prot · GP0986 · 2002-03-21 00:00:00 — Gång på gång har ni sagt attdet antingen varit en organisationsfråga eller attpengarna inte behöver sättas in inom polisen utaninom det sociala, för brottsförebyggande arbete osv.Vi är inte emot något av det. Men ni har inte velaterkänna att det faktiskt behövs mer pengar till poli-sen. skördar vi frukten av det. Vi har en långväg tillbaka om vi ska försöka övervinna detta medatt människor blir utan polishjälp trots att de ringeroch kallar på den.När det gäller vardagshandledning sade jag att jagtycker att det är jätteviktigt att polisen får all tänkbarhandledning för att orka finnas kvar i sitt arbete. Vihar också en reservation i det betänkande vi diskute-rar där vi säger att de som är inte skabehöva gå ut och arbeta nattskift. Inte ens i dennafråga har kunnat tänka sig attreservera sig tillsammans med mig. Jag vet inte hurhon tänker när hon säger att hon vill värna om polisenoch polisens arbete.Anf. 153 () replik:Fru talman! Jag har inte tänkt föra någon längredebatt med , men jag vill göra ettförtydligande. Det riktades ju inledningsvis en delkritik mot och mig när det gällerdebatten som sådan.Ärendet handlar ju om polisfrågor. Man har rättatt tala om vad man vill i den här kammaren, menåtminstone jag själv har valt att hålla mig till det somstår i betänkandet och i de reservationer som finns.Därför slog jag inte så hårt på trumman om det härmed pengar osv. Alla vet ju att är kändaför att vilja ha lag och ordning. Så har det varit imånga år.När nu ändå står i talarstolenvill jag passa på att fråga henne: Hur många poliservill ni ha sammanlagt, och vilket år vill ni att detmålet ska ha nåtts?Anf. 154 () re-plik:Fru talman! På den första frågan kan jag svara attden utbildningsplan som vi lade fram gällde 19 poli-ser som skulle vara färdiga . Starten skullevara föregående år. Men det gäller inte . Vi har haftdetta förslag sedan tidigare.När det gäller debatten som sådan, , försökte jag inte hoppa på någon av er personli-gen. Jag ville bara deklarera min inställning: Man kaninte stå här i kammaren som beslutsfattare med an-svar för att debattera polisfrågor och säga att polisfrå-gorna inte berörs av resursfrågorna. Det är ju bristenpå resurser som är grunden till det problem poliskårenhar . Det vet , och det vet förövrigt alla kammarens ledamöter.I en annan debatt sade någon: Man måste följatraditionen och argumentera på det här sättet när mansitter i majoritet. Vänta bara, , tillsdu hamnar i majoriteten!Ska vi ha ansvar för att trygga rättssäkerheten iSverige så att människor inte mister förtroendet trorjag faktiskt att vi måste öka resurserna till polisen.Åtminstone har varit med på minlinje i varenda debatt jag har haft med honom. Hansäger att han inser att vi måste sätta till mer resurserför att man t.ex ska kunna minska. avskrivningarna.Det är inte rimligt att det ser ut som det gör i dag.Anf. 155 ():Fru talman! Jag står bakom reser-vationer och särskilda yttrande. För tids vinnandeyrkar jag bifall endast till reservation 12.I detta betänkande behandlas det rekordstora an-talet motioner från motionstiden som hanterar polis-frågor. Engagemanget här speglar samhällsdebatten idenna viktiga trygghetsfråga.Polisen har en viktig roll i debatten om rättstrygg-het. Det är till polisen som medborgarna söker sig omde har blivit utsatta för brott, om de uppmärksammatkriminella handlingar, osv. Det gäller att ha en stortillgänglighet.Det är den synliga polisen, välkänd i samhället,som medborgarna känner och känner förtroende för,som också får respekt och som ger signaler om trygg-het.Begreppet medborgarperspektiv har funnits med i regeringens budgetsförslag, såockså under detta år. Vad menar majoriteten medmedborgarperspektiv?Tyvärr är det alltmer sällan som vi medborgaremöter polisen ute i samhället. Närpolisområdena blirallt större, t.ex. närpolisområdet Söderort, som jagbesökte, med 280 000 invånare, lika stort som ettantal av våra polisdistrikt vad gäller invånarantalet.Detta är inte uppfattning