prot · GP0976 · 2002-03-05 00:00:00 — 88 ():Fru talman! Det är klart att siffror inte löser pro-blemen. Men visst är det viktigt att vi sätter upp mål.Vad ska vi annars jobba mot? Därför menar vi att demål som man ändå har satt upp inom EU, som gällerför , är viktiga att sträva efter.Det som gör mig besviken är att regeringen i sittsvar inte tydligare visar att man vill nå så långt, låtvara att man finner skäl att påpeka att vissa åtgärderinte är möjliga att vidta som man skulleönska. Men man bör ändå visa att man har viljan. Jagtänker på en hel del åtgärder som man har pekat påfrån vindkraftsindustrins sida.Man talar om stabila och överblickbara ekono-miska förutsättningar. Inte nämner näringsministernnågonting om detta. Man talar också om orimligfastighetsbeskattning när det gäller vindkraften. Jaghar heller inte sett någonting om detta. Man talar ombygglovshantering, miljöskatter och miljöskadeför-säkringar m.m.Näringsministern nämnde, fru talman, också vat-tenkraften. Såvitt jag förstår vill regeringen inkluderavattenkraften i kvoten för förnybar elproduktion. Jagskulle ha respekt för det om man sade vill nå upp till de mål som har satts inom EU. Åena sidan vill man räkna in vattenkraften, men manbryr sig å andra sidan inte särskilt mycket om de måloch de direktiv som det har fattats beslut om inomEU. Det tycker jag är en inkonsekvens.Till Värmby vill jag säga att det jag uppfattade,förutom de positiva orden, var att man från Vänster-partiets sida litar på marknaden. Här behövs ingasärskilda åtgärder från statens sida. Det kommer attlösa sig. Måhända var det en aning slarvig tolkning,men nog kunde vi utläsa detta.Anf. 89 ():Fru talman! Jag sitter mitt isamarbetet mellan s, v och c. Jag kan bara intyga detsom sade om att det har varit vik-tigt. Det har varit viktigt av flera olika skäl, men inteminst för att det ger en långsiktig trygghet för berördaparter - för kraftproducenter, industri och oss konsu-menter. I det fortsatta arbetet är det väldigt viktigt attinte hasta för fort fram.Grundbulten i den kommande propositionen ärcertikfikaten. Det är en helt ny affärsmetod och etthelt nytt verktyg i arsenalen. Då tycker jag att enmålsättning på kan vara rimlig föratt verkligen se till att denna nya energimarknadsåt-gärd fungerar.Jag är övertygad om att den kommer att göra det,men för att det ska bli bra flyt i arbetet tror jag ska låta bli att spänna bågen för hårt eller sättaribban för högt. Men självklart är mål viktiga, och detär riktigt att ha dem.Det uppstår konstigt nog en motsättning - det hardet gjort under arbetets gång och under diskussionen- mellan olika förnybara energislag, och det tyckerjag är synnerligen beklagligt. Jag hoppas, HaraldNordlund, att vi gemensamt kan hjälpas åt att undan-röja dessa motsättningar mellan vindkraft och deandra förnybara energislagen. Man känner sig förför-delad.Poängen med certifikaten är än en gång att degynnar alla förnybara energislag. Just i övergångs-skedet har vi varit tvungna att ge extra stödåtgårderför exempelvis solceller. i harinte en chans med certifikaten. Vindkraften är ocksålite för dyr till en början, men det kommer att blimöjligt för den att överleva och utvecklas.Jag har i viss utsträckning tilltro till marknaden,men det är faktiskt lagstiftning som fixar fram decertifikat som vi sedan tvingar marknaden att se tillatt det blir ruljangs på.Jag tror som sagt att det kommer att bli en braproposition. gör en gudibehagliggärning om han övertygar sin folkpartigrupp om attstötta själva grundidén.Anf. 90 Näringsminister ():Fru talman! I det mål om somEU-kommissionen satte upp räknade man med defyra oreglerade älvarna. Det kunde vi självklart inteacceptera. Det är det perspektivet man ska ha.Man ska också ha i åtanke att EU-länderna harolika stor befolkning. har t.ex. nästan tiogånger så stor befolkning som . Eftersom detär fråga om att främja olönsam elproduktioninnebär en ökning att någon typ av subventioner be-hövs, vilket ska betalas av befolkningen i landet.