prot · GP0973 · 2002-02-21 00:00:00 — Det tycker vi inte i , om man meddetta ska blanda ihop med plan- ochbygglagen. är ju nu också satt underöversyn. Jag tycker att det är oerhört viktigt att denöversynen får komma till skott och att vi får en rättel-se i . Den är en fullständig katastrof förmånga småföretagare, inte minst inom det här områ-det.Anf. 11 () replik:Fru talman! Vi vill naturligtvis vara med och styraoch ställa även när det gäller hur departementen skaorganiseras och vilka ministrar som ska finnas där.Men det är faktiskt inte bord. Vi kan na-turligtvis bara framföra våra synpunkter. Det är litesvårt att reservera sig i en sådan fråga.Vi tycker självklart att miljöfrågor och boendefrå-gor ska blandas. Det handlar om en helhetssyn. Bo-endet är beroende av hur trafiken planeras, hur servi-cen planeras, hur den kulturella miljön planeras ochplaneringen av sådant som rör människors vardag.Där ingår alla dessa frågor. Det är därför vi trycker såhårt på att införa boendeplaneringsprogram - intebostadsförsörjningsprogram. Vi vill inte ha den gamlamodellen.Nu lyssnade tyvärr varken regering eller utskottpå oss när vi ville byta namn för att tala om att det ärfråga om en nystart i tänkandet om boendemiljön ochalla de kringeffekter som ingår där.Anf. 12 () replik:Fru talman! Jag delar uppfattningatt miljöfrågorna är viktiga i sammanhanget. Men vifår inte blanda in i detta eftersom miljö-balken i sig är alltför komplex som den nu är utfor-mad. Den måste helt enkelt förändras för att man skafå verklig stuns på miljöfrågorna. Det får man inte idag.I dag handlar det mest om sanktioner, vitesbe-stämmelser och sådant, och det gagnar inte miljönsärskilt mycket.Anf. 13 () replik:Fru talman! Jag vill inte heller blanda in miljöbal-ken i diskussionen om den här lagstiftningen. Manäven när man talar om boende och boendemiljö måsteman ta hänsyn till de allmänna intressen som gällermiljöbalken.Bestämmelserna om sanktioner och avgifter kannog upplevas som krångliga ibland, men i många fallär de väldigt verkningsfulla; de behövs, de också.Sedan får man naturligtvis se över bestämmelsernaoch undersöka vilka av dem som fungerar bra ochvilka som fungerar mindre bra i relation till de avgif-ter man tar ut.Det pågår en översyn av , men jagtycker inte att den frågan riktigt hör hemma här.Anf. 14 ():Fru talman! Trots att inte har någonreservation i detta ärende vill jag säga några ord ombetydelsen av att så långt som möjligt göra plan- ochbyggprocessen snabbare än den många gångerär. Detta har också tidigare talare belyst.Riksdagens revisorer har, som tidigare talare sagt,i sin skrivelse fört fram att det finns behov av enöversyn av PBL, och olika partier har väckt motionerom att det brådskar på många punkter, bl.a. när detgäller den ofta mycket långdragna överklagan-deprocessen. Eftersom vi i utskottet kunde enas omgemensamma skrivningar har jag stora förhoppningarom att det kommer att bli positiva förändringar avPBL. I ett särskilt yttrande har vi understrukit behovetav att snabbt förändra just överklagandeprocessen.Vi har således från framhållit att detmycket ofta tar onödigt att få i gång önskvärtbyggande, bl.a. eftersom det finns en mycket kraftigtendens att överklaga så snart det egna reviret berörs.Uttrycket not in my backyard - dvs. ungefär "inte påmin bakgård" - passar bra här, tycker jag.Jag kan ta ett aktuellt exempel från , en avde universitetsstäder där det råder stor brist på stu-dentlägenheter, vilket också hindrar studenterna frånatt utnyttja de platser de blivit antagna till. Ett ganskastort antal lägenheter - ett par hundra - hade plane-rats, men eftersom planerna har överklagats tycksbyggherrarna helt enkelt ha tröttnat.För en stad som vill och behöver utvecklas inne-bär det stora svårigheter att bygg- och planprocessentar . Därför ser vi med tillförsikt fram emot attöversynen av PBL ska kunna innebära snabbarebygg- och planprocess och därmed möjlighet att byg-ga i takt med att behoven uppstår, inte försent.Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag.Anf. 15 ():Fru talman! Även jag stöder utskottets förslag omatt bör ses över. Jag anser dockatt översynen bör inriktas på fler frågor än dem somutskottet pekar på i sina överväganden.En viktig fråga för översynen är kommunernasoförmåga att hantera handelsfrågor, exempelvis videtableringar av externa stormarknader. Det gällersärskilt i storstadsområden och andra områden medkorta avstånd mellan kommuncentrum.Det finns också ett behov av att lyfta fram gestalt-ningsfrågor och sociala frågor i översynen. Dessafrågor är ofta nära knutna till frågor om trafik, miljöoch handel och bör hanteras samordnat. Jag vill där-för särskilt understryka att inte delar denåsikt som framförs i revisorernas rapport och refere-ras i betänkandet, nämligen att gestaltningsfrågornaoch de sociala frågorna har trängts tillbaka av miljö-frågorna. Rapportens underlag för påståendet är förövrigt mycket tunt. Åsikten som framförs i den avrevisorerna redovisade enkäten till länsstyrelserna att"med sammanslagna bygg- och miljönämnder harmiljö mest att säga till om" motsägs direkt av andrarapporter. Det av revisorerna refererade klagomåletfrån dåvarande landshövdingen i på att"miljökraven trissas upp av olika medborgargrupper. kommunen har svårt att stå emot ." ter sig sna-rast som ett uttryck för författarens missnöje över attde ändringar av i mitten av1990-talet som syftade till ökad miljöhänsyn ochstärkt medborgarinflytande i den kommunala plane-ringen fått just den avsedda effekten.Det är i och för sig riktigt att gestaltningsfrågoroch sociala frågor inte beaktas tillräckligt i mångakommuner. Detta har emellertid andra förklaringar ändem som revisorerna pekar på. En förklaring är att dekrav som ställs på stadsarkitekten vid kommunensplanläggning successivt har försvagats. Kommuner-nas trängda ekonomi och de ökade byggkostnadernahar också gjort att kortsiktiga ekonomiska hänsyn harfått allt större genomslag på bekostnad av hänsynentill sociala frågor, stadsgestaltning och miljö.Jag emotser också översynen av plan- och bygg-lagen men förutsätter att översynen utgår från ochbeaktar de synpunkter som jag har framfört.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 8 §. )5 § Det nya betänkande 2001/02:BoU7Det nya Lantmäteriet (förs. 2001/02:RR10).Anf. 16 ():Fru talman! har i sin motionmed anledning av revisorernas förslag om det nyaLantmäteriet föreslagit att man ska integrera kartverksamhet med Lantmäteriets verksam-het. Dessa båda verksamheter har många berörings-punkter. Det skulle bli ett effektivare utnyttjande avde samlade produktionsresurserna eftersom bådaorganisationerna bygger geografiska databaser, fram-ställer kartor och tillhandahåller information från sinadatabaser.Det skulle också bli synergieffekter genom pro-duktutveckling eftersom behov finns av gemensammaprodukter som innehåller såväl land- som sjöinfor-mation, t.ex. kartor och geografiska data för kustpla-nering, för Försvarsmaktens behov, för friluftslivetm.m. Vidare kan marknadsföring, försäljning ochdistribution samordnas samt eventuellt även lanseringoch försäljning av statlig kompetens utomlands. I det inte ens en gemensam kustlinje i de bådamyndigheternas databaser.I såväl som är sjökarteverksam-heten integrerad med landkarteverksamheten. Skälettill denna organisation är att man i våra grannländerhar insett de stora samordningsvinsterna genom ensådan ordning. I enlighet med förslaget i motionenbör därför ett arbete inledas i syfte att åstadkomma enorganisatorisk och verksamhetsmässig samordning avland- och sjökarteringen.En förutsättning för den av oss nu förordade sam-ordningen är dock att ansvaret för sjömätningen somsådan även fortsättningsvis ligger kvar hos . Det främsta skälet för detta är att Sjöfartsver-ket har den kompetens och den utrustning som erford-ras för att på ett effektivt sätt bedriva denna del avkarteringen. Datafångsten