prot · GP0976 · 2002-03-05 00:00:00 — Jag tror att det handlar om så väldigtmycket annat, och det ska jag be att få återkomma tilli nästa inlägg.Anf. 78 ():Herr talman! Näringsministern får gärna prata häri kammaren. Det jag tänkte på var mer allt prat utan-för kammaren, som inte leder till så jättemycket re-sultat, när näringsministern lovar det ena och detandra som sedan inte kan infrias.I det här inlägget tycker jag att näringsministernvar ärlig och bra. Det var bra att han sade att det kanbli bättre, för jag vill påstå att vi inte lever i de bästaav världar, även om det är det som näringsministernofta ger sken av. Det var det som jag menade medden höga svansföringen och pratet om att det är såjättebra i . Så började inlägget, men det sluta-de på ett lite mer sansat sätt.Det räcker liksom inte att man har ett bra klimatom ingen går och badar, eller hur? Om man då jämförsituationen med företagarnas, hjälper det inte att manhar ett bra näringsklimat om ingen vågar starta nyaföretag.Så sent som uttryckte nä-ringsministern i ett skriftligt svar att han var oroadöver de siffror som visade att antalet nyregistreradeföretag minskade. Han tog det på allvar då. Det inte , för nu försöker han hävda att så är detinte, och han väntar på att nya siffror ska komma. Jagvet inte om det beror på att valet närmar sig att nä-ringsministern inte kan uttrycka någon oro över attföretagandet minskar. Jag misstänker att det kan beropå detta och att det är därför som näringsministernhar en annan syn på det hela.Jag har inte begärt att näringsministern här ska ståoch tycka att moderat politik är den bästa, utan jagvill faktiskt höra vad Socialdemokraterna vill göra.Och vi kanske kan enas om vissa saker som ärgrundläggande.En sak kan vi säkert enas om, och det är att entre-prenörskap är grunden för välstånd. Annars har ingenav oss något att fördela som vi vill till den välfärdsom vi har olika uppfattningar om men som vi ändåvill ska finnas. Jag hoppas att vi är överens om detta.Om nu näringsministern lyssnade eller inte vet jaginte.När det gäller statistiken tycker jag att det är braatt näringsministern håller med om att det inte är braatt den kommer så sent, utan att man ska försökaskärpa upp det hela så att den kommer lite tidigare, såatt man om man ska göra något kan göra det litesnabbare. Kan man då inte använda siffrorna frånPRV, RSV, and Society för att skynda på dethela? Näringsministern säger att förslaget är underberedning i . Man undrar när detblir färdigt.Sedan kan jag hysa en väldig oro för hur det skagå . Jag hoppas i och för sig att det intekommer att vara samma majoritet efter valet. Men närman läser vad de i håller på med ochhur de ser på småföretagandet, måste det oroa ävennäringsministern. De säger om småföretagen: En högandel småföretag i en ekonomi kan dock vara teckenpå fattigdom och svaga offentliga strukturer där män-niskor för sin överlevnad mer eller mindre tvingas attstarta egna rörelser.Det är väl inte så vi ser på företagande och nyfö-retagande? Jag hoppas att näringsministern hållermed mig om att det faktiskt är entreprenörskap ochföretagande som är grunden för det välstånd vi har iSverige. Då kan man inte se det som Vänsterpartietser det, utan man måste se det på ett helt annat sätt.Det är bra om näringsministern kan försöka attkonkretisera sig lite. Jag kräver inte att han anammarnågra moderata förslag, utan att han konkretiserar sigför att det ska bli ännu bättre.Min slutliga fråga: , i no-vember, var näringsministern väldigt oroad över attnyföretagandet minskade. Är han inte oroad ?Anf. 79 ():Herr talman! Jag hade önskat att vi hade fått enliten diskussion om sakinnehållet i frågan om nä-ringslivsklimatet.Svenskt Näringsliv har visst sagt att det behövsförändringar. De som framför allt behöver föränd-ringar är småföretagen. Jag instämmer med närings-ministern i att företagsklimatet är relativt bra förstorföretagen. De som har problem är småföretagen.Jag har i alla fall aldrig på något sätt påstått att detbara är