Ökningen per invånare är därför relevant att jämföramed.Vid en sådan jämförelse kan konstateras att Sveri-ge fått den största bördan av alla länder. Endast Fin-land och är ens i närheten. Jämfört medgenomsnittet i EU är den föreslagna ökningen i Sve-rige två och en halv gång så hög per invånare.Referensvärdet för innebär en ökning sommotsvarar per invånare, medanreferensvärdet för exempelvis motsvarar enökning med per invånare. Jäm-fört med är ökningen per invånare i Sverigedubbelt så hög.Det innebär att en väldigt tung börda lagts på desvenska konsumenterna, vilket regeringen inte ansågrimligt. Än en gång: Vi skulle behöva bygga ut defyra oreglerade älvarna. Det kunde vi inte acceptera.Jag vill återgå till diskussionen om målet om 10terawattimmar. 2012 ska det, om det går bra, vara 15terawattimmar. Själva tekniken är att de gröna certifi-katen upphandlas på en marknad. Snittpriset skulletroligtvis bli något högre för konsumenten om vi intehade detta system, men det är själva tanken. Markna-den stimuleras med automatik att produce-ra mer och mer förnybar energi, och det tycker jag ärden väg vi ska gå.Det handlar också om andra saker, t.ex. om attspara och om att tillse att vi inte förbrukar el i onö-dan.Anf. 91 ():Fru talman! Först gällde det vattenkraften och frå-gan om den inkluderas i det mål som anges från EU.Jag grundar mitt uttalande på vad man kunde läsa imedierna för sedan. Det kan visserligen varafelaktigheter. var uppgifternaegentligen inte offentliga, men av någon anledninghade de kommit ut i medierna. Där kunde man läsaatt regeringen vill inkludera vattenkraft med hänvis-ning till att EU också gör detta.Sedan gällde det vindkraften, att komma vidareoch bygga ut på det sätt som är möjligt med hänsyntagen till miljöolägenheter, bullereffekter, estetiskaeffekter m.m. Det står väl klart att det inte är särskiltsvårt att praktiskt klara en utbyggnad av vindkraften ien omfattning som skulle göra att man når upp till dehär målen. Problemet ligger i, vilket man också sägerfrån det hållet, oklara förutsättningar, inte minst eko-nomiska - fastighetsbeskattningen, bygglovshante-ringen, vissa miljöskadeförsäkringar osv. Jag harockså läst att man hänvisar till att militären begränsarmöjligheterna på ett sätt som gör det här besvärligt.Anf. 92 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig bara kort ta upp frågan somtogs upp sist här. har det imedierna diskuterats om planeringsförutsättningarnaför den storskaliga vindkraften. Jag kan här säga attregeringen har lagt ett antal uppdrag på myndigheter,varav några nu håller på att delredovisas. Regeringenavser att göra en bedömning av möjligheterna till ochkonsekvenserna av en storskalig utbyggnad av vind-kraften i havs- och fjällområden när uppdraget redo-visats. Då ska vi göra vår bedömning.När det gäller de gröna certifikaten är det själv-klart att de också kommer att innebära någon form avstöd för vindkraften.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 2001/02:274 omvägsituationen i /DalslandAnf. 93 Näringsminister ():Fru talman! har frågat om jag är be-redd att se till så att anslagen till drift och underhållav vägarna i , främst i , blir iparitet med behoven samt om jag är beredd att klassi-ficera landskapet som "skogslän".Elver kallar den infrastrukturpropositionregeringen överlämnade till föruppblåst. Men jag vill hävda att det finns reella för-slag i propositionen som kommer att gynna Dalslandsvägnät. Allra viktigast för är att regeringenavsätter för att förbättra det be-fintliga vägnätet i landet. Det handlar om åtgärder förtjälsäkring, bärighet och rekonstruktion. Regeringenbedömer att en sådan insats kommer att göra detmöjligt att uppnå full bärighet året runtpå de vägar som bedöms som viktiga för näringslivet.Därmed ger vi också goda förutsättningaratt utvecklas.Elver anser vidare att propositionen ärbaktung genom att relativt lite pengar anslås i närtid,dvs. När det gäller de närmasteåren innehåller propositionen extra resurser om 12miljarder