prot · GP0976 · 2002-03-05 00:00:00 — Det skulleegentligen ha varit gjort i går.Anf. 123 ():Fru talman! Vad kan väl vara trevligare så här ensen efter en hel dags underbart arbete änatt få debattera dessa viktiga frågor med justitiemi-nistern? Jag har valt att lägga mig i den här debatteneftersom jag tycker att det är så viktigt med just kri-minalvården. När man tittar på de inlägg som harvarit tidigare kan man ju se att mina kolleger haruppmärksammat precis de frågeställningar som ocksåjag tycker är otydliga i ministerns svar.Det är ju så att kriminalvården står vid ett vägskäl.Det har jag påpekat i flera debatter som jag har haftmed justitieministern tidigare. Ska vi ha fängelser därvi bara låser in våra kriminella, ger dem mat genomen lucka och har beväpnad personal som går där ochbevakar, eller ligger det något i orden som ministernfaktiskt använder i svaret till om attkriminalvårdens viktigaste uppgift är att förebyggabrott? Ligger det något i det måste man visa detta påanslagssidan på ett helt annat sätt.Thomas säger i svaret att han känneroro över beläggningssituationen inom kriminalvår-den. Så pekar han än en gång på det stora resurstill-skottet 2001. Men, säger han, volymökningarna blevstörre än vad man kunde förutse. Det är en skönmål-ning i historieskrivningen, och det vet justitieminis-tern.Man avsatte 270 miljoner till kriminalvården för2001, och det skulle räcka till 30 nya häktesplatser,100 nya anstaltsplatser, utökad och bättre program-verksamhet, förbättrad personalutbildning och mindreoch säkrare avdelningar. Det sade justitieministernsjälv. Men det räckte inte, för två tredjedelar togs ianspråk av underskottet från föregående år. Pengarnaräckte alltså inte.Det gick så långt att kriminalvården t.o.m. fick beom att få utökad kredit för att klara framtiden. Det ärorsaken till dagens situation. Det är alltså ingen över-raskning utan ett medvetet val av Socialdemokraternaoch regeringen att inte avsätta mer resurser till krimi-nalvården utan låta dem arbeta på kredit.Vidare säger i svaret att hans uppfatt-ning är "att regering och riksdag har ett ansvar för attge kriminalvården förutsättningar att hantera proble-men". Men kära nån! Har ministern ingen aning omhur arbetet går till här i ? Oppositionen villju ingenting hellre än att avsätta pengar till kriminal-vården. Och vi, , har faktiskt an-slagit 337 miljoner utöver Socialdemokraterna. Det äralltså regeringen som har ansvaret och som har gjortbedömningen att kriminalvården inte behöver merpengar. Inga skrivningar i världen kan förklara bortdetta faktum.I debatt efter debatt har vi diskuterat det här,. Så säg inte att det handlar om allade här fina åtgärderna som justitieministern så vack-ert har tecknat upp på tre A 4-sidor när vi vet hur detser ut ute i verkligheten. Kriminalvården står inför ettvägskäl. Det gäller att välja, och oppositionen ärvillig att tillföra ytterligare resurser. Men är regering-en villig? Har regeringen bestämt sig för att kriminal-vården nu ska få mer pengar? Eller är det fortfarandebara tomt prat och luft i de här orden?Anf. 124 Justitieminister ():Fru talman! Det blir ett kort svar från mig, ochanledningen till det är att det just nu pågår en budget-diskussion. Jag ska inte föregå den. Det här kommeratt presenteras i april.Jag kan bara säga att ni har rätt i mycket av det nisäger. Det behövs ytterligare medel, precis som viockså har sagt tidigare. Det är också en alldeles riktiganalys att transporter medför extra kostnader föradvokater osv. Långsiktigt är det dessutom en fördy-ring om man har för hög beläggning. Det här projek-tet med nya anstalter pågår. Inget beslut har fattatsmen projektet pågår. Det är säkert också riktigt somGunnel säger, att fler poliser rimligtvis ocksåborde ge upphov till flera platser.Men det pågår som sagt budgetförhandlingar nu.Jag vill inte föregå dem. Jag kan bara hålla med omatt det behövs ytterligare medel till kriminalvården,bl.a. för att det behövs flera platser och också för ska kunna