av sjögeografisk informa-tion kräver sjömätningsfartyg med kvalificerad ut-rustning. För grunda vattenområden krävs komplette-ringar med helikoptermätningar.Vi anser att man i den kommande översynen avLantmäteriets verksamhet även ska ta med integre-ringen av kartverksamhet. Jag yrkardärför bifall till den kristdemokratiska reservationen.Anf. 17 ():Fru talman! betänkande nr 7 ut-går i likhet med det tidigare betänkandet från olikaförslag från revisorer. Det handlar bl.a.om återrapportering till . Det handlar ommyndighetsutövning, uppdragsverksamhet osv. Medanledning av revisorers förslag har ut-skottet ett par tillkännagivanden till regeringen.När det gäller motion kringsjömätning och integrering av verksamheterna tarutskottet inte ställning. Det är möjligt att det ligger endel i vad man skriver i motionen, men som utskottetsäger får detta behandlas i budgetsammanhang.Därmed yrkar jag bifall till bostadsutskottets be-tänkande nr 7 och avslag på reservationen.Anf. 18 ():Fru talman! Med tanke på voteringen ska jag fattamig mycket kort.När man nu gör en revision för att se över det nyaLantmäteriet tycker jag att det är väldigt beklagligt inte tar upp detta som både ochLantmäteriet trycker på.Anf. 19 ():Fru talman! Jag litar på att om regeringen anser attdetta är viktigt vidtar man de åtgärderna, om det lig-ger något i motionen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 8 §. )6 § Hemlig teleavlyssning, m.m.Föredrogsjustitieutskottets betänkande 2001/02:JuU18Hemlig teleavlyssning, m.m. (skr. 2001/02:52).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 8 §. )7 § Godkännande av beslut om inrättande avEurojust m.m.Föredrogsjustitieutskottets betänkande 2001/02:JuU19Godkännande av beslut om inrättande av Eurojustm.m. 2001/02:86).Anf. 20 ():Fru talman! har vi att fatta beslut om god-kännande av inrättande av Eurojust. Jag tror att gans-ka många ställer sig frågan: Vad är Eurojust?Eurojust är ett samarbete mellan åklagare inomEU.Att man inte ens vet vad det är, tycker vi visar påtydliga brister. Enligt vår mening saknas det en hel-hetssyn när det gäller samarbetet inom EU i fråga ompolisiära och straffrättsliga frågor.Ett sådant nära samarbete mellan medlemsstaternapå straffrättens område borde föregås av en offentligoch allmän debatt så att medborgarna i ärmedvetna om vad det är vi går in i.Man kan uttrycka det så att man just nu håller påatt bygga upp ett rättsväsendets federation i allt snab-bare takt. Men det sker helt i det tysta. Vi anser inte bör acceptera en sådan ordning. I stället föratt godkänna beslutet om inrättandet av Eurojustborde ta initiativ till en offentlig debatt omförutsättningar och gränser för det straffrättsliga ar-betet i vid bemärkelse inom unionen.Vi i anser att det är anmärknings-värt att så få partier anmäler sig i debatten i kamma-ren . Det är just den offentliga debatten manbehöver.Därför yrkar vi bifall till reservation 1, som är ettavslag på inrättandet av Eurojust.Fru talman! Med vetskap om att detta kommer attgå igenom trots att man av principiella skäl bordeavstå, har vi i också lyft fram någraolika punkter i betänkandet där vi anser att det finnsklara brister i den struktur som man just nu byggerupp.Den ena frågan är Eurojusts behörighet. Man hän-visar till den gemensamma åtgärden från den 21 de-cember 1998. Den beskrivning som finns där när detgäller medverkan i kriminell organisation är otroligttöjbar. Den kan faktiskt omfatta en hel del brott somvi anser inte borde vara prioriterade för Eurojustsarbete.Det gäller också bristen på definition när det gäl-ler brott som begås i samband med de brott som manbeskriver. Ramarna för behörigheten för Eurojust blirotroligt vida på det här sättet.Vi anser att man borde har reglerat detta på ettmycket tydligare sätt.Frågan om behörigheten att samarbeta med Euro-pol, som är den polisiära organisationen inom EU, harman inte reglerat över huvud taget. Man säger att manlämnar den till framtiden