framför allt företag, har fått betala högamiljösanktionsavgifter utan att över huvud taget haförorsakat någon miljöskada. Det har enbart handlatom vissa administrativa förseelser. Jag anser att det ärorimligt att behöva betala så höga avgifter när manverkligen inte har förorsakat någon miljöskada.Den andra frågan gäller tillståndsprövningen vidMKB där tiderna är orimligt långa, upp till två år.Min fråga är: Är ministern beredd att vidta åtgärderså att man snabbt kommer till rätta med problemenmed både sanktionsavgiften och de långa handlägg-ningstiderna när det gäller ?Anf. 66 Statsrådet ():Fru talman! Det pågår, som sagt, en översyn avmiljöbalken just därför att sanktionsavgifterna ärföremål för en omfattande diskussion. Vi kommer attlämna besked redan under det här året, så att denfrågan kommer att behandlas . Sedan arbetarutredningen vidare med övriga frågor som gällermiljöbalken. Ytterligare information lämnas alltsåunder året.Jag kan inte säga vad vi kan göra mera närdet gäller tillståndsprövningen, utan jag ber att fååterkomma i den frågan.Rent allmänt sett är en mycket nylagstiftning. Det har varit inkörningsproblem, och vivar medvetna om att det skulle uppstå sådana. Det ärjust därför som det pågår en översyn. Vi måste alltsåavvakta och se innan vi kan vidta några dramatiskaåtgärder, men vi har uppmärksamhetenriktad på problemet.Anf. 67 ():Fru talman! Jag vill uppmana miljöministern attockså se till att de långa väntetiderna vid till-ståndsprövning snabbt blir utredda så att man kan fåförbättringar till stånd. Det är fullständigt orimligt attett företag som ska genomföra en liten förändring isitt företag ska behöva vänta för att få entillståndsprövning. Det innebär att nödvändiga inves-teringar - även nödvändiga miljöinvesteringar -skjuts , vilket gör att man går miste omarbetstillfällen. Detta är inte rimligt utifrån en miljö-lagstiftning.Jag vädjar till miljöministern att se till att den frå-gan kommer väldigt högt upp på dagordningen i sam-band med utvärderingen.Tidigare fanns det någonting som kallades på-byggnadstillstånd där man enbart prövade den nyafrågan. Jag tycker att miljöministern ska undersökaom man inte kan införa också detta i den nuvarandemiljöbalken.Anf. 68 Statsrådet ():Fru talman! Vi tar till oss den här kritiken, och viär väl medvetna om att det finns många miljöbalksä-renden som drar ut . Det finns anledning attse över detta.Samtidigt bör vi vara medvetna om att miljöbal-ken är en ny lagstiftning. Detta problem är ännu meruttalat när det gäller infrastrukturfrågor. Vi måste läraoss att miljöprövning tar tid, vilket många gångerockså är önskvärt med tanke på att det gäller att före-bygga framtida problem.Men jag tar till mig detta.Asylsökandes boendemiljöAnf. 69 ():Fru talman! Jag vill vända mig till statsrådet min hemkommun har placerat 105 asylsökande. Det rör sigframför allt om familjer som är utspridda i olika små-byar. Detta är väldigt positivt, tycker jag. I stället föratt dessa familjer bor på en förläggning kommer de utbland människor och får träffa andra.Men den stora frågan som jag måste rikta till mi-nistern är: Varför en så torftig miljö?Dessa asylsökande har varit helt beroende av attmänniskor och grannar har samlat in möbler, vinter-kläder, husgeråd och annat. I alla byar har man varitoerhört upprörd över att vi i måstesamla in det mest nödtorftiga som behövs i ett hemoch i ett hushåll, bl.a. vinterkläder. Behöver det varapå det här sättet?Anf. 70 Statsrådet ():Fru talman! Det ska inte vara på det sättet. Vårnya migrationspolitik syftar till att människor somsöker skydd i vårt land ska få ett värdigt mottagande.Som jag försökte att framhålla i de senaste dagar-nas diskussion kan det dock vid förverkligandetibland uppstå problem därför att vi har svårt att plane-ra tillströmningen av asylsökande från tid till annan.Jag har erinrat om att det plötsligtkom 80 000 människor hit.Jag kan inte uttala