prot · GQ0916 · 2002-11-13 00:00:00 — Men vår roll måste vara den att vi sättertydliga gränser för vad som är tillåtet och inte tillåtet isamhället.För mitt ställningstagande är grunden detta: Skaman inte sätta upp tydliga regler för vad man får göramed en grupp som , under många årtiondenoch förmodligen många århundraden, har missaktats,diskriminerats och hotats? Det gäller oaktat vilkengrund man än har - ideologi, religion eller vad det nuär. Något annat kan aldrig vara acceptabelt. Härmåste samhället sätta en tydlig gräns, och det gör vi ioch med att vi fattar beslut om denna lagstiftning.Anf. 65 () replik:Fru talman! Beslutet om lagstiftning är en sak,men själva motiven är inte riktigt så tydliga somBörje Vestlund påstår.Det som står i motiven har föranlett en hel delfunderingar från både ansedda juristers sida och frånpolitiker i denna kammare. Det gäller även medbor-gare ute på stan, som känner sig oroliga över hurdenna lag kommer att tolkas och framför allt tilläm-pas framöver.Motivtexten är inte så tydlig som man skulle kun-na önska. Det står bland annat i utskottets övervägan-de att om man endast citerar och diskuterar exempel-vis religiösa urkunder så faller inte det inom detstraffbara området enligt förslaget. Sedan kommernågonting som för mig känns motsägelsefullt. Detstår: Det bör däremot inte, lika lite som det ärtillåtet utifrån religiösa texter att hota eller uttryckamissaktning för muslimer eller kristna, vara tillåtet attanvända sådant material för att hota eller uttryckamissaktning för homosexuella som grupp.Jag fastnar på "missaktning". Vad är missaktning?Det är en kränkning, står det lite längre ned här. Detsyftar till att kränka. Och vad är kränkning? Jag villhävda att det skiftar från till en annan när detgäller vad som objektivt sett kan betraktas somkränkning.En sådan lagstiftning, som ger så mycket god-tyckligt utrymme för bedömningar i domstol, tyckerinte jag känns rättstrygg - särskilt inte när det handlarom en grundlag, som är svår att ändra.Anf. 66 () replik:Fru talman! Jag måste ställa en fråga till MiaFranzén. Anser hon att det ska vara tillåtet i någonlagstiftning att i någon situation hetsa mot folkgruppeller uttrycka missaktning mot folkgrupp?Det som säger talar för atthon anser att de andra delarna i hetslagstiftningenmåste ändras.Eller anser att lagen ska gälla lika föralla? Vill ha en lag som gäller lika föralla när det gäller hets mot folkgrupp - även för sexu-ell läggning - eller vill hon sätta ett staket runt vissa,där lagen under inga omständigheter ska få gälla?Måste det inte vara så att den som i verklighetenuppsåtligen vill hetsa och vill uttrycka missaktningmåste prövas rättsligt? Det ska inte vara subjektivt,utan på objektiva grunder - lika för alla.Anf. 67 () replik:Fru talman! Jag vill givetvis ha en lagstiftningsom gäller lika för alla. Däremot kan man alltid frågahur lång listan ska göras vad gäller just hets mot folk-grupp - och det är där jag tycker att det blir ett felak-tigt tillägg om man lägger till sexuell läggning. Vi harändå en religionsfrihet och en yttrandefrihet som jagtycker är viktig att värna. Varje nytt tillskott till hets-lagstiftningen blir ytterligare en inskränkning ochytterligare en osäkerhet när man ska diskutera såsvåra frågor som livsåskådningsfrågor.Det är många här inne som har nämnt ordet homo-fobi. Det låter som en sjukdom. Jag tycker att det ärett skrämmande sätt att se på andras åsikter, även omjag inte hyser förståelse för varenda människas utta-landen.Häromdagen uttryckte en kollega till mig att engrupp som tillhör en viss tro är helt sjuka i huvudet.Man kan väl anse att det är ganska missaktande, menjag skulle aldrig drömma om att säga att kollegan intefår säga så om den gruppen. Jag kan säga att det inteär lämpligt och inte människovärdigt att uttrycka sigså. Men att däremot gå så långt att man säger att manvill förbjuda att någon uttrycker sig så är ett steg förlångt, enligt min mening. Jag argumenterar hellre motsådana