prot · GP0990 · 2002-04-04 00:00:00 — Ingenting sägeratt den franska vården skulle vara sex gånger bättreför det.Det finns således oerhört mycket att göra ute ivården för att få en bättre läkemedelsanvändning, ochdet finns mycket att göra för att få bättre följsamhetfrån patienter till den förskrivning som faktiskt sker.Ett stort problem i svensk vård är att en stor del av deläkemedel som förskrivs inte används på avsett sätt.Det är därför glädjande när man i ett nummer avLandstingsvärlden kan läsa att det nu pågår samar-betsprojekt inom vården som just syftar till att för-bättra följsamheten hos patienterna för de förskriv-ningar som faktiskt sker. Ute i vården har man en storuppgift när det gäller att förbättra hur det faktisktfungerar. Det är inte minst läkemedelsgenomgångarsom behövs på de allra flesta äldreboenden i det härlandet. Alltför ofta tvingas vi ta del av rapporter somtalar om hur många burkar som hittas hos framför alltäldre patienter.Det är viktigt att vården tar sig an det vården kangöra för att få en bättre förskrivning, få fram rättläkemedel vid rätt tillfälle som någon har sagt, menockså att följsamheten från patienterna till de ordina-tioner som ges faktiskt blir bättre.Fru talman! Även propositionen om en ny läke-medelsförmån som behandlas i betänkandet innehål-ler ett flertal förslag som kommer att bidra till eneffektivare läkemedelsanvändning och bättre möjlig-heter till uppföljning av läkemedelskostnaderna.Sverige har hitintills varit unikt i avseendet att allagodkända läkemedel med automatik har inordnats iförmånssystemet och i subventionssystemet. I framti-den blir det den nya Läkemedelsförmånsnämndensuppgift att aktivt pröva att ett läkemedel är kostnads-effektivt och tillför marginalnytta. Om det finns fleralikvärdiga och utbytbara preparat ska det billigasteläkemedlet användas i normalfallet. får enmycket viktig roll i det här sammanhanget.Användningen av generika och parallellimport ärklart mindre i än i jämförbara länder. Med detbeslut som kommer snart kring det här betänkandetkommer vi att få se en klart ökad användning av ge-nerika och parallellimporterade läkemedel - det är jagövertygad om - vilket är positivt.Mycket mer återstår att göra när det gäller att an-vända modern teknik i läkemedelshanteringen. Elek-troniskt förskrivarstöd och elektronisk receptöverfö-ring måste bli en verklighet iden svenska vården. Arbetsplatskod, och i en framtidförhoppningsvis förskrivarkod, kommer att ge in-strument för ge en klart bättre möjlighet till uppfölj-ning på läkemedelsområdet.Trots dagens betänkande finns det dock ganskamånga återstående frågor när det gäller läkemedels-användningen i det här landet. Det är därför glädjandeatt regeringen i propositionen annonserar att den harför avsikt att särskilt utreda läkemedlens miljöpåver-kan och formerna för läkemedelsreklam.Från en del debattörer har det i anslutning till pro-positionen sagts att om man antar de här förslageninnebär det risker för forskningen omkring läkemedeli och risker för den svenska läkemedelsindu-strin. Jag har svårt att hänga med i det resonemanget.Om vi har ett system i som tillser att det finnskompetent personal till forskningen och om vi tillseratt det svenska hälso- och sjukvårdssystemet fortfa-rande är ett bra system att utprova läkemedel i så ärjag övertygad om att detta tillsammans med duktigaföretag kommer att än mer accentuera som enframstående läkemedelsnation som har ett betydandeexportöverskott av läkemedel.Det finns hela 36 reservationer - nästan samtligafrån de borgerliga partierna - fogade till betänkandet.Jag ska helt kort kommentera några av dem.Moderaterna återupprepar sin trollformel från sittbudgetalternativ - att man ska spara