prot · GP0992 · 2002-04-09 00:00:00 — Näringslivet vill ha stabila och långsik-tiga villkor. Företagen uppe i norra delen av är inte annorlunda än andra företag. Devill ha tydliga spelregler och säkra besked om framti-dens regelverk.Vi har vid flera olika tillfällen sett och hört han-delsministerns uttalanden om priser för trafik överbron och om antalet fordon. Det är olyckligt om våraföretagare ska uppleva att spelreglerna är instabila.Ett uttryck för denna oro är t.ex. handelsministernsom en haltande part tillsammans med moderatpoliti-kern som också har krävt nolltaxa förtrafiken på bron. Genom just detta skapas osäkerhetuppe i nordvästra svaret hörde vi att taxorna för fordonstrafikenöver ska fastställas bl.a. med utgångspunktfrån taxorna för färjetrafiken mellan ochHelsingör.Detta föranleder mig att ställa två frågor. Innebärdetta att handelsministern tar tillbaka sina uttalandenom att konsortiet bör få fria händer att sätta taxornaoch att det krävs en mycket kraftig prissänkning föratt öka biltrafiken? Kan handelsministern ta tillbakadetta uttalande?Jag har ytterligare en fråga. En notering som mankan göra är att uttrycket "bland annat" finns med isvaret. Men det finns inte med i broavtalet. Där stårdet klart och tydligt: Nivån för färjetaxorna vid Hel-singborg-Helsingör är utgångspunkten vid faststäl-landet av taxorna för vägtrafiken.Det intresserar mig att veta vad som har gjort attannat än färjetaxorna uppe i norra ska varaprisledande. Är avtalet möjligtvis ändrat?Anf. 26 Statsrådet ():Fru talman! Jag fick en stor mängd mycket preci-sa frågor i interpellationen från . Jaghar på mig att svara. Att jag utelämnadeen del av de argument, motiv och synpunkter som jagibland använder i den offentliga debatten i just dettasvar betyder inte att jag vare sig tar tillbaka eller harändrat mig eller något annat, utan jag redovisar minallmänna syn som jag har haft och som jaguttrycker på lite olika sätt i olika sammanhang t.ex.beroende på hur frågor från journalisterna är ställda.Kärnfrågan är att har byggts medutgångspunkt från ett avtal och med utgångspunktfrån vissa principer, bl.a. att kostnaderna ska bäras avtrafiken, inte av skattebetalarna i hela eller ihela , att tågtrafiken ska ha en låg och fastkostnad och att det är biltrafiken som ska betala rän-tor och amorteringar och underhåll av bron. Som detnu ser ut har trafiken blivit så liten att inkomsternainte räcker för att betala det som sägs i avtalet. Då harjag dristat mig till att säga att man måste göra någon-ting för att öka intäkterna, annars tvingas man ökastatsbidragen. Och jag tror att och jagär överens om att det vore fel att låta detta ske. Jagtror för min del att lägre taxor för trafiken över vid vissa tider i alla fall skulle kunna gemera intäkter, inte överallt och inte alltid, kanske intemidsommartrafiken och när de stora karavanernakommer men t.ex. i lågtrafik, och att det finns ut-rymme för flexibilitet i detta avseende. Jag noterar attsedan jag började prata om detta har brokonsortietökat flexibiliteten - infört nya rabatter och hittat pålite olika saker. Detta har lett till en ökad trafik ochtill ökade intäkter. Jag menar alltså att jag i avtalethar stöd för detta.Det avtal som finns säger att nivån för färjetaxor-na vid är utgångspunkt vidfastställande av taxorna för vägtrafiken. Det står alltså"är utgångspunkt", men det finns också andra kravsåsom miljökrav och krav på att integrationen skafrämjas. Så står det i varje fall.Detta innebär inte att det slaviskt ska följas, ochdet innebär inte att privatägda rederier ska sätta av-gifterna på . Däremot innebär det attutgångspunkten ska vara det som jag nämnt. Jagkonstaterar att när det gäller Helsingborg-Helsingör-förbindelsen är prissättningen mycket mer flexibel.Det är mycket mer av extraerbjudanden och rabatteroch mycket mer av tillfälliga saker inför stora ,vid lågtrafikperioder etc. Dessutom har man enmycket livaktig marknadsföring.Om utgångspunkten är att det här ska jämförastycker jag att det snarare talar för en ökad flexibilitetockså vad gäller bron. Det kräver ingen ändring avavtalet, men det kräver att man följer avtalet och attden svenska och den danska regeringen håller sigborta från att ge instruktioner till brokonsortiets sty-relse utan ger dem frihet att själva tillämpa avtalet iden här delen. har ju så inte alltid varit fallet,men så tycker jag att det ska vara.Till slut vill jag säga att jag har sett i tidningarnaatt alltid kritiserar mig - så var detlångt innan det här kom upp i - när jagsäger vad jag nu har sagt. Jag tolkar det så att Ken-neth vill att man, för att stödja utvecklingen iHelsingborg och , ska höja avgifterna påÖresundsbron. Avgifterna har ju sänkts ungefär i denriktning som jag talar om, om än i ganska liten ut-sträckning.Mot den bakgrunden vill jag fråga om KennethLantz talar för kd i hela , också i , närhan kräver höjda avgifter på Öresundsbron.Anf. 27 ():Fru talman! Svaret på den sista frågan är ganskaenkelt: Jag tror inte att någon kristdemokrat i Skånekräver höjda taxor på . Däremot krävervi att det avtal som en gång tecknats ska gälla. Vi ärglada såväl över färjan i norr som över Öresundsbroni söder. Dock vill vi ha rättvisa spelregler. Framförallt vill vi ha en trygghet för våra företagare. Man skainte behöva uppleva att det ändras från gång till an-nan.Handelsministern vidrörde till en del miljöfrågor-na. Jag skulle också gärna vilja beröra dem. Vi talarom storstadsregioner. Allt tyder på att kollektivresan-det ökar, vilket är önskvärt i storstadsregionerna.Glesbygden kräver, av flera skäl, privata fordon föratt integrationen över huvud taget ska kunna fungera.Vi kräver faktiskt också flera möjligheter till överfartöver . Ett av skälen vad gäller bron var ju justatt den skulle vara en kollektivtrafikbro. Man skullestärka kollektivtrafiken.Man kan undra varför en bro mest ska ses som enbilbro. Integration är mötet mellan människor, intemellan danska och svenska bilar. Det viktigaste är väländå antalet huvud som passerar. Glädjande nog harvi konstaterat att det antalet har ökat. Det är bra, fördet är betydligt viktigare än att gummihjul far överÖresund.Miljömässigt ser jag hellre att tågresandet ökar änatt biltrafiken ska öka över . Enligt SvenLandelius på Öresundskonsortiet skulle en prissänk-ning av broavgiften vara förödande för verksamhetenlångsiktigt.Jag vill återkomma till detta med stabila regleroch långsiktighet. Det är synnerligen viktigt för oss inorra med just långsiktighet och stabilaregler. Det bör finnas fler överfarter över Öresundsnarare än färre. Därför vill jag återigen lyfta frambegreppet som på ett bra sätt belyser vårförhoppning om ett rundare Öresund.Integrationsarbetet är viktigt i Öresundsregionen.Det handlar om en mer än riksgränssom ska luckras upp