prot · GP09113 · 2002-05-27 00:00:00 — när det gäller handläggningstider för ärendenoch hanteringen av klagomål. Frågorna om dubbelbe-skattning av aktier, sänkning av arbetsgivaravgifter,ökade möjligheter till riskkapitalavdrag och inbetal-ning av mervärdesskatt medger inte tiden att jag be-svarar i detalj, utan jag ber i den delen, om MariaLarsson så kräver, om att få återkomma i repliken.Anf. 74 ():Fru talman! Jag har ställt tolv frågor som handlarom att undanröja hinder och stimulera företagande.Alla frågor har jag fått med mig från fältet, från stu-diebesök. Det är för företagare angelägna frågor.Flertalet har jag debatterat med näringsministern ellerfinansministern under mandatperiodens gång.Jag uppskattar att näringsministern inte skyfflar iväg frågorna åt olika håll till olika departement denhär gången. , superdeparte-mentet, var ju tänkt som en helhet, men tyvärr blevdet handlingsförlamning.Tycker inte näringsministern att det är ett miss-lyckande att jag inte får något besked om sex av minatolv frågor, eftersom det pågår utredning? Sammasvar har jag och andra interpellanter fått om och omigen . Fyra av frågorna förblir obesvara-de för att tiden inte medger annat. Det måste väl ändåbetraktas som ett svepskäl. Har man ett besked attkomma med kan det ges tämligen kort och koncist,för problematiken bakom varje fråga är ganska välkänd och väl debatterad av såväl näringsministernsom av mig. Sanningen är den att näringsministernnär det gäller tio av tolv frågor inte har några svar attkomma med som stärker nyföretagandet och somökar möjligheten för små företag att växa.Två frågor får ett svar, den om regelförenklingoch den om tidsgräns för svar från myndigheter. Allaförslag som har betydelse för små företag underställsen särskild konsekvensanalys, säger . Det är bra. Men vad har hänt? Jag skulle gärnavilja ha en rad konkreta exempel på vilka förslag somhar lagts fram till följd avSimplexgruppens arbete. PRV ska göra en kartläggning. Jag bejakar det, men det är ingen hjälp i dethär skedet. Det måste ju också komma ett kraftfulltförslag på området. Det väntar jag på, och det väntarSveriges småföretagare på.Den andra frågan, som får ett svar, handlar om attmyndigheter borde ha en fastställd tidsgräns för svargentemot företagare och individer. Den besvaras medett nej. Detta är inte möjligt. Saker tar olika lång tidatt utreda. Det har jag full förståelse för, men om detsätts en tidsgräns på exempelvis en månad innebär detatt man från myndighetens sida kan skicka ett svaroch berätta hur långt man har kommit, tala om attärendet är på gång och när man avser att återkommamed ett slutgiltigt svar. Det är ett serviceorgans skyl-dighet att inom en begränsad tidsram kunna lämna ettbesked. Jag tycker inte att det borde vara svårt.Ja, så här blev resultatet av min interpellation. Detvar tolv frågor. Sex frågor hänvisades till utredningar,fyra blev obesvarade och två fick svar, varav ett varnekande. Det svaret är kanske också symtomatiskt förresultatet av regeringens näringslivspolitik. Det spelaringen roll hur många frågor man ställer. Svaret blirändå: Det finns en pågående utredning. Vi återkommer.I dag finns chansen. Jag har ställt de här frågornatill näringsministern för att näringsministern förevalrörelsen faktiskt ska få chansen att ge ett antalkraftfulla förslag.Anf. 75 Näringsminister ():Fru talman! Jag ska nu med en viss hastighet läsaupp svaren på de frågor som jag har fått. Jag vidhålleratt det är svårt att få en seriös diskussion när manställer tolv frågor så onyanserat som man har gjorthär. Men låt oss börja!Kan näringsministern visa på resultat av förbätt-rad service? Ja, genomfördenyligen en kundundersökning bland företagen ommyndigheternas service. Den visar preliminärt påförbättring jämfört med en kundundersökning 1999men måste utvärderas vidare.Varför har regeringen inte infört en tidsgräns försvar? Enligt förvaltningslagen 7 § ska varje ärendedär någon enskild är part handläggas så enkelt ochsnabbt som möjligt utan att säkerheten