tre miljarderkronor på läkemedelsområdet. Detta gör man i ettläge när vi får ännu fler äldre,som kommer att behöva läkemedel. Det känns somett sömnpiller att behöva ta del av den här frommaförhoppningen från moderat sida än en gång.Moderaterna vill att den behandlande läkaren skaavgöra om en patient ska få sitt läkemedel subventio-nerat eller inte. Ett sådant system skulle kunna ledatill klara orättvisor mellan olika patienter. När det blirfråga om bedömningar från enskilda individer finnsdet självfallet en risk att patienter kommer att be-handlas olika i det här landet, och det kan jag natur-ligtvis som socialdemokrat inte ställa upp på.Moderaterna vill ha fri prissättning på läkemedel.En sådan politik skulle säkerligen leda till stora orätt-visor. Personer i glesbygd skulle få betala ett klarthögre pris för sina läkemedel än personer som bor istorstadsområden. Som socialdemokrat kan jag själv-fallet inte heller ställa upp på en sådan politik.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag ibetänkandet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 274 ():Fru talman! Se på mig! Möjligen ser ni inte enstjärna, men ni ser en läkare utan arbetsplats ochföljaktligen utan arbetsplatskod. Men ni ser någotmer. Ni ser också en läkares patient, dvs. den härläkarens egen patient.Lotta talade här med indignation ur pa-tientens synvinkel. Men den här doktorn är också enpatient till sig själv, och det får jag vara. Det är inteförbjudet. Jag uppfattar det som en kränkning att jagskulle gå till min kollega i nästa dörr för att få denmedicin utskriven som jag skriver ut till mina patien-ter i övrigt när jag är i tjänst. Det får jag göra enligtLotta - det är bara till att välja! kan jag kanskebetala en dyr medicin, för nu har jag hög lön. Mennär jag kommer tillbaka så kanske jag vill jobbahalvtid, och då blir det betydligt mindre lön. Dåkänns det mycket mer att betala dyr medicin. Varförska jag betala den behandlingen därför att jag skriverut den själv, och varför ska jag behöva gå till minkollega för att få denna favör?Jag tycker att skulle ha stått kvar vidden partimotion som man hade med anledning av denhär propositionen.Jag vill bara förklara vad följden blir. Det är intebara det att det blir många besök som behöver göras iprimärvården, utan jag tycker att detta är en kränk-ning mot mig som yrkesman.Anf. 275 ():Fru talman! är en arbetsplats, . Använd den!Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § IT och kommunikationerFöredrogstrafikutskottets betänkande 2001/02:TU8IT och kommunikationer.Anf. 276 (m):Fru talman! Det sägs ibland från talmanspodiet attdebatten i kammaren inte blir längre än vad ledamö-terna själva gör den till. Det är en sanning som ärvärd att fundera över i denna sena stund. För att viska ha en ärlig chans att hinna klart med trafikut-skottets två betänkanden så in-skränker jag mig till att hänvisa till de texter, reserva-tioner och yttranden som Moderata samlingspartietfinns noterade till.Jag yrkar för tids vinnande bifall bara till en re-servation - reservation 1.Med det, fru talman, är mitt inlägg avslutat.Anf. 277 ():Fru talman! I likhet med ska jagfatta mig kort.Vi i redovisade vår IT-politiksommaren 2000. Vi valde att inte motionera ombredbandsfrågor . finns det ett moment ibetänkande TU8 som handlar just om bredbandspoli-tiken, och vi kommer att avstå vid en eventuell om-röstning i den frågan med hänvisning till vår tidigaremotion. Vi har också lämnat ett särskilt yttrande omdetta.För övrigt gläds vi åt att utskottet har varit positivttill vårt förslag om en nationell IT-samordnare.Jag yrkar bifall till reservation 5.Anf. 278 ():Fru talman! Det är lite synd att vi har drabbats avdenna sena timme så