uttalanden än tiger ihjäl dem.Anf. 68 () replik:Fru talman! Det låter som om egent-ligen inte vill ha hets mot folkgrupp som lagstift-ningsrum. När hon talar nu låter det som om honsnarare tycker att det är att gå för långt. Vill då MiaFranzén medvetet medverka till att skapa rum därmörka, extrema krafter kan åsidosätta alla människorslika värde och där mörka, extrema krafter får ett ut-rymme att hetsa mot andra människor och inskränkaandra människors frihet?Du svarar uppenbarligen inte heller på frågan omhuruvida du anser att den som agerar med uppsåt atthetsa ska prövas på objektiva grunder och kunnadömas enligt hetslagstiftningen.Anf. 69 () replik:Fru talman! Jag tyckte att jag uttryckte mig klart,men det var visst luddigt i alla fall.Jag tycker inte att någon människa ska utsättas förhets. Jag tycker inte att någon människa ska behövautsättas för hot. Det är den tredje delen, missaktning,som är ett svårt begrepp för domstolarna att ta ställ-ning till. Vad är missaktning? Vad är kränkning?Kränkning är en subjektivt upplevd känsla. Denskiftar från till en annan. För inte så många årsedan betecknades homosexualitet som en sjukdom.Vad ska vi göra med de äldre människor som leveroch som vi inte har lyckats omvända utan har kvarden synen? De har inte förstått att detta inte är ensjukdom utan en sexuell läggning som inte gör att enmänniska är mindre värd en någon annan.Jag vill inte lämna utrymme för några mörkakrafter för att hetsa och hota människor. Men jagkänner mig väldigt tveksam inför och oroad överbegreppet missaktning, som innebär kränkning somgrundas på subjektiv bedömning. Även om domsto-larna försöker göra en objektiv bedömning av dettager inte motiven klara besked om vad missaktninginnefattar.Anf. 70 () replik:Fru talman! Jag har förstås respekt för ställningstagande. Men jag måste säga att det ärsvårt att riktigt hänga med i argumenteringen. Jag skaförsöka kommentera tre saker.Mia anger att ett argument är att vi nu ärså svävande härifrån att man inte riktigt vet vad somgäller. Frågan är: Hur skulle vi kunna vara annat? Viär inte någon domstol.I varje lagstiftningssammanhang gäller att det ärdomstolarna som sätter praxis. Vi kan inte veta tvär-säkert annat än vad vi har angett för dömande i denhär typen av mål. Där har jag beskrivit att det är väl-digt högt ställda kriterier.Vi har bedömt godtyckligt, sägs det. Det är inte såatt det är vi som bedömer. Vi har varit tydliga frånutskottets sida och också i betänkandet vad gäller denterminologi som används. Det var väl ordet"missaktning" som var svårt för attriktigt ta till sig. Det uttrycktes att det var oklart ochgodtyckligt. Det här kollade man upp otroligt noga iden utredning som föregick lagförslaget. Man jobba-de faktiskt mycket med vilken terminologi som skulleanvändas. Det finns en redogörelse för vad rekvisitet"uttrycka missaktning" innebär. Oavsett vilket rekvi-sit - det är riktigt - man använder för att bestämmaden brottsliga gärningen kan det uppstå gränsdrag-ningsproblem. Det gäller generellt. Riksåklagaren, flera instanser ville absolut ha kvar rekvisitet"uttrycka missaktning". Det var i deras remissvar,och de ville ha det kvar. Utredningen hade andraförslag. Ordet "missaktning" är i lag-stiftningen, så nog vet man i dömande instanser.Nu får jag tyvärr inte tala längre, men jag skullevilja kommentera det här med vad statsministern harsagt. Jag får återkomma till det.Anf. 71 () replik:Fru talman! Det är just det som ska återkomma till, vad statsministern harsagt, som gör att jag känner mig väldigt osäker. För"missaktning" räcker det tydligen att man säger atthomosexualitet är onaturlig. Det är alltså statsminis-terns bedömning. Han kan inte heller ha tagit del avden här utredningen, som är så väl grundad.Det framgår inte riktigt av utskottets övervägan-den hur man ska tolka begreppet "missaktning". Jagtycker att det har framkommit att Kristdemokraternahar haft en väldigt öppen hållning. Det är därför somjag kommer att yrka bifall