eftersätts.Detta är en grundläggande skyldighet för myndighe-ten. Ett ärende får inte ta än vad som be-hövs. Vad detta innebär i praktiken varierar naturligt-vis starkt beroende på vad för slags ärende det hand-lar om och hur det enskilda ärendet ser ut. Det gårdärför inte att ställa upp några specifika tidsgränser.Om ett ärende tar - även om det i ettenskilt fall skulle vara så att handläggningen av ettärende tar orimligt - löser man knappast dettagenom att ett beslut måste fattas vid en viss tidpunkteller att ett beslut med ett visst innehåll ska anses hafattats då. Risken för att ett sådant beslut blir felaktigtär nämligen stor, t.ex. därför att ärendet inte är fär-digutrett. Om dessa beslut sedan ska rättas till harman ju inte uppnått någon förkortning av handlägg-ningstiden, snarare tvärtom. Att myndigheter kan fåkritik av JO för utdragen handläggningstid är ett sättatt inskärpa betydelsen av snabbhet och effektivitet.Jag utgår från att kritiserade myndigheter vidtar åt-gärder för förbättringar.Varför går det att ha tidsfrister på vissa områdenmen inte på alla? På vissa klart avgränsade områden,t.ex. när det gäller den finansiella marknaden, finnsen hel del EG-rättsligt grundade tidsfrister för hand-läggning av ärenden. Dessa regler har bedömts lämp-liga med hänsyn till de förhållanden som präglar justdessa områden. Man kan inte dra någon generellslutsats av detta. Det är alltså inte något stöd för attinföra tidsfrister för handläggning av ärenden i all-mänhet.Avser näringsministern att vidta några åtgärderför att förändra regelverk och skatt för attförenkla för generationsskiften i fåmansbolag? Närdet gäller frågan om generationsskifte i fåmansföretagredovisar finansministern i ett annat interpellations-svar att regeringen kommer att ta ställning tillden s.k. 3:12-utredningens förslag efter sedvanligremissbehandling. När kommer utredningen? Utred-ningen kommer att slutföra sitt uppdrag till den 31maj . Därefter kommer den att lägga fram sittbetänkande.Avser näringsministern att avskaffa dubbelbe-skattning på aktier som gynnar utländska köpareframför svenska? Det kan starkt ifrågasättas om ettinförande av generella lättnader i aktiebeskattningenpå ägarnivå, med de avräkningssystem som före-kommer i som förebild, är förenligt med EG-rätten. Detta slag av överväganden hade viss inverkannär man i övergav det tidigare av-räkningssystemet och införde ett klassiskt system förbeskattning av bolagsinkomster, dvs. det system somSverige tillämpar.Jag vill också poängtera att den svenska bolagsbe-skattningen är internationellt sett konkurrenskraftiggenom en kombination av låg skattesats och förhål-landevis generösa reserveringsmöjligheter. En isole-rad lättnad när det gäller beskattningen av avkastningpå aktieplaceringar skulle vidare innebära en subven-tionering av ett visst slag av sparande. Detta skulle fåhögst begränsade effekter på investeringar och syssel-sättning. Det är därför inte aktuellt att ta bort dubbel-beskattningen av aktier. För mindre företag som en-dast har begränsad tillgång till den internationellakapitalmarknaden finns som bekant särskilda lätt-nadsregler som gäller för beskattning av utdelningaroch kapitalvinster på onoterade aktier. Dessa regleromfattas av 3:12-utredningen.Fru talman! Jag avser att fortsätta att svara på des-sa tolv frågor när jag får tid igen. Jag hoppas att jagska hinna med alla.Anf. 76 ():Fru talman! Jag tackar för snabbheten. Svaren är tämligen väl kända och inne-bär i praktiken kanske inte de förbättringar som jagefterlyste med frågorna. Vi har, som sagt var, diskute-rat frågorna var för sig . Men när detgäller förslag på sådant som kan underlätta för företagoch företagande i är det inte tillräckligt medde svar som näringsministern ger. Det är sammagamla vanliga svar. Det är inga nya svar. Sverigesföretagare sitter fortfarande och väntar på förändring-arna.Jag förstår t.ex. inte varför myndigheter inte kanha en tidsgräns - jag är tacksam om näringsministernlyssnar; om vi ska ha en diskussion