att vi inte kan få en omfattandeIT-debatt, som vi alla hade förberett oss för, för attgranska vad som har hänt efter då IT-infrastrukturbeslutet fattades. Det är ju ett rejältmisslyckande om man jämför med de ståtliga ambi-tioner som fanns i regeringens och beslutfrån den tidpunkten.Vi från har motionerat flitigt, men precissom vill jag hänvisa till de mo-tioner och de reservationer som redovisas i trafikut-skottets betänkande nr 8.Jag inskränker mig här till att yrka bifall till reser-vation nr 2.Anf. 279 ():Fru talman! Det är likadant från sida.Vi hade också förberett ett anförande som vi kanskehar svårt att hålla i denna sena timme för att inte göraalltför många ledsna här - med tanke på morgonda-gen också.Med detta vill jag yrka bifall till de reservationersom har till betänkandet, nr 1 och nr 5.Anf. 280 ():Fru talman! Det finns mycket att säga om jäm-ställdhet, kvinnor och IT. Det finns mycket att sägaom hur vi ska jobba för att få bort de digitala klyftor-na och hur vi ska fortsätta arbetet med att få bredbandi hela landet och inte bara ADSL som kanske kanvara ett steg i rätt riktning för att få tjänster som krä-ver högre hastigheter.Men jag nöjer mig med att yrka bifall till förslageti betänkandet och avslag på motionerna.Anf. 281 ():Fru talman! Att tillsammans medTony Blair påstår att nu ska satsa en massapengar på bredband, som en massa männi-skor runtom i land undrar om det ska kostaen förmögenhet att bli uppkopplade om man råkar bolite utanför allfarvägarna, är faktiskt ett hån mot dessamänniskor. Jag hoppas att också tän-ker på dem.Därmed yrkar jag bifall till förslaget i utskottetsbetänkande.Anf. 282 () replik:Fru talman! Jag vill erinra om attVänsterpartiet, om jag minns rätt, stod bakom detbetänkande som vi antog här i kammarenoch därmed är ansvarig för detta stora misslyckande.Anf. 283 () replik:Fru talman! Jag vill erinra om attvi ansåg att inte hade råd med de 60-70 mil-jarder som ville satsa, och som i verk-ligheten kanske var det dubbla. De insatser som vi haranslagit medel till räcker kanske inte till. Jag hoppasatt regeringen och vi ska komma överens om att ökapå detta så att glesbygden får en hyfsad tilldelning avbredband.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )17 § Yrkestrafik m.m.Föredrogstrafikutskottets betänkande 2001/02:TU9Yrkestrafik m.m.Anf. 284 ():Fru talman! I det här debattens sprinterlopp är detinte lätt att göra sin stämma hörd och få fram de för-hoppningsvis väl förberedda argument man har. Jaghade tänkt att ta upp lite grann kring åkeriernas förut-sättningar i landet. Jag tror att det är en välkänd fråga.Alla vet vilka de insatser är som regeringen lovat attutföra och som jag kunde tänka mig att kritisera. Jagnöjer mig med att konstatera att ingenting har hänt.Trots löften om förändrade konkurrensförhållandenmed jämlika förutsättningar mellan europeiska åkeri-företag och svenska har vi fortfarande en situationmed en skillnad på till svensk åkerinäringsnackdel.Det är naturligtvis en närmast omöjlig uppgift fördem att finna vettiga förhållanden att utveckla sinaföretag under. De åtgärder som har utlovats och deutredningar som pågår tycks vara fast. Man kommerinte loss och kan inte göra någonting. Det går alltfortare utför för den svenska åkerinäringen.Det är alldeles uppenbart att om vi ska rädda vo-lymerna på den nivå som vi tycker att de ska ha närdet gäller inhemsk åkerinäring krävs det åtgärder. Dekrävs inte 2003 eller 2004, utan de krävs under dethär året för att vi ska få möjlighet att bevara den livs-kraft och den optimism som trots allt fortfarandefinns kvar. Det brinner med andra ord i knutarna i dehär frågorna.Jag vill yrka bifall till reservation nr 1 som tar uppde här frågorna.Ett