och får en praxis som ut-formas under hand.Vi anser att om man ska godkänna det här beslutetborde den frågan ha varit reglerad.En ytterligare viktig fråga är behandlingen av per-sonuppgifter. I samband med att Eurojusts verksam-het nu blir permanent byggs det upp ytterligare ettregister med personuppgifter. I den här strukturen skaman skydda de enskildas integritet genom ett perso-nuppgiftsombud. Förutom det ombudet ska man ha engemensam tillsynsmyndighet. Det är otroligt viktigtmed en demokratisk kontroll och insyn.Den tillsynsmyndighet som man skapar kommeratt vara en intern angelägenhet. Både personal ochbudget ingår som en del av Eurojust. Att ha ett kon-trollorgan som finns under samma tak och ingår isamma budget måste anses vara totalt olämpligt. Detfinns ingen garanti för att den myndigheten ska kunnavara oberoende från den struktur som den ska hatillsyn över. Det finns redan en liknande struktur närdet gäller SIS-registren. Kritiken mot denna modellhar varit oerhört skarp. Därför är det märkligt att manbygger upp exakt den här modellen ytterligare engång.Man har dessutom inte gett de nationella till-synsmyndigheterna en plats i övervakningen. Detgäller t.ex. Datainspektionen som är de som har dethär ansvaret här i Sverige.Skyddet för enskilda när det gäller att utlämnapersonuppgifter till tredje land är också minimalt.Detta är sådant som man borde ha åtgärdat innanman lade fram förslaget.Fru talman! Anmärkningsvärt är också att manmed den här strukturen ger Eurojust förslagsrätt inomdet straffrättsliga samarbetet. Från harvi länge hävdat att kommissionens initiativmonopolsom existerar måste ersättas med en initiativrättför de nationella parlamenten för att stärka deras roll.Att i ett sådant här läge ge en myndighet - i dethär fallet Eurojust - förslagsrätt anser vi fullständigtoacceptabeltFru talman! Ett av syftena med förslaget frånmajoriteten är att man vill formalisera det internatio-nella samarbetet. Man säger att man vill öka det de-mokratiska inflytandet och den demokratiska kon-trollen för att på så sätt också öka legitimiteten förverksamheten.Det finns risk för att de förslag som läggs framleder till motsatsen både genom tillsynen och genomatt den kontroll som ska ske innebär att Eurojustska skicka en rapport till kommissionen. Kommissio-nen ska sedan redigera en rapport som man skickartill . De nationella parlamenten kom-mer inte att få någon information annat än den deskaffar sig genom . Vi anser att sam-ma rapport som kommissionen får, och som då inteska redigeras av kommissionen, också måste sändasbåde till och de nationella parlamen-ten.Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till re-servation 1 och avslag på förslaget om inrättande avEurojust.Anf. 21 (mp):Fru talman! Det övergripande målet inom EU på-stås vara de fyra friheterna. Det rimmar illa med denutveckling som alltmer går mot en överstatlig polis,åklagarmyndighet och rättsväsende i stort.Det är lätt att förklara detta med att man måstebekämpa brottsligheten. Den ökar och blir större. Denär mer organiserad och den är gränsöverskridande.Men det finns en annan sida, en baksida, nämligen enalltmer utökad kontroll av medborgarna samt en ökadrisk för rättsosäkerhet för den enskilde.Vi hinner inte se konsekvenserna av alla de beslutsom nu fattas i ett rasande tempo. Det är det som är såoroande. Konsekvenserna kommer långt efteråt, ochdå sitter vi fast i all lagstiftning och överstatlighet.Det går också fort på det här området.Det är små steg som tas, och det är svårt för denenskilde medborgaren att se helheten. Detta är svårtäven för oss ledamöter i . Som ledamot avjustitieutskottet ser jag dock att det bakom de småstegen finns en färdig plan. Man flyttar på brickor föratt den planen ska bli fullständig, och det är mycketoroande.När Eurojustfrågan först kom upp var det frågaom att ett nätverk för åklagare skulle bildas, och mankan ju inte säga emot att det behövs ett samarbetemellan åklagare