prot · GP0985 · 2002-03-20 00:00:00 — Där har jag med mig t.ex.Fuat som är sociolog på ,som berättade det på det seminarium som MargaretaViklund själv var med och anordnade här i riksdagen.Då blir min slutsats att vi ska forska. Låt oss berättaom vad som har hänt! När vi lägger fram ett yttrandeom det väljer kd att inte skriva under. 180 () re-plik:Fru talman! Det är intressant att höra StenTolgfors engagemang i frågan. Han har bestämt sigför att detta inte är något folkmord, och det ska hankämpa för till . Det får han göra hurmycket han vill, men jag kan inte förstå denna avogainställning till just det ordet.Han erkänner precis allt som ingår i ett folkmordmen inte det här lilla ordet "folkmord". Jag tycker attdet är väldigt egendomligt. Den ekvationen går inteihop för mig. Jag tycker att ska läsareservationen lite mer noggrant och med andra ögon,som också påpekade.Jag tror egentligen, , att vi inte lig-ger så förfärligt långt ifrån varandra. Våra uppfatt-ningar ligger nog ganska nära varandra. Det här är och svår fråga för oss alla. Ta det där lilla stegetoch låt människorna, de som bor här i ochäven de som finns utanför vårt land, få glädjen av attvi erkänner att detta är ett folkmord! Om vi erkännerdet är det väl ingenting som hindrar att också de juri-diska experterna sedan erkänner det. Vi har inte sagtatt vi inte tillåter dem att göra det.Att man forskar vidare på det här området har viingenting alls emot. Det har vi i alla fall uttalat i and-ra sammanhang att vi inte har. Jag måste erkänna attjag inte har varit med i debatten i utrikesutskottet. JanErik kommer att svara utifrån den synvinkelnlite senare i debatten.Anf. 181 () replik:Fru talman! Jag upprepar att ni inte i reservatio-nen begär att som land officiellt ska erkännadet här. Tvärtom skriver ni följande:Frågan om huruvida ett brott begåtts är en frågaför juridiska instanser. är ingen domstol.Det ankommer sålunda inte på den svenska riksdagenatt, i juridisk mening, göra något ställningstaganderörande folkmord.Det är vad ni skriver i er reservation.Jag delar uppfattningen, , attskillnaden inte är så stor. Varför försöker ni då blåsaupp den? Inför alla som sitter på läktaren och överalltannars försökte ni ju säga att vi förnekar det som harhänt. Jag har tvärtom stått och sagt, gång efter annan,att jag inte känner någon som helst tvekan om atttusentals och åter tusentals mördades, utrotades ochfördrevs. Det som pågick var i alla dess meningarbrottsligt, men folkmordskonventionen existeradeinte då. Ni varnar själva för retroaktiv lagstiftning.Hur får ni detta att gå ihop?Vad vi nu bör göra för att gå vidare med de härfrågorna, så att det blir något konstruktivt av det, äratt se till att öka forskningen och öka informations-spridandet. Väldigt få i det svenska folket vet överhuvud taget varför syrianer finns i och vadden gruppen har råkat ut för. Låt oss berätta det! Detär det viktigaste. Låt oss gå vidare med det projektsom regeringen satte i gång med ...om detta må niberätta... och fylla på med kommunismens offer ochde grupper som är offer för religiös förföljelse, somsyrianer, assyrier och kaldéer har varit.Låt oss inte fastna i frågan om det är eller icke ärett folkmord i juridisk bemärkelse! är inteen domstol, och det har ni tillstått i er reservation.Därför tycker jag inte att skasprida bilden av någonting annat.Om kd är för mer forskning undrar jag varför niinte är med på yttranden där man begär mer informa-tion, mer kunskap och mer forskning. Källorna finns,men det har inte forskats kring dem. Det går att åt-gärda, , med lite god vilja.Anf. 182 () re-plik:Fru talman! Det handlar om det här lilla ordet.Tänk om kunde försöka att tänka sig ini de här människornas situation! Många av dem sitterhär på läktaren. De har flytt från sitt land. Deras för-äldrar, släktingar och andra har varit utsatta för för-följelse, död, pina och annat. De har varit nedtryckta iårhundraden och undertryckta av sina härskare i deländer där de har funnits. De har kämpat för