förutsätter det attvi lyssnar på varandra.Det handlar inte om att man behöver ge ett slut-giltigt svar. Det handlar om att berätta om hur lång tiddet kommer att ta och inom vilken tidsram man avseratt lämna ett slutgiltigt svar. Den företagare som sitteroch väntar på ett svar har ingen aning om huruvidadet kommer att ta en, två, tre eller . Detär att vara service-minded som myndighet att kunnalämna ett besked inom en månad, också om beskedetär att det kommer att ta , t.ex. ytterligare tvåmånader.Det skulle inte vara några som helst problem attinföra. Det skulle ha ganska stor betydelse för rätts-säkerheten för företagare.När det gäller generationsskiften och 3:12-reglerna kommer utredningen om detta på fredag.Näringsministern måste väl ha lite hum om vad dehar kommit fram till och kunna säga om det kommerskarpa förslag från regeringen på detta område? Detär de två allra viktigaste reglerna att förändra i dag.Skolministern går ut och säger massor med sakerinnan är färdig. Varför har intenäringsministern samma frimodighet att kunna gå utoch göra utspel? Ta bladet från munnen och säg: Såhär vill jag att det ska bli - redan innan ett remissför-farande är färdigt. Lite mera av mod skulle jag viljaefterlysa.När det gäller skattesatser på företag ligger bo-lagsskatten högre. Vi tillhör ett parti som driver frå-gan att man gott kan höja bolagsskatten men ta bortdubbelbeskattningen, eftersom den är mer skadlig förföretagandet. Det finns mycket att fortsätta att disku-tera.När det gäller regelförenklingen är det för-ödande att den administrativa regelbördan i de småföretagen med upp till 19 anställda kostar 30 000 krper anställd. Om man har mer än 50 anställda är detbara per anställd och år. Detta gynnar inte desmå företagen, tvärtom straffar det de små företagenän mer så att de inte orkar växa upp över 50-strecket.Simplex var bra och stort tänkt, men det var enliten budget med underbemanning. Arbetet gick väl-digt fort i stå.Simplex har uppdraget att förenkla reglerna.Samtidigt kommer det direktiv om att införliva EG-direktiv med svensk lagstiftning, vilket gör att regel-verket kompliceras ytterligare. Arbetstidsutredningenjobbar med precis denna problematik.Jag är bekymrad, näringsministern. Jag kan intetolka något av de svar jag har fått som att detär ljusare tider på gång för ett växande företagandeoch ett bättre näringslivsklimat.Anf. 77 Näringsminister ():Fru talman! Jag ska fortsätta att svara på frågorna.Det är ganska spännande när argu-menterar. Det var inte så länge sedan vi stod här ochargumenterade och var väldigt bekym-rad över arbetsmarknaden. Alla skulle bli arbetslösa.Hon hade erfarenhet av det. Hon hade träffat folk,inte minst i sitt eget län. Arbetslösheten skulle gå raktupp.I dag kan jag meddela att vi har en öppen arbets-löshet på . Det är den lägsta på tioår. är inte speciellt trovärdig när de mörka bilderna.Företagsklimatet i är mycket bra. Jämförtmed andra länder är det mycket bra. Jämfört med dentiden parti var inblandat i regerings-arbetet är det formidabelt mycket bättre. Det är detjag måste utgå ifrån. Det kan finnas olika saker sombör förbättras. Låt oss då hålla en mer nyanseraddiskussion om det utan att måla svarta bilder.Avser näringsministern att vidta några åtgärderför att öka möjligheten till riskkapitalavdrag? Denmöjlighet att göra skattereduktion för riskkapitalinve-steringar som infördes gjordes i avsikt att sti-mulera de små och medelstora företagens försörjningav riskkapital i avvaktan på mer långsiktiga lösningar.Bestämmelserna gällde ursprungligen betalningar förförvärv av onoterade aktier som gjordes under år1996 eller . Skattereduktionen utgjorde 30 %av underlaget men medgavs endast om underlagetuppgick till . Underlaget fick högstuppgå till . En utvärdering av reglernagjordes, och erfarenheterna var inte goda.