prot · GP09115 · 2002-05-29 00:00:00 — Hu-ruvida det hade varit ännu bättre att utredningen hadestartat tidigare kan jag låta vara osagt, men i varje fallär det en utredningsman som har åtagit sig uppdraget.Anf. 117 ()replik:Fru talman! blandar ihop dettamed koncessionsavgifter för lokalradion. Det ska manjämföra med de fasta avgifterna för , men jagdiskuterar de rörliga avgifterna.Jag har inte Lagrådets yttrande med sig, men jagvill minnas att Lagrådet förde en diskussion just om-kring detta med avgift och skatt i sitt yttrande förravåren. kanske kan gå tillbaka ochtitta på det.Min frågeställning gäller huruvida vi i ärså väldigt mycket klokare än andra, omgivande, län-der som har samma problematik men som har införtandra regler. Jag har inte med mig underlaget, menjag vet att andra länder har gjort en åtskillnad när detgäller koncessioner som baseras antingen på det ana-loga eller det digitala nätet. Är så väldigtmycket duktigare på det här området, eller är detmöjligtvis girighetssyndromet som gäller i ?Anf. 118 () replik:Fru talman! Statskassans girighet har väl ändå intevarit präglande eller vägledande för hela den tioårigatillvaron med och koncessioner. Det var väl inteheller girighet som var vägledande princip när manprövade auktionerna för den kommersiella lokalradi-on, utan det var ett sätt att försöka bestämma ett pris -låt oss kalla det så - för att utnyttja frekvensutrymmeoch för att skapa nya stationer. Det var självfallet intefråga om statskassans girighet! De som har monopoloch med auktionens hjälp har ropat in koncessioneroch frivilligt ansökt om sådana vet att man ska betalaavgift.Sedan kan man ju tycka att det är för dyrt och förmycket. Javisst - speciellt om konkurrenssituationenförändras så blir det för mycket. Det är därför regel-verket behöver ses över.Ingvar frågar om är så mycketbättre än andra länder eftersom andra länder - menhan kunde inte ange något exempel på vilka de är -har ändrat lagstiftningen. Nej, vi är inte särskiltmycket bättre på detta i . Vi införde ju re-klam-TV senare än alla andra, så vi har kortare erfa-renhet än de flesta av de jämförbara. Det är klart attdet kan finnas minerad terräng här, men vad vi nu görär att vi med en särskild utredningsman utreder denya regler som ska vägleda de digitala produktions-och distributionsförhållandena.Jag tycker att borde vara glad fördet. Hade vi gått på linje , dvs. följt hans rekommendation då, så hade viförändrat spelreglerna redan då på ett sätt som vi intehade haft kontroll över. Då hade fått en alldelessärskild avgiftssänkning till följd av , och det tror jag inte att han menade då - ellerockså var han mer upplyst än vi andra.Anf. 119 (v):Fru talman! har myck-et förändrats på TV-området. Vi har fått den kom-mersiella TV:n som den tekniska utveck-lingen har resulterat i nya interaktiva möjligheter ochäven i en ökad sammansmältning mellan skilda bran-scher, medier och distributionsformer.Av den anledningen är det bra att det redan harbeslutats att en särskild utredare ska göra en översynav reglerna för koncessionsavgift på televisionensområde. Utredaren ska beskriva förändringar på TV-området och analysera vilka konsekvenser utveck-lingen har haft för konkurrenssituationen på TV-reklammarknaden samt hur det sistnämnda påverkasav utvecklingen från analog till digital teknik. Hanska också se på hur detta ska komma att påverkaTV 4:s särställning som enda rikstäck-ande TV-kanal med reklam.TV 4 AB finansierar hela sin verksamhet med re-klam. Deras program når ut till av befolkning-en. Tyvärr tycks många tro att också är en delav public service, men så är det inte. Det är en re-klamfinansierad kanal. Det är viktigt att den särställ-ning som det här reklamfinansierade TV-bolaget hargentemot andra reklamfinansierade kanaler regleras ienlighet med det här förslaget så att deras särställninginte blir en konkurrensfördel.Jag vill också passa på att säga att jag anser att detär bra att koncessionsavgift har flyttats frånrundradiokontot