denkristna tron bland andra folk som inte har haft denoch blivit syndabockar i alla möjliga olika samman-hang.Man ska göra detta för deras skull, för de svenskamedborgarnas skull, de som finns här i vårt land, somockså är delar av oss och som behöver den här re-spekten för sin uppfattning om att detta är ett folk-mord. Varför kan inte visa den respek-ten för det folket? Det förstår inte jag.Det är möjligt att det kan finnas juridiska skiljak-tigheter, men detta med folkmord är väl inte fastställten gång för alla. Vi vet väl inte heller hur folkmordenoch det som det handlar om kommer att bli en gång iframtiden. Jag fattar inte det här resonemanget. Jagtycker att det är omänskligt.Anf. 183 () re-plik:Fru talman! För mig är kampen för mänskliga rät-tigheter och mot kränkningar den kanske viktigasteorsaken till mitt politiska engagemang.FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna,grundtesen där om allas lika värde och rättigheter, ärockså grunden för politik. Det gälleralla, oavsett vem och var. Det gäller barn som mob-bas och diskrimineras i svenska skolor. Det gäller densom kastas i fängelse i på grund av sina åsiktereller den kvinna i som hotas av stening för atthon blivit våldtagen.Bland de 30 punkterna i FN:s deklaration ommänskliga rättigheter tänker vi kanske först på frihetfrån diskriminering, likhet inför lagen, frihet ochsäkerhet, frihet från slaveri och yttrandefrihet. Deninnehåller också rätten till kostnadsfri utbildning ochtill rimliga levnadsförhållanden, till mat och bostad.Detta innebär att de mänskliga rättigheterna kränksför den överväldigande majoriteten av jordens be-folkning , i en värld där antalet fattiga ökar,där hälften av befolkningen lever på mindre än 20 krper dag.Allra mest kränks kvinnors mänskliga rättigheter.De är dubbelt diskriminerade. De är allra fattigast ochutsatta för det största förtrycket. Därför är millenni-emålet om halverad fattigdom och de andra målen omutbildning, jämställdhet, minskad barna- och mödra-dödlighet, hälsa och uthållig utveckling verktyg ikampen för mänskliga rättigheter.Förutsättningen för att man ska uppnå de här må-len är att ländernas regeringar strävar mot demokratioch respekterar mänskliga rättigheter. Utan detta gårdet inte att nå de andra målen, vilket med smärtsamtydlighet visar sig i , där hunger och fattig-dom breder ut sig på ett katastrofalt sätt samtidigtsom våldet trappas upp, vilket vi har sett under presi-dentvalet. Oroande tecken finns i flera länder i Afri-ka. Hur kan deras ledare stödja valresultatet och gra-tulera ? För oss är det obegripligt.Det är nu ännu viktigare att vi i såväl bi-lateralt, med ledarna i de afrikanska länderna ochledarna i andra länder, som multilateralt, genom EUoch FN, är mycket aktiva i en dialog för att göra detfullständigt klart att det inte finns någon skillnad ikraven på respekt för mänskliga rättigheter mellan i-och och att det inte är någon imperialistiskpolitik som gör att vi kräver fria medier och yttrande-frihet för människorna i de olika länderna. De grund-läggande mänskliga rättigheterna är universella ochodelbara.Vi har ofta kritiserat regeringen för att ta för lättpå de kraven och för att ha haft för stort överseendemed bristen på mänskliga rättigheter, t.ex. när Sverigestött befrielserörelser och sedan fortsatt vänskapennär frihetskämparna tagit makten. Det är inte säkertatt det är de som är bäst på att regera och styra ettland.Den ende som förstått just det är ,den som minst av allt behövde lämna ifrån sig maktenav det skälet. De andra frihetskämparna har använtalla medel för att klamra sig fast vid makten i stället.Vi menar att regeringen måste vara ännu tydligarei kraven på de länder som vi har haft och har närarelationer med. Och vi måste vara det från början;Sedan blir allt mycket svårare.Vi måste också bli mycket tydligare i kraven i vå-ra relationer med biståndsmottagarna. Det är bra attGlobkom föreslår att demokrati och respekt för demänskliga rättigheterna ska prioriteras i