År 1997 infördes i stället permanenta regler om enlättnad i beskattningen av utdelning och kapitalvinstpå aktier i onoterade företag. Reglerna innebär att ettvisst utrymme beräknas och att utdelninginom det nuvarande utrymmet undantas från beskatt-ning hos delägare.I samband med införande av lättnadsreglerna av-skaffades riskkapitalavdraget . Reglerna komdärför enbart att gälla betalningar som gjordes underår 1996. Lättnadsreglerna fyller samma syfte somriskkapitalavdraget. Jag är därför inte beredd att vidtanågra åtgärder för att åter införa regler om riskkapi-talavdrag.Varför behölls inte den införda möjlighetentill riskkapitalavdrag? Systemet prövades men enutvärdering visade att erfarenheterna inte var så goda.Avser näringsministern att vidta några åtgärderför att sänka arbetsgivaravgiften? Arbetsgivaravgiftenanvänds i huvudsak för finansiering av system försocial trygghet. Frågan om sänkta avgiftsnivåer fårdärför i första hand prövas mot kostnaderna för desociala trygghetssystemen. Jag avser för närvarandeinte att verka för att sänka arbetsgivaravgiften.Det måste ses mot bakgrund av de sociala trygg-hetssystemens omfattning och konstruktion. Det ärsvårt att göra direkta jämförelser mellan olika ländereftersom arbetsgivaravgiften liksom skatten och deskattskyldigas disponibla inkomst utgör en integreraddel av landets totala köpkraft. Därför kan man integöra jämförelser.Avser näringsministern att vidta några åtgärderför att momsinbetalningen ska registreras den dagbetalningen sker? En inbetalning av mervärdesskattanses, i likhet med andra skatteinbetalningar, gjordden dag betalningen har bokförts på skattekontot.Denna ordning infördes i samband med skattebetal-ningslagens tillkomst. Ordningen överensstämmermed de civilrättsliga principerna för när en betalninganses fullgjord. Några skäl att särskilt gynna inbetal-ning av mervärdesskatt finns inte.Avser näringsministern att vidta några åtgärderför att beviskraven på skattemyndigheten vid skatte-tillägg och upptaxering skärps och att låta betalningske först vid fällande dom i sista instans? Jag skaförsöka svara på den frågan också för att visa respektför interpellanten.Anf. 78 ():Fru talman! Jag är fortfarande bekymrad, eftersomdet också finns annan statistik att tillgå än den BjörnRosengren citerar.Sverige ligger på 24:e plats i tillväxtligaför . Vi har tappat i BNP-utveckling. Om man jämför med bara de små har tappat 43 %.Vi har haft en högkonjunktur, men regeringen harinte tagit chansen att göra de nödvändiga strukturellaförändringar som krävs. Jag tror att ministern harinsikten. Jag vet inte om det är bristande mod ellerbristande inflytande i som är orsa-ken till det uteblivna handlandet eller om orsaken ärbrist på tid.Av småföretagens 81 konkreta förslag är bara entredjedel genomförda. Nyföretagandet i ligg-er på en mycket låg nivå och är dessutom på väg ned.Inom EU är ett av de länder som har lägstandel nyföretagare. av småföretagarnasäger att de vill utöka sin verksamhet, enligt en all-deles färsk undersökning som gjorts av . Tycker inte näringsministern att detär alarmerande? Man vill inte växa!17 gånger har regeringen lagt fram en budget somsaknar tillväxtåtgärder. I den senaste budgeten fannsdet i stort sett inte ett enda förslag som tog upp före-tagande, stimulerade nyföretagande eller stimuleradede små företagen att växa.Jag har inte fått några andra svar än de redanbekanta. Näringsministern har inte något nytt attkomma med.Jag vill sluta med att citera en företagare somskickade ett mejl till mig, där det stod så här: Vi somföretagare ser ingen stimulans i att fortsätta att slitadag och natt om regeringen bara ska utreda och utre-da och inget konkret kommer ut av detta. För migsom liten företagare skulle det vara positivt om löfte-na blev till beslut någon gång.Anf. 79 Näringsminister ():Fru talman! Jag hade tänkt fortsätta svara på frå-gorna, men jag förstår att inte är in-tresserad av mina svar. Jag ska därför gå tillbaka tillden diskussion som fördes om situation.Låt mig bara säga att efter en nedgång 1998-1999steg antalet nystartade företag igen och nåddeny rekordnivå. Sammanlagt startade 39 520 företag,vilket är fler än 1994. har antaletnystartade