fortsätta narkotikasatsningar ochmycket annat. Men jag ber att få återkomma. Det ärnågra veckor kvar. Sedan kommer regeringen attkunna presentera exakt hur mycket ytterligare somkommer att satsas på kriminalvården.Anf. 125 ():Fru talman! Det är ju enkelt att säga så. Men dettar ett tag innan pengarna kommer om det nu är utlo-vat pengar till kriminalvården i vårbudgeten. Just närdet gäller det som jag tog upp med arbetsmiljön är detså att den väntar inte. Med tanke på hur rekryterings-situationen ser ut står man kanske där med pengarnamen har ingen personal som är beredd att arbeta omman fortsätter att ha en sådan arbetsmiljösituationsom just nu.Jag ställde också en fråga om säkerhetsperspekti-vet med tanke på placeringen av dem som man harplacerat på öppna anstalter men som egentligen skullevara på slutna anstalter. Jag tycker att det är viktigt,men det svarade inte ministern på.Det här med att minska återfallen tas upp. Dåmåste man faktiskt ha en rehabilitering. Ministern hari svaret tagit upp att man ska återgå till det normalasamhällslivet. Då måste man t.ex. kunna läsa ochskriva. Många som sitter på våra anstalter saknar degrundkompetenserna. Men i och med att man i dagtagit utbildningslokalerna i anspråk kan man inte ensbedriva utbildning. Man har i besparingssyfte tagitbort svenska för invandrare. Det har fått stryka påfoten på ett antal ställen. Då kan man inte heller satsapå någon rehabilitering som är värd namnet.Sedan tas kompetenshöjningen hos personalenupp, att det är tre terminer. Men det är det faktisktinte, för det är bara två terminer som de går. Denuppgiften har jag fått. Men det är i alla fall en start.Det är klart att det också kostar pengar. 70 miljonerkronor har man beräknat vikariekostnaden till, ochdet gäller att hitta vikarier som kan upprätthålla ar-betet då man får kompetenshöjningen.De som satsats på narkotika-arbetet är en bra början, men det fordras mer pengarför att komma till rätta med det stora problemet.Kommer vi inte till rätta med missbrukssituationen påanstalterna är vi illa ute. Det är otroligt viktigt att viäven satsar på detta. Så jag ser verkligen fram emotmer pengar i vårbudgeten.En annan sak som jag har funderat på är hur situ-ationen varierar, fluktuerar, på anstalterna. och semestern är det t.ex. låg beläggning, förman kan välja att skjuta upp.Jag tycker om att prata om effektivitet och tyckeratt man ska använda de platser som finns på ett ef-fektivt sätt. Vem är det som ska bestämma om de skaanvändas även under den tiden? Jag tycker faktisktinte att det är internerna som ska bestämma det.Anf. 126 ():Fru talman! Jag måste säga att jag tycker att det ärbefriande att höra justitieministern tala om att han harinsett problemet och är beredd att återkomma till det ibudgeten. Det är mer än man kan få hans partikolle-ger i utskottet att erkänna. De lever som om alltingvore gott och väl.Jag utgår från att ministern mycket noga studerarKriminalvårdens budgetunderlag . Där stårpreciserat vad behöver. Manhar inte tagit i, utan man är ganska blygsam, luttradav verkligheten. Jag har stora förhoppningar om attministern ska komma tillbaka och ge signalerna nu ska satsa på och ser det som en investering. För det är en investe-ring om man får tillbaka ett antal människor till verk-ligheten.Jag kan inte låta bli några ytterligare frågor. dröjer så länge med att göra något för att byggaut fängelserna får en konspiratoriskt lagd människasom jag att fråga sig följande: Planerar ni möjligennya förslag som ska möjliggöra att ännu fler av defängelsedömda kan friges innan ens två tredjedelar avstrafftiden är avslutad? Ruvar ministern på flera på-följder i frihet eftersom han inte kommer till skott närdet gäller fler platser?Anf. 127 ():Fru talman! Justitieministern använder sitt väl-kända grepp att hålla med och säga att analysen ärrätt. Det är ju fint, men hur länge ska det hålla?Nu gäller det att förhandla om mer pengar tillkriminalvården, och behöver justitieministern hjälp såhar han tre