skatter som behöver åtgärdas. Visst, det finnsmånga andra saker som behöver ändras, t.ex. konkur-rensen inom vård, skola, omsorg, byggbransch osv.Det finns anställningsregler som behöver ändras. Detfinns massor av andra saker än skatter som behöveråtgärdas. Jag ville bara ta upp skatterna därför de ärganska substantiella för ett litet företag.När det gäller innovationer måste jag kommenteranäringsministerns svar. Vi har en mycket hög andelinnovationer - det vet jag också - och en mycket storandel patent. Men många av uppfinningarna kommerandra företag till godo. De kommersialiseras i företagdär ägandet ligger utomlands därför att ägandet be-skattas så högt i . Vi har ju en av världenshögsta beskattning på ägande, om man lägger sam-man alla ägarskatter. Jag tror att näringsministern ärmedveten om att även om företagen ibland drivs iSverige ligger ägandet utomlands, och det är ju onö-digt.Jag vill bara avsluta med att fråga näringsminis-tern: Anser näringsministern att 3:12-reglerna miss-gynnar småföretagen?Anf. 80 ():Herr talman! Jag kom egentligen hit för att delta inästa interpellationsdebatt, men när jag hörde Väns-terpartiet utmanas och citeras här vad gäller vår synpå småföretagsamhet tyckte jag att jag var tvungen attgöra ett litet beriktigande.Citatet som de återgavvar taget ur sitt sammanhang. Dessutom är ingetföretagande - smått eller stort, statligt eller privat - isig enbart gott. Alla mynt har två sidor, även densvenska kronan. Men även euron, om vi nu får den, ärockså ett mynt som har två sidor.Vi har i vår riksdagsgrupp en grupp som heter Fö-retagsam vänster och som jag är stolt över att varaansvarig för. Vi har gjort några små rapporter, och dehälsas med glädje inte minst bland småföretagarna.Där tar vi upp just problematiken med 3:12-regler ochandra krångligheter som berör småföretagsamheten.Det har också i skatteutskottet öppnat för lite intres-santa öppningar på skattesidan. Det måste man väländå i ärlighetens namn erkänna. Kombinationen splus v är faktiskt oslagbar tycker jag.Storföretagsamheten, och an-nat, har pressen deklarerat att Socialdemokraternastår för, och vi tar hand om småföretagsamheten. Detär en bra arbetsfördelning, och det bådar gott införframtiden.Anf. 81 Näringsminister ():Herr talman! Jag skulle här och vilja ha ettkonkret svar på vad jag har lovat och inte hållit. Närman står i talarstolen och säger att jag har lovat ochinte hållit det jag lovat vill jag ha det konkret beskri-vet. Det kräver jag.När det gäller företagandet ska jag gå igenom nå-got av vad vi gör. Vi utarbetar nu ett nationellt entre-prenörskapsprogram som ska genomföras för attfrämja positiva attityder till företagande hos ungdo-mar.Det som jag tycker att man kan vara kritisk motnär det gäller företagsklimatet i är just in-ställningen till entreprenörskapet. Det tror jag har attgöra med att vi har en gammal struktur i somväldigt mycket handlar om stora företag och storaföretags villkor. Det finns också en lite avvisandeattityd hos människor generellt sett till detta medentreprenörskap, att vara lite annorlunda och våga.Det gäller från skolåldern och upp till vuxen ålder.Jag kan ge många exempel på det, inte minst från mintid som landshövding i . Det som jag trorär det viktigaste är entrepnörskap.Sedan ska en försöksverksamhet med entreprenör-skap och teknikskolor startas på samma sätt som vihar gjort med kommunala musikskolor, det som jufaktiskt har varit så framgångsrikt. Ett generellt mik-rolån för ny- och småföretagare hos kommer att införas . Flera statligaaktörer som stöder små- och medelstora företagskapitalförsörjning - såväl , och In-dustrifonden som Stiftelsen - harnyligen enats om att samordna resurserna bättre föratt öka effekterna av sina insatser. För småföretagare,för att man ska kunna starta småföretag, handlar detfaktiskt mer om detta än om de generella skattereglersom man ofta hör tala om.Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp för att seöver möjligheterna att utveckla en mer omfattandelånegarantimodell och stödja framväxten av kreditga-rantiföreningar. Företagarguiden vidareutvecklas föratt företagen lättare ska hitta rätt information på In-ternet. 24 olika myndigheter deltar i arbetet med attutveckla portalen.Förenklad registrering av företag på Internetkommer att genomföras genom att samarbetet mellanRiksskatteverket och PRV, alltså , i projektet , som vi kallar det,ska fullföljas. Skattefrågorna för fåmansbolag beva-kas med hög prioritet, exempelvis 3:12, om genera-tionsskifte, avkastning i små företag, orimliga skatte-effekter vid andelsutbyte av småföretag och förenk-lingsutredningens förslag. Jag vet inte att man harbegärt att få skjuta upp det ytterligare. Enligt deninformation som jag har kommer detta att läggas frami juni.Där kan jag nämna en sak som jag tycker är all-varlig och som inte fungerar bra. Det är just det härmed generationsskiftet. Där finns det problem närman i familjeföretag, småföretag, för över detta. Detanser jag vara det kanske viktigaste. Sedan finns detockså annat rörande 3:12-frågor.Sedan har vi översynen av gränsvärden inom re-dovisningslagstiftningen. Arbetet har två syften, delsatt göra regelverket mer genomskådligt och enhetligt,dels att förenkla för mindre och medelstora företag.Ett antal seminarier - stora sådana - om innova-tionsklimatet kommer att anordnas under våren.Detta gör vi tillsammans med Svenskt Näringslivför att få en diskussion om just en fråga som är viktig,och den kan jag rubricera enligt följande: Det handlarockså om företagens förpliktelse att vara en del itillväxtpolitiken, inte bara om politikens oförmåga. Vimåste också få en diskussion mellan näringslivet ochalla aktörer om företagens förmåga att också ta tillsig, förändra och vara en del i den utveckling somsker i samhället. Det får inte bara vara den här ensidi-ga debatten om politikens oförmåga.Vi ska ha möten med företagare om näringskli-matet med inriktning på ungt företagande den 19mars för att nämna en annan viktig, om än kanskeliten, punkt i detta sammanhang.Anf. 82 ():Herr talman! Jag vill börja med Vänstern. Det ärväldigt intressant. När de här små företagen, somVänstern nu säger sig värna om, blir stora, då ska desocialiseras. Det är vad som står i ert program. Såakta er för att bli stora och expandera, för då åker nidit enligt Vänstern.Så vill jag säga något till näringsministern. Flagg-skeppet, tycker jag, under hela den här mandatperio-den har varit Simplex. Det nämns jämnt och ständigt,allt detta fantastiska som Simplex skulle åstadkom-ma. När man pratar med företagare märker de ingen-ting av detta. En del säger t.o.m. att det har blivitkrångligare.Det där har näringsministern pratat väldigt mycketom. Jag fick inget svar på min fråga om näringsmi-nistern känner samma oro som han uttryckte i ettskriftligt frågesvar . Då skrev han att hankände oro för att nyföretagandet minskar. Den oronkänner han inte , . Beror detpå att valet närmar sig och att allt nu bara måste gåuppåt och vara väldigt, väldigt bra?Det är inte näringsministern som har sagt det utandet var en kollega till näringsministern på Näringsde-partementet - det var - som sade att honskulle hylla småföretagarna som hjältar. Detsade hon för ungefär tre och ett halv år sedan. Jagfrågar: Känner sig småföretagarna i somSveriges hjältar? Jag är inte så säker på det.När det gäller 3:12-reglerna är det faktiskt så att ialla fall vi som sitter i skatteutskottet fick be-skedet att nej, det kommer inget . Detkommer att ta ytterligare tid. Det tycker jag är be-klämmande, för det om något berör småföretagen.Om de ska få anständiga villkor och känna en eko-nomisk trygghet måste det ändras på en hel del närdet gäller 3:12-reglerna. Det tror jag att vi kanske äröverens om. Därför är det beklämmande att det hartagit så att komma fram och att vi ännu intehar sett något förslag.Anf. 83 Näringsminister ():Herr talman! Jag börjar med Simplex. Jag tyckerdels att Simplex har gjort ett fantastiskt arbete när detgäller att påtvinga konsekvensanalyser när nya