prot · GQ0935 · 2002-12-12 00:00:00 — Jag tycker att man visar det genomatt satsa på kvaliteten och göra den till den viktigastefrågan inom förskolan de närmaste åren.Anf. 28 () replik:Herr talman! Tack för det uttömmande svaret.Då kan man fråga sig vad det betyder. Det kanlåta tjatigt från vår sida, men det är också intressantför oss att få någonting att ta ställning till. Vi kommermed massor av idéer och förslag. Då säger : Vi ska satsa, det ska bli bättre, ocksåkvaliteten. Kan ge någ-ra konkreta siffror både resursmässigt och insatsmäs-sigt på hur man kan stärka eleverna så tidigt sommöjligt?Anf. 29 () re-plik:Herr talman! Jag har gett exempel på det: minsk-ning av barngrupperna, ökning av personaltätheten,satsning på kvalitetsredovisningar samt att man för-verkligar förskolans läroplan och tidigt tar sig an ochjobbar med de grupper som senare misslyckas i sko-lan. Det finns ju andra sätt att arbeta också, kanskeännu tidigare genom olika slags samverkan med bar-navårdscentraler, öppna förskolor och andra.Anf. 30 () replik:Herr talman! När det gäller de stora barngruppersom vi har i förskolan är det ändå verklighetenvi måste se på, inte det som var tänkt eller som detkunde ha blivit utan hur det ser ut . En av följ-derna är att bullernivån är väldigt hög på våra för-skolor. Bullerbyn har fått en helt annan betydelse förde små barnen än den hade för min generationnär jag växte upp. Det här bullret kan vara skadligt.Det har konstaterats för de vuxna, och man är mycketorolig för hur det påverkar barnen.På andra områden gäller en arbetsmiljölag. Soci-aldemokraterna brukar vara mycket måna om att denska vara strikt och bra. Den ska utvecklas hela tiden.Den gäller på våra arbetsplatser, den gäller i våraskolor. Men för förskolebarnen gäller inte arbetsmil-jölagen.Kristdemokraterna har i ett förslag krävt att ar-betsmiljölagen ska gälla för förskolebarn. Men jaghar inte sett något initiativ från Socialdemokraternapå det här området. Jag undrar varför.Anf. 31 () re-plik:Herr talman! Det finns alltid olika bilder av verk-ligheten. Kvalitetsredovisningarna kommer väl i såfall att visa att det är så här. Jag vet också att detpågår en hel del arbetsmiljöprojekt på olika håll, tillexempel i min kommun, med bulleröron som mäteroch ser till att man får ned ljudnivåerna.Anf. 32 () replik:Herr talman! Det är jättebra att vissa kommunertar de här initiativen. De har förstått att detta är ettproblem och sätter på eget bevåg in bulleröron ochandra mätinstrument som på ett tydligt sätt ska visahur läget är. Men det är ju i väldigt liten omfattningsom det händer.En arbetsmiljölag skulle kunna bli ett mycket tyd-ligt instrument att använda för att visa inte bara bullerutan annat som också kan vara skadligt. Det blir juför trångt. Lokalerna är för små, luften blir dålig ochså vidare. Det är oerhört viktigt att barnen har en bramiljö eftersom de vistas så långa dagar som de i daggör i förskolan.Jag vidhåller min fråga. Är det möjligt att arbets-miljölagen också ska kunna omfatta förskolebarnen?Anf. 33 () re-plik:Herr talman! Kvaliteten är avgörande. Det är denavgörande frågan så vi får tittapå det också.Anf. 34 Utbildningsminister ():Herr talman! ska vara en ledande kun-skaps- och forskningsnation. Jag förstår att en delborgerliga partier är missnöjda med att vi ska ha ettinternationellt perspektiv på vår utbildnings- ochforskningspolitik. För mig är det en självklar ut-gångspunkt.Vi kan inte ha lägre ambitioner än att vi ska tillhö-ra de världsledande på detta område. Vi ska jämföraoss med andra och inspireras av andra. Vi ska ocksåvara tydliga med att vi ska ligga i topp när det gällersatsningar på utbildning och forskning och när detgäller resultatet av dessa satsningar. Anledningen tilldetta är framför allt att det handlar om våra barns liv inutid och framtid, som sade. Dethandlar om varje barns utveckling, om att varje barn iSverige får det stöd och den hjälp som det behöverför att förverkliga det som finns inom barnet.Därför är det