annat område som också är uppe till behand-ling i detta betänkande är den ständigt återkommandefrågan om det monopol på fordonsbesiktningen somvi har levt med under en alltför här i landet.Vi har återkommit år och fått stöd från flerta-let borgerliga partier i de här frågorna. Vi driver fort-farande frågan om att vi måste få till stånd en spänst iden här verksamheten. Vi måste få den konkurrensut-satt. Därför har vi tagit upp den frågan i en reserva-tion. Det är en trepartireservation som även kristde-mokrater och folkpartister står bakom. Vi hoppasnaturligtvis att vi med detta ska kunna föra fråganframåt till en lösning som innebär att vi får en kon-kurrens även på detta område så att monopolsituatio-nen upphör.Svarttaxiverksamheten har fått stort utrymme imedierna . Det har föranlett ettantal motionärer att ta upp frågan under det här riks-dagsåret. Det har lett så långt att utskottet nu gerregeringen till känna att åtgärder måste vidtas på dethär området. Det känns som en framgång att ett enigtutskott ställer sig bakom den motion som bl.a. MaudEkendahl har lämnat in. Vi hoppas att det inte blirmed det tillkännagivandet som det tyvärr har blivit påen rad andra områden tidigare, nämligen att det fast-nar i ett utredningselände och att ingenting kommeratt hända . Vi hoppas verkligen rycker ut och konstaterar att det är ettviktigt område som vi måste kunna sanera. Därmedkan vi också sanera den verksamhet som finns kringsvarttaxi. Det handlar ofta om råa överfall, kvinno-misshandel och sexbrott. Det handlar dessutom omgrov ekonomisk brottslighet. Det är en angelägenfråga som vi har förhoppningar om att regeringenverkligen ska ta på allvar och ta itu med.Fru talman! Jag yrkar alltså bifall till reservationnr 1. Jag hoppas därmed att åkeriverksamheten slip-per att leva med den extravikt på som mansläpar omkring med i sin ryggsäck.Anf. 285 ():Fru talman! För tids vinnande i denna sena timmeska jag koncentrera mig på åtgärder mot överlast ochtaxi. Jag yrkar bifall till reservationer3 och 4.I om en ny transportpolitik framgåratt fem sjättedelar av vägslitaget i kan hänfö-ras till den tunga trafiken. skiljer sig frångenomsnittet i i två avseenden som är rele-vanta i det här sammanhanget. För det första har vi ettklimat som gör våra vägar känsligare för belastning. Itjällossningstider ökar inte bara behovet av ny ytbe-läggning, i många fall blir skadorna så stora att väg-kroppen behöver rekonstrueras. För det andra harSverige genom ett framförhandlat undantag en max-vikt på , dvs. mer än de som enlångtradare i de andra EU-länderna max får väga.Mot bakgrund av dessa två skillnader kan antas attde tunga transporterna i svarar för en andelsom är betydligt större än fem sjättedelar av det väg-slitage som förekommer.Det är mot bakgrund av ovanstående som höstensinfrastrukturproposition förespråkar en skadeföre-byggande strategi för det svenska vägnätet. Höjdaunderhållsanslag underlättar för persontrafikensframkomlighet bara om åtgärder mot slitaget ochvägdestruktionen vidtas samtidigt.Fru talman! Taxinäringen har genomgått storaförändringar sedan avregleringen 1990. Syftet medavregleringen var att främja en sund konkurrens ochdärmed höja effektiviteten i branschen. Servicen tilltaxikunderna skulle öka. Resultatet har inte blivit detförväntade. Såväl kunder och resenärer som anställdavisar prov på allt större missnöje med taxi på sammasätt som i de flesta andra avreglerade branscher.Avregleringarna har varit ett led imarknadsekonomins utbredning på de samhälleligaoch mänskliga behovens bekostnad. De vinster somenligt de ekonomiska teorierna skulle uppstå har visatsig resultera i en samhällelig förlust. Undanhållnaskattemedel och minskad uppfyllelse