om ett närpo-lisområde. Vi vill ha polis i varje kommun, och närdet gäller de större städerna i varje stadsdel dygnetrunt. Poliserna själva ser sig inte som närpoliser idessa jättestora områdena.Polisens arbetsuppgifter bör renodlas, speciellt ärdet angeläget nu när det råder en sådan brist på poli-ser. Det har här talats om hur många tusen poliser detska vara. Jag tycker inte att det är viktigt att ange detexakta antalet. Men vi vet alla att det inte finns till-räckligt med poliser ute. Därför är det viktigt att degör det som de är bra på och att man kan anställacivila personer för andra tjänster. Men det måstefaktiskt finnas medel för att anställa dessa personer.Om vi går ut och tittar i de olika distrikten har deunderskott och har inte resurser att anställa för.Jag vill sedan lyfta fram polisens utredningsbalan-ser, som jag nämnde tidigare. Detta är för närvarandeett mycket stort bekymmer. Av en BRÅ-rapportframgår det att färre brott upp - för år2000. Men vi vet att det har förändrats, och vi vet attdet pågår ett arbete. En patrull åker runt i föratt ta reda på balanserna.Att brotten inte utreds påverkar medborgarnasförtroende för vårt rättsväsende. Avskrivningen avärenden är stor hos polisen även i fråga om ärendendär det finns goda bevis, ärenden som har blivit lig-gande och där bevisen har blivit för gamla. Och vi vetatt vittnesuppgifter liksom bevis är en färskvara sommåste hanteras skyndsamt.Jag anser att myndigheten måste vara tydlig ochmarkera vad som är rätt eller fel. Det måste vara detgrundläggande i hanteringen av brott. Sedan har detingen betydelse om det är fråga om en cykelstöldeller en bilstöld. Man måste markera och säga att detär fel. Jag tycker inte att vi politiker kan acceptera säger att det bara var en cykel och att det inte ärså noga och att man därför skriver av det. Vilkensignal ger vi då medborgarna?Beträffande polisens arbetstider börjar det få ef-fekt ute i landet att det har getts möjligheter till enstörre frihet, och polisens ledning kan styra arbetetefter behovet. Men tyvärr finns det många ställen därman måste arbeta ytterligare med att styra arbetetefter behovet. Men för att detta ska vara möjligt krävsdet ett starkt ledarskap. Det är anledningen till attCenterpartiet har föreslagit mer ledarskapsutbildningoch större karriärmöjligheter. Att det behövs fortbild-ning och vidareutveckling är ett starkt krav från poli-serna, och det är eftersatt. I fråga om detta behöver viverkligen göra insatser. Även om det till viss delpågår är det inte tillräckligt. Men för att det ska varamöjligt måste det frigöras tid för denna fortbildning,och ersättare måste tas in. Och vi vet att det kostar,och dessa pengar måste letas fram någonstans ifrån.Jag vill också lyfta fram att de som är aspiran-ter och går på polisutbildningen ofta har flera hög-skolekompetenser. Och i dagens samhälle kräverarbetstagarna en större flexibilitet även vad gällerkarriärmöjligheter. För att skapa goda förutsättningarför den framtida rekryteringen är detta en väldigtviktig synpunkt att beakta.Polisen måste naturligtvis ha verktyg för att kunnaarbeta effektivt. Jag vill i det sammanhanget lyftafram den situation som polisen nu ställs inför när detgäller t.ex. kommunikationssystemet. Det var olyck-ligt att det inte blev en samverkan i upphandlingen.Alla talar om samverkan, men den förekommer inte ipraktiken. T.ex. polisen i måste ha ett nyttsystem i drift till , och vi vet juvilken tid det tar. Vi vet också att detta är förknippatmed stora kostnader, men dessa pengar finns inte ibudgeten. Jag undrar hur majoriteten tänker lösadetta. Det är ju för vårbudgeten. Detta ärett måste. Har man inte detta verktyg är det svårt attfå effektivitet i polisarbetet.Det talas mycket om samarbete. Både det nordis-ka samarbetet och samarbetet inom EU måste priori-teras på alla sätt för att man ska kunna bekämpa denökande organiserade brottsligheten, inte minst IT-brottsligheten.Fru talman! För att kunna klara upp brott och gemedborgarna förtroende