mig om det enskilda fallet.Men rent principiellt försöker vi se till att har resurser för att kunna bereda ett vär-digt mottagande för alla asylsökande. Vi kommer attfortsätta att arbeta för detta och också ställa ökaderesurser till förfogande för för ska klara den uppgiften.Anf. 71 ():Fru talman! Det gläder mig om dessa asylsökandekan få det bättre. De har inte fått ett värdigt motta-gande. De har nästan behövt tigga för att få komma ini Sverige.En annan fråga i sammanhanget är att kommunenär ansvarig för barnens skolundervisning. En sådanöverenskommelse finns. Kommuninvånarna har väntsig till kommunen och undrat om inte den kan göranågot. Men på kommunen säger man att det inte ärkommunens ansvar. Och på sägerman att man inte har mer resurser och att man därförinte kan göra mera.Det känns som att kommunikationen mellankommunerna och inte är riktigt bra.Min fråga är: Vad avser ministern att göra åt det?Anf. 72 Statsrådet ():Fru talman! Vi ska göra flera olika saker. Vi dis-kuterade detta i faktiskt i går.Vi har en ganska klar lagstiftning, men det finnsnågra öppna punkter i den och dem ska vi täcka.Vi tänker också vidta åtgärder som innebär att vicentralt informerar personalen inom både och landets kommuner om vilka uppgifterde har.Den senaste tidens debatt har lett fram till att detfinns saker som kan göras. Det är en sak att diskuteravad man måste göra. Men vi måste ha högre ambitio-ner än så. Om vi vill bereda ett värdigt mottagandeska vi inte bara diskutera vad vi måste göra utan ock-så vad vi kan göra, vilket också regeringen eftersträ-var.Inom de allra närmaste dagarna kommer regering-en att ge ett särskilt uppdrag om att detta ska klarläg-gas. Det är väl inte förvånande för kammaren om jagunderstryker att framför allt flyktingbarnen kommeratt stå i fokus och vara det viktigaste. Men vi måstenaturligtvis eftersträva ett värdigt mottagande av allaflyktingar i Sverige.FöretagsflyttenAnf. 73 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet senaste tiden har varslen och uppsägningarnaökat ganska dramatiskt i . Företag, forskningoch utveckling samt också tillverkning flyttar utanförSveriges gränser. dräneras på beslutskraft,och människor förlorar sina arbeten. kanutgöra ett exempel på en svår situation.Jag vill fråga statsrådet vad regeringenavser att göra för att skapa ett bättre näringsklimatsom gör att företagen vill stanna kvar i Sverige.Anf. 74 Statsrådet ():Fru talman! Det är en viktig fråga vad regeringenkan göra för att motverka varsel. Där är utbildnings-politiken, näringspolitiken och företagsklimatet i vidmening viktiga.Trots en bra politik på alla dessa områden kan vialdrig garantera oss mot varsel. Det förekommersvängningar på arbetsmarknaden och i näringslivs-strukturen. Hotet för oss är inte den nya tekniken utandet är den gamla tekniken. Det är klart att vi inompolitiken, i fackföreningsrörelsen och i näringslivethar ett gemensamt ansvar för att möta de utmaningarsom den nya tekniken för med sig med bred kompe-tens bland de anställda och mycket annat.Det är inte ett dåligt företagsklimat som gör att fö-retag flyttar från . Det visar alla internatio-nella rankningslistor. Så sent som för 14 dagar sedanrankades på sjunde plats av världens 75 ri-kaste länder när det gällde företagsklimat. Det äringen dålig placering för ett litet land att hamna påsjunde plats på denna lista. Om man jämför medföretagsskatten i andra länder ligger ocksålångt framme.Att företag flyttar beror alltså inte på företagskli-matet.Anf. 75 ():Fru talman! Som bekant kan man använda statis-tik nästan hur som helst. Alldeles nya och riktigasiffror från and Society visar att nyföretagandethar rasat med minus , vilket är en ny bottennote-ring. Det har aldrig varit så dåligt. Vi har gått från attvara en småföretagarnation med ett starkt och ut-hålligt näringsliv till att bli oerhört beroende av ettfåtal stora företag.Jag påstår att regeringen säger