till Kristdemokraternasförslag. Enligt deras motivtext skulle man ha garderatdet på ett bättre sätt. Då hade man tagit bort exempel-vis "torde", om jag har förstått saken rätt, och"normalfallet". Men det betyder inte heller att manskapar något slags staket eller utrymme för mörker-krafter inom kyrkoväsendet med en sådan skrivning,anser jag.Anf. 72 () replik:Fru talman! Frågan vad statsministern har sagt harvarit uppe - jag nämnde det också fråntalarstolen. Jag vill till säga att jag intevill kommentera vad statsministern har sagt av detskälet att jag faktiskt inte vet vad han har sagt. Menvad jag vet är att han stöder det här förslaget tillhetslagstiftning. Enligt vad jag vet har justitieminis-tern uttalat precis det som utskottetoch också jag är företrädare för. Jag utgår från attstatsministern inte har någon annan uppfattning. Iövrigt vill jag inte kommentera det, för ingen av oss,inte heller , vet vad som har sagts ochciterats.Mia har fel på flera punkter när hon sägeratt ordet "missaktning" skulle vara ett otydligare ochvagare ord i straffbestämmelsen än andra ord som"hot", "hat" eller "hets". Det är direkt felaktigt. Detgäller också för ordet "missaktning" att man ska be-döma vad syftet var, i vilket sammanhang det yttra-des. Det finns inte några svagare bedömningskriterierför det ordet.Anf. 73 () replik:Fru talman! Jag har förstått att det här lagförslagetkommer att gå igenom, jag är fullt medveten om det.Jag vill ändå skicka med till domstolarna en ursäktför att jag tycker att motivet är otydligt såsom det ärskrivet. Jag känner en stor oro även om"missaktning" är ett begrepp som har funnits i många,. Men dess tillämpning och praxis har vi intesett . När jag lyssnar på bland annat blir jag skrämd. Ska det räcka med att manupplever sig kränkt? Jag tror inte det, och det tror jagatt domstolarna kommer att vara förnuftiga nog för attunder övervägande. Man kommer också att betraktauppsåt och syfte. Men jag är ändock oroad.Anf. 74 ():Fru talman! blev åter enhomosexuell person misshandlad och brutalt nedsla-gen av en grupp nazister i min hemstad efter händelsen har det gått att läsa på en nazis-tisk hemsida på Internet att det som hände var envälgärning. De så kallade patrioterna blev berömda,de som hade utfört dådet. Men det var inte det endasom stod på hemsidan. uppmanades alla så kalla-de patrioter att med handling visa sinavsky mot homosexuella, att upprepa det som skettnågra veckor innan.Jag gjorde en polisanmälan, fru talman. Men i denpolisanmälan kunde jag inte göra en anmälan mot denhets som den nazistiska gruppen riktade mot gruppenhomosexuella i , i min hemstad där ävenjag är en del av den grupp som hotades.Fru talman! Jag vill instämma i de anförandensom hållits av , , , , och . Jag kommer inte attupprepa det som de redan har sagt i talarstolen, utanjag vill gå in på det som och nusenast har lyft upp här.Fru talman! talar om religions-frihetsaspekten, han lyfte upp predikosituationenprecis i enlighet med den reservation som Kristdemo-kraterna har skrivit. citerade ocksåur en tidning vad vissa andra ledamöter hade sagt. Jaghåller med om att man inte alltid kanveta om citaten är rätt. I den här tidningen säger att man däremot tycker att regeringenvar otydlig när det gäller predikosituationen; därlyckades man inte få till en bra skrivelse. Man vetinte alls hur rättstillämpningen kan vridas. Därförville man ha en tydlig skrivning när det gäller religi-onsfriheten.Precis som och andra vill jagställa en fråga. Vi vill ha ett svar på den frågan ikammaren . Vi fick det inte , och det harfortfarande inte kommit något svar. väldigt nyanserad i talarstolen och har ändå gjortett på många sätt bra inlägg vad gäller att han serallvarligt på de brott som begås mot homosexuella.Jag kan inte förstå varför ni kristdemokrater inteställer upp på detta. vet jag bakgrunden, men jagundrar ändå vad det beror på att ni från Kristdemo-kraternas sida ser det här som ett hot. Samma frågahar jag egentligen till . Vad är