kronor till vägar och järnvägar. Redan i årkommer en stor satsning på tjälsäkring, bärighet ochrekonstruktion att göras. Ungefär 1,6 miljarder kronorkommer att gå till denna typ av vägförbättringar2002.Dalsland har, särskilt i de norra delarna, en be-folkningsstruktur och ett näringsliv som påminnermer om t.ex. än om resten av , som tillhör. omfattasockså av en del särskilda regionala utvecklingsåtgär-der. T.ex. ingår den norra delen i nationellt stödområ-de och hela i EG:s strukturfonders mål 2-program Västra. Begreppet "skogslän" har ingen reellinnebörd i regionalpolitiken, varför en sådan beteck-ning på inte skulle få någon betydelse.När det gäller åtgärder för bärighet, rekonstruk-tion och tjälsäkring av vägarna kommer attplanera för detta centralt på samma sätt som verketgör med drift och underhåll. Genom detta säkrar vi attolika landsdelar bedöms efter likadana grunder iplaneringen.Anf. 94 ():Fru talman! Jag tackar näringsministern för svaret.Jag har aktualiserat de problem som följer i spårenav ett ofullständigt, för att inte säga torftigt, beslutkring infrastrukturfrågorna. Det är kanske därförregeringens svar är så knapphändigt. En längre redo-görelse skulle förmodligen gett besked om de storablottor som finns i möjligheterna att åstadkomma engod infrastruktur.Knappt hade bläcket torkat i regeringens regle-ringsbrev förrän gick ut med en pressrele-ase där budskapet var: Pengarna räcker inte. Trafikenhar fortsatt att öka trots att konjunkturen har avmat-tats. Ökningen gäller framför allt den tunga trafiken,vilket ger ökat slitage och ökat behov av insatser fördrift och underhåll för att kunna hålla vägnätet i be-fintligt skick.Vägverket beklagar också - fortfarande enligtpressmeddelandet - att de tidigare långtidsplanernaför vägutbyggnad som arbetats fram i ett antal projektruntom i landet och som står färdiga att påbörjas inteser ut att kunna förverkligas om inte mer investe-ringsmedel anvisas.Att jag, fru talman, har tagit upp vägnätberor på att det är ett område som är hårt ansatt ochsom inte har kunnat hävda sig för att få en bra ut-byggd infrastruktur. När andra nordliga län - statsrå-det säger t.o.m. att påminner om Värmland- fått pengar utifrån begreppet "skogslän" säger nustatsrådet att detta inte har någon reell innebörd iregionalpolitiken, varför en sådan beteckning inteskulle få någon betydelse. Jag betvivlar faktiskt det.Nu har så att säga fallit mellan stolarna. Dethar inte hört till skogsområdena, och det har inteheller fått tillräckligt stark position i det nya storlänetdär de trafiktunga stråken kräver finansiellt utrymme.När jag väckte interpellationen var av-stängda i det lilla landskapet . har frostentagit ny fart, och det är kanske tjugotalet mil till. Menvårsolen kommer igen, var så säker. Tjällossningenkommer att fullföljas, och det kommer att ske säkrareän ett infrastrukturpropositionsavlämnande.Det känns faktiskt, fru talman, något generande atttala med företagare uppe i norra som sägeratt det här måste lösas relativt snart, annars flyttar vinog över till andra sidan Kölen. Det berättas attkommunerna tillsammans med regionen nu eventuelltkommer att försöka få loss lite EU-pengar till detta.Det känns nästintill besvärande när vi vet att det är ettstatligt åtagande att rusta upp vägar som t.ex. 172:an,som är en viktig led när det gäller transporter frånhela södra ned mot Årjäng-Bengtsforsoch . I detta område finns , Nös-semark, Töftedal, Torrskog och - områdensom är starkt beroende av skogstransporter men sominte kan garanteras detta.Riksdagen har en tung ryggsäck att bära på. Förstvar det en eftersläpning då detta försum-mades. Därtill kommer vattenskador av mycket storamått i flera län som ska finansieras. Från regeringensoch ministerns sida har man ju talat om den"gigantiska" satsning som infrastrukturpropositionensades ha och sagt att det aldrig förr har satsas såmycket. Det är klart; om man sträcker ut tidsrymdenflera år extra blir förstås totalsumman ganska hög.Men årsvis är