kamrater här som han kan kalla på så skavi hjälpa till att förhandla om detta. Jag har bara enfråga och en kommentar till något som ministern sadei sitt svar och som oroade mig lite grann. Det gälldeinsatser för missbrukare. I svaret beskrev justitiemi-nistern en rad fina insatser för att motverka missbrukpå anstalterna. Så sade han så här: De som är särskiltmotiverade ska kunna erbjudas en vistelse i narkotik-afri miljö under verkställigheten.Då blir jag lite orolig. Är inte vår målsättning äratt alla anstalter ska vara narkotikafria? Vi vet att detinte är så , men vår målsättning och ambitionmåste vara att alla anstalter ska vara narkotikafria.Kan vi inte få bort narkotikan har vi ingen chans attrehabilitera människor. Då är hela programmet ochmotivationsdelarna meningslösa.Här behövs resurser, ministern, för att vi ska kun-na få bort narkotikan från anstalterna och för att viska kunna få fler häktesplatser. satt240 personer i häkte efter att de fått sin dom, och år2001 avtjänade 800 personer sin strafftid i häkte istället för i fängelse.Det har blivit något väldigt snedvridet med svenskkriminalvård. Jag tror att det nu är hög tid att lyftafram den här frågan och att tala om hur angeläget detär. Som sagt var, , hör av dig tillJeppe, och så ska vi hjälpa dig att tafinansministern i hampan!Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på interpellation 2001/02:275 omBrottsutredningarAnf. 128 Justitieminister ():Fru talman! har frågat vilka åt-gärder jag avser att vidta för att förbättra möjligheter-na för polisen att utreda brott. Frågan är ställd motbakgrund av en rapport från Brottsförebyggande rådetsom visar att allt färre brott upp av polisen.Det är en självklar grundprincip för en välfärdsstatatt brott ska upp. Det ska därför alltid varautgångspunkten när polisen får in en anmälan ombrott.Regeringen gör nu den största satsningen någon-sin på polisen. Genom denna satsning förbättras ävenpolisens förutsättningar att utreda brott. Vid sidan omde ekonomiska satsningarna arbetar polisen i tvåolika spår.Det ena spåret innebär att polisen ska bli bättre påatt förebygga brott. Det gäller inte minst de typer avmängdbrott som är särskilt svåra att klara upp, t.ex.stölder och inbrott. Här har närpolisen en central roll.Närpolisen behöver förstärkas och det är ett av skälentill regeringens satsning på polisen.Utvecklingen av det andra spåret innebär att poli-sen ska bli bättre på att klara upp brott. Jag har medstort intresse läst Brottsförebyggande rådets rapportom brottsuppklaringen. Enligt rapporten är minskadeutredningsresurser en förklaring till den försämradebrottsuppklaringen. Det gör regeringens satsning påpolisen än mer angelägen.Regeringen har vidtagit flera andra åtgärder för attöka uppklaringen. Polisen och åklagarväsendet har iuppdrag att öka sin samverkan. Mycket har gjorts påsenare år men det finns fortfarande saker kvar attgöra. Jag följer noga utvecklingen av samarbetet ochär beredd att ta initiativ till ytterligare åtgärder om jagfinner att det är befogat.Regeringen tillsatte en beredningför rättsväsendets utveckling. En rad uppgifter harlagts på beredningen att överväga. Den ska bl.a. ägnasig åt att undersöka möjligheterna att förkorta genom-strömningstiderna i brottmål och undersöka om poli-sens brottsutredande verksamhet ytterligare kan för-bättras. Beredningen har lämnat två delbetänkandensom behandlar just dessa frågor. I det första delbetän-kandet lämnade beredningen förslag på ett - vad dekallar för - huvudalternativ för ett snabbförfarande ibrottmål. I det andra delbetänkandet behandlas fråganom att för i första hand en stor del av vardagsbrotts-ligheten använda ett förenklat utredningsförfarande istället för förundersökning.Regeringen har i polisens regleringsbrev angettsom återrapporteringskrav att de ska redovisa hurframgångsrik den brottsutredande verksamheten harvarit. I årets regleringsbrev har regeringen ställt kravpå redovisning av fler uppgifter . Redovis-ningen kommer därför att