av de transport-politiska målen är ett direkt resultat av avregleringen.Taxi har utmärkt sig negativt i förhållande tillandra avreglerade branscher såtillvida att fusket tagitöverhanden över dem som försöker hålla sig tillskatte- och andra regler som gäller för näringen. Så-som det beskrivs i en socialdemokratisk motion,T352, präglas taxibranschen av en kraftig överetable-ring, dålig arbetsmiljö, ökande trafiksäkerhetspro-blem på grund av undermåligt vagnparksunderhåll,svag lönsamhet sammanhängande med illojal konkur-rens och en omfattande ekonomisk brottslighet.Att ovanstående är riktiga uppgifter har jag erfaritvid en konferens som Transportarbetarförbundetsavdelning 12 anordnade tillsammans med åklagarefrån ekobrottsmyndigheten, polisens trafikavdelningoch skattemyndigheten.Några hävdar att taxifusket är begränsat till stor-städer, främst i . Detta förnekades be-stämt av dem som deltog i nämnda taxikonferens.Transportombudsman har genom ettmångårigt arbete en nationell överblick som talar föratt rufflet är utbrett över hela landet.I blev konsekvenserna av avregleringenså avskräckande att taxibranschen har återreglerats.För vidkommande har ärendet beretts genomutredningen om en kundvänligare taxi. Det är bararegeringens förslag som fattas.Hur stora belopp ska undanhållas statskassan, ochhur många kunder ska bli lurade innan statsmakternaerkänner misstaget och återger taxi den reglering somkan återupprätta förtroendet för branschen?De mest angelägna åtgärderna är att tömning avtaxameter ska ske i av tillsynsmyndigheten fastställdtömningscentral, att tillsynsmyndigheten tar fram enhandlingsplan för att komma till rätta med fusket ibranschen och att fastpriserna förbjuds.För att upprätthålla ett civiliserat ansvarsfullt be-teende i taxibranschen är det nödvändigt att alla be-rörda myndigheter ges såväl personella som ekono-miska resurser för att kunna fungera som en effektivkontrollfunktion. Det ska inte behöva ta att utfärda näringsförbud efter det att en när-ingsidkare blivit dömd för ett allvarligt brott.Tack för ordet!Anf. 286 ():Fru talman! I motion T470redovisas vår politik vad gäller den svenska åkeri-näringen.Det skulle gå att säga väldigt mycket om åkeri-näringens problem och möjligheter, men det hadebara blivit ett upprepande av vad jag och andra oppo-sitionsföreträdare har sagt här i kammaren ,igen och ytterligare igen, nämli-gen: Ge den svenska åkerinäringen riktiga konkur-rensförutsättningar.Regeringen gör endast en sak, nämligen utreder.Man utreder vägtrafikinspektion, utreder ett rättvistbötessystem och utreder och utreder.Fru talman! Jag hänvisar till vår motion där vikräver bättre konkurrensvillkor, lägre dieselskatt ochandra åtgärder för en sund och miljövänlig åkerinär-ing.Jag yrkar därför bifall till reservation 1.Tack!Anf. 287 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 1 som rör åkerinäringens konkurrensför-utsättningar.Jag kan konstatera att situationen är ungefär somföregående år när vi debatterade konkurrensen mellanutländska och inhemska åkare. Trots alla utredningaroch rapporter ser vi att regeringen väljer att dra frå-gan i långbänk, vilket vi inte tycker är rättvist efter-som företagen inte konkurrerar på lika villkor.Med hänvisning till den sena timmen ska jag inteförlänga debatten. Situationen är ungefär som tidigareår, så jag kan tänka mig att argumenten både frånoppositionen och majoriteten kommer att vara någotlikartade.Jag tackar för ordet.Anf. 288 ():Fru talman! bägge betänkandenhar ju nu passerat kammaren i turbofart. Det gör attdet står till buds som jag tänkte ut-nyttja.Yrkestrafiken är rubriken på betänkandet från ut-skottet. Det är grundläggande villkor som ska ses somen del av