om brottsligheten. Jag frågade dendåvarande justitieministern om dettanätverk, och det uttalades att det inte skulle bli någonpermanent myndighet, vilket också står i protokollet.I dag har vi att fatta beslut just om ett permanentorgan för åklagarsamarbete. Och det är inte slut meddet. I utskottet har presenterats för oss skrifter därman vill gå ännu längre och bygga ut verksamhetenmed en riktig EU-åklagare som ska kunna verka ivåra svenska domstolar.Det är symtomatiskt att det är ochMiljöpartiets representanter som står här och argu-menterar. De borgerliga partierna lyser med sin från-varo. Det är så enkelt för deras representanter. De ärför EU, och då behöver de inte kritiskt granska ochdebattera punkterna i detta dokument. Man bara ute-blir. Jag tycker även att det är symtomatiskt att denborgerliga pressen inte skriver om detta.Jag fick alltså rätt i mina farhågor att man återigenska skapa ett nytt EU-organ inom det polisiära områ-det. Det mantra som upprepas i alla skrifter är att manska skapa ett område med frihet, rättvisa och säker-het. Men den andra sidan - kontroll och den enskildesrättssäkerhet - nämns inte i detta mantra. Säkerhet,kontroll och effektiva brottsutredningar inom EU ärdet mest prioriterade området. Också inom det spans-ka EU-ordförandeskapet har man planer på att gåvidare med detta.Vi hade i går att ta ställning till en annan ramlag,och framhöll då att godkännande avdessa ramlagar inte är i enlighet med vår grundlag.Jag tänker inte upprepa mitt anförande från i går, menjag vill säga att eftersom vi inte i detalj kan se kon-sekvenserna av detta är det lagvidrigt. Detta stadgas isvensk grundlag. Trots det vill man nu bestämma attvi nu ska inrätta Eurojust. Beslutet i går om de sär-skilda brottsutredningsgrupperna har ungefär sammainnebörd. Det leder till ett dubbelarbete.Inrättandet av Eurojust kräver en lagändring, ochinförandet av ett överstatligt samarbetsorgan utformatsom Eurojust är en fråga av större vikt. I och med detkan det förväntas få betydelse för svensk förunder-sökningsverksamhet. kan den utveckling somEurojust är ett led i påverka såväl polis, åklagarmyn-digheter och rättsväsende som de lagar som reglerardessa verksamheter och straffrätten.Den här myndigheten har tidigare banat väg förkanaler i den svenska myndigheten. Det är så det gårtill. Man går fram steg för steg. Polisen har organise-rat om sin verksamhet så att den ska passa till . Åklagarspecialister har också införtsmed den funktionen. En kriminalunderrättelsetjänsthar startats på grund av att det finns ett sådant organ iandra EU-stater. Den har ungefär 140 agenter. Påregional nivå, i storstäderna, finns 125 personer. Somgrind mot Europol och Schengen finns inom krimi-nalunderrättelsetjänsten nationella samarbetskontoretför Europol, och . Databaser har byggtsupp. måste rapportera om sin organi-serade brottslighet.Vi har vidare länskriminalunderrättelserotlar.OLAF är ett stort organ inom EU som ska bekämpaekonomiska oegentligheter. Ekobrottsmyndighetenoch finanspolisen har fått stora uppgifter.Det föreslagna Eurojust ska hantera uppgifter iSchengen , det stora register ge-nom vilket man har koll på människor. Det ska ha rättatt få uppgifter ur svenska förundersökningar, miss-tankeregister och belastningsregister. Uppgifter urdessa register kan lämnas till Eurojust endast omriksdagen godkänner inrättandet av Eurojust.Miljöpartiet anser inte att säkerhetsfunktionernaoch datasäkerheten är tillfredsställande.Definitionen av brott som ska hanteras av Euro-just ger utrymme för en vid tolkning, som kan kommaatt omfatta ett stort antal brott som inte borde varaprioriterade. Ramarna för behörigheten blir alltförvida.Den demokratiska kontrollen av Eurojust består iatt Eurojust skickar en rapport till ,som sedan redigerar en rapport som sänds till Euro-paparlamentet, inte till de nationella parlamenten.Enligt propositionen ska Eurojusts uppgifter varaatt enligt slutsatserna från underlätta