företag sannolikt minskat, men i början av2002 finns indikationer på att nyföretagarkurvanpekar uppåt igen.Möjligheten till ökad tillväxt är intimt förknippadmed förmågan att utnyttja ny teknologi och utvecklanya produkter. Satsning på forskning och utveckling,framför allt inom kunskapsintensiva sektorer, är en avde viktigaste indikatorerna på bra företagsklimat.Sverige investerade 1999 mest av alla iforskning och utveckling. Tre fjärdedelar av pengarnasatsas inom näringslivet. Andelen forskare i förhål-lande till arbetskraften är hög i . Som en pa-rentes vill jag säga att vi av Småföretagsdelegatio-nens förslag till åtgärder har vidtagit ungefär 70 %och inte en tredjedel.I en jämförelse mellan olika länders konkurrens-kraft som gjorde 2002 bedömdes 49 länder efter314 kriterier. Avsikten var att rangordna ländernaefter förmågan att skapa en miljö för uthållig konkur-renskraft i företag. Ungefär en tredjedel av kriteriernabaserades på opinionsundersökningar med 4 000företagsledare världen över, och har i konkur-rensårsboken avancerat från nittonde plats elfte plats 2002.Tittar vi sedan på innova-tionslista ser vi att ligger etta före . Tit-tar vi på den internationella näringslivsorganisationenWorld , som publicerar en årligrapport om tillväxtutsikterna i 75 länder, ser vi attSverige har avancerat i båda rangordningarna.Jag kan ta studie efter studie. Men jag brukar sägaså här. Vill man inte lyssna på och inte lyssna på mig kan man ju lyssna på våromvärld som ändå bedömer näringslivskli-mat, och det är mycket gott.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på interpellation 2001/02:429 omsvenskt glasAnf. 80 Näringsminister ():Fru talman! har frågatmig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkra densvenska glasindustrins framtid vad gäller fortlevnad,utbildning och forskning.Carina ställde samma frågatill mig så mitt svar här kommer i stortsett att bli en upprepning av det frågesvar jag lämna-de då.Till att börja med vill jag säga att jag har förståel-se för interpellantens oro för Glasrikets och glasbran-schens framtid. Glasindustrin är bärare av ett viktigtkulturarv och har gjort svenskt hantverk och svenskdesign känt långt utanför våra gränser.Regeringen för en långsiktig och strategiskt in-riktad politik för att utveckla näringsklimatet i Sveri-ge. Den syftar främst till att skapa goda ramvillkor förföretagande så att det samlade kunnandet, kapitaletoch övriga tillgångar utnyttjas på bästa sätt. Reger-ingens arbete bygger således i första hand på att ska-pa goda basvillkor för alla branscher. Regler ska varaså enkla och ändamålsenliga som möjligt, och stödlämnas i allmänhet inte till en enskild bransch. Politi-ken innebär också en långtgående decentralisering avolika insatser till i första hand den regionala nivån.Den samlade nationella tillväxten är beroende av hurväl potentialen i de förutsättningar som finns lokaltoch regionalt tas till vara.I Glasriket i och län finns or-gan som har till uppgift att, bl.a. med statliga medel,främja nya företag och företag som vill växa, pro-duktutveckling och marknadsföring. Exempel påstatliga medel är stöd till allmänt näringslivsfrämjan-de åtgärder som ges inom EG:s strukturfonders mål 2,Industriella utvecklingscentra, IUC, och lån frånALMI . Företag inom glasindu-strin kan, som alla andra företag, söka stöd från dessafinansieringsorgan. Inom ramen för EG:s strukturfon-der finns också gemenskapsinitiativet Leader-plussom ger stöd till glas, trä, aluminium och design inomregionen. Statliga medel beviljas som s.k. medfinan-siering i sådana projekt.Stiftelsen svensk industridesign, SVID, visar allt-fler goda exempel på värdet av bättre design. SVIDdriver med hjälp av statliga medel regionala projekt,bl.a. i län, som syftar till ökad lönsamhet medhjälp av design i små företag.Att Glasrikets fortlevnad säkras är av yttersta viktinte bara för regionen utan för hela landet. Om destatliga aktörerna i regionen samverkar med närings-liv, kommuner och andra intressenter på ett