för rättsväsendet och för attåstadkomma den trygghet som medborgarna har rätttill, både gammal och ung, krävs det faktiskt merresurser till polisen, ett kraftfullt ledarskap och merfortbildning och bättre verktyg.Anf. 156 () re-plik:Fru talman! och jag brukar inte haså stora skiljaktigheter när det gäller polisfrågor. Menjag upplevde att hon ställde en fråga om vad majori-teten menar med medborgarperspektiv. För mig ärmedborgarperspektivet lite grann det som GunnelWallin själv var inne på. Det handlar om medborgar-nas förtroende för polisen, att polisen gör det den ska,att man känner sig trygg med de poliser vi har, blir bemött på ett värdigt och respektfullt sätt, möts av, jag höll på att säga glada och piggapoliser och det menar jag väl också, men att polisernafår jobba på tider så att de hinner sova ordentligt ochatt de får handledning, som vi föreslog, så att det blirännu gladare och trevligare poliser.Samtidigt måste man som politiker vä-ga medborgarperspektivet mot polisernas perspektivnär det gäller arbetsmetoder. Jag måste säga att jagser mycket fram emot den utredning som tyvärr ärförsenad. Den skulle komma , men nuhoppas jag verkligen att den kommer . Därhar man på ett förhoppningsvis noggrant sätt sett överpolisens verksamhet och kan komma med förslag närdet gäller renodling av polisens arbetsuppgifter. Där-efter kan vi diskutera vad vi tycker att polisens hu-vuduppgifter framgent ska vara, om man kan lyfta utuppgifter till andra myndigheter och andra människori samhället eller hur vi tycker att det ska se ut fram-över. Det här är en balans mellan medbor-garnas syn på polisen och polisperspektivet.Sedan vill jag säga att de flesta poliser intehar relevant utbildning för den verksamhet de jobbarmed.Anf. 157 () replik:Fru talman! Det är just medborgarperspektivetsom inte fungerar. Om man går ut och pratar medfolk, var det än är i , upptäcker man att de inteär nöjda med den hjälp och den trygghet de bordekänna att de får från polisens sida. Jag nämnde utred-ningarna, jag nämnde tillgängligheten. Man är intenöjd. Då kan inte jag se att detta är ur ett medborgar-perspektiv. Jag tycker att man måste respektera med-borgarna. Har det begåtts ett brott är det myndighe-tens skyldighet att reda ut detta och bemöta medbor-garen på rätt sätt. Och det fungerar inte.Anf. 158 () re-plik:Fru talman! När det gäller medborgarperspektivetär det alldeles riktigt som säger, detfinns en hel del människor som inte är nöjda medbemötandet, med den takt som brottet bereds och hurlång tid många människor upplever att det tar innanutredningen är klar, det blir rättegång och dom fallereller inte. Det håller jag med om.Samtidigt tycker jag att man måste vara medvetenom att det faktiskt finns ett mycket stort antal männi-skor i som är nöjda med polisens arbete. Detfinns många människor som tycker att polisen bemö-ter både förövare och brottsoffer i svåra situationerbättre än vad sjukvården, och mångaandra myndigheter gör. Det tycker jag också att vi irättvisans namn ska säga. Polisen gör ett gott arbeteutifrån de resurser man har.Men jag håller med om att det na-turligtvis kan bli bättre. Vi måste även ha en balanse-rad debatt om vad som behövs mer. Men det är ändåen hel del som är gott. Det upplever jag hos de män-niskor som vi båda träffar. Det finns också de somupplever att de har fått oerhört mycket stöd och hjälpav enskilda poliser men även av poliskåren som hel-het. Det tycker jag är viktigt att ha med i debatten.Anf. 159 () replik:Fru talman! Visst finns det de som är nöjda och desom får hjälp. Men titta t.ex. på hela glesbygden! Därär polistjänsterna inte besatta. Det kan ta flera dagarinnan människor får hjälp därför att man inte harresurser att sätta in. Jag tycker att var man än bor ilandet ska man ha denna möjlighet. Den finns inte idag.Vi vet också att de som utför kriminella gärningarvet var det inte finns poliser och härjar hej vilt där.Då blir det så, som någon sade tidigare, att medbor-garna tar saken i egna händer. Då kan man inte