enbra samordning av de nationella åklagarmyndigheter-na, att stödja brottsutredningar som gäller organiseradbrottslighet, särskilt grundade på Europols analyser,samt att bedriva ett nära samarbete med det europeis-ka rättsliga nätverket - ännu ett organ som har bil-dats.Vidare uppmanas att på olikaangivna sätt uppmuntra till straffrättsligt samarbetegenom Eurojust. Kommissionen ska fullt ut delta iEurojusts arbete, lämna experthjälp och komma över-ens om de praktiska arrangemang som krävs.Eurojust ska även upprätta och upprätthålla ett nä-ra samarbete med Europeiska byrån för bedrägeribe-kämpning, , som jag tidigare nämnt. fårhärvid bidra till Eurojusts arbete för att samordnautredningar och rättsliga åtgärder i fråga om skyddför Europeiska gemenskapernas ekonomiska intres-sen, antingen på Eurojusts initiativ eller på begäranav Europeiska byrån för bedrägeribekämpning.Det finns ett dokument från förfluten tid inom EUsom kallas corpus juris och som innehåller långtgå-ende planer. Ingen ville då riktigt ta det på allvar,men det realiseras . Precis det som jag nu har be-skrivit finns i corpus juris, att vi ska ha den här över-statliga organisationsmodellen.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 1. Omden faller yrkar jag bifall till reservationerna 2 och 3.Reservation 2 handlar om immunitet och privilegiersom de tjänstemän som ska anställas inom Eurojustska ha. Jag tycker inte alls att de ska ha detta inomEU. Vi ska ha lika rättigheter och skyldighe-ter, men här ska tjänstemän få extra privilegier.Reservation 3 under punkt 3 i betänkandet, somberörts tidigare, handlar om en översyn av reglernaom privilegier och immunitet totalt i EU. Ett utskott-sinitiativ om detta har den intefått gehör för. Jag tycker inte att man ska ge sig så lättutan detta måste rättas till, fru talman.Anf. 22 ():Fru talman! tog ut svängarna häroch gick över hela rättsfältet inom EU. Jag tänkerhålla mig till dagens betänkande, dvs. justitieutskot-tets betänkande nr 19, Godkännande av beslut ominrättande av Eurojust, m.m.Eurojust är alltså avsett att vara en enhet beståen-de av nationella åklagare med uppgift att underlättaen god samordning av de nationella åklagarmyndig-heternas arbete och att stödja brottsutredningar somgäller organiserad brottslighet. Den ökande gräns-överskridande brottsligheten skapar behov av andrasamarbetsformer än de som finns . När det gällerEurojust har utskottets EU-grupp fåttfölja den här frågan och sett hur den har utvecklats.Eurojust ska alltså vara ett mellanstatligt samar-betsorgan utan egna befogenheter till myndighets-utövning. tog dessutom initiativ till det till-sammans med , och Belgien.Den provisoriska Eurojustenheten inrättades imars 2001, och den har varit i funktion . Efter-som erfarenheterna är goda är det alltså dags att få tillstånd en permanent organisation.Eurojust ska bestå av en medlem från varje med-lemsstat och ledas av ett kollegium som de nationellamedlemmarna bildar. Eurojusts allmänna behörighetomfattar de typer av brottslighet som Europol harbehörighet att agera i. Dessutom omfattar den da-tabrottslighet, bedrägeri, korruption och alla straffba-ra gärningar som berör Europeiska gemenskapensekonomiska intressen som penningtvätt, miljöbrottm.m.För att skydda den enskildes integritet finns det enrad regler, bl.a. för vilka uppgifter som får registreras,skydd för känsliga personuppgifter, ansvar för regist-rering, kontroll och rättelse samt regler om använd-ning av data och sekretess m.m. Varje person som såönskar ska ha rätt att kostnadsfritt få tillgång till per-sonuppgifter som rör honom eller henne och somEurojust behandlar. I en annan artikel föreskrivs attvarje person har rätt att hos Eurojust begära rättelseav personuppgifter som rör honom eller henne omuppgifterna är felaktiga.En oberoende tillsynsmyndighet tillsättes. Denska bestå av en domare som inte ingår i Eurojust frånvarje medlemsstat. Av dessa ska tre vara ständigaledamöter.