lagaroch regler kommer. Dels är det så, och det är kanskedet viktigaste med Simplex, att vi nu utbildar hand-läggare på myndigheterna. Vi får myndigheterna attsamarbeta, vi får myndigheterna att se över sitt regel-verk. Det är faktiskt där vi har de största problemen,när företagaren tar kontakt med skattemyndigheteneller någon annan myndighet som berörs. Det är därvi måste jobba hårdast, och det är där vi också gördet.Sedan kan jag hålla med om att det tog tid innanSimplex kom i gång - det erkänner jag. Men har viändå detta på bra rull. Vi har gjort om sammansätt-ningen i den rådgivande gruppen för Simplex, och jagtycker att det fungerar väl.När det sedan gäller småföretagarna och om jag ärorolig för att småföretagarna inte ökar så mycket villjag säga att ja, det är klart att jag är. Det är jag fortfa-rande. Självklart är jag det. Men jag kan också sägaatt den bild som ni ofta målar upp inte stämmer medverkligheten. Det var det som var min lilla poäng. Jagär stolt över vad vi har uppnått, men jag är långtifrånnöjd. Vi behöver göra mycket mer.Jag tycker att småföretagarna är våra hjältar -bland många andra hjältar. De är viktiga hjältar. Dethar mycket att göra med den omstrukturering somsker i svenskt näringsliv, där vi tar till oss mer ochmer teknik, inte minst i basindustrin, inom verk-stadsindustrin. Vi producerar alltmer med allt högrekvalitet. Vi slåss på kända marknader med kändaprodukter. Då är det viktigt att vi har småföretagaresom skapar nya produkter, nya tjänster och varor, pånya marknader. Det är där vi kommer att se syssel-sättningsökningen. Småföretagarna är viktiga.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 2001/02:256 om målför förnybar energiAnf. 84 Näringsminister ():Herr talman! har ställt ett antalfrågor till statsrådet om mål förförnybar energi. Frågorna gäller på vilket sätt statsrå-det avser att agera för att ska leva upp till detmål man förhandlat fram i EG-direktivet om förnybarenergi och om regeringen är beredd att ompröva sinutformning av stödet till utveckling av förnybar ener-gi. Interpellationen har överlämnats till mig.Harald ställde frå-gan om vilka åtgärder jag avser att vidta för att för-säkra mig om att kan leva upp till de mål förförnybar elproduktion som kommer till uttryck i EG-direktivet 2001/77/EG. Jag svarade då att enligt di-rektivet ska redo-visa en rapport med nationella vägledande mål förden framtida användningen av el producerad frånförnybara energikällor. I denna rapport ska redogörasför de åtgärder som vidtagits och som planeras pånationell nivå för att uppnå de nationella vägledandemålen.I mitt svar skrev jag också att regeringen avser attpresentera ett nytt marknadsbaserat system för främ-jande av förnybar elproduktion i den kommandeenergipolitiska propositionen. I propositionen kom-mer regeringen att konkretisera förutsättningarna förden förnybara elproduktionen, bl.a. med utgångs-punkt från det direktiv som hänvi-sade till. Jag avslutade svaret med att jag, med hänsyntill att beredningen av propositionen pågår, inte vida-re kunde kommentera frågan.Harald återkommer i frågan till stats-rådet . Eftersom regeringen nu harpresenterat en lagrådsremiss, i vilken ett mål anges,kan jag ge en utförligare kommentar till detreferensvärde för nationella vägledande målsom finns med i det nämnda EG-direktivet.Enligt direktivet om främjande av el produceradfrån förnybara energikällor ska medlemsländerna viduppsättandet av de nationella målen ta hänsyn till dereferensvärden som anges i bilagan till direktivet. Försvensk del har kommissionen angett som referensvär-de att målet för de förnybara energikällornas bidragtill bruttoelanvändningen ska vara år 2010.Detta skulle innebära en ökning med ungefär25 terawattimmar från beroende på hur elan-vändningen utvecklas. Detta är dock inget bindandemål som tagit på sig att uppnå.Regeringen gör bedömningen att en ökning med10 terawattimmar är ettväl avvägt mål. Vid en gynnsam utveckling bedömerregeringen att målet kan höjas till en ökning