hellersäga att det finns någon rättstrygghet.I slutändan beror det här faktiskt också på resur-ser, även om sade att man inteskulle prata om det. Men det är ju för att det inte finnsresurser som arbetsmiljön blir sämre, och det kanskefattas handledning därför att man inte har de möjlig-heterna. Det är en viktig sak att ha med sig i den härdiskussionen.Anf. 160 ():Fru talman! På min sons förskolakryllar det av poliser. De är dock inte så gamla. De och springer omkring i T-shirts som ska före-ställa polisuniformer. De leker tjuv och polis. Despeglar någonting som är väldigt viktigt i vårt sam-hälle, att det finns statliga tjänstemän som ser till attmänniskor håller sig till de lagar och regler som vihar ställt upp.Tyvärr är behovet att spana, störa och utreda brotti dag större än tillgången på poliser, så man kommer ien sådan här debatt inte undan att nämna, även omdet egentligen är en budgetfråga, det faktum att det ärbrist på poliser i storstad, småstad och glesbygd.En helgkväll i finns det tvåpoliser på en yta som är större än . Dock ärdet inte riktigt lika mycket folk som bor där.Jag var i , en förort till Stock-holm, och träffade företagareföreningen. De bryddesig inte ett dugg om sänkt skatt. Men det kanske jaginte ska säga i kammaren. De pratade med mig om enenda sak. De pratade om behovet av poliser somhjälpte till att hålla ordning där så att deras gästervågade gå till restaurangen, så att folk vågade gå ochhandla. Det finns alldeles för mycket som stör därute, som förslummar miljön och som gör att det brin-ner en bil på den stora parkeringenutanför , för det finns inga poliser.Ringer man så kommer de inte. Att det är för få poli-ser är ett problem.Ansvaret får väl delas, lite historiskt sett, om jagska vara helt ärlig. Men man kan inte bara pumpa utpoliser som inte håller kvaliteten. Här finns både rättoch fel. En sådan här debatt visar bara på det gamlaordspråket: Segern har hundratals fäder, men neder-laget är föräldralöst, dvs. ansvaret finns lite tillbaka itiden. Men jag måste stödja min kollega och säga att det är flera här i kammarensom har pratat om mer resurser hela den här mandat-perioden och kanske även innan. Majoriteten har ettvisst ansvar här.Det handlar också om att polisen ska göra rätt sa-ker. Vi kan inte bara ha fler poliser. Här har Folkpar-tiet länge krävt att ärenden om tillstånd ska tas bortfrån polisen. Hittegods kan man lägga ut på någonannan, passärenden och transporter av missbrukareoch psykiskt sjuka kan någon annan få hålla på med.Polisen ska vara polis. Förlösande nog har också enutredning presenterats som verkligen understrykerdetta. Plockar man bort en del uppgifter kan mansnabbt få fram 500 nya operativa poliser. Det är inteen droppe i havet. Det är inte tillräckligt, men det ären bit på väg.Men det gäller också, tycker jag, att titta närmarepå vilket ansvar polisen har när det gäller idrottseve-nemang och sådant. Underhållningsidrotten är i daginte bara en viktig förebild för unga människor närdet gäller att hålla på med idrott, som är bra av fleraskäl. De här evenemangen är tyvärr också en förebildnär det gäller att ägna sig åt våldsverkan. Ni vet hurdet kan se ut på en fotbollsmatch när det är hundratalspoliser där för att hålla tillbaka några sjuka supportrarsom ska slå ihjäl varandra. Så kan vi inte ha det.Det gäller att fokusera på rätt saker. Men dethandlar också om att göra saker effektivt. Det handlarom polisens möjligheter att ägna sig åt spaning ochavlyssning, om tillgången på vittnen. Det begås ettbrott, polisen kommer dit, de undersöker och männi-skor vittnar, men backar sedan. Människor vägraralltså att vittna, vilket är ett stort problem ibrottsbekämpningen så klart. Man kommer inte åt degrovt kriminella.Men det kan också gälla den suddiga gränsen somi dagarna är aktuell efter en händelse i , alltsågränsen mellan bevisprovokation och brottsprovoka-tion. Den får inte vara så absurt dragen att polisen iSverige inte kan möta grov organiserad brottslighet.Men jag kan gärna