en sak och i verk-ligheten gör en helt annan, men det är kanske inte såförvånande.I har det uppstått spökstäder därför att före-tagen flyttar från orten och flyttar också män-niskor därifrån. Det finns inga jobb, och därför måstede flytta.I har en utredare identifierat ett antalkommuner som ligger i riskzonen för att bli spökstä-der t.o.m. här i , om inte inriktningen på nä-ringspolitiken radikalt ändras. Då måste frågan åter-igen bli: Vad vill statsrådet rekommenderaföretagarna? Vad vill regeringen göra för att det inteska uppstå spökstäder även i ?Anf. 76 Statsrådet ():Fru talman! kritiserar statistiken menfortsätter ändå att hänvisa till den. Jag fullföljer detgärna, därför att all statistik visar ändå att trots varselsom vi har haft på arbetsmarknaden under det senastehalvåret har inte den öppna arbetslösheten ökat i snittöver landet. Trots de varsel vi har sett ser vi ändå attsysselsättningen fortsätter att stiga i genomsnitt överlandet.Men det finns stora regionala skillnader, och debekymrar mig ur ett regionalpolitiskt perspektiv. Ärdet någonting som kan få s.k. spökstäder att växafram, tror jag att det är fråga om just den regionalpo-litiska aspekten och inte alls en fråga om företagskli-mat. Jag tror inte att det är företagsklimatet som ledertill att invånarantalet minskar i , ,, och på många andra orter.Det är naturligtvis ett problem för många delar avvårt land att vi har en allt äldre befolkning och att viföder allt färre barn. Ur det perspektivet kan vi ha endebatt om s.k. spökstäder, men att jämföra spökstä-derna i med det vi kan se här i är orim-ligt.Frysning av den enskildes tillgångarAnf. 77 (mp):Fru talman! Jag har en fråga till justitieministern.Den gäller FN:s sanktionslistor och de tre svenskamedborgarnas frysta tillgångar.Det rättsliga läget är väldigt förvirrat, och deträttsliga förfarandet väcker frågor. Jag har två frågortill att börja med:Hur kunde EU:s ministrar överta FN:s sanktions-kommittés lista och göra den till en gällande förord-ning direkt tillämplig i EU:s medlemsländer? Vilkenrättsakt tillåter detta inom tredje pelaren? Det är juinom det området som detta har skett.Den andra frågan är: Står denna EU-förordningöver Europeiska rådets konventioner om de mänskli-ga rättigheterna i artikel 6, att alla har rätt till en rätt-vis domstolsprövning, som är inkorporerade i svensklag och lyder under ? Det står sam-ma sak i andra internationella konventioner i FN ommänskliga och politiska rättigheter.Anf. 78 Justitieminister ():Fru talman! Jag kan inte säkert uttala mig om detsom har skett i EU. Det är nämligen utrikesministrar-nas råd som har beslutat om detta. Men som svar påfrågan kan jag ändå säga att om det är något stridermot ett är det som skapröva frågan.Jag har kritiserat lista, , ochkritiken kvarstår. Det här är inte ett rättssäkert sys-tem. Man får inte reda på varför man finns med pålistan. Man har ingen möjlighet att få saken prövad.Det är t.o.m. så orimligt att man inte kan klara sinegen försörjning. Den är ändå tillämpbar på länderutanför EU. Det är till och med så att , sominte är medlem i FN, följer FN:s sanktionskommittéslista.Jag vill återigen framföra den kritik som har fram-förts, och som också vid fleratillfällen har framfört, mot FN. Jag har vid det mötesom jag har deltagit i försökt att entusiasmera justi-tieministrarna att tala med sina utrikesministrar, så attSverige får stöd för den kritik som bör framföras ochockså framförs mot FN.Anf. 79 (mp):Fru talman! Jag anser att man kan hävda som ett argument, för något måste juske. Det är ett vakuum, en Kafkasituation. Jag tyckeratt regeringen måste handla. Det finns då två alterna-tiv: antingen att upphöra med frysningen av bank-kontona eller att lämna saken till åklagare för åtgär-der, och då hävda våra konventioner som argumentför det. Beslut måste fattas omgående. Jag tycker inteatt man kan tillåta ett sådant här vakuum.Vi måste ifrågasätta