till statsbudgeten eftersom publicservice inte ska vara beroende av egna eller andrasreklamintäkter. Jag tycker att det var ett bra förslag.Syftet med den bestämmelse som vi ska beslutaom är att se till att det företag som har ensamrättatt sända annonser i rikstäckande TV inte får enorimlig konkurrensfördel. Därför är det svårt, åtmin-stone för mig som inte sitter i ,att hänga med på vad reservanterna egentligen har föravsikt med sina reservationer. Det gäller särskilt medhänvisning till att frågan ska utredas ytterligare.Jag tillhör ett av de knappa 100 000 hushåll somhar provat digital-TV-box. Om jag inte hade tittat påmin box hade jag ju tittat via den analoga sändnings-tekniken eftersom jag inte har kabelmöjligheter därjag bor. Det är just detta som ger argument för attlagstiftningen ska vara på det här viset för . Ettbolag som har en särställning, dvs. når ut till avbefolkningen eller 4 miljoner hushåll med sina sänd-ningar, måste helt enkelt åläggas en avgift som mot-svarar hela den utsändning som de har. Jag anser attdet inte går att resonera som reservanterna gör, dvs.att sändningar som i huvudsak överensstämmer medde analoga sändningarna ska strykas ur lagen. Somjag sade tidigare är det inte individens val av mottag-ningsteknik som ska fälla avgörandet, utan det ärsjälva möjligheten för mottagning som ska ligga tillgrund för beslutet.Fru talman! Avslutningsvis vill jag fråga OlaKarlsson vad syftet med motion K91 yrkande 2egentligen är. Ni anser att enbart ska belastasmed koncessionsavgift för de 1,2 miljoner hushållsom inte har kabel och som har valt bort parabolan-tenn, trots det faktum att 4 miljoner hushåll har möj-lighet att ta emot den analoga markbundna signalen.Vad är egentligen syftet med ert ställningstagande?Är det ett rent principiellt ställningstagande, eller harni tagit ställning för ? Anser ni att ska hamarknadsfördelar gentemot övriga bolag, eftersom nivill att de ska betala en lägre koncessionsavgift?Tanken med de markbundna sändningarna är juatt de ska vara tillgängliga för alla. Den tillgänglig-heten har bara public service och . Därföranser att det är befogat att betalarkoncession i enlighet med det här förslaget. Sedan fårvi se vad den nya mediemarknaden för med sig ochvad den här utredningen visar. Vi får se om det för-anleder någon förändring av koncessionsavgifternalängre fram.Anf. 120 ()replik:Fru talman! säger att detinte går att resonera som reservanterna. Det var ettintressant konstaterande. Då delar ju inte CharlottaBjälkebring utskottsmajoritetens uppfattning heller.De menar nämligen att det går att resonera så. Det ärbara det att de vill begrava frågan i en utredning entid.Anf. 121 (v) replik:Fru talman! Givetvis kan man resonera hur somhelst. Var och en har sin lagstadgade yttrandefrihet attsäga vad som helst. Men jag förstår det inte på grundav det som jag sade, , nämligen attom jag inte hade tittat på min digitala TV-box hadejag ju tittat på det analoga marknätet. Det är alltsåtillgängligheten man som bolag bör betala för, inteden teknik som det enskilda hushållet väljer.Anf. 122 ()replik:Fru talman! förstår tydligeninte principskillnaden. kan man göra mycketnoggranna undersökningar av vilka tittare som tittarpå vilken kanaltyp, dvs. analog eller digital sänd-ningsteknik. Det är inga större problem att få framganska exakta siffror för hur tittandet faller ut. Menproblemet som inte riktigtförstår är att konkurrerande kanaler i det digitalamarknätet inte betalar någon koncessionsavgift. Dettautgör en skillnad. Det är det som är problemet urgeneralitetssynpunkt.Anf. 123 (v) replik:Fru talman! För mig är inte detta ett problem. Jagtycker att har en särställning i och med att dehar möjlighet att nå ut till 4 miljoner hushåll. Deprogrambolag som sänder i det digitala mark-nätet når endast ut till 100 000 hushåll. Detta är stor-heter som inte går att jämföra med varandra. haren betydande marknadsfördel gentemot andra bolagoch bör därför betala för hela den tillgänglighet