ge oss än mer informationom hur utvecklingsarbetet bör drivas vidare.Brottsuppklaring är en viktig fråga. Jag delar heltRagnwi Marcelinds uppfattning i det fallet och jagkommer att fortsätta att följa och att driva utveckling-en av myndigheternas arbete på det här området.Anf. 129 ():Fru talman! Det är trevligt att justitieministernalltid säger att han delar min åsikt i allt jag frågar om.Men jag menar trots detta att intetar den här frågan riktigt på allvar.Endast 26 % av de polisanmälda brotten klarasupp, och av bostadsinbrotten upp. Dåska vi veta att när ett brott upp innebär det intenödvändigtvis att en skyldig person har dömts. Detsom räknas är antalet brott där polis och åklagare hartagit ett beslut. Situationen är alltså kanske ännu värreän vad BRÅ:s statistik visar.I svaret säger ministern att det ska vara en själv-klarhet i en välfärdsstat att brott ska upp. Så ärdet inte, enligt min mening. Det finns målsägare somgång på gång drabbas - även om det rör sig om mind-re brott: bedrägerier, kontokortsbrott, förfalskningar,inbrott, stölder - och bara får ett brev från polisenmed texten "ärendet avskrivet". Då urholkas förtro-endet för rättsväsendet.Är ministern så lyhörd för vad vanligt folk tyckeroch tänker att han snappar upp detta, och vilka åtgär-der är han i så fall beredd att vidta?Den 1 februari lämnades en anmälan in till av en kriminalinspektör i Stock-holms län. Han ville att JO skulle utreda polisanmäl-ningar om klart konstaterade brott som resulterat ibeslut att inte inleda förundersökning. Han krävde attJO skulle göra en granskning.Efter denna anmälan har jag gjort en egen litenundersökning. Jag har hört mig för med poliser ute ilandet för att få reda på hur det egentligen är. Det stårhelt klart att polisen själv är förtvivlad över att maninte hinner med. Man säger att avskrivningar sker ialltför stor utsträckning.Jag pratade med en polis i går. Han sade så här:Trycket blir för stort. Det kommer in nyaärenden som kan ses som viktigare och allvarligare.Med det antal poliser och de resurser vi har räckerinte tiden till och ärenden avskrivs trots att det finnsmisstänkta.Kan ministern ta till sig detta och förstå hur all-varligt det här problemet egentligen är? Det inte baraurholkar den enskildes förtroende för rättsväsendetutan det naggar också polisens egen självkänsla ochyrkesstolthet i kanten. Man vill inte skriva av ärendensom man vet skulle kunna leda till att någon åtalas,men tiden räcker inte till, och det finns viktigareärenden.Polisen som jag samtalade med i går varekobrottsutredare. Han sade att det inte var ovanligtmed en ärendebalans . På hansavdelning hade en fjärdedel av ekobrottsutredarnaslutat, men samma arbete skulle fortfarande utföras.Det räcker inte längre. Det håller inte, bäste Tho-mas . Man kan inte gång på gång, i allasammanhang, rabbla frasen att regeringen nu gör denstörsta satsningen någonsin på polisen. krävsåtgärder, och de måste vidtas omgående. Om inte ärjag rädd för att polisen kommer att förlora sin yrkes-heder och medborgarna tron på rättsstaten.Här handlar det om att se över hur avskrivningar-na går till. Sker de lättvindigt? Polismännen talarsamfällt om ett tryck de känner. De måste skynda sigatt skriva av ärenden, därför att det finns annat som ärviktigare och angelägnare.Vad har för syn på detta? Serhan tillräckligt allvarligt på detta, eller har han enannan uppfattning än jag har?Anf. 130 ():Fru talman! Det allvarliga är naturligtvis att detbakom alla de brott som inte upp finnsbrottsoffer, vars trauma blir ännu värre när brottetinte upp.I BRÅ:s rapport skriver man om olika perioder.Jag vet inte om det är en händelse, men en period,som börjar 1994, kallas för nedgångsperioden. Dethände många saker 1994. Jag vet inte om de är för-knippade med nedgången. När det gäller rättsväsen-det är det i alla fall en nedgångsperiod som inleds1994.Statistik finns det mycket att hämta, och bakomden ligger mycket tragik. Jag ska bara nämna en siff-ra. I avskrivs av de