utvecklings-samarbetet. Det måste vi leva upp till. Då handlar detom att rikta utvecklingssamarbetet strategiskt, attstödja dem som visar god vilja och att stötta upp enbegynnande demokratisk process.Ett exempel jag har tagit upp i den-na talarstol är , som vi nästan var påväg att lämna i ett mycket kritiskt skede då man efterkrig och förtryck lyckades genomföra ett demokra-tiskt val av en ny president. behövde den nyaregeringen stöd från omvärlden för att verkligen klaraav att utveckla demokratin. I det skedet valde fleraländer att lämna landet. Då gav man inte demokratinen chans. Det är just sådana processer som jag menaratt vi ska stödja och där som ett litet land harmöjligheter.Jag tycker också att det är viktigt att skakunna ha ett ord med i laget inför framtida bistånds-insatser innan programmen och planerna läggsupp. Därför är jag med i en reservationnär det handlar om mänskliga rättigheter och demo-krati.Fru talman! Trots vissa skiljaktigheter råder detändå en stor samsyn mellan oss i när detgäller kampen mot kränkningar av mänskliga rättig-heter, tortyr och dödsstraff och för yttrandefrihet, friamedier och fria val. I de flesta frågor är vi överens.Det gör att regeringen kan agera med stor kraft inter-nationellt i de här frågorna. nöjer sig intemed mindre än att regeringen driver dessa frågor, ochregeringen ska veta att den har hela riksda-gen bakom sig när det gäller att hävda de mänskligarättigheterna, yttrandefrihet och organisationsfrihet.En angelägen fråga som jag på grund av tiden ba-ra vill nämna är kvinnors situation i krig och kon-flikter. FN:s resolution tar upp denna fråga, ochvi behandlar den också här. Jag säger inte så mycketmer, för det kommer senare att hållas en stor inter-pellationsdebatt där kvinnor från alla partier har skri-vit interpellationer som handlar just om hur man skaimplementera denna resolution. Den är mycket viktig.Ett annat jätteproblem är hiv/aids-frågan. Jag tän-ker inte beröra den så mycket mer heller, men det gårbra att läsa vad utskottet har skrivit i betänkandet omdenna oerhört svåra fråga.Vi hinner inte heller ta upp alla de olika ländersom vi behandlar i betänkandet. Jag ska bara nämnanågra av dem som jag känner starkt för.Afrika har jag behandlat lite översiktligt.Turkiet är ett land mellan öst och väst, ett kandi-datland till EU och ett land med stora problem medmänskliga rättigheter. Det är viktigt att vi har en stän-dig och tydlig dialog med , att vi för framkonstruktiv kritik och försöker stötta dem som villförbättra situationen. Vi måste också stötta deraskandidatur till EU, så att man inte vänder och går åtandra hållet.I norra sprider sig oron bland kurderna ochandra inför allt starkare signaler om anfall på Iraksom ett led i terroristbekämpningen. Det är oerhörtviktigt att stödja den demokrati som har utvecklats inorra . Det är fantastiskt och bra hur man ändåhar kommit fram, särskilt med beaktande av hur detser ut i grannländerna. Den utvecklingen är det viktigtatt vi stöder på alla sätt, liksom deras självstyre. Flyg-förbudszonerna måste också upprätthållas till dess attsäkerheten kan garanteras på annat sätt. Jag är ocksåmed på ett särskilt yttrande som handlar om just denfrågan.Frågan om ska vi behandla i en sär-skild debatt , och därför säger jag ingentingom den.Jag vill dock säga några ord om , ,och dödsstraffet. I kränks de mänskligarättigheterna på det mest brutala sätt. Vi hör ständigarapporter om hur tibetanerna och andra oliktänkandeblir behandlade, om kärnvapenupprustningen som ären farlig utveckling, om deras hårdhet när det gällerTaiwan osv. Det får inte vara så att vare sig EU ellerSverige faller undan för stormakten av ekono-miska eller andra skäl. Det är viktigt att vi hela tidenär mycket tydliga mot när det gäller de mänskli-ga rättigheterna och deras kränkningar.Jag ska avsluta med att också säga någonting omfolkmordet. Utskottet har ägnat mycket tid åt dennasvåra och angelägna fråga. Vi kan vara väldigt över-ens om att varje land som på ett bra sätt vill