argument. T.o.m.SÄPO säger att det inte finns misstankar som kanvara bärande i en domstol.Vad avser regeringen nu göra för ställningstagan-de?Anf. 80 Justitieminister ():Fru talman! Bara ett klargörande: Regeringen tarinte ställning till eventuell skuld. Frågan är ju underutredning i av svensk åklagare. Låt oss läggaden saken åt sidan. Det är inte regeringen utan berör-da myndigheter som ska handskas med detta.Det som kan göra, och också gör, är attprotestera mot det här systemet. Jag tror att det aldrigkan ha varit tanken från början att personer som inteär knutna till stater ska kunna hamna i den här situa-tionen.Det är väldigt viktigt att ha sank-tionsmedlet att ta till, även när det gäller personersom är direkt knutna till stater. Men här har det up-penbarligen använts på ett sätt som har fått konsek-venser som inte är rimliga.Det är viktigt att vi följer den här frågan, inte baraför svensk del. Det här är ett system som undergräverförtroendet för FN och förtroendet för kampen motterrorism. Vi måste ändra systemet i FN. Vi måstegöra det därför att det är tre svenskar som finns medpå sanktionslistan, men också för att det annars iframtiden kommer att drabba andra människor. Ochdet är lika illa om det drabbar människor från andraländer. Det är alltså systemet som vi ska ändra på.VindkraftenAnf. 81 ():Fru talman! Biträdande miljöminister sade , enligt ett referat i i går, att hon vill ha en fördjupad diskussionom vindkraften. Det tycker jag låter som ett bra för-slag. Självklara frågor i en sådan diskussion är ettregelverk för var vindsnurror ska få sättas upp ochhur de framtida vindkraftsparkerna ska se ut. Rege-ringens miljömål innebär att vindkraften ska stå för10 terawattimmar , dvs. ungefär 20 gångerdagens kapacitet.Mot den bakgrunden vill jag fråga vad statsrådetsäger om den framtida utvecklingen av vindkraften.Står statsrådet bakom den massiva utbyggnad somkrävs för att vindkraften ska kunna stå för så mycketsom en sjättedel av vårt energibehov?Anf. 82 Statsrådet ():Fru talman! Både jag och regeringen står bakommålet att vi ska bygga ut vindkraften till 10 terawat-timmar. Inom ramen för den kommande energipoli-tiska propositionen kommer vi i samband med att vipresenterar ett förslag om elcertfifikat - gröna certifi-kat, som de kallas - att göra ett nytt utspel när detgäller just vindkraften.När det gäller utbyggnaden har jag dock ocksåsagt att det är oerhört viktigt att vi nu tar ett samlatgrepp kring hur utbyggnaden ska ske. Vi har starkaopinioner i olika delar av landet. Vi har utpekademöjliga platser för lokalisering av vindkraft men somur miljösynpunkt inte är lämpliga, och där kommertillstånd inte att ges. Det är redan så att vissa av ban-karna är av fredade och kommeröver huvud taget inte att bli aktuella.Min ambition är att vi ska försöka undvika att detkommer förslag som inte godkänns vid en miljö-balksprövning, så att vi undviker att få en alltför pola-riserad debatt. Det är självklart att miljöhänsynenkommer att vägas in.Anf. 83 ():Fru talman! Det som jag tycker är ett väsentligtproblem, som man märker i opinionsyttringar menockså i domstolsutslag och på hur människor drabbas,är att vi har platser runtom i där vindkraft-verk står väldigt nära hus och hem. Problemet är attdet råder ganska mycket oklarheter om vilka reglersom bör och ska gälla. Det saknas också en hel delforskning om vad som faktiskt händer på marken ochute i vattnet där vindkraftverken kan stå. Det är de härbitarna som man först och främst måste komma tillrätta med innan man börjar ge väldigt många till-stånd, för det börjar ju bli en djungel på sina håll.Anf. 84 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig först säga att vi har ett utred-ningsuppdrag hos just nu som handlar omjust placering av vindkraftverk både på land och ivatten. En ambition på är att vi ska ha merhavsbaserad vindkraft och gärna långt ifrån kusten,om det är möjligt.