misshandelsfalldär det finns en misstänkt gärningsman - detta i nå-dens . Man tar sig för pannan.Jag reagerar också på någonting som ministernhar talat om fram och tillbaka i medierna och som fåttmycket utrymme. Han skriver det också i svaret. Detgäller påståendet att regeringen nu gör den störstasatsningen någonsin på polisen.Upprepar man en halvsanning tillräckligt mångagånger finns det vissa människor som tror på den.Visst var det mycket pengar, men vad fick vi fördem? Jo, polisens skuld sanerades nästan. Men någonnysatsning var det inte frågan om.Jag frågade polisstyrelsen hemma i omman hade upplevt denna den största satsningen nå-gonsin. Nej, det hade man inte gjort. Det enda somgör att vi har lite pengar över i budgeten är att det intefinns några poliser att anställa och att de vi har flyttartill , sade man.Det är trist att ha ett positivt budgetsaldo när detär på det sättet.Jag tycker att ministern ska förklara frasen "denstörsta satsningen någonsin på polisen". Hur mångafler poliser har det blivit i denna stora satsning?Ministern skriver också att en mycket viktig upp-gift för polisen är att den ska bli bättre på att förebyg-ga brott. Jag håller helt med. Vid de brott som intebegås finns det inget brottsoffer och ingen brottsling.Men trots allt har vi över en miljon anmälda brott,och hur duktiga polisen, familjen, skolan och sam-hället i övrigt än blir på att förebygga brott kommervi ändå att ha ett antal brott. Interpellationen handlarfaktiskt om de brott som begås. Oavsett om det begåstusen eller en miljon brott är det brott som begås, ochdå ska det finnas poliser som kan komma.Ministern skriver också vackert att han noga följerutvecklingen av samarbetet och är beredd att ta initi-ativ till ytterligare åtgärder om han finner att det ärbefogat. Hur få procent av alla brott ska uppinnan ministern finner det befogat? Finner ministerndet befogat vid en uppklarningsgrad på , som , eller är det vid 20 eller ? Jag fann det befo-gat för länge sedan.Anf. 131 Justitieminister ():Fru talman! Vi står här varenda vecka. Jag tyckerockså att det är ganska tjatigt. Jag är medveten om attjag säger samma saker och får samma frågor. Mendetta är demokratins högsäte, och jag får upprepa detjag sagt.Vi hade en polisutbildning. har vi tre polisut-bildningar. Man kan inte låtsas som att det inte är ettfaktum. Tre polisutbildningar utbildar fler poliser änen polisutbildning. Det innebär 700-900 nya poliserårligen, när det har kommit i gång ordentligt.Detta är den största satsningen . Jag ärledsen att behöva upprepa det, men det är polisutbild-ningen i , polisutbildningen i ochpolisutbildningen i som gör att det kommer attbli flera poliser. Det har vänt, och det kommer att visasig ännu mera under året.Det är en del; det löser inte alla problem. Menman måste ändå börja medge att dessa polisutbild-ningar finns. Man får inte låtsas som ingenting ochfråga vad regeringen gör. Detta måste ändå vara käntför både och . Inteska jag behöva upprepa det fler gånger.Men det räcker som sagt inte. Man måste göra flersaker för polisen. Vi har en viktig uppgift, och det äratt renodla uppgifterna för polisen. Det arbetet pågår.I dag har poliserna alldeles för vittgående uppgifter,tycker jag. Jag tycker att polisen ska ägna sig åt attförebygga och utreda brott. har de fler uppgifterän så, och det tycker jag att man ska ändra på. Det kommer också att frigöra resurser.Det gäller alltså inte bara antalet poliser.Utöver det måste vi ge ytterligare möjligheter försnabbare handläggning. Det arbetet pågår lokalt iflera delar av . Man tar hänsyn till de lokalaförutsättningarna. Det är jättebra. Vi måste ge möj-ligheter till det. Det är därför det pågår flera olikaarbeten. Det ska skapas ett regelverk för att underlättaför polis och åklagare ute i landet.Låt mig säga att regeringen gör det den kan göra.Man ökar resurserna. Jag tycker att det vore jättebraom och tog kontakt medsina partikolleger här i , som har dragit nedså väsentligt och på ett sätt som innebär att