somfinns. För mig är det enkelt.Anf. 124 () replik:Fru talman! frågade varförvi hade ett visst motionsyrkande. Jag ska försökaförklara vad grunden till våra motioner och reserva-tioner är.Grunden för att ta ut koncessionsavgift handlarinte om tillgänglighet till olika kanaler. Det handlarom ensamrätten att sända reklam i en viss distribu-tionsform. Då är det bara som har ensamrätt attsända reklam analogt. Det innebär att det har varitrimligt att ta ut en koncessionsavgift tidigare, och detär fortfarande rimligt att ta ut en koncessionsavgift.Men kruxet uppstår i de distributionsformer där maninte längre har en ensamrätt, dvs. i de olika digitalanäten där det finns en mängd olika kanaler som kon-kurrerar om tittarna, men där det bara är somska erlägga den här koncessionsavgiften av alla dekommersiella kanalerna. Samma problem har vi i deanaloga sändningarna via kabel eller satellit. Där ärTV 4 ensamma om att betala koncessionsavgift. Dekommersiella kanalerna betalar den inte. Trots i de distributionsformerna har samma tillgäng-lighet för de olika kanalerna, är det en kanal sombetalar en skatt, en koncessionsavgift, för detta. Vimenar att det inte är rimligt. Detta måste man se över.Kan förklara varför TV 4ska betala en avgift när de andra kanalerna inte beta-lar samma avgift? Det gäller ju samma distributions-form.Anf. 125 (v) replik:Fru talman! Jag har i egentlig mening inte någotproblem med att förstå vad menade medsin reservation. Det handlar mer om principen varförni lade den. Vad jag förstår av replikhandlar det om den rena principen. Det ska vararättvist och lika för alla. Då blir jag lite förvånad överatt inte driver det förslaget att samtligabolag ska betala samma avgift för de möjligheter dehar att sända. Det tycker jag skulle vara mera rimligt istället för att ha som mål att man ska betala så litesom möjligt.Såvitt jag förstår har nu inte särskilttagit ställning för , vilket jag var lite orolig för,utan de ser till själva principen. Om jag skulle väljaskulle det dock bli så att alla betalade utifrån det somde sänder. Jag är inte helt främmande för att diskuteraatt också de övriga reklamkanalerna i det digitalamarknätet ska erlägga en sådan här avgift. Jag trordock inte att det kommer att bli aktuellt eftersom viockså har avskaffat reklamskatten på tidningsmedierosv.Det går alltså kanske lite i fel riktning, men låt ossdiskutera den här frågan vidare. Det är också vad somska ske i den utredning som ska göras.Anf. 126 () replik:Fru talman! Jag kan försäkra att vi moderater intevill ha höjda avgifter eller höjda skatter på de olikaTV-kanalerna. Det är ett intressant besked somCharlotta Bjälkebring här ger, nämligen att Vänsternmycket väl kan tänka sig koncessionsavgifter ellerskatter för alla de kommersiella kanaler som sänder idet digitala marknätet. Jag tror att det vore ett mycketeffektivare sätt att stoppa det marknätet än alla minaförsök i att stoppa miljardrullningen frånstaten.Vill driva den här fråganger det också ett besked om vad en eventuell sosse-och vänsterregering efter valet kommer att syssla medpå medieområdet.Anf. 127 (v) replik:Fru talman! Den frågan är ju inte aktuell ef-tersom har möjlighet att nå ut till 4 miljonerhushåll och det digitala marknätet bara når ut till100 000 hushåll. Det är av den anledningen som denhär frågan inte står på dagordningen, och därför be-höver inte vara särskilt orolig.Men låt oss diskutera förhållandena den dag närdet digitala marknätet är fullt utbyggt och vi harmånga kommersiella TV-bolag med en räckvidd omöver av befolkningen, precis som har idag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 22 §. )13 § Punktskatternas infogning i skattekonto-systemet, m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande 2001/02:SkU27Punktskatternas infogning i skattekontosystemet,m.m. 2001/02:127 delvis).Andre vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 22 §. )14 § Begränsning av rätten till avdrag för kapi-talförluster i inkomstslaget näringsverksamhet pådelägarrätter och på andelar i svenska och ut-ländska handelsbolagFöredrogsskatteutskottets betänkande 2001/02:SkU25Begränsning av rätten till avdrag för kapitalförluster iinkomstslaget näringsverksamhet på delägarrätteroch på andelar i svenska och utländska handels-bolag (prop. 2001/02:140 och skr. 2001/02:77).Anf. 128 ():Fru talman! I budgetpropositionen 2001 aviseraderegeringen sin avsikt att slopa beskattningen av kapi-talvinster på näringsbetingade andelar. Det var ettglädjande besked. Vi moderater hade länge verkat föratt detta skulle ske.Nuvarande beskattning av företagens kapitalvins-ter på andelar i dotter- och intresseföretag medför attföretagens vinster beskattas både i dotterbolaget och imoderbolaget. Detta är givetvis olyckligt. Dubbel-eller trippelbeskattning av intäkter är alltid av ondooch kan inte med bästa vilja i världen betraktas somett utslag av en företagsvänlig politik. Det är inte bra,och det gör att svenska företag antingen kommer tillkorta i en internationell konkurrens eller ägnar sig åtkonstruktioner med holdingbolag utomlands för att fåned skattetrycket till en mer internationell nivå.Regeringen räknade med att läggafram en proposition . Tre månaderefter det att budgetpropositionen lagts fram kom enskrivelse till från regeringen som innebaren begränsning av rätten till avdrag för kapitalförlus-ter för näringsbetingade andelar redan fr.o.m. den 7december 2001. I det sammanhanget är det värt attnotera att det inte bara är fråga om en stoppregel somgäller fr.o.m. dagen efter skrivelsens avlämnandeutan att den avser även avyttringar som skett tidigaremen där den omständighet som utlöser en uppskjutenavdragsrätt inte har inträffat senast den 6 december2001.Fru talman! Vi har fått en situation som absolutinte är till gagn för svensk företagsamhet, med fort-satt beskattning av kapitalvinster på näringsbetingadeandelar och mycket begränsad möjlighet tillavdrag för motsvarande kapitalförluster. Dessutom ärdet mycket oklart när en symmetri mellan beskattningoch avdragsrätt kan bli verklighet.I dag vet vi, eller tror oss veta, att en propositionkan framläggas tidigt och att enlag om slopad beskattning av kapitalvinster på när-ingsbetingade andelar kan bli giltig tidigast den 1 juli2003, dvs. 19 månader efter det att begränsningen avkapitalvinsterna på näringsbetingade andelar införts.Vi vet inget om hur denna lagstiftning kan tänkas seut. ska således svenskaföretagare gissa hur den nya lagen ska se ut. Kommerden också att gälla retroaktivt fr.o.m. den 7 december2001? Eller ska detta asymmetriska förhållande interättas till? Och kommer propositionen i sådan tid atten ny lag verkligen kommer till stånd den 1 juli2003? Frågorna är många. Svaren är få eller inga.Fru talman! har svenska företa-gare krävt klara och tydliga spelregler. Det nu liggan-de förslaget med retroaktiv lagstiftning, asymmetriskalagar och en framtid höljd i dunkel är ett skräckex-empel på hur man inte ska regera.Så här kan vi inte ha det! Varför blev det så härtokigt? Ja, om detta kan man läsa i betänkandet. Närregeringen väl hade annonserat sin goda avsikt hösten2001 agerade en del företag för att realisera sina ka-pitalförluster på näringsbetingade andelar. Det varinget konstigt i det. Men regeringen tar detta till in-täkt för att införa en stopplag med omedelbar in-skränkning i rätten till avdrag för kapitalförluster påjust de näringsbetingade andelarna.Detta, fru talman, innebär att ett okänt antal affä-rer som genomförts enligt gällande lag kommer attdrabbas av retroaktiva bestämmelser. Så kan det intefå gå till i en rättsstat.Medborgarna måste kunna lita på att de lagar somriksdagen stiftat gäller. Retroaktivitet ska bara kunnafå användas i sällsynta fall. Förbudet mot retroaktivskattelagstiftning är en grundlagsskyddad fri- ochrättighet, och undantagen ska vara få och välmotive-rade.Regeringen och utskottsmajoriteten motiverar denretroaktiva lagstiftningen med att man vill motverkaatt nuvarande regler utnyttjas för skatteplanering. Ärdet ett tillräckligt motiv enligt 2 kap. 10 § andrastycket regeringsformen? Jag hävdar att så inte ärfallet.De särskilda skäl som åberopas i propositionenuppfyller inte kraven på undantag från förbudet förretroaktivitet i skattelagstiftningen. Det ska vara frågaom klara fall av skatteflykt och andra kringgående-transaktioner. Skatteplanering är inte alls samma sak.I det aktuella fallet gäller det företagens rätt till av-drag för reella kostnader. Det är inte skatteflykt ellerkringgående av lag.Vi hade till en symmetrisk lag-stiftning med beskattning av kapitalvinster fullt utoch avdrag för kapitalförluster. Och avdragen fickgöras fullt ut i inkomstkällan näringsverksamheteftersom det är just vad det är fråga om. Genom detförslag som vi nu debatterar vill regeringen att företa-gen ska betala full skatt på kapitalvinster men begrän-sa rätten till avdrag för kapitalförluster för näringsbe-tingade andelar. Visserligen har det nu framlagdaförslaget delvis mjukats upp i jämförelse med denursprungliga skrivelsen, men faktum är att förslagetfrämst drabbar mindre företag som inte är koncernermed flera dotterbolag.Vi moderater kan inte acceptera en sådan rätts-ordning. Det är totalt oacceptabelt att svenska företa-gare ska sväva i okunnighet om vad som gäller underen så lång perod som . Regeringenoch utskottsmajoriteten visar ringa respekt förgrundlagens regler.Vi anser därför att propositionen ska avslås ochatt regeringen får återkomma med ett förslag till lag-stiftning som omfattar både befrielse från kapital-vinstbeskattning på näringsbetingade andelar ochregler för avdragsrätten för kapitalförluster på sådanaandelar.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationen.Anf. 129 ():Fru talman! Bakgrunden till betänkandet är, precissom tidigare talare var inne på, en skrivelse från re-geringen till som enförvarning om ett kommande förslag som skulle be-gränsa avdragsrätten för kapitalförluster på vissadelägarrätter och andelar i handelsbolag. Avsiktenmed skrivelsen var att göra det känt att regeringenavsåg att föreslå att begränsningarna medstöd av undantagsregeln i 2 kap. 10 § andra stycketregeringsformen skulle gälla med retroaktiv verkanfr.o.m. dagen efter skri-velsens avlämnande till riksdagen.Regeringens förslag i den nu avlämnade proposi-tionen innebär en begränsning i avdragsrätten förkapitalförluster på delägarrätter som avses gälla underen övergångsperiod fram till dess att nya skattereglervid avyttring av företagsägda andelar kan träda ikraft.Det huvudsakliga motivet för den tillfälliga lag-stiftningen är att motverka att företagen av skatteskälväljer att realisera kapitalförluster innan möjligheter-na att dra av dessa förluster försvinner med ett refor-merat system för beskattning av företagsägda andelarsamtidigt som företagen avvaktar med att realiserakapitalvinsterna tills de blir skattefria.Naturligtvis hade det varit önskvärt att ärendet isin helhet kunnat få en slutgiltig behandling men på grund av ärendets komplexitet så har detinte varit möjligt att få fram det nödvändiga underla-get i tid.Det framgår av ett skriftligt svar från finansmi-nistern på en ledamots fråga att det fortsatta arbetetnu bedrivs med inriktningen att en lagrådsremiss skakunna beslutas och att en proposition skakunna komma under vintern 2003.Efter kritik från Näringslivets skattedelegation harförslaget justerats i förhållande till den stoppskrivelsesom regeringen lämnade. Förslaget tillåter nu attkapitalförluster på delägarrätter får utnyttjas inom ettkoncernförhållande.Fru talman! Utskottsmajoriteten har förståelse föratt frågornas omfattning och komplexitet försenar ettfärdigt lagförslag men anser att det är be-klagligt att arbetet med de nya skattereglerna förnäringsbetingade andelar inte kommer att kunna slut-föras så att nya regler kan antas tidigare än vad somnu blir fallet.Utskottsmajoriteten förutsätter att regeringen äveni det fortsatta arbetet tar till vara de möjligheter somfinns att så långt det är möjligt begränsa negativaeffekter för företagen av att de tillfälliga reglernakommer att gälla än vad somvarit avsett.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag ibetänkandet och avslag på reservationen.Anf. 130 ()replik:Fru talman! lades budget-propositionen fram. Då fanns enantydan om att det skulle komma ett förslag omskattebefrielse för försäljning av näringsbetingadeandelar. är det tidigaste datum dåsvenska företagare, svenska medborgare, kan varaförvissade om att vi har en symmetrisk lagstiftning.Tycker att det är acceptabelt urföretagssynvinkel och allmän synvinkel att man underen så svävar i total okunnighet om hurregelverket ska se ut?Vems är felet? Felet är naturligtvis att regeringenhade för bråttom med att avisera sin avsikt. Regering-en kunde inte bedöma situationen. Det ska företagar-na lida för. Tycker att det rimmarmed att man ska bedriva en företagsvänlig politik?Anf. 131 ()replik:Fru talman! Som jag sade tycker jag också att detär beklagansvärt att det tar så . Men det äringen som rår för det. Under arbetets gång har mankommit fram till att så mycket berörs att berednings-tiden måste bli längre, för att man ska vara säker påatt det blir ett bra förslag som i slutändan gynnarsvensk företagsamhet. Det går inte att peka på attnågon enskild människa har ett speciellt ansvar i detfallet.Jag tror att likaväl som jag villvara trygg när man fattar beslut om en lag som skastyra samhället framöver. Då ska man haett bra underlag. Det måste vi tyvärr vänta på ett antalmånader.Anf. 132 ()replik:Fru talman! Det är klart att jag vill att lagar skavara väl underbyggda. Det är regeringens uppgift attförbereda lagförslag som sedan ska anta.Nu har man uppenbart missbedömt situationen, manhar missbedömt komplexiteten. Men huvudfrågan ärom svenska företagare ska drabbas som redan harträffat dispositioner totalt omedvetna om att förslagetens skulle komma, som det blir i detta fall med retro-aktiv lagstiftning. Den sista utlösande faktorn har juinte kommit.Då tycker jag personligen och vi moderater att re-geringen får ta konsekvenserna och dra tillbaka skri-velsen och förslaget om begränsad avdragsrätt. Sedanfår man återkomma i vederbörlig ordning. Då harman berett ärendet på ett riktigt sätt. Så ska man skötalagstiftningsärenden, inte rusa i väg med förhastadeutfästelser för att göra sig populär. Det är det som ärproblemet. Man får ta konsekvenserna av det.Anf. 133 ()replik:Fru talman! Det är precis tvärtom. Regeringenskrev skrivelsen för att företagen inte ska vara omed-vetna och för att tala om vad som kommer att hända iframtiden. Man medvetandegjorde hos företagenvilken lagstiftning som var på gång. Därmed är allaklara över att det kommer . tar viden ena delen, och den andra delen kommer senare,under kommande vinter.Anf. 134 PER ():Fru talman! Visst kan jag hålla med om att detinte är bra att man inte kommer fram med lagstiftningom förlusterna och vinsterna . Det är ettproblem, framför allt när man skaleva med en asymmetri, som sä-ger. Det är riktigt att vi lever i en asymmetri när detgäller lagstiftning . Men ingenmänniska i världen kan väl säga att det har funnitssymmetri i behandlingen av dessa vinster och förlus-ter tidigare.Det enklaste sättet att visa att det inte har funnitsnågon symmetri i systemet är att visa på att det kom-mer att bli ett plus i statskassan på 200 miljoner närman föreslår att kapitalvinstbeskattningen på före-tagsandelar ska tas bort med bibehållna definitionerav näringsbetingade andelar. Hur kan det komma sigatt det blir mer pengar i statskassan när man tar borten skatt? Då är vi tillbaka till att systemet inte harvarit symmetriskt förut. Stora företag har med ganskastor lätthet kunnat avyttra andelar tidigare genom attbilda dotterbolag, holdingbolag, i och säljatill det. Då beskattas det inte i . Holdingbola-get i har sedan sålt, och då gäller holländskakapitalbeskattningsregler. Då har man undgått be-skattning.Eniro är ett bra exempel.