effektivtsätt, tror jag att det finns goda förutsättningar för attGlasriket går en ljus framtid till mötes.Anf. 81 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka för svaret.Det känns positivt när näringsministern har förståelseför den oro som jag och vi som bor i kännerinför framtiden för svenskt glashantverk.Jag vet ju att ministern har varit på glasbruksbe-sök. Jag har även hört att ministern var på Nalen närGlasriket besökte . Det betyder att minis-tern har fått ta del av det fascinerande skådespelet ihyttan när glasblåsarna formar den glödande glasmas-san till tunna vinglas, färgsprakande glasfat, en clowneller en fisk. Detta skådespel är ett kulturarv. Det geross i Glasriket cirka en miljon besökare . Manvågar inte ens leka med tanken på vad som skullehända i vår region om de besöken upphörde.Att som besökare stå inne på hyttgolvet, kännavärmen och mullret från smältugnen, se hur pipanrullar, höra hur det fräser från skopan eller tidnings-papperet - ibland är det man använ-der - se hur föremålen sakta växer fram för att sedangå in i kylröret och till efterbearbetning, slipning,målning osv. är en speciell känsla. Får man dessutomkombinera detta med hyttsill är det en fantastiskupplevelse.Turism i Glasriket och i vår glesbygd är viktig.Den spelar roll för att säkerställa sysselsättningen föralla oss som bor där året runt. Det är viktigt att vi harglasbruken som kan nå upp till en viss serieproduk-tion för leverans ut till våra svenska butiker och buti-ker runtom i hela världen. Vi klarar oss inte enbartmed glashyttor. De är jättebra, och man tillverkarmycket vackra saker i våra hyttor, men de klararaldrig av serietillverkning.Vi har 15 glasbruk, eller är det 14 eller 13? Ugneni är släckt, Rosdala, sista glasbruksom tillverkade lampglas, är nedlagt för knappt ett årsedan. Den kunskapen försvinner förmodligen saktamen säkert. Ska vi då bara stå här och titta på när enbransch sakta avvecklas?Vi som bor i de här fyra kommunerna känner oroinför framtiden och ställer oss frågan: Klarar svenskglasindustri att styras enbart av mark-nadskrafterna? Vi tror inte det. Vi tror att om vi skabevara det här hantverket och designen och få form-givare till branschen så behövs det insatser. Annarstror vi att svenskt glas inte går att rädda. Själva glasetkan man tillverka precis var som helst runtom i helavärlden. Men det vi är duktiga på, designen och hant-verket, måste vi vara rädda om och bevara. Annars ärjag rädd att glasindustrin blir nästa utflaggadebransch.I sitt svar pekar ministern på olika stödformer föratt främja nya företag och företag som vill växa, pro-duktutveckling och marknadsföring. Det är i och försig bra. Men det handlar inte om att starta och växa.Det handlar om att bevara. Det handlar om att glasin-dustrin konkurrerar med alla andra branscher om deavsatta medlen.EU-medlen har kommunerna lite olika förutsätt-ningar att söka. Strukturfonden mål 2 handlar ju omgamla 5b, och det är bara och Lessebosom har rätt att ta del av de pengarna. Det handlar juom att föreningen söker pengar. harinte rätt att söka.Ministern säger också att i allmänhet ges inte stödtill enskilda branscher. Frågan är vad som händer omvi inte går in speciellt och undersöker den manuellaglasindustrins förutsättningar. Frågan är också om viklarar detta själva i regionen när det faktiskt är ennationell angelägenhet.Eftersom ministern i sitt svar säger att han inte ärberedd att vidta några konkreta åtgärder när det gällerutbildning och forskning ställer jag frågan så här:Är ministern beredd att tillsätta en utredning somkartlägger och analyserar förhållanden som är avbetydelse för Glasriket i ett regionalt och nationelltperspektiv som sedan kan leda till en samlad plan församhällets insatser?Anf. 82 Näringsminister ():Fru talman! Glasindustrin är känslig för konjunk-turnedgångar. Det beror på den stora exportandelen.Andra branscher i regionen har också drabbats hårt avhöstens konjunkturnedgång. Återhämtningen har,enligt länsarbetsnämnden, varit mycket snabb.