som vi nu gör med den allmännaförskolan så oerhört viktigt. Det är en reform somborgerligheten börjar vackla kring. Det finns förslagom att inte införa en allmän förskola, vilket skulleförvägra kanske 40 000 barn den stimulans och ut-veckling som de kan få via förskolan. Jag ser dettasom en av de allra viktigaste reformer vi kan göra.Tillsammans med det faktum att vi väcker inter-nationell uppmärksamhet genom våra satsningar påbarnen har vi nu också möjlighet att satsa på grund-skolan, i bjärt kontrast till många andra länder, somtvärtom är inne i perioder av besparingar. Också därväcker politik nyfikenhet internationellt.Det faktum att vi står oss väl i internationella jäm-förelser av resultaten - men fortfarande har en bra bitkvar innan vi når upp till våra egna ambitioner - skautgöra grunden för vår politik. Vi är stolta över att vihar en bra skola i , men vi är inte på något sättnöjda så länge det finns barn som inte får med sig dekunskaper från skolan som de behöver.De satsningar vi gör på högskolan har resulterat iatt en kraftigt ökad andel av ungdomsgrupperna i daggår vidare till högre utbildning. Detta gör att vi ocksådär står oss väldigt väl i internationell konkurrens. går av en ungdomskull vidare till hög-skolan, och vi är på väg att nå målsättningen om atthälften av en årskull får chansen.Det handlar om individuella drömmar och möjlig-heter som förverkligas tack vare att vi i denna riksdagfattar beslut om resurser och om initiativ.Mycket av den förra mandatperiodens resone-mang i denna kammare resulterar nu i konkreta åtgär-der ute i verksamheterna. De syftar just till göra Sve-rige till en ledande kunskapsnation. Men vi når inteupp till alla våra ambitioner. Det måste man ocksåvara ärlig med att säga. För min del är det ingen tve-kan om att kvaliteten i utbildningsväsendets alla delarmåste vara mandatperiodens allra viktigaste uppgift.Låt mig i den här debatten koncentrera mig pågrundskolan. Vi får vid många andra tillfällen chan-sen att föra debatten om skolväsendets övriga delar.Det handlar också om resurser. För mig är detobegripligt att det kan finnas argument som utgår frånatt skolan inte behöver mer resurser för att lyckasförverkliga vår målsättning, nämligen att alla barn skafå de kunskaper som de behöver. Flera bland de bor-gerliga partierna sviktar. De säger nej till riktadebidrag till skolan, de tror inte att det behövs en kon-centrerad satsning på skolan, och de ligger underregeringens förslag på nivåerna vad gäller satsningarpå skolan. Detta resulterar i färre lärare i skolan ochfärre möjligheter för barnen och ungdomarna.Jag vill ha en gemensam skola med en gemensamvärdegrund och en gemensam idé om hur arbetet skabedrivas och vilka mål vi ska ha. Jag vill också ha enindividualiserad skola som blir allt bättre på att låtabarnen lära sig i sin egen takt och på sitt eget sätt,men som också är väldigt noggrann med att följa uppvarje barns utveckling.Ibland blir detta en betygsdiskussion, som jag trorför många känns ganska obegriplig. Man frågar sigom det är optimalt att ha betyg från sjuan eller åttan,och det ligger en stor dramatik i huruvida det hjälperskolans arbete eller inte.För mig handlar det om ett arbete med att följaupp varje barn från skolstart. Utvecklingssamtalenska vara en viktig del och naturligtvis riktas mot hurbarnet klarar sig i förhållande till de mål som vi harför skolan.Vi ska också redan från början ha individuella ut-vecklingsplaner i skolan, vilka ska vara relaterade tillmålsättningen. Vilka är kunskapsmålen? Vilka andramål har man i skolan? Hur ska vi nå dem? Hur skabarnet få den hjälp och det stöd som det behöver? Dekan gärna vara i den form som brukartala om, och som jag ser som en naturlig del av ut-vecklingsplanen, nämligen att föräldrar, elever ochlärare kommer överens om vilket ansvar de olikaparterna har och hur de tillsammans ska jobba för attstötta barnet. Så fungerar det i en bra skola i dag.Föräldrarna inser hur viktigt det är att stötta barnet ihemmet. Lärarna