med15 terawattimmar . Denna bedömningligger till grund för den lagrådsremiss om främjandeav förnybar elproduktion samt fortsatt utveckling avel- och gasmarknadsreformerna som regeringen be-slutade om . Det föreslagna målet är ilinje med det mål som i en fotnot till direkti-vet framförde som realistiskt. Den svenska linjenstöddes också av EU-nämnd.Anf. 85 ():Herr talman! Ett övergripande mål för den svens-ka energipolitiken är ju att skapa förutsättningar fören omställning till ett ekologiskt hållbart energisys-tem. Det innebär bl.a. att miljövänliga och förnybaraenergikällor som vindkraft och bioenergi måste ut-vecklas, som användning av miljöfarligaenergikällor som olja, kol och kärnkraft måsteavvecklas.I det nämnda EG-direktivet om främjande av för-nybar elproduktion, som antagits av - det skedde , tror jag -anges mål för utbyggnaden av elproduktionen. Mananger där ett mål att årsproduktionen ska öka med ca26 terawattimmar . Då skulle man kun-na både avveckla och bli av med kol ocholja i elproduktionen.Näringsministern svarade att direktivet skulle in-nebära en ökning med ungefär iförhållande till , beroende på hur elanvändningenutvecklas. Detta är dock inget bindande mål somSverige har tagit på sig att uppnå, säger han. Denformuleringen gör mig lite besviken. Jag tycker attregeringen här borde visa mer lust till att offensivtkomma åt och nå högre målsättningar.Regeringen gör också bedömningen att "en ök-ning med fram till2010 är ett väl avvägt mål", som det sägs i svaret frånnäringsministern. Det här måste alltså betyda att rege-ringen inte vill uppnå de miljömål som man har för-handlat fram i EU - och det skedde under Sverigesordförandeskap!Man kan fundera över vad det skulle innebära omandra EU-länder skulle följa exempel. Nogskulle vi få ett bakslag för EU:s klimatpolitik omflera skulle säga att de inte var beredda att nå målen.Jag skulle i svaret ha velat se mer av förklaringartill varför man inte kan sätta målet högre. Jag skulleha velat se en uppräkning av åtgärder som regeringenär beredd att vidta, åtgärder som t.ex. vindkraftsin-dustrin pekar på som förutsättningar för att kommavidare. Varför nämner inte ministern vilka åtgärderman skulle vara beredd att vidta? Är det en riktigtolkning av mig att man inte vill vidta särskilt mångaåtgärder?Anf. 86 ():Herr talman! Först vill jag säga att det är utomor-dentligt positivt att , som ju repre-senterar ett borgerligt parti som inte gjort alltför braifrån sig tidigare när det gäller förnyelsebara energi-källor, engagerar sig i den här diskussionen. Det ärbra att han driver på och kritiserar målsättningen i enkommande energiproposition och säger att den är försvag och för dålig. Jag tycker det är bra att man blirbeskylld för att inte ha tillräckligt höga ambitioner.Det stärker den rörelse som behövs för att vi skakunna genomföra en absolut nödvändig energi- ochmiljöomställning.Men hänger upp sig för mycketpå siffror och sifferexercis. Det väsentliga i denkommande propositionen - den som varit ute pålagrådsremiss - är inte om det ska vara10 terawattimmar från förnybara energikällor år 2010eller hur mycket man ska öka till 2012. Hela affärsi-dén, grundbulten i propositionen, är ju certifikaten isig. Det är ett helt nytt sätt, en helt ny metod. Vi und-går de trånga budgettaken. Via certifikaten får vi inen marknadsmekanism, där vi som konsumenter fårvara med och betala för det energieffektivaste ochmest ekonomiska sättet att producera förnyelsebart.Det är väl helt riktigt som sägs i den utredningsom ligger till grund för propositionen att biobränsle-na äter upp det mesta till att börja med. Menbiobränslen är ju också förnyelsebara. Vid sidan omdetta kommer förslag om hur vindkraft, solceller ochannat ska överleva och kunna utvecklas vidare. Eko-nomiskt är de till en början inte tillräckligt slagkrafti-ga jämfört med biobränslena.Här har vi äntligen fått ett verktyg för att på siktåstadkomma att vi ökar den förnyelsebara andelen årfrån år. Det är ju själva poängen.Dessa är ju inget