det somgör så orolig? Det är ingen inskränkningi religionsfriheten. Men det är en inskränkning i ytt-randefriheten och därmed i den handlingsfrihet somföljer av religionsfrihet, nämligen att man inte hellerfår använda religiösa sammankomster för att hetsamot folk.Jag ska göra något som jag aldrig förut gjort här italarstolen. Jag ska citera ur katolska kyrkans ,den gällande upplagan med numrerade paragrafer,§ 2109, som heter Rätten till religionsfrihet. "Rätten till religionsfrihet kan inte i sig vara obe-gränsad och heller inte bara begränsas av en 'offentligordning' som uppfattas på ett naturalistiskt eller posi-tivistiskt sätt. De 'rimliga gränser' som hänger sam-man med denna rätt måste bestämmas för varje situa-tion i samhället av den politiska klokheten som ser tillde krav som ställs upp av det allmänna bästa." Dettycker jag är en mycket klok formulering av den ka-tolska kyrkan.Detta är intressant: Vad är det vi menar när vi härfrån talarstolen påpekar att vi ser risker för att religi-onsfriheten blir inskränkt? Det är därför som dennafråga inte omfattas av religionsfriheten. Den täckerinte hets och omfattar inte allmän ordning. Enligtvanliga regler får inte brottsliga handlingar gömmasbakom religioner. Där var väldigttydlig när han tidigare sade att man inte får uppmanatill mord.Fru talman! Jag vill fortsätta att citera, eftersomdet krävs en tydlighet och ett klargörande, precis somMia efterlyste. I utredningen 1998:113,s. 116, står det följande:"Religionsfrihet innebär således inte någon obe-gränsad rätt att i religionens namn eller under hänvis-ning till dess påbud, dogmer, läror eller sedvänjorbegå brottsliga gärningar, handla i strid med andrabestämmelser eller viktiga svenska samhällsintresseneller störa samhällets och dess invånares frid.Religionsfrihet innebär inte heller utan vidare nå-gon rätt att i varje sammanhang oemotsagt hävdaetiketten religion eller trossamfund på företeelser,som vid objektiv granskning har annan inriktning änreligiös.Religionsfrihet innebär inte att ett trossamfundeller dess ledare, medlemmar eller anhängare, läror,riter, utövning, symboler etc. skulle vara fredade förgranskning, kritik, analys eller ifrågasättande, sålänge detta sker under iakttagande av respekten förgällande regler för hur samtalet i samhället får bedri-vas.Vid sidan av lagstiftningen finns yrkesetiska re-gelsystem av betydelse i detta sammanhang för t.ex.vad som får sägas i press, radio och TV eller av ad-vokater i processer eller annan verksamhet.Religionsfrihet innebär slutligen inte någon rättför en religiös sammanslutning, dess företrädare,ledare eller medlemmar att kränka andra människorsrättigheter och friheter, såsom med avseende på tan-ke-, åsikts-, yttrande-, religions- och associationsfri-heterna.Religionsfriheten skiljer sig vad avser dess be-gränsningar alltså inte från dem som allmänt gällervid utövandet av grundläggande fri- och rättigheter.Gränsen går alltid vid skyddet för andras fri- ochrättigheter. Problemet, som återkommer, hängersamman med metoderna för påverkan och hur deanvänds i relation till vad som skall anses lämpligt,tillåtet och tillbörligt eller ej. "Fru talman! Det här är en väldigt tydlig stånd-punkt. Det är helt självklart att villha fullständig frihet att göra vilka utfall som helst motbögar och flator i predikstolen. Det går hand i handmed de invändningar som görs från vissa religiösapersoner och i mängder av e-postmeddelanden somäven jag har fått.Fru talman! Det har bland annat från en tydlighet. Vi vet vad vår grundlags-stadgade religionsfrihet står för utifrån det citat somjag anförde från utredningen där man förklarade vadreligionsfriheten innebär. Då undrar jag: På vilket sättinskränker dagens förslag religionsfriheten? Vi frånVänsterpartiet ser inte någon sådan inskränkning. Detär bland annat det som frågan om skydd mot hets mothomosexuella går ut på.Det handlar nämligen om försvaret för den sekulä-ra konfessionellt neutrala staten. Religiösa organisa-tioner