har med sin professionella kompe-tens stora möjligheter att ge det individuella stödet -om det finns tillräckligt med resurser. Och i fokus förhela verksamheten står naturligtvis barnet.Ett sådant individuellt arbetssätt kräver mer resur-ser, och det kräver också att vi är beredda att satsaskattemedel på skolan. Det är den ena viktiga delen.Den andra viktiga delen är att stärka kvalitetsar-betet i hela skolan. Det gör man genom att alltid vär-dera sitt eget arbetssätt, genom att ständigt se vadsom är vår styrka och vad som är våra svagheter iskolan. Hur når vi de mål som riksdag och regeringhar satt upp för riket? Hur kan vi förstärka vårt sätt attarbeta så att barnen i vår skola når dessa mål?Varje år ska en kvalitetsredovisning göras som ärsådan att den väcker intresse också bland barn ochföräldrar, och även bland andra som är intresserade avskolan. Den ska vidare ges en sådan struktur att denkan användas som dokument för att jämföra och dranytta av erfarenheter från varje skola.Att ha en granskning och uppföljning av varjeskola kräver ökad insyn utifrån. Därför skapar vinästa år det nya med en fördubblad utbild-ningsinspektion och med ett tydligt uppdrag att varaett renodlat skolverk som följer upp, utvärderar ochutövar tillsynen. Det är naturligtvis en mycket centraluppgift. Makten ska ligga lokalt på varje skola - dettror jag att många av oss är överens om - men vimåste ha en utvärdering av skolan så att vi känner osstrygga med att vi har en nationellt likvärdig utbild-ning.Det nya blir centralt. Tillsammans medden nya skolutvecklingsmyndigheten, som får i upp-drag att stötta utvecklingsarbetet, kan det nya skol-verket forma allianser med högskolor, lärarfackligaorganisationer, kommuner och andra aktörer för attbidra till skolutvecklingen.Nu skapar vi ett kvalitetssystem som tillsammansmed ökade resurser kommer att ge oss en fin utveck-ling av den svenska skolan. En tiondel av elevernalämnar utan att ha godkänt betyg i an-tingen svenska, matematik eller engelska. Det är klartatt den utvecklingen måste vändas. Tendensen i siff-rorna visar också att utvecklingen nu är på väg attvända. Det kommer dock att krävas mycket arbeteoch en rejäl kraftsamling som har som syfte att tidigtge varje barn i skolan den hjälp det behöver.Mot detta står en ambition från åtminstone två,kanske tre, av de borgerliga partierna att sänka kun-skapskraven i skolan. Det som sades i valrörelsen, dåalla plötsligt blev moderater - inte minst inom Folk-partiet som dessutom tog många av moderaternasväljare - lät för medborgarna som att man ville hahöga kunskapskrav. Sedan lägger man fram förslagom att sänka kunskapskraven. Det ska vara lägre nivåpå de kurser som vissa av barnen går igrundskolan. Det ska vara lägre ambitioner för demsom väljer yrkesinriktade program i gymnasiet. Debehöver inga kärnämnen.Jag vill tvärtom se till att vi stärker baskunskaper-na också i gymnasiet, och att vi för in historia som ettkärnämne. , med den nya högerpolitiken,vill att hälften av ungdomarna inte ska läsa kärnäm-nen. attackerar man från flera borgerligapartier vuxenutbildningen. Sänkta kunskapskrav fören stor del av eleverna, och färre chanser att sedankomma tillbaka för att skaffa sig de kunskaperna.Jag tror att det är åt precis det motsatta hållet viska gå. Höga kunskapskrav på alla elever, hjälp ochstöd tidigt, och insikt om att skolan kanske är denstarkaste jämlikhetsskapande kraft vi har i vårt sam-hälle. Det kräver mer av gemensamma resurser.Kanske går det också att hitta ett samförstånd omskolpolitiken i många viktiga delar. Det kanske integår där de ideologiska skillnaderna är väldigt storamen på många andra håll. Jag hoppas att vi har fram-för oss en period till exempel när det gäller gymna-sieskolan av samtal och samförstånd.Vi behöver också breda lösningar. Men vi komp-romissar inte när det gäller alla barns rätt till kunskapoch utveckling. Det gäller de små barnen och ändaupp till när de blir vuxna. Tack så mycket.Anf. 35 i (m)replik:Herr