det, som säger, alldeles försvaga insatser, fru talman.Anf. 95 ():Fru talman! Näringsministern är för det mestaväldigt nöjd. Det är ju trivsamt med ministrar som ärnöjda. Han var nöjd för sedan när han och jaghär i diskuterade arbetsmarknadspolitik,trots att vi hade arbetslöshet. Jag får citera mi-nisterns uttalande: Arbetsmarknadspolitiken har, "omjag ska försöka uttrycka mig lite ödmjukt, varit enliten framgångssaga. Vi har lyckats på alla områden".Säkert är ministern ganska ensam om den åsikten.Inte heller i detta svar kan man spåra några be-kymmer, om än inte ministern anser att hans in-frastrukturproposition varit lika framgångsrik; åt-minstone framgår det inte av detta svar. Men man kankonstatera att alltför lite pengar satsas på vägar,vägunderhåll och enskilda vägar i denna infrastruk-turproposition. Det är viktigt att E 6, , dären dödsolycka skedde , snabbt blir färdigställda.I det pressmeddelande som sänt ut, ochsom nämnde lite grann förut, kan mankonstatera att har haft en vikande konjunkturoch att vägtrafiken har fortsatt att öka. Vägverkettycker att nivån för bör vara ca 3 900 miljo-ner kronor högre än regeringens förslag i infrastruk-turpropositionen, och, säger man, ökade insatserbehövs för underhåll av våra vägar och broar. Avframkomlighets- och trafiksäkerhetsskäl behövs ock-så en högre vinterhållningsstandard.Man kan konstatera att de moderata förslagen lig-ger 174 miljoner högre än regeringens. Vi har 100miljoner för bärighetshöjande åtgärder och 74 miljo-ner kronor för enskilda vägar.Regeringen har under en lång följd av år låtit väg-nätet förfalla. Det är en gigantisk kapitalförstöring.Samtidigt har det haft negativa effekter på svensktnäringsliv, på befolkningsutveckling och på lands-bygden.För två år sedan framgick i en rapport från Skog-forsk att bärighetsproblemet kostade den svenskaskogsnäringen årligen.Sedan dess har kostnaden ökat. Det är inteenbart industrin som drabbas, problemet berör helaSveriges skogsindustri. Bärigheten på landets vägarär därvid en faktor som avgör möjligheten för svens-ka sågverk, massa- och pappersindustrier att varakonkurrenskraftiga på den internationella marknaden.Detta är alltså oerhört bekymmersamt. Man kankonstatera att det allmänna vägnätets eftersatta un-derhåll ligger på ca . Hundratalsbroar är nedgångna och några resurser till omedelbaraåtgärder finns knappast. måste man konstateraatt broarna är de enda utfartsvägar som många männi-skor har.Man kan fråga sig då, det skulle vara intressant atthöra: Vad ämnar ministern göra för att ,norra , andra delar av och andradelar av och skogslänen ska få bättrevägar? Vi bohuslänningar, dalslänningar, älvsborgarem.fl. väntar på ett svar. Vad tänker ministern göra föratt vi ska få bättre vägar så att de människor som bordåligt och lastbilarna ska kunna komma fram?Anf. 96 ():Fru talman! Det är klart att man vill vara med närdiskussionen handlar om vägar och infrastruktursats-ningar på västra . Det är vi alla oerhört ange-lägna om, åtminstone vi riksdagsledamöter frånVästsverige. Vi har också från Västra Götalandsregi-onen enats om att det behövs 50 miljoner till vägarnaoch järnvägarna i västra . Det är en enig regi-on som står stark inför de fördelningar som ska skenu.Sedan kan man väl bli lite förvånad över att KentOlsson kan stå här och vräka ur sig vad han hadegjort om han hade varit i regeringsställning, om hanhade trollat med knäna eller varifrån han hade fåttpengarna. Det var inte precis så att när Moderaternalade fram sin s.k. skuggproposition sedaninnehöll den mer pengar än regeringen nu faktiskt harföreslagit. Den innehöll mindre pengar. Det är lite avett slag i luften från sida.Jag tycker i stället att vi från bordetänka på att nu hävda vår röst gentemot resten avlandet och se till att satsningarna görs i västra . Vi bör se till att vi får vägar och järnvägar sombehövs i , i , i och inorra och . Det behövs satsningar påE 20 inte minst och förstås också på utanförSkultorp, men självfallet också i Dalsland.Jag