tillstå att det är en mycket svårgräns att dra.Hur som helst: Jag vet mycket väl att detta hand-lar om processfrågor, och de har egentligen inte platsi dagens debatt. Men när det gäller polisens arbets-metoder, fru talman, går det att lyfta fram New York-modellen och nolltolerans. Bra exempel på hur dessamodeller fungerar finns i de län där polismyndighe-terna har ägnat sig åt dessa frågor, t.ex. klotter ochvandalisering, och därmed har även en hel del annanbrottslighet minskat. Man har tagit itu med problementidigt. Det finns all anledning att lyfta fram de ex-emplen.Närpolisreformen var en bra tanke men en kata-strof i sitt genomförande. Här krävs mycket ledarskapför att räta upp reformen. Någon annan har ocksåvarit inne på frågan om ledarskap. Det gäller helatiden att utveckla polisens arbetsmetoder. Tankenmed verksamhetsstyrning, med det töntiga namnetPolisens Balanced Scoreboard - det låter käckt -verkar vara ett vettigt sätt att tydligt knyta ihop olikaövergripande strategier och prioriteringar med detpraktiska med fokus på vilken framgång det kan bli,vilken personal som finns, vilka resurser som finnsoch att medborgarnas trygghet ska stå i centrum.En enorm flaskhals i polisarbetet är avrapporte-ringen av påstådda brott, allra helst som de så små-ningom till stor del kommer att skrivas av - som fleratalare innan mig har berört. Det här har naturligtvisatt göra med brist på utredningsresurser. Det handlarockså om att den s.k. RAR, den rationella anmäl-ningsrutinen, måste uppgraderas och effektiviseras.Det är helt meningslöst att skriva ut papper på"djupet" som sedan slängs i papperskorgen.Sverige är en del av en värld som ser mycketannorlunda ut. Det ställer krav på polissamarbete. Jagser gärna att man effektiviserar polissamarbetet. Detär betydligt lättare att smälta än det faktum att vi idagarna diskuterar arresteringsorder och utlämnande.Jag är mindre rädd för danska poliser i än fördanska narkotikalangare.Någon tidigare talare berörde också polisens radi-okommunikationssystem. Det kommer att visa sig attbristen på effektiv kommunikation spelade en ganskastor roll vid den katastrof som inträffade i under det svenska ordförandeska-pet. Det är häpnadsväckande att det inte har gått att fåfram ett gemensamt system med TETRA-standardenför hela den offentliga säkerhetssektorn. Här är envädjan från liberalerna att regeringensföreträdare skickar med till regeringen att ta till sig avdetta och ta med i vårpropositionen att inte slösa medskattepengar. Det är vad detta innebär när man upp-handlar duttvis. Här handlar det om att upphandla engång för alla och kraftfullt säga att detta behövs föratt rädda liv, säkra liv och beivra brott i Sverige.Fru talman! Jag skulle kunna prata mycket omdetta, men för tids vinnande yrkar jag i detta lägebifall bara till reservation nr 3 i betänkandet. Jag stårnaturligtvis bakom samtliga mina reservationer ochdet särskilda yttrandet som handlar om . Därpågår en utredning som vi ser fram emot.Anf. 161 () re-plik:Fru talman! Det var bra att tog uppfrågan om radiokommunikationssystemet. Jag berGunnel om ursäkt för att jag glömde att svarapå den frågan.Vi i kommer naturligtvis att följaden frågan och göra vad vi kan för att komma framtill en lösning. Jag vet att för dis-kussioner med departementet om just radiokommuni-kationssystemet. Sedan får vi hjälpas åt att följa frå-gan dels hos , dels i utskottet. Detär vad tänker göra.Jag ser att har en reservation om eve-nemangskostnader. var själv inne påfrågan om framför allt stora idrottsevenemang där detibland inte är så kul att se poliser så utklädda att detnästan inte går att se att de är poliser. De kan enbarttill antal provocera människor som kanske inte ens ärdär för att titta på idrott utan bara för att ställa till medbekymmer. Vi ser oftare och oftare på TV hur männi-skor åker runt i världen bara för att ställa till medelände.Vår uppfattning är att det är fråga om en viss sortsmänniskor men också att det förekommer en hel delalkohol och droger i de