gå vidarein bör klargöra sin egen historia. Det somhar skett har skett och kan inte göras ogjort. Inteheller kan människor som lever lastas för detsom hände för länge sedan. Men kunskapen behövsför att i någon mån lösa upp de trauman som finnsoch för att hindra att något liknande uppstår igen. Detär nödvändigt.Därför beklagar jag att jag inte är med på det sär-skilda yttrande som och några andrapartier har om hur man ska gå vidare när det gällerandra folkmord och övergrepp av olika slag som skettunder . Det var ett förbiseende, och jagställer mig helt bakom det särskilda yttrandet.När det gäller det folkmord på armenier, assyri-er/syrianer och kaldéer som vi har diskuterat här i dagoch som skedde har ut-skottet utrett de rent juridiska omständigheterna kringhur begreppet kan användas folkrättsligt. Detta är detfaktiska folkrättsliga läge som vi har . Ingensäger någonting annat än att det som har skett harskett, och vi fördömer det på alla sätt. Jag har till-sammans med ett särskilt yttrande där vipekar på att detta utan tvivel moraliskt sett var attanse som ett folkmord. Men rent juridiskt och när detgäller det sätt på vilket man kan använda detta be-grepp i lagstiftning, domstolar osv. står jag helt ochhållet bakom det som utskottet säger i den här frågan.Fru talman! Jag står självfallet bakom alla reser-vationer där finns med men yrkar bifalltill reservation nr 4, som handlar om att bördriva frågan om homosexuellas rättigheter också iFN.Anf. 184 () replik:Fru talman! Efter det sönderfalloch efter folkmordet på armenier, assyrier/syrianeroch kaldéer fortsatte förföljelserna. har denturkiska staten stängt kyrkor, förföljt armenier, assy-rier/syrianer och kaldéer och inte tillåtit dem att läsaoch skriva på sitt eget modersmål. har denturkiska staten förnekat att detta är ett folkmord. Vihar från den turkiske ambassadören och från Turkietfått massor av skrivelser där de förnekar detta.Då säger : Jag står bakomdetta betänkande. Vad står det i betänkandet? Jo, detstår att det sannolikt var ett folkmord. Då talar om juridik. Vi talar om historik ochom politik. Det är det intressanta i det här fallet.Vi säger att inte är en domstol. Det ärdet politiska ställningstagandet som skagöra. Jag frågar : Erkänner Ma-rianne att judarnas förintelse var ett folk-mord eller inte?Anf. 185 () re-plik:Fru talman! vet mycket väl att jagarbetar mycket med mänskliga rättigheter i Turkiet.Jag har gjort det . Jag har träffat assy-rier och syrianer och deras kyrkliga ledare, och viarbetar självklart för kurderna. Vi vet att det här harhänt. Det är inte den frågan som vi talar om . Jagsade alldeles att detta moraliskt sett är ett folk-mord, men det som vi har att besluta om här handlarom just den folkrätt som vi har och de juridiska för-hållanden som råder.Det har varit en lång debatt här tidigare, och i denreservation som står bakom står detockså att vi inte kan ha en retroaktiv lagstiftning. Detär precis det som vi pratar om, inte om något annat.Vi håller ju med om att det moraliskt sett är fråga omett folkmord, men juridiskt fanns det begreppet intenär detta skedde.Det är lika viktigt att man plockar fram historien,att man berättar för människorna vad som har hänt.Det är därför som jag beklagar att jag inte är med pådet särskilda yttrande som bl.a. avgivitom att jobba vidare med detta.Jag tyckte att var väldigtviktig. måste vi gå vidare och göra klart vad somhar hänt med andra folk i världen. Det har tyvärrbegåtts många massakrer och folkmord, och männi-skor är utsatta för fruktansvärda övergrepp. Man harockså varit det , för att gåtillbaka bara så långt.Jag tycker att detta är jätteviktigt, och jag tror attvi är fullständigt överens. Vi strider om någontingsom egentligen inte skiljer oss åt. Jag tycker att det ärväldigt beklagligt, för det skapar egentligen baraytterligare trauman.Anf. 186 () replik:Fru talman! Jag frågade om Förintelsen var ettfolkmord. Jag anser självklart att det var ett folkmord.Varför det? Det är ett historiskt och