tycker att det är viktigt att vi har flyttat framvåra positioner eftersom regionen är enig. Vi får se nuom regionen har bestämt sig för att tidigarelägga ettantal projekt genom att gå in med extra medel frånregionen. Man förhandlar nu med kommuner för attse om det går att få med kommunerna på de här tidi-gareläggningarna. Det är vad som behövs . Dettycker jag är oerhört starkt. Det är bra att vi har enregion som kan sätta ned foten.Anf. 97 Näringsminister ():Fru talman! har tillsammans med nä-ringslivet, kommuner m.fl. aktörer pekat ut ett vägnätsom kallas "Robusta stråk i " och utgör devägar som är viktigast för den tunga trafiken i land-skapet. De återståendekostnaderna för att åtgärda det bedöms vid ingångenav 2002 till 330 miljoner kronor.Vägverket räknar med att starta tjälsäkringsåtgär-der för . Det är fyra länsvägarmed en sammanlagd längd av somkommer att åtgärdas. Vägarna ligger i kommunernaVänersborg, , Färjelanda och Ed. Dessutomblir tre objekt som påbörjades och sam-mantaget kostar klara nu i vår.Dessa tre objekt omfattar tillsammans 22 kilometeroch ligger i kommunerna Färjelanda, ochEd.Sammantaget betyder detta att det återstående be-hovet för "Robusta vägar i " kommer attuppgå till vid utgången av dettaår. Låt mig säga det här i kammaren: Det är ett litetbelopp. Det kommer vi att fixa.I den nu gällande länsplaneringen har vi 8,8 mil-jarder kronor. - om ni lyssnar påmig nu - till tjälsäkring, bärighet och rekonstruktionär alldeles för lite, säger . Vi har alltsåfördubblat detta belopp, från 8,8 miljarder till 17miljarder kronor. Är det dåligt?Ja, det är . Det är inte så . Det gällerockså att vara realistisk. Regeringens förslag innebärsåledes nästan en fördubbling av satsningarna, ochvår bedömning är, som jag har sagt, att vi med ensådan satsning kommer att ha full bärighet året runtpå de vägar som bedöms som viktiga för näringslivet.Detta är mycket viktigt för skogsindustrin, jordbruketoch turistnäringen i landets olika delar.Sedan har vi en del vägar som har nämnts här. Detgäller vägarna 40, 44, 45, E 6 och E 20. Dem ska jagbe att få återkomma till i mitt sista inlägg.Anf. 98 ():Fru talman! Först ett par reflexioner. När den so-cialdemokratiska ledamoten kom näringsministern tillundsättning nämnde hon att man i har tagit sig samman och fått ett infraprogramsom är ett föredöme och som jag skulle vilja säga ärnågonting för att ta efter. Numanar till en samlad kamp. Det äralldeles utmärkt. Motståndare skulle möjligen varaom inte hela regeringen så åtminstone delar av Nä-ringsdepartementet.Men jag är tveksam när hon säger att regionen ochkommunerna får vara med och ställa upp. Det är klartatt det är lite konstigt när ett statligt vägansvar plöts-ligt ska gå med håven till fattiga kommuner och regi-oner. Det känns fel.Fru talman! säger näringsministern att det härska fixas. Då har väl debatterna inte varitutan värde. De har stressat departementet så att mankommer att anstränga sig ett stycke. Det är ganskaenkelt: Här finns en bedövande majoritet i dennakammare för det innerst inne öns-kar, nämligen att få ett rejält väganslag. Han harmånga gånger, vid sidan av dessa talarstolar, uttrycktatt han önskar mera pengar, och motståndet har fun-nits i den politiska komplikation som regeringen hardragit på sig genom att bakbinda sig själv.Näringsministern säger att detta inte är så dåligt.Pengarna fördubblas, osv. Men jag tror inte att mångabranscher i och andra områden kan väntafram till 2015. Det är ganska bråttom. Vägarna ärnedgångna och har försummats under ett antal år.Sedan finns det som inte sägs på så många ställen,nämligen de väldiga översvämningarna för något årsedan. Det blev oerhört stora skador.Fru talman! Jag tror vi får ta fasta på vad Vägver-ket säger, nämligen att det behövs 3-4 miljardersförstärkning för verkets egna planer. , , säger att denärmsta årens trafikökning kommer helt att ligga påvägarna. Man kan ha synpunkter på om det är sålyckat - därom kan vi diskutera - men allt talar för attdet kommer