sammanhangen. En poäng imitt inlägg var att sådana problem inte löses med flerpoliser. Med fler och mer beväpnade poliser för attmöta drogade och alkoholpåverkade unga och äldreidrottsåskådare kanske det rent av skulle bli värre. Jagundrar om kan hålla med mig om attdet kanske handlar om att titta över hur mycket alko-hol som förtärs i publiken vid våra idrottsevenemang.Anf. 162 () replik:Fru talman! Drogkulturen - alltifrånsniffning till sprit, alkohol och narkotika - är ett driv-hus för all kriminalitet. Det går inte att komma någonannanstans. Det är glädjande att vi här har en så kraft-full gemensam inställning i målet med narkotikapoli-tiken. Däremot är jag också medveten att en del avoss slirar på alkoholområdet och blundar för deenorma kostnader och den misär som sprit och alko-hol orsakar människor i hela världen.Jag kommer inte ifrån att jag anser att det behövsfler poliser för att störa, spana och sätta åt langarna avtung narkotika. Det är få som missbrukar narkotikasom inte säljer narkotika. är det alldeles förvanligt att man bara kommer åt första ledet, men detfinns inte resurser att sätta av så många poliser somdet krävs för att spana under två mot enkvart där det försiggår avancerade affärer. I brist pådetta kanske det blir situationer där man försöker tagenvägar, som det verkar ha skett i . Jag vetingenting om det fallet, men det är allvarligt att man idesperation för att möta narkotikatrycket tar genvä-gar.Svaret är nej på att alkohol och idrott hör ihop.Man ska vara otroligt restriktiv med alkoholtillstånd.Sprit och idrott hör inte ihop.Anf. 163 () re-plik:Fru talman! Tack för svaret.Jag är mycket bekymrad över att det på fler ochfler idrottsanläggningar finns ölservering. När jag varyngre fick man smuggla in alkoholen själv i en väskaeller rock på idrottsarenan om man ville dricka alko-hol. Men behöver man inte det eftersomdet serveras alkohol inne på området i diverse öltältosv. Då kommer naturligtvis resultatet som ett brevpå posten: I idrottsvärlden ser det inte annorlunda närdet gäller proportionerna på hur mycket alkohol män-niskor dricker. Det ser väl lika ut som för världen iövrigt där det finns en del som inte kan hantera alko-hol och som ser idrottsevenemang som en orsak tillatt få dricka på en onsdagkväll eller söndageftermid-dag. Där har vi mycket att göra.Det räcker inte med att säga att idrott och alkoholinte hör ihop. Man måste faktiskt gå till handling föratt visa det.Jag har en fråga till till och Folk-partiet. och hamnar iblandpå samma sida. Därför har jag en fråga som handlarom kvinnliga poliser. Vi tror nämligen att det blir enannan jargong, ton och balans om det kommer in flerkvinnor inom polisen. Det har blivit så inom såmånga andra mansdominerade yrken. Det kan bli enkillton som inte är bra för kåren eller för de männi-skor de är satta att hjälpa. Vi tror att det vore bra medfler kvinnliga poliser.Vad säger om fler kvinnor inom poli-sen och fler kvinnliga chefer?Anf. 164 () replik:Fru talman! Vi ser det som enbart positivt. Detgäller alla statliga myndigheter. Vi vet att det finns ettproblem med mångfald oavsett etnicitet eller kön ivårt land. Statliga myndigheter måste självklart före-gå med gott exempel. Det är inte alltid det sker. Detuppmärksammas till och från i kammaren.Det som sade i sitt inlednings-anförande om situationen i passar mig bra.Jag ska åka till . Jag tänker natur-ligtvis undersöka vad som har hänt och hur jämställd-hetspengarna har handhafts.Jag ska ta det till mig och undersöka det. Vi är in-ne på helt samma linje, så kanvara lugn.Jag vill gå tillbaka till de insmugglade sakerna ibandyportföljerna t.ex. i samband med bandyfinalenpå Studenternas i för inte så länge sedan. Detär självklart ingenting som man önskar, men jag vill åandra sidan inte påstå att folk använde sig av dennadryck under bandyfinalen. Där har vi heller ingakravaller, utan de söker sig kanske dit osv.Jag tror att de som leder den organiserade huliga-nismen, för att tala klartext, oftast är spiknyktra.