moraliskt faktum.Tyskarna har inte förnekat detta. De gör nu precistvärtom.1948 års konvention kom efter Förintelsen. Jagmenar inte att vi ska prata om juridik när vi tar uppFörintelsen. Det är ett historiskt faktum att det skeddeett folkmord på judarna. Det är samma sak här. Var-för ska vi när det gäller assyrier/syrianer, kaldéer ochför den delen också armenier alltid hävda att folk-mordskonventionen ska gälla?Ni säger "med sannolikhet", och vi säger att det"ska betraktas" som ett folkmord. Det är en stor skill-nad mellan detta.Jag vill också säga att jag uppskattar det arbetesom gör i gruppen om Turkietoch de turkiska frågorna.Anf. 187 () re-plik:Fru talman! Jag vet inte vad man mera ska sägatill . Vi är ju egentligen överens. Det handlarom att begreppet folkmord inte fanns när detta sked-de. Också jag säger i ett särskilt yttrande för att varatydlig att jag anser att det moraliskt sett självklartanser att det är ett folkmord. Det är inte detta som dethandlar om.Nej, jag tycker att vi i stället borde förenas om-kring den här frågan och försöka sprida kunskaper omden. Jag håller helt med om att har en storskuld. Vi har inga delade meningar alls om skillnadenmellan och . Det är synd att Turkietinte vill klarlägga sin historia. Jag tror att det skullevara väldigt bra för landet. Då skulle man kunna gåvidare. Särskilt nu när är kandidat till EU osv.skulle det kunna bli mycket bättre för . Manskulle slippa alla dessa trauman och allt det här brå-ket.Det skulle vara en stor framgång om man därkunde arbeta med försoning i stället för att förnekadet. Jag är helt övertygad om att ingen av oss harnågon annan uppfattning om detta. Vi kan hjälpas åtmed att försöka arbeta med det. Det handlar om att vivill att de ska öppna sina arkiv och att de ska kunnadiskutera denna fråga utan att det t.ex. blir en fruk-tansvärd e-postterror mot riksdagsledamöter som tarupp sådana här frågor. Det är ett inte särskilt demo-kratiskt sätt att reagera.Om detta är vi helt överens, men den juridiskatolkningen måste vi hävda. Jag tror att det är viktigtatt vi vet hur vi ska hantera sådana här frågor. Detfinns faktiskt fler sådana. Ni som sitter här på läkta-ren kämpar för det här erkännandet. Det moraliskaerkännandet får ni ju av oss allihop. Vi är inte oenigautan är faktiskt eniga om detta.Anf. 188 () re-plik:Fru talman! Också jag är lite grann förvånad överatt står bakom hela betänkandet.Vi har här fått kritik för vår reservation, och man harläst upp olika meningar ur den. Jag skulle gärna viljaläsa upp följande som inte har återgetts: "Detta mot-säger dock inte att det som drabbade armenier, assy-rier/syrianer och kaldéer var ett historiskt faktum ochsom sådant ett folkmord. Det är viktigt att slå fastdetta, då det tillhör varje folks rätt att få känna till ochutforska sina kulturella och historiska rötter. Detmåste för övrigt även för dåtiden ha varit uppenbartatt det inträffade rent moraliskt var ett folkmord. "Kan det sägas tydligare? Vi har fått kritik för attvi inte har varit tydliga i den här reservationen. Jagvill fråga om vi kan säga det härtydligare.Anf. 189 () re-plik:Fru talman! Jag har här alldeles nysssagt att moraliskt sett bör detta anses som ett folk-mord. Jag anser att det var ett folkmord moraliskt settmen att begreppet inte fanns . Ni sägersjälva i er reservation att vi inte kan ha en retroaktivlagstiftning. Det är det som det handlar om.Anf. 190 () re-plik:Fru talman! Vi pratar här nu väldigt engagerat omfolkmord. Jag undrar när jag hör det här resonemang-et: Är det ena folkmordet värre eller mindre illa ändet andra? Är inte ett folkmord ett folkmord, ett mordpå ett folk?Begreppet fanns inte då detta skedde, sade . Nej, men det fanns 1948, då defini-tionen kom. Varför kan då inte den definitionen ocksågälla här när det handlar om ett folks identitet och rättatt få erkännas som ett folk?Anf. 191 () re-plik:Fru talman! Det handlar här inte, MargaretaViklund, om ett folks rätt att bli erkänt som ett folk.Detta har inte någonting