företagspolitiken. Det är en inställning somjag tror vilar på en ganska enig grund inte minst frånoppositionens sida.Många av dem som är verksamma som yrkesföra-re är också småföretagare. Det gäller den lille åkeri-ägaren som kör råvaror till och färdiga produkter frånskogsindustrin i t.ex. eller . Det ärtaxiåkaren som kör kunder mellan ochLandvetter. Det är budbilen som budar ett protokollmellan två företag i och Solna.Det finns många exempel som visar att yrkestrafi-ken är rullande företag. Det är därför viktigt att detallmänna företagsklimatet i landet är så gott att dessasmåföretag kan överleva och växa.Vi menar att det behövs insatser på en rad områ-den för att företagsklimatet ska bli bättre. Det gällerför företagsamheten strategiska skattesänkningar,färre och enklare regler och bättre konkurrens.En skattefråga som är av stor betydelse för åkeri-näringen är dieselbeskattningen. Åkeritrafiken ärinternationellt konkurrensutsatt, och svenska åkaretvingas agera på samma marknad som utländska somkan köra sina bilar på billigare drivmedel. Här voredet läge att i första hand försöka harmonisera for-dons- och bränsleskatten inom EU.Fru talman! Jag har kort uppehållit mig vid yr-kestrafiken ur ett näringsperspektiv, men betänkandetär ju från och trafikfrågorna är natur-ligtvis minst lika viktiga för yrkestrafiken som vadföretagspolitiken är.I betänkandet behandlas också en rad yrkestrafik-frågor såsom regler kring last, taxifrågor, bilprov-ningsfrågor osv.Den för yrkestrafiken och för åkerinäringen kan-ske viktigaste frågan av alla tas inte upp. Det är densom rör kravet på farbara vägar. Det är inte minstviktigt nu i tjällossningstider.Enligt var väg avstängdaförra våren på grund av tjällossning. Det är vägar sominte kan utnyttjas för transporter till och från företagav råvaror och färdiga produkter.Tjälavstängningar är inte enbart ett norrlandspro-blem. De finns i så gott som hela landet.Det behövs alltså en kraftfull satsning på vägnätetså att hela landet har en sådan vägstandard att råvaru-försörjningen till industrin kan tryggas ochdärmed trygga jobb på landsbygden. Det är därförviktigt att vägnätet är tjälsäkrat så att inte skogsindu-strin drabbas av avbrott i sin produktion på grund avdåliga vägar.Därför anser vi att väganslaget måste höjas. Det ären fråga som har diskuterats mycket i denna kamma-re. Regeringen borde därför upprätta en nytioårsplan för väginvesteringar, och inte som entolvårsplan.En målsättning i denna plan bör vara att samtligaallmänna vägar i hela landet ska hållas öppna ochfarbara under alla delar av året. Det är också viktigtatt kommunerna håller en sådan standard på sinavägnät att inte en bygds utveckling hotas.Vägnätet är av stor betydelse också för att boendepå lands- och glesbygd. De måste ges samma valfri-het i valet av kommunikationssätt som de boende istörre tätorter har.Min slutsats, fru talman blir, att om hela landetska leva och utvecklas harmoniskt måste vägarnasupprustning få en hög prioritet.Jag begränsa mig till att yrka bifall till reservationnr 1.Anf. 289 ():Fru talman! Jag tänker fatta mig mycket mycketkort.Jag yrkar bifall till betänkandet och avslag påsamtliga motioner, förutom dem som gäller svarttaxidär vi har ett tillkännagivande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )18 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av prop. 2001/02:158 Samhälletssäkerhet och beredskap2001/02:Fö18 av m.fl. (m)2001/02:Fö19 av m.fl. (kd)2001/02:Fö20 av och ()2001/02:Fö21 av m.fl. (v)2001/02:Fö22 av och (s, c)med anledning av prop. 2001/02:159 Frivillig för-söksverksamhet inom totalförsvaret2001/02:Fö23 av m.fl. (m)2001/02:Fö24 av m.fl. (kd)2001/02:Fö25 av och ()2001/02:Fö26 av ()med anledning av skr.