ska helt enkelt behandlas som alla andra orga-nisationer. Det är just därför som det inte ska finnasnågot fribrev för predikosituationer. En religiös för-kunnare ska varken ha större eller mindre frihet änandra medborgare. Jag trodde att vi var överens omdet i denna kammare.Fru talman! Men det räcker inte med att stå här italarstolen och påpeka att det känns oerhört oroligt vill skicka med en ursäkt till domstolarna somska döma när man tycker att ordet "missaktning" intehör hemma i den här lagstiftningen.Redan i dag står det i grundlagen att man inte fåruttrycka missaktning för folkgrupp eller annan sådangrupp av personer med anspelning på ras, hudfärg,nationellt eller etniskt ursprung eller trosbekännelse.Varför har inte eller att detta ska tas bort? Varför har ingen av erföreslagit att uttrycket "missaktning" ska tas bortäven när det gäller personer som utsätts för hets pågrund av sin trosbekännelse?Jag vet inte om har funderat på det.Men både i tryckfrihetsförordningens 7 kap. och ibrottsbalkens 16 kap. nämns ordet "missaktning". Ärdet inte så att det enbart är på grund av att det som vidiskuterar handlar om hets på grund av sexuellläggning som ni har invändningar mot denna lagstift-ning, en lagstiftning som på många sätt och vis ärhistorisk och som en gång för alla visar att dennakammare inte är beredd att fortsätta att låta nazistiskagrupperingar rikta hets mot bland annat homosexuel-la?Fru talman! Jag vill återigen fråga: Vad är det somgör att just i det här fallet tycker attmissaktning är otydligt som hon tycker attmissaktning är väldigt tydligt och okej när det gällerras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung ellertrosbekännelse? Vari ligger skillnaden? Kan det möj-ligtvis vara så att det är homosexualiteten som ärskillnaden? I sexuell läggning ingår ju även hetero-sexualitet.Anf. 75 () replik:Fru talman! Jag vill först tacka för frågan. Därmedfår jag en chans att än en gång förklara varför jagblev så orolig. Dessutom får jag chans att användaTasso Stafilidis citat för att illustrera varför jag blevså orolig. Man ska alltså göra en bedömning av vadsom är tillämpligt, lämpligt, tillbörligt eller ej, om jaguppfattade citatet rätt.Jag har inte suttit så länge i . Därför ha-de jag ingen chans att föreslå något annat när dettaärende prövades tidigare. Men jag anser fortfarandeatt ordet "missaktning" bör förklaras bättre i motivenjust därför att så många av oss lagstiftare har gjortolika uttalanden som stöder att det går att tolka in meri ordet "missaktning" än vad man har gjort.Det som skiljer tillägget från tidigare lagstiftningär att det finns prejudikat som säger att hetslagstift-ningen tillämpas i väldigt restriktiv omfattning. Det ärdetta som skiljer de båda delarna åt. Men det är ing-enting som säger att vi ska tolka in mer i ordet"missaktning" eller tolka det i ett vidare perspektivbara för att det görs detta tillägg. Jag är dock oroadför att så kommer att bli fallet.Anf. 76 () replik:Fru talman! Jag har ingen anledning att ifrågasättaMia oro. sade att hon inte hadenågon chans att föreslå något annat eftersom hon intehar suttit i förut. Innebär det alltså att MiaFranzén har något förslag och en vilja att förändrahetslagstiftningen så att man tar bort missaktningenhelt och hållet för alla andra grupper som är skyddadei hetslagstiftningen och i 16 kap.?Men det som är intressant i det som upp är att återigen hamnar man vid frågan: Varförskulle det bli en skillnad när vi bara lägger till ordensexuell läggning? Varför skulle det bli en skillnad ochen inskränkning? Varför skulle det bli mer otydligt attgöra tolkningar för dem som har att tolka lagstift-ningen, för våra domstolar? Varför skulle det blisvårare att göra det nu när vi för in "sexuell lägg-ning"?Anf. 77 () replik:Fru talman! Jag skulle önskat, som svar på TassoStafilidis fråga hur jag skulle vilja lösa detta, en kla-rare och tydligare skrivning i motiven just om vadmissaktande uttalanden är. Lagstiftare har gått ut