med det att göra. MargaretaViklund frågar också om det ena folkmordet är värreän det andra. Det är svårt att värdera grader i helvetet.Jag tycker inte att man kan gradera folkmord, mas-sakrer och övergrepp.Jag ser egentligen att vi är överens med Kristde-mokraterna. Jag förstår inte riktigt varför vi ska be-höva ha den här debatten på detta sätt. Precis somMargareta säger erkänner vi att detta mora-liskt sett är ett folkmord, men begreppet fanns inte dådet skedde. Då förstår jag inte var skillnaden finns.Jag tycker att det är viktigt att vi har rett ut detta.Vi har skaffat oss kunskaper om hur det här begrep-pet har kommit till. Det utgick från Förintelsen ochNürnbergrättegången, och sedan kom konventionen.Den fanns inte tidigare. har vi kunskaper som viinte hade när vi behandlade fråganom folkmordet på armenierna. Vi hade då inte sammakunskaper som vi har i dag.Nu har vi precis rett ut det här, och det är viktigtoch angeläget. Låt oss nu samla oss och gå vidare,sprida information och arbeta för att sprida kunskapom andra folkmord och övergrepp mot människorsom har skett . Det är oerhört viktigtatt vi samlar oss kring den kunskapen. Om alla länderska kunna gå in i demokrati och få en bättre framtid,med fred och försoning, handlar det mycket om attgöra klart med sin historia. Där har vi inte alls olikauppfattning.Anf. 192 (fp):Fru talman! Det här betänkandet om mänskligarättigheter är ett tjockt betänkande. Jag har tittat till-baka . Det verkar som om be-tänkandena om mänskliga rättigheter bara blir meromfattande. Man kan fråga sig om det beror på att detbegås fler brott mot mänskliga rättigheter än eller på att vi är mer medvetna om sakeroch ting. Jag lutar åt det senare, att utskottet blir allt-mer engagerat i frågor om mänskliga rättigheter. Detär jättebra.År 2000 var betänkandet på 90 sidor. Förra åretvar det 135 sidor. är det 185 sidor. Jag vet intevar det kommer att sluta.Den största delen av betänkandet handlar om da-gens brott mot mänskliga rättigheter. Men det finnsockså skrivningar om sådant som har hänt i historien,som vi har hört. Jag ska återkomma till det. Jag villbara redan nu göra reflexionen att om vi ska gå tillba-ka i historien och i utskottet och resoneraom allt som har skett i fråga om brott mot mänskligarättigheter i världen århundraden tillbaka, då kommerdet inte att räcka med ett betänkande. Då blir det enhel , för så gräsligt är det.Så gräsligt är det . Vi har fullt upp med atthantera dagens situation.Jag kan bara ta som exempel vad utskottet skriverom, som ska ta ställning till. Det är avskaf-fandet av dödsstraffet. finns det demo-kratiska länder som har dödsstraff. Det händer attoskyldiga människor blir avrättade. Då är det defini-tivt.Utskottet skriver om kvinnans utsatthet: köns-stympning, sexuell exploatering, det som med ettkonstigt namn kallas för hedersmord. Utskottet skri-ver "hedersmord" inom citattecken, för att markeraatt det inte är frågan om någon heder.Utskottet skriver om barns utsatthet, om allabarnsoldater i världen . De går på narkotika. Defingrar på sin och skjuter vilt omkringsig. Det är 10-15-åringar. Detta händer nu - i dag.Det är viktigt att diskutera. Det är viktigt att handla.Vi tar upp olika länder. Vi kommer att delta i endebatt om och så jag gårförbi det , liksom och fleraandra har sagt.Vi möts av dessa gräsligheter - brottmot mänskliga rättigheter.I förekommer stening av kvinnor. I harman förbjudit falungong. I är ett helt folkförtryckt, miljoner människor. De har ingen aning omvad vi gör här. De får ingen information, och detförekommer absolut ingen diskussion om någramänskliga rättigheter.Jag skulle kunna räkna upp land efter land på denafrikanska kontinenten där man trampar på sitt egetfolk. På har en diktator styrt . Det gäller också . Man kanräkna upp hur många platser som helst runt jordklo-tet.Folkpartiet menar att vi måste ha demokrati om viska komma till rätta med kränkningarna av mänskligarättigheter. Det har vi sagt om och om igen från denhär talarstolen.