prot · GP09101 · 2002-04-24 00:00:00 — Jag har förstått - precis som också var inne på - att detta begrepp i lagteknisk me-ning inte täcker indirekt diskriminering. Att användaordet diskriminering också i det här sammanhangetknyter an till övrig lagstiftning om diskriminering påett bra sätt. Det är helt enkelt lättare för den somsedan ska hantera det i praktiken att förstå vad det härlagförslaget handlar om. Sedan kan man ge reservan-terna rätt i att det i det nu aktuella fallet inte är frågaom diskriminering av person eller personliga egen-skaper utan gruppen deltids- och visstidsanställda.Det är också skälet till att utskottet anser att den nyalagstiftningen inte bör ingå i den översyn av diskri-mineringslagarna som redan pågår, där just MR-perspektivet mera finns med. Detta, fru talman, meddet förbehållet att kankomma fram till resultatet i sitt arbete som gör att vi iframtiden behöver anpassa den nu föreslagna lagstift-ningen.Ett argument från moderater, folkpartister ochkristdemokrater är att detta blir ytterligare en lag somförsvårar för arbetsgivarna. Så kan man naturligtvisse det hela. Men det myntet har också en framsida.Deltidsarbete är vanligare bland kvinnor än blandmän. Det är också vanligare att kvinnor har tidsbe-gränsade anställningar. Den nya lagen syftar till attstärka deras ställning. Det tar vi socialdemokraterställning för i avvägningen mellan enkelhet ochtrygghet. Men där man har diskriminering av deltids-eller visstidsanställda blir det självfallet merarbete föratt rätta till de felen. Att rätta till sådana brister ärfaktiskt lagens syfte.Den nya lagen kan naturligtvis också föra med sigökade kostnader för den som diskriminerar,liksom lagen kan föra med sig förändringar av avtalsom strider mot lagen. Om detta leder till att vi fårmindre diskriminering är det faktiskt någonting posi-tivt. Alla åtgärder som minskar diskrimineringenskapar bättre förutsättningar för tillväxt på sikt.Det finns väl upparbetade kanaler förinformation om diskrimineringsförbudet genom t.ex.arbetsrättsliga branschtidningar. Arbetsmarknadensparter kan också den här frågan utan och innan efter-som man jobbat med den . Jag är övertygadom att de naturligtvis kommer att informera sinamedlemmar. Vi menar alltså att informationen inte ären fråga för att ta ställning till.Slutligen tas i en rad motioner upp frågor om hel-och deltidsarbete och tidsbegränsade anställningar.Genomgående vill man stärka tryggheten för de an-ställda eller underlätta så att den som vill ha heltidockså ska få möjlighet till det.Från utskottets sida ställer vi oss bakom de här ut-gångspunkterna, men vi vill avvakta Arbetslivsinsti-tutets utredningsarbete kring merparten av dessafrågor.Därutöver vill jag framhålla att regeringen berederfrågan om vilka möjligheter det finns att stärka rättentill heltid. Det är naturligtvis inte svårt för mig atthålla med om att heltid bör vara en rättighet och del-tid en möjlighet.Stefan Attefall riktade sig direkt till bl.a. mig ochtyckte att vi socialdemokrater har misshandlat Krist-demokraterna å det grövsta, om jag förstod det rätt.Men motioner är inte alldelestydliga. När det gäller egendelen i a-kasseavgiftennämner vi väl, om jag minns rätt, att den enskilda skastå för en tredjedel , det är inte bara130 kr det handlar om.Jag kan lova att jag ska gå igenomde kristdemokratiska motionerna noggrant och se påvilka punkter vi har gjort övertramp, som StefanAttefall påstår. Men innan jag har gjort det är jag intetillräckligt generös för att be om ur-säkt.Anf. 20 () replik:Fru talman! Först om propositionen och skyddetför deltidsarbetande som behandlas i betänkandet.Där har vi en gemensam grundsyn, att vi behöverstärka lagskyddet. Problemet med Socialdemokrater-na är att när man gör en sådan sak sätter man sig intei småföretagarens situation och funderar på hur vi kanforma lagen som gör att vi får en vederbörlig balansmellan lagstiftning och det krångel som ändå en laginnebär och småföretagarens situation. Vi tycker att man borde ha samkört detta medutredningen om de andra diskrimineringslagarna.Sedan är vi rädda för att det kommer att gå infla-tion i begreppet diskriminering, och det tycker vi voretråkigt. Diskriminering är när man kränks i sinagrundläggande mänskliga fri- och rättigheter.Tillbaka till rapporten, den rapport som socialde-mokraterna i står bakom och som BjörnKaaling som företrädare för partiet måste stå till svarsför. Jag tog upp tre exempel på rena lögner i rappor-ten. 109 i vår budgetmotion kan man läsa: Ökade finan-sieringskrav inom a-kassan 5,2 miljarder, som kom-penseras mer än väl med sänkt skatt. När man gör enenkel matematisk beräkning av Socialdemokraternassiffror - jag misstänker att det finns räknemaskineräven i - ser manatt 3,8 miljoner per löntagare gånger i måna-den gånger ger någonstans uppemot 14miljarder i intäkter, alltså två till mer änvad vi anslår i vårt budgetalternativ som finns klartredovisat i våra papper. Man måste ändå kunna utgåfrån att ett parti som sätter samman en rapport kanläsa innantill. Det här är ett konkret exempel på enuppgift som sprids i artiklar runtom i landet. Deträcker knappt med att ska kolla siff-rorna. Han ska stoppa alla artiklar och återgå till he-derlig valrörelse. Det kräver jag av ,ingenting annat.Anf. 21 () replik:Fru talman! Jag är övertygad om att de beräkning-ar som är gjorda i de motioner som Kristdemokrater-na har lagt fram har sin grund. Men jag säger att jagför egen del ska kolla, vilket jag inte har gjort, ochgöra beräkningar så noggrant som andra uppenbarli-gen har gjort innan jag över huvud taget kan finnanågon anledning att be eller Kristde-mokraterna om ursäkt. Ni ska naturligtvis stå tillsvars för den politik ni lägger fram. Ni ska inte hellermörka er politik, som faktiskt, som jag uppfattar det,slår mot löntagarna.Det är märkligt att ofta gör sigtill tolk för småföretagarna och tycks ha någon sortsinställning att alla småföretagare har svårigheter attklara av en ny lagstiftning på arbetsmarknadsområ-det. Det är inte min erfarenhet. Jag är övertygad omatt de flesta småföretagare är kapabla och duktiga påatt klara av den nya lagstiftning som kommer. I dethär fallet kommer det naturligtvis att innebära att manbehöver sätta sig in nya frågor. Men i avvägningenmellan enkelheten och tryggheten för den anställdeställer vi socialdemokrater oss på den anställdes sida.Anf. 22 () replik:Fru talman! Jag tror att det går att kombinera en-kelheten med skydd för de anställda. Jag tror att detgår att hitta en rimlig balans om man har viljan. Menvi vet ju hur det har gått med de 71 regelförenklings-förslagen från Småföretagsdelegationen. Det blev intemycket av dem. Jag tror att det från Socialdemokra-ternas sida finns en uppriktig oförmåga och ovilja attsätta sig in i småföretagarnas situation.Jag ska återgå till a-kasseexemplet. Det är intres-sant att först sprider lögner via rap-porter från Socialdemokraterna och . Sedanska han kolla uppgifterna. Det är en mycket intressantprincip som slås fast här. Först sprider han uppgiftersom är falska och som man genom enkel innantilläs-ning kan upptäcka är helt orimliga. Sedan kollar hanom uppgifterna är korrekta.Jag väntar mig en offentlig ursäkt när har gått in på sin kammare och tagit fram sinminiräknare och slagit fram några små siffror. Detkrävs en enkel multiplikationsövning i tre steg. 109i vår budgetmotion kan rekommenderas för läsning,. 23 () replik:Fru talman! Jag kan bara lova att jag ska gå ige-nom det här. Och om de uppgifter som vi har lagtfram från vårt partis sida stämmer ska jag anfallaStefan Attefall och desto hårdare istället.Anf. 24 () replik:Fru talman! Även om inlägg tilldels berör mig ska jag inte ge mig in i den knivkast-ning som ingick i det förra replikskiftet. Därmed harjag lämnat agitationens höjder som präglade gårda-gens socialdemokratiska utspel.Jag vill återgå till det som kom-menterade, och det gäller vad utskottet skriver på s.15 om att använda just begreppet diskriminering ochatt man då lättare kan anknyta till den befintliga lag-stiftningens systematik och terminologi. Utskottet ochBjörn Kaaling säger att överskådligheten och lättill-gängligheten därmed skulle öka.Jag skulle vilja fråga : På vilket sättökar lättillgängligheten och överskådligheten? Längrefram i texten revar ju utskottsmajoriteten ändå sinasegel här och ger reservanterna rätt i fråga om en heldel, vilket också bestyrkte från talar-stolen.Jag tror alltså att vi som lagstiftare ska vara gans-ka försiktiga när det gäller terminologi och syftning-ar, eftersom det ofta leder tanken fel. Visserligensäger att småföretagarna nog är ganskaduktiga på att hantera detta. Ja, i princip är de säkerli-gen det, eftersom man inte är småföretagare om maninte är ganska duktig. Men det handlar ändå om attkunna hantera dessa juridiska finesser. Och jag trorockså att enskilda arbetstagare kippar lite efter andannär de läser sådan text och undrar vad som egentligenstod där. Jag tror alltså att det finns skäl att se överdetta. I grunden finns det ju mycket som vi är överensom. Men sättet att hantera detta på finner vi inte varaden bästa vägen.Anf. 25 () replik:Fru talman! Jag ska vara mycket kortfattad. Föregen del är jag alldeles övertygad om att man ute påarbetsmarknaden, där man harbehandlat jämställdhetslagen och de andra diskrimi-neringslagarna, kan hantera begreppet diskriminering.Att då gå in i detta sammanhang med begreppet sär-behandling är jag ganska övertygad om snararekrånglar till än att underlätta. Det är min bevekelse-grund till att diskriminering kan användas i dettasammanhang som begrepp. Jag tror att det av dettaskäl blir mer förståeligt och lätthanterligt för t.ex. enarbetsgivare och naturligtvis för parterna. Här gällerdet självfallet också de fackliga organisationerna. Detkan ju finnas avtal som strider mot detta och somnaturligtvis måste ändras efter det att harfattat beslutet och det träder i kraft den 1 juli.Anf. 26 () replik:Fru talman! Jag fick ju inget besked från BjörnKaaling om vad som skulle göra det mer lättöver-skådligt och lätthanterligt. Han förklarade att detfanns skäl för att det stod som det gjorde. Men det ärockså intressant vad utskottet skriver i vissa delar,nämligen att det finns anledning att se över en deloch, som han själv sade, ge reservanterna rätt i frågaom vissa avsnitt.När det gäller de olika diskrimineringslagarna tol-kar jag det som att det finns ett intresse för vad vi frånoppositionens sida talar om, nämligen att de bordesammanföras i en lagstiftning, eftersom den i dagsannerligen inte är enkel.Anf. 27 () replik:Fru talman! Jag försökte säga att jag ger reser-vanterna rätt i fråga om att denna diskrimineringslag-stiftning inte på samma sätt som de andra berör frå-gorna om de mänskliga rättigheterna på det sättet,utan här handlar det mer om arbetsrättslig lagstift-ning. Och det var skälet till att detta inte bör ingå iden diskrimineringsutredning som pågår. Det var ifråga om denna tolkning som jag gav reservanternarätt.Anf. 28 ()replik:Fru talman! och Socialdemokrater-na har samma syn på propositionen och införandet avEG-direktiv och att vi ska ansluta oss till . Dethandlar om att motverka diskriminering av deltidsan-ställda och av dem som har tidsbegränsade anställ-ningar.Även i övrigt har vi rätt lika syn när det gälleruppfattningen att heltid ska vara en rättighet. Däremothar vi inte samma syn när det gäller tillsvidareanställ-ningar. Där skiljer vi oss åt i fråga om ÖVA somsocialdemokratin införde och vill ha kvar. Men visäger att man ska ta bort det, eftersom det ger enmöjlighet till visstidsanställning utan någon sakliggrund för det.Läser man regeringens direktiv till den arbetstids-kommitté som arbetar står det där att man ska seöver hur man kan öka tryggheten i visstidsanställ-ningar. Det finns inte ett ord om att uppdraget handlarom att begränsa antalet visstidsanställningar. Det ärbeklagligt eftersom det i förlängningen faktiskt hotarhela anställningsskyddslagen, LAS, eftersom denbygger på att tillsvidareanställningar är norm. Jagskulle vilja att talar om hur han för-håller sig till detta och bekräftar hur Socialdemokra-terna ser på otrygghet i anställningen. Har ni någonambition att minska antalet visstidsanställningar, ochhur tar det sig i så fall uttryck?Anf. 29 () replik:Fru talman! Jag har uppfattat Arbetslivsinstitutetsuppdrag på det sättet, precis som säger, att man inte kommer med förslag när detgäller begränsningar av visstidsanställningar. Menman ska ju undersöka det hela. Man ska ju kartläggadet och göra det tydligt för regeringen vilka konsek-venser detta har. Med det som grund får regeringendärefter naturligtvis ta ställning till vilka åtgärder sombehövs.Jag utgår ifrån att ocksåhar hört socialdemokrater och företrädare för Nä-ringsdepartementet säga att det finns problem medvisstidsanställningar.När det gäller överenskommen visstidsanställningtycker jag möjligen att framställer densom helt regellös, och det är den ju inte. Det finnsvissa regler förknippat med den. Men om jag minnsrätt har utskottet behandlat frågan om överenskom-men visstidsanställning i form av en skrivelse ellermöjligen en rapport för bara där visade att detta förvisso är något som vi faktiskt kanvara utan. Men eftersom det inte har lett till anställ-ningar i den formen i någon större utsträckning - irapporten pekades det på ca 900 anställningar -tyckte vi att den kunde vara kvar. Det var den be-dömning som utskottets majoritet gjorde i den fråganom jag minns rätt.Anf. 30 ()replik:Fru talman! säger att även Social-demokraterna och har uttrycktatt det är problem med visstidsanställningar. Menfortfarande saknas ju ställningstagandet att målsätt-ningen finns att minska andelen visstidsanställningar.Det går ju inte att tolka på något annat sätt än attSocialdemokraterna faktiskt vacklar i denna fråga ochinte tydligt ställer sig på löntagarnas sida.Ett perspektiv som man ska ha med sig i den dis-kussionen tycker jag är frågan om ett EMU-medlemskap. skriver tillsammans medTony Blair artiklar där man förordar en flexibel ar-betsmarknad.Gör man ingenting åt ÖVA och andra former avvisstidsanställningar, så att man får ned antalet vis-stidsanställningar, får vi alltså en flexibel arbets-marknad, och det är löntagarna som får bära den härflexibiliteten. Det är så det är. Därför kommer vi frånVänsterpartiet att fortsätta efterlysa det tydliga svaretfrån Socialdemokraterna: Ja, vi arbetar för att mini-mera visstidsanställningar.Anf. 31 () replik:Fru talman! Att Socialdemokraterna står förtrygghet för löntagarna behöver inte tvivla på, det kan vi garantera.Men jag tror att det är få mandatperioder - det är ialla fall mycket länge sedan - som man satt i gång såmycket arbete på arbetsrättens område. Arbetslivsin-stitutet har uppdrag, andra utredningar, t.ex. , tittar på olika saker, osv. Jag tror attdet ligger ett värde i att faktiskt samla en hel del avdetta och göra någon sorts mer övergripande bedöm-ning av hur man ska förändra arbetsrätten, därför attarbetsrätten måste förändras.Anna var mycket riktigt inne på att närarbetslivet förändras, måste man självklart ocksåändra arbetsrättslagstiftningen. Men det ska ske så attdet ger trygghet för den som är anställd, naturligtvis.Det går inte att dutta på det här området, menarjag, utan det är bra att få en helhetsbild av arbetsrät-ten och naturligtvis också visstidsanställningarna. Vikommer tillbaks med förslag om detta. Men låt utred-ningarna jobba färdigt.Anf. 32 CARLINGE WISBERG (v):Fru talman! Till att börja med skulle jag vilja gåtillbaka lite i tiden och till den här kammaren, nämli-gen till ett meningsutbyte som var mellan StefanAttefall och försökte sig på ett i mina ögonhalsbrytande resonemang om begreppet trygghet.Attefall försökte hävda att en ökning av möjlighetentill provanställningar skulle vara liktydigt med enökning av tryggheten för den provanställde. Jag sattoch funderade lite på det här och kunde då konstateraatt i värld måste väl i så fall begrep-pet ovisshet betecknas som visshet, annars hängerinte resonemang på något sätt ihop.I övrigt, fru talman, skulle jag vilja ta kammarenstid i anspråk för lite funderingar om rättsläget vidföretagsnedläggningar.Vi har kunnat ta del av omfattandeföretagsnedläggningar och även företagsflyttningar.Med begreppet omfattande menar jag då inte mäng-den företag utan mängden anställda som är eller varitberörda. I vissa fall kanske det också kan vara så attförändringarna varit strukturellt betingade, i andra fallär förändringarna att betrakta som mer spektakulära.Jag skulle faktiskt vilja sträcka mig så långt som attdet mer har att göra med - om vi i den här kammarenska använda oss av ett marxistiskt språkbruk - nivånpå profitkvoten än industriella betingelser. Jag villhävda att det ligger mycket sanning bakom det be-grepp som i allt större omfattning har börjat användasi debatten, nämligen begreppet kvartalskapitalism.Jag delar den synpunkt som man kunde läsa i DalaDemokraten . Jag citerar: "Är det ilängden hållbart med ett ekonomiskt system därmakten över verksamhet och produktion hamnar alltlängre bort från de berörda på en arbetsplats eller i enhel bygd? Det är dags att på allvar inleda en diskus-sion om den ekonomiska demokratin, vilket i sig baraär en utvidgning av begreppet demokrati. Varförskulle inte demokratins räckvidd utsträckas också tillfrågor om investeringar och företagsnedläggningar? "Min övertygelse, liksom artikelförfattarens, är attom den debatten förs föds ett annat moraliskt klimat ivårt samhälle, som i sin förlängning också föder enoch annan realiserbar idé om hur maktförändring ochmaktförskjutning i samhället och i ekonomin kan ske.Jag vill i det här sammanhanget också citera ennågot uppgiven klubbordförande på iGislaved i samband med att nedläggningsförhand-lingarna med vidhängande förhandlingar om av-gångsvederlag slutförts. Och jag citerar: "Inte är jagnöjd men det gick inte att komma längre. Ersättning-en beror på anställningstid och ålder. För den som ärmellan 50 och blir det en extra månadslön, förden som är mellan 55 och 58 handlar det om 2 må-nadslöner. "Vi kan alltså konstatera att kostnaden för ett före-tag blir mycket ringa. Huvuddelen av kostnaderna fårbäras av den enskilde individen och samhället.Frågan ställdes till nämnde klubbordförande hurmycket det borde kosta företaget att lägga ned fabri-ken. Då svarade han: "Så mycket att de inte flyttarjobben. Den som planerar att lägga ner borde tvingasatt bjuda ut fabriken till försäljning. finns ju ingaregler. "I samband med en stor demonstration mot företa-get i kunde vihöra Metalls ordförande kräva skärpt lagstiftning påområdet. För mig som vänsterpartist är det mycketlätt att ställa mig bakom de här kraven, och jag skulleönska att hela arbetarrörelsen hade samma uppfatt-ning.Vi menar att majoritetens resonemang i betänkan-det inte motsvarar det behov som föreligger. Vi anseratt , och , för att ta någraaktuella exempel, är tydliga exempel på att det be-hövs förändrad och förstärkt lagstiftning inom det härområdet.Med detta, fru talman, står jag naturligtvis bakomalla våra reservationer och yrkar också bifall till Ca-milla förslag samt till reservation nr22.Anf. 33 ():Fru talman! ska rösta omturordningsreglerna i lagen om anställningsskydd. Viär alltså i samma situation igen som för över ett årsedan. På ena sidan står löntagare och krävertrygghet och rättssäkerhet på arbetsplatserna, och påandra sidan står en samlad borgerlighet, tillsammansmed , och håller fast vid en maktförskjut-ning från de anställda till arbetsgivaren. Som så oftanär det handlar om maktfrågor står Socialdemokra-terna på ena sidan och högern på den andra. Det är ettmönster som ständigt återkommer.Hur kunde det då bli så här? Låt mig ge en litenhistorisk bakgrund. beslutade en riks-dagsmajoritet bestående av de borgerliga partiernaoch att regeringen skulle få i uppgift attutforma ett lagförslag där två personer skulle undan-tas från turordningsreglerna i LAS i företag medmindre än tio anställda i de fall uppsägning blir aktu-ell.Resultatet blev en förändring i LAS med ungefärföljande innehåll:Två arbetstagare får undantas per arbetsgivare.De arbetstagare som ska undantas ska vara av"särskild betydelse" för verksamheten.Kriteriet "särskild betydelse" kan inte prövas idomstol.Fru talman! När vi förde debatten här i kammarenvid förra tillfället varnade många av oss för att dessaförändringar i turordningsreglerna skulle leda tillorättvisa på arbetsmarknaden. Det har visat sig attvi tyvärr fick rätt. LO har visat att minst ett sjuttiotalpersoner har fått gå på grund av att arbetsgivaren harkunnat frångå turordningen. Mörkertalet är okänt.Inte minst har detta drabbat gravida och föräldraledi-ga.Vilken är då grunden för majoritetens förslag omändring i turordningsreglerna? Jo, man säger sig må-na om de små och medelstora företagen. I stället ärdet ju så att en rättvis och verklighetsanpassad arbets-rätt är den bästa grunden för en stabil och hållbartillväxt. Löntagare som känner trygghet på sin arbets-plats är produktiva, skaffar sig hög kompetens och ärintresserade av ett större ansvar. Allt detta är sådantsom gynnar just de små och medelstora företagen.LAS är en skyddslagstiftning till förmån för densvagare parten i ett anställningsförhållande. För attupprätthålla respekten för kravet på saklig grund viduppsägning och för att objektivitet och rättssäkerhetiakttas när beslut ska fattas är det viktigt att minimerautrymmet för godtycke i beslutsprocessen.Metoden att i förhandlingar mellan arbetsgivarenoch arbetstagarnas organisationer diskutera turord-ningen och, när så bedöms som lämpligt, göra deavvikelser som för båda sidorna framstår som denbästa lösningen är väl etablerad på arbetsmarknaden.Det godtycke som ensidiga arbetsgivarbeslut kaninnebära undergräver rättssäkerheten för den enskildeoch missgynnar påtagligt den svagare parten. Makt-balansen mellan de lokala parterna skulle förskjutastill arbetsgivarens fördel. Det gynnar inte någon ochkan i stället vara ett hinder för god tillväxt.Fru talman! Då kan vi konstatera att det egentli-gen inte finns några tunga argument för att hålla fastvid dagens turordningsregler, inte minst när vi ser såmånga kvinnor drabbas hårt av uppsägningar. Ändåhåller de borgerliga partierna stenhårt fast vid sinuppfattning, och det är svårt att förstå.Varför har satt sig i Modera-ternas knä? talar ju så gärna omvärderingar, etik och moral. Ödmjukhet, respekt ochomtanke om den lilla människan är ingredienser somde gärna kryddar sin retorik med.Det är vackra ord som vi alla vill ställa oss bak-om, men som också kräver ansvar och handling. ÄrKristdemokraterna beredda att ta ansvar och ställa sigpå löntagarnas sida? Eller sätter man sig återigen iknäet på ? talar ofta om attde hårda kanterna måste slipas av, att samhället måstebli mjukare och dess hörn rundare. har han ochövriga kristdemokrater möjlighet att visa att de menarnågot med de fagra orden. De vassa kanter som un-dantagsreglerna utgör kan vi tillsammans fila bort.Vågar ställa sig på löntagarnassida?Fru talman! Arbetsrätten är i grunden en ideolo-gisk fråga. Medan vi socialdemokrater ser politikensmöjligheter, där politiska beslut ska stötta och stärkadem som annars riskerar att hamna i underläge, sägerModeraterna och deras vänner på högerkanten attensam ska vara stark. Vi vet att de borgerliga partier-na med i spetsen vill försämra för lönta-garna och minska fackföreningarnas inflytande. Ar-betsrätten är för dem ett rött skynke i den nyliberalaekonomi som de förespråkar. De vill helt slopa tu-rordningsreglerna och göra arbetsrätten mer individu-aliserad, dvs. minska fackets makt till förmån förarbetsgivaren, som redan nu är den starka parten påarbetsmarknaden. Detta är hårt och cyniskt, och detleder till en arbetsmarknad som vi socialdemokrateraldrig kan ställa upp på.