brottslig-heten ökar oerhört mycket. Det gäller bl.a. stöldbrott,som begås av personer med narkotika-beroende. Man har dragit ned antalet socialarbetaresom sysslar med narkotikabrottslighet i tillnästan hälften. Tänk vilken skada detta gör, och tänkvilken nytta det kunde göra om vi fick den borgerligamajoriteten i att arbeta bättre mot narkoti-kan. sade ju att vården är såviktig.Det går inte att arbeta på detta sätt och sedan för-söka täcka över det och tro att det bara handlar omresurser till polisen.Ekonomin har som sagt varit dålig. Jag vill inte gåtillbaka till 1991 och 1994, men eftersom det togs uppvill jag säga att det är fantastiskt att man nämner vadsom hände 1994. Vad hade just hänt 1994? Vad hadevi för ekonomi? Jag vill inte gå tillbaka i tiden,men vilken ekonomi vi hade 1994 är ett faktum.Det är riktigt att det har gjorts besparingar på t.ex.polis och sjukvård för att få ekonomin i balans. Mennu gör vi denna satsning, för nu tillåter ekonomin det.Tänk om man kunde göra lika mycket kommunalt,och särskilt i kommuner med borgerlig majoritet. Detgäller i synnerhet Stockholm.Anf. 132 ():Fru talman! tror jag nästan att jag exploderar.Det var den sämsta argumentation jag har hört frånThomas . börjar han verkligenfalla in i de socialistiska leden. Det är helt uppenbart.Jag kommer från en kommun som har varit socia-listiskt styrd . Där har man tagit bort per-soner som bevakar ungdomsgårdar och personer somarbetar med narkotikafrågor. Narkotikaspanarna frånpolisen är borta.Man kan väl inte säga att det är kommunssocialdemokraters fel. Kan man det ska jag hälsa demdet på nästa kommunfullmäktigesammanträde.När det gäller att renodla polisens arbetsuppgifterskulle jag vilja understryka att det är bra att vi frånoppositionen tjatar om våra frågor. I just den frågangjordes det faktiskt ett tillkännagivande till regering-en på ett initiativ i en motion från bl.a. Kristdemo-kraterna om att man skulle se över vad polisen skasyssla med.Man kanske inte ska sucka så mycket över dessadebatter. De synpunkter som oppositionen hela tidenframför kanske leder till någonting. De kanske träng-er in i hjärnorna hos dem som styr detta land.Jag ska återge ett samtal som jag hade häromda-gen med en polis. Jag frågade honom lite grann omavskrivningarna. Jag berättade om den JO-anmälansom hade kommit från en avdelning hos polisen iStockholms län. Då säger han så här till mig: Skullealla polismyndigheter och områden anmäla det till JOvarje gång man skriver av ett ärende trots att det finnsen misstänkt skulle JO minsann få att göra, för detsker i alla olika polismyndigheter.Det var det här jag försökte lyfta fram med mininterpellation, . Jag tycker att det ärallvarligt att polisen på grund av det tryck man har påsig får avskriva ärenden alltför lättvindigt.Om detta kommer det också varningar från riks-åklagaren, som har tagit upp att han oroar sig för attdet avskrivs för mycket hos polisen. Vi vet att ären-demängden från polis till åklagare minskade med ca17 1999 och med 24 2000. Vad beroddedet på? Jo, det berodde på de här avskrivningarna.Samtidigt skriver rikspolischefen stolt i polisenstidning: Antalet ärenden i balans har på några årsjunkit från 192 000 till 136 000, och den siffran skapressas ned ytterligare - inte för att det är ett självän-damål, utan för att det höjer farten och kvaliteten.Den uppfattningen delar i alla fall inte jag, Tho-mas - att det skulle höja farten och kvali-teten att man skriver av så mycket som möjligt.Vi vet också att det finns en särskild patrull somåker runt i myndigheterna och skriver av ärenden. Påkonferenser uppmanas poliserna att skriva av såmycket som möjligt men att det ska ske gott, vad nudet innebär.Det här är en allvarlig fråga. Jag tror att det är an-geläget att justitieministern verkligen tar de initiativsom är befogade för detta.Vi har tagit ett initiativ där vi i en motion krävt attde senaste årens avskrivningar inom polisen ska ana-lyseras och utvärderas, men den motionen blev avsla-gen.