talman! Det är ett budgetbetänkande vi harframför oss. Jag har inte så mycket emot att tala omytterligare lite siffror och statistik, som också utbild-ningsministern inledde med.Jag vill upprepa att för oss moderater är inte la-gom tillräckligt. Vi vill att ska ligga i topp itillväxtligan. Vi vill också att ska ligga i toppvad gäller resultat och utbildning av alla barn ochungdomar i vårt land.Här kan vi se att klarar sig sisådär lagommen att vi nu blir omkörda av en del länder. Detstämmer att i procent av BNP lägger en heldel pengar på skolan. Med tanke på den låga tillväxtsom vårt land har, och om vi räknar om det i till ex-empel dollar, är inte jämförelsen lika god.Det är inte heller så att vi kanske använder peng-arna till de rätta sakerna. I procent har lärarlöner enlägre andel av kostnaderna än i många andra jämför-bara länder. Jag vill hävda att lärarna och kunskaps-förmedlarna är en av de viktigaste ingredienserna föratt kunna få en bra skola.Jag hoppas att utbildningsministern noterade mittinlägg om förskola och vikten av att vi faktiskt har enför-skola, en skola som kan förbereda. Men det ärbekymmersamt att ni tar på lätt på den kris som jagtycker att förskolan har drabbats av på grund avmaxtaxan.Det går inte att genomföra en möjlig pedagogik pågrund av barngruppernas storlek och allt annat. Nimotverkar också den mångfald och valfrihet sombehövs för att höja kvaliteten. Det genomsyrar ocksåer syn på för barnen.Det är en njugghet som finns gentemot friskolan.Inte en enda gång tog upp friskolornas bety-delse i ett kvalitetsinriktat utbildningssystem somskapar mångfald, konkurrens och nytänkande menockså har bidragit till att mer sätta lärare och skoleda-re i centrum.Alla de möjligheterna skulle jag vilja stärka. Dåhandlar resonemangen inte bara om resurser, utbild-ningsministern. Det handlar också om verktygen föratt göra dagens skola bra mycket bättre än vad den ärnu.Anf. 36 Utbildningsminister () replik:Herr talman! För mig är de fristående skolorna endel av den gemensamma skolan. De ingår i skolfa-miljen. Det är bra med alternativ, och det är bra medvalfrihet. Det ska vara likvärdiga villkor. Det hoppasjag att vi alla kan ställa upp på. Jag är säker på att detär vad de allra flesta medborgare tycker är rimligt.Det får inte vara så att det blir mer resurser om manväljer en fristående skola gentemot en kommunalskola. Men friskolorna tillhör den gemensamma sko-lan.Moderaterna har en helt annan syn på skolan. BoLundgren sade under valrörelsen: På lång sikt bör detoffentliga därför inte äga några skolor eller sjukhus. allra flesta fall kommer det som på alla andramarknader att finnas gott om alternativ. Han sade: "ide allra flesta fall" och "som på alla andra markna-der". Det säger en hel del om hur vi skiljer oss åt isynen på skolan.Skolan är ingen marknadsplats. Valfrihet är posi-tivt och bra. Det är någonting föräldrarna vill ha. Menvi vill inte som föräldrar se att skolan förvandlas marknadsinstitution. Det är så ni vill göra medskolpengen. Ni vill ha en skolpeng fördelad till hem-men ungefär lika för alla om man inte kan påvisa har någon typ av handikapp.Sedan ska man ut och köpa skola och ta ansvar försitt köp av skola. Om man upptäcker att man behövermer resurser, att barnet har behov som inte kan tillgo-doses med skolpengen, har man ingenstans att vändasig. Till vem ska man vända sig och begära att få meri skolpeng? Är det till den myndighet som har skapatsför att räkna ut skolpengen, eller är det någon annan-stans?Ni skapar ett marknadssystem för skolan somkommer att innebära mycket stora ojämlikheter. Vivet att alla barn skiljer sig åt. Det är vitt skilda behov.Det klarar inte skolpengssystemet att ta hänsyn till.Anf. 37 i (m)replik:Herr talman! Jag måste fråga utbildningsminis-tern: Vem kan bäst avgöra? Är det så att en mängdkommunalpolitiker eller riksdagsmän bäst vet vilkenskola som passar de enskilda barnen bäst? Eller är detså att föräldrarna när de får ett ökat ansvar och möj-ligheter att