att bli så som har uttryckt det. Detbetyder att vägnätet behöver en upprustning, repara-tion och återuppbyggnad. Det behöver också byggasnytt.Vägverket tar för övrigt också upp trafiksäker-hetsfrågorna. Vägens standard och struktur är ganskaavgörande.Fru talman! Sist i denna omgång kan jag konstate-ra att det visst går att ha annan trafikföring - på sjöoch på järnväg. Men för högförädlade varor är detbråttom. Då är det vägarna och flyget som gäller. Tiogånger så mycket i varuvärde förs fram på vägarnajämfört med järnvägarna. Det går att ha synpunkterpå det också, men det är en realitet.Fru talman! Det går inte att bortse från realiteter-na, inte ens i en sådan här gemytlig riksdagsdebatt.Anf. 99 ():Fru talman! Jag har här en lista, näringsministern,framtagen över bärighetsnedsätt-ningar i . De är 24 projekt.15,8 mil väg är avstängd för tung trafik. För en halvvecka sedan var det . Det kan synas varabättre än då, men vet vi att vintern inte ärslut . Om jag var näringsminister och hade ansvarför trafiken skulle jag vara oroad över att så storadelar av vägarna i och i daghar bärighetsnedsättningar och att det är svårt attkomma fram.Ministern säger att det inte är några större be-kymmer. säger hans egna vägverk att manbehöver mer. Om ministern ärnöjd med infrastrukturplanen blir jag mycket förvå-nad. Det är många som är missnöjda. Alltifrånskogsindustrin till privatpersoner har bekymmer. Detkommer att ta att fixa detta. Det är en oerhörtlång tid.Jag kanske blir lite förvånad över att ministernbehöver assistans i den här debatten av . Om läser ordentligt vad vi skriverser hon att vi inte trollar med knäna. Vi har tagit framde pengar som finns. Det är bara att läsa innantill.Debatten förs huvudsakligen med näringsministern.Därför skulle det vara intressant att höra om närings-ministern är nöjd med infrastrukturpropositionen. Detär i alla fall inte vi som bor i . 100 ():Fru talman! Jag kan försäkra att detinte är som har begärt någon assi-stans från min sida. Det behöver han inte. Han vet hurhan ska diskutera. Det är faktiskt jag som västra gö-talänning som själv har begärt att få vara med i de-batten. Jag gör det eftersom jag tycker att det är oer-hört viktigt att vi satsar på vägarna och järnvägarna ivästra . Där har även vi i regionen satt nedfoten. Jag är stolt över att vi har en region som harsatsat så oerhört mycket på att lägga ned kraft på attfå fram en infrastruktursatsning i västra somdet finns politisk enighet om.Elver partikamrater är med i denna ma-joritetsställning. , sossarna och Folkpartietstyr . har ock-så gått med på den satsning som Västra Götalandsre-gionen kräver. Jag är glad över att vi är eniga i densatsningen. Det är dessutom positivt att regionentidigarelägger ett antal vägsatsningar. Det har ävenFolkpartiet och i varitmed på. Det är bra att vi kan göra sådana gemen-samma satsningar.Det är möjligt att inte behöver trollamed knäna för att ta fram riktiga pengar. Men det varfärre pengar. Det var inte lika mycket pengar somModeraterna s.k. satsade i den skuggproposition somman lade fram tidigare än regeringen. Det hade varitmycket intressant att se hur då hade sagthur pengarna ska användas i Sverige.Jag tror på detta. Jag tror att vi kan satsa ordent-ligt. Jag tycker att vi i gemensamtska kräva satsningar för framtiden.Anf. 101 Näringsminister ():Fru talman! började debatten med atttala om arbetsmarknadspolitiken. Han sade att vi haren arbetslöshet på . Det distanserar all trovärdighet. Vi har en öppen arbetslöshet på4 %, och omfattningen på dem i åtgärder är 2-2,5 %.Vi vet alla att det är så. Då blir trovärdigheten intespeciellt hög. är en i mina debatter känddysterkvist, en mörkmålare. Lägg det åt sidan.Jag ska ta upp den fråga som berör vägarna 40,44, 45, E 6 och E 20. Just nu pågår ett antal utbygg-nader på dessa vägar. På byggs det just nu på tvåställen, mellan Hogdal och . Det är ett projektsom kunde komma i gång efter regeringensförslag i vårpropositionen att bemyndiga Vägverketett lån på .