ochuttalat sig om att det kan räcka med att man säger atthomosexualitet är onaturligt, att det är missaktande isig.Däremot är min oro är ganska ointressant i det härsammanhanget. Den har ingenting med skakningar,sömnsvårigheter eller sådana saker att göra, utan jagär orolig för hur vi kommer att använda detta lagrumframöver. Det har också visat sig att man mer gene-röst nu börjar att bruka den här hetslagstiftningen,senast mot och . Jag blir då oroligför hur yttrandefriheten, åsiktsfriheten och också, iandra steget, religionsfriheten kommer att drabbas avdetta.Anf. 78 () replik:Fru talman! Jag känner inte samma oro som MiaFranzén gör. Jag tycker att harvarit exemplariskt tydligt i både de motivtexter ochdebatter som har föregått det beslut som vi kommeratt fatta . Även regeringen har varittydlig liksom den utredning som ligger till grund förförslaget, enligt min mening.Jag har fått alla de här mejlen där man skriver omhomosexuella och pedofiler, om att en jude är föddjude men att den som är homosexuell bara har detsom en livsstil och så vidare. Om man bara byter utordet homosexuell mot grekerna, katolikerna eller desvarta i , tror jag faktiskt inte att ens MiaFranzén hade sett den otydlighet som hon hela tidenhänvisar till vad gäller ordet missaktning. Så längedet handlar om att man pratar om något som mankanske inte riktigt accepterar, något som man kanskeinte har kunskap om, blir det genast främmande. Detblir främmande därför att man inte känner till det.Därför är det rätt att använda uttryck som att man inteär född till homosexuell utan blir det och att man kanbli botad, som jag också fått en massa mejl om. Manskriver att det inte går att införa den här lagstiftningenpå grund av att det går att bota de homosexuella, ochvarför ska vi då skydda dem?Anf. 79 () replik:Fru talman! Jag tänkte att jag skulle slippa fler re-pliker, men utmanar mig och då fårjag väl haka på.Tasso Stafilidis vill arbeta för klokhet för det ge-mensamma bästa, apropå citatet från katolska kateke-sen. Jag vill bara säga en sak mycket tydligt: Jag harinte ifrågasatt substansen i missaktningsbegreppet.Om vi skulle skrivit en ny lagstiftning , kanskevi inte skulle valt just det ordet. Men jag har inteifrågasatt substansen bakom detta, så där är han uteoch cyklar.Sedan bör han nog, när han läser sitt anförande iprotokollet , kolla igenom det för han mot-säger sig själv på ett antal punkter. Han talar om attjag för ett nyanserat resonemang och inser att det intefinns en oinskränkbar religionsfrihet i och med attden kommer i konflikt med andra värdenormer. Hantalar vidare om att jag inte vill ha ett fribrev. Ochplötsligt säger han att vill ha full-ständig frihet för religiösa personer att hetsa. Det ärinte en konsekvent argumentering, begärde jag ordet med anledning avfrågan om varför vi tog den ställning som vi gjorde.Det har jag förklarat tidigare i debatten - det vet Tas-so också - så jag behöver inte upprepa det. Men detberodde just på att vi inte fick igenom tydligheterna,och då gjorde vi en avvägning. Vi ville egentligen haen utökning av hetslagstiftningen, men vi gjorde enavvägning i förhållande till religionsfriheten. Jag vetatt det är många i den här kammaren som fnyser åtreligionsfrihet. Jag har hört det. Därför kan jag sägaatt det förekommer. Men vi tyckte faktiskt att det varen viktig fråga. Vi gjorde en avvägning och sägeralltså nej, och det får respektera.Nästa vecka kommer vi att ta ställning till en an-nan grundlagsändring. Då kommer att rösta emot förstärkta skydd när det gällersexuell läggning i regeringsformen 1:2, därför att manogillar förändringen i regeringsformen 10:5. Så, visst,där har även gjort en avvägning.Anf. 80 () replik:Fru talman! Ja, jag tycker faktiskt att IngvarSvensson har varit nyanserad när jag har diskuteratden här frågan med honom. Men där nyanserna sak-nas är just där man kommer till slutsatsen att trots vill ha ett skydd, vill man just vid predikositua-tioner ha en annan lydelse än den som gäller.