kunna välja skola bättre kan bidra till attskapa en utbildning som fungerar?Det finns väl inget bättre kvalitetsinstrument tillden enskilde eleven och föräldern. Det är bättre än attvi sitter här och bestämmer exakt hur en enhetsskolaska se ut. Just i ett kunskapssamhälle är det väl oer-hört viktigt att det finns en mängd konkurrerandealternativ som kan ta vara på nyheter och utvecklas.Där har vi tyvärr sett att den kommunala skolansom är så styrd och inte tillåts att ha tillräckligtmycket frihet inte klarar av att upprätthålla kvaliteten.Det krävs alltmer resurser. Det är därför jagmenar att det inte bara handlar om resurser. Dethandlar också som hur vi nu utformar skolan.Att då ha denna tveksamma inställning tillfriskolorna, och också antyda att de är en del i helaskolfamiljen, andas att utbildningsministern är bereddatt inskränka en del av de friheter som friskolornahar. Det gör mig ytterst bekymrad.Jag tror att det är oerhört viktigt att vi ser skolaoch utbildning om ett av de allra viktigaste valen enförälder gör för sina barn. Därför vill vi genom ennationell skolpeng bemyndiga just föräldrarna attkunna göra de valen. Det är bättre än att det sitterkommunalpolitiker och trycker in barnen utifrångatuadress var de ska gå i sin skola.Det finns inget viktigare när vi nu vill höja kvali-tetskraven i skolan. Vi ska se till att läraryr-kets status höjs och att skolledarna får mer ansvar ochbefogenheter. Det är så synd att ni har en så dåliginställning till detta.Alternativet till marknadens mångfald är planeko-nomi, centralism och absolut avsaknad på alternativ.Vad tror utbildningsministern är den bästa modellenför att kunna skapa en skola som utvecklas medframtiden?Anf. 38 Utbildningsminister () replik:Herr talman! Jag ska välkomna . Det är roligt att du har valt svenskaparlamentet för ditt engagemang.Känner inte själv en viss oro ikroppen när hon diskuterar skolan utifrån ett sådantrent marknadsperspektiv? Det har varit budskapetfrån . En skola ska kunnagå med vinst, och en skola ska kunna läggas ned, harman sturskt sagt. Det är självklart. Så fungerar det ien marknadsekonomi.Jag är en varm anhängare av marknadsekonomi.Det är en garant för dynamik och tillväxt. Men vadhänder om man inför marknadsekonomins principer iskolan och har vinstintresset som drivkraft? Vi harsett ett antal koncerner som strävar efter myckethöga avkastningsmål på skolan och kommer att ta100 per klass och föra över till ägarna. Det ärnaturligt i en marknadsekonomi, men är det bra förskolan?Idén om att en skola ska gå med vinst eller läggasned kommer att skapa en situation där vissa barn ochungdomar blir förvisade till de skolor som har hamnati en nedåtgående spiral och som framför sig om enperiod, , läggs ned. Vilkas barn kommeratt gå i de skolorna, innan vi har nått nedläggningenspunkt? Jag tror inte att det är de privilegierades barnsom kommer att gå där.I stället ska vi ha som idé att vi har ett gemensamtansvar. Valfrihet är en självklarhet. Att vi ska haalternativ i skolan med starka fristående skolor är ensjälvklarhet. Men vi har också ett gemensamt ansvarför varje barn och ungdom. Det är inte bara en privatsak. Det är en sak för hela samhället.Om en skola får problem och hamnar i en nedåt-gående spiral är det inte marknadsekonomins princip-er som ska verka fram till att den går i konkurs ochnågra årskullar av barn och ungdomar har fått en uselutbildning. Det är vårt gemensamma ansvar att se tillatt stötta en sådan skola med mer resurser och insat-ser.Här ser vi en stor vattendelare. Här kommer vialdrig att kunna närma oss varandra om det är denvägen som tar.Anf. 39 () replik:Fru talman! Jag blev lite överraskad när jag hördeutbildningsministerns anförande. fickjag höra meningar och uttryck som jag och mitt partihar använt . En sådan sak var att varjebarn ska få det stöd och den hjälp det behöver - i tid.Det är jättebra att utbildningsministern säger det. Mendå behövs det tillexempel personal inom skolan ochlärare som kan se till att eleverna får just det stödetoch den hjälpen. Vi vet att det saknas mycket lärare.Fram till 2005 behövs det ca 70 000 lärare till.Vad finns det för tankar från regeringens sida ochfrån utbildningsministerns sida för att se till att vi fårdessa lärare och vuxna i skolan, som kan se till attbarnen får stöd och hjälp?Sedan till något jag var inne på: handledarna inomlärarutbildningen. Vi vet ju att det har strulat till sigdär när det gäller ekonomin, och man har svårt attklara detta ute på de olika lärosätena och i kommu-nerna. Vad tänker regeringen göra för att rätta till det?Detta behöver verkligen komma i ordning.Anf. 40 Utbildningsminister () replik:Fru talman! Just lärarutbildningen är en fråga somjag engagerade mig mycket i också under förra man-datperioden. Vi lade också fram ett förslag till nylärarutbildning, som har bemötts mycket positivt utebland studenterna i och med att vi har fått väldigtmånga fler antagna till lärarutbildningen. Det är enmycket kraftig ökning. Två utbildningar står i sär-klass i svensk högskola just nu: Det är lärarutbild-ningen, där antalet studenter ökar mycket kraftigt,och det är sjuksköterskeutbildningen, som ökar påsamma sätt. Detta är kärnområden i välfärdssamhäl-let.Men det räcker inte. Vi måste naturligtvis gå vida-re. Då är det positivt att se att ökar också anta-let förstahandssökande i lärarutbildningen. Det är enväldig potential vi har framöver. Trots att vi har anta-git så många fler ser vi att också fler strömmar till.Det kommer att bli alldeles nödvändigt, för vi harmycket stora anställningsbehov framför oss. Delshandlar det om de 15 000 som med statligt stödkommer att anställas - och andra yrkesgrupper - delshandlar det om det stora generationsskifte vi harframför oss.Jag blir lite bekymrad över , som sä-ger ganska mycket kloka saker men kanske inte full-följer det i konkreta förslag. Tittar vi till exempel påsatsningar på skolan ser vi att ni konsekvent liggerunder våra ambitioner. Ni lägger in era pengar i denstora påsen till kommunerna. Kommuner som ärpressade av många olika verksamheter som måsteprioriteras kommer naturligtvis inte att kunna använ-da allt detta till skolan. Vi har valt att öronmärka.Dessutom lägger ni en hel miljard under regeringen2005 - 3 000 lärare - som ni tycker inte behövs iskolan.Centern har många kloka idéer, men det fattasfortfarande en hel del när det gäller kraft att genomfö-ra dem. Jag fortsätter gärna att resonera med Centernnär det gäller hur vi kan utveckla en individualiseradskola, men jag kräver också av att ni faktisktsatsar mer på skolan och visar er mer engagerade iskolan. Det är ett viktigt politikområde.Anf. 41 () replik:Fru talman! Utbildningsministern kan vara lugn.Vi satsar stort, och till och med mer än regeringen påett flertal områden. Men här kan vi se, och framförallt höra, att utbildningsminister inte har någrakonkreta idéer. Vi vet att i synnerhet antalet andra-och tredjehandssökande till lärarutbildningen harökat. Men vi måste ju se till att vi kan komma tillrätta med det glapp som det kommer att bli. Ska vi haskolor runtom i landet där vi inte har tillräckligt medlärare - där eleverna får sitta i sina skolsalar ochkanske undervisas av en människa som inte har peda-gogisk utbildning eller möjligheter att ge eleven detstöd och den hjälp den behöver?Jag har en fråga till. Utbildningsministern sade:Vi vill ha en individuell skola. Varje elev ska lära sigi sin egen takt på sitt eget sätt. Men då und-rar jag: Är utbildningsministern då beredd att - somvi ser det - demokratisera skolan med till exempel enflexibel skolstart? Vi har tankar på att slopa timpla-nen. Kunskapen är viktigare än tiden. Vi har tankarom ett kunskapskontrakt och ett läs- och skrivpro-gram. Dessa tidiga insatser är oerhört viktiga. ÄrThomas beredd att gå så långt, att konkretiserasitt tal om varje elevs individuella möjligheter ochkomma med tydliga signaler och tydliga beslut tilllandets skolor och elever?Anf. 42 Utbildningsminister () replik:Fru talman!