maximimål.De utgör inget tak i budgeten utan de är golvet som viska gå på. Det finns inget som hindrar t.ex. McDo-nalds - om de vill göra sin affärsprofil lite mer positiv- från att köpa certifierad el. Det går utöverminiminivån på , fördet är ju elleverantören som ska visa upp en viss kvotnär året är slut.Det är utomordentligt dynamiskt - om man vågarsäga det efter alla skattereformer som ochandra har hittat på. Jag väntar mig alltså dynamiskaeffekter. Jag är full av förtröstan på att det här kom-mer att bli bra. Ännu bättre är att själva affärsidén,dvs. modellen man arbetar efter, går att överföra påandra områden. Till att börja med vore det önskvärtatt man införde den på den fria inre marknad som viska ha i , där nu elmarknaden successivt växer.Kan vi kombinera detta med att man kan handlamed certifikaten tvärs över alla gränser blir resultatetatt vindkraften inte alls har spelat ut sin roll. Tvärtom.Men vindkraftverken placeras väl i första hand på denblåsiga irländska ön och inte i inlandet i därdet inte blåser. pumpar den tyska regeringen ge-neröst ut skattepengar i bidrag, så att man byggervindkraftverk i som aldrig . Det är inteenergieffektivt. Det är inte ekonomiskt vettigt atthantera pengarna på det sättet.Jag ser faktiskt dessa certifikat som något histo-riskt. Det är inte ett vågspel utan början på en epokdär man kan få ett bra och effektivt sätt att finansieranödvändiga investeringar inom den förnyelsebaraenergin. Det är verkligen nödvändigt.I har vi mycket vattenkraft, men i EU somhelhet är av den totala energiproduktionenförnyelsebar . Det ska man nu dubbla till 12 %.Sedan återstår, om min matematiska förmåga inteleder mig alldeles fel, . Vi har mycket framföross.Jag är glad och tacksam om kanövertyga resten av om att stötta det härförslaget när det väl kommer på bord.Anf. 87 Näringsminister ():Herr talman! Jag vill börja med att påminna omatt , näst efter , har den största ande-len el producerad av förnybara energikällor. Enligtstatistiken i det refererade EG-direktivet var andelen iSverige i . Som jämförelse kannämnas att t.ex. hade ochTyskland 4,5 %.Skulle vi kraftigt öka det förnybara vore det enk-last att bygga ut de fyra stora oreglerade älvarna. Jagtror ingen skulle stödja det. Jag hoppas att ingen stö-der det. Men det är den vägen vi kan gå.Jag vill som säga att den väg vihar att gå är de gröna certifikatens väg. Den förnybaraelproduktionen i utgör så mycket som enfemtedel av den förnybara elproduktionen i hela EU.20 % av all förnybar energi produceras i . Viär bäst på detta, näst som är bra av naturligaskäl.Det innebär att vi startar från en mycket hög nivå.Ytterligare åtgärder för att öka produktionen kräverstora uppoffringar inte minst vad gäller ekonomi ochpåverkan i miljön.Jag vill också säga att målen är indikativa. Direk-tiven för främjande av förnybar elproduktion är någotsom inte accepterat eller kommit överensmed andra länder om. Inget annat land har helleraccepterat dem. Här gäller subsidiaritetsprincipen,dvs. att länderna själva hanterar frågan. Men det ärklart att målen är viktiga.Jag vill ansluta mig till det sade.Vi talar om . Det är en bas ellerbotten. Vi säger att vi ska försöka upp-nå . Vi talar också om att det vadgäller vindkraften i ett längre perspektiv kan röra sigom ungefär 10 terawattimmar.Eftersom marknaden ska kunna agera utifrån det-ta, och eftersom marknadsmekanismerna gör att denförnybara energin byggs ut, menar jag att det gerväldigt stora möjligheter. I detta avseende tycker jagändock att vi kan vara väldigt nöjda med vad Sverigehar förmått.Jag vill också säga att jag är väldigt glad över attvi har kunnat bygga vidare - det ger en väldig stabi-litet när det gäller energipolitiken - på den överens-kommelse vi har mellan Socialdemokraterna, . Det har varit en ambition.Vi kommer också att presentera en del andra radi-kala åtgärder i propositionen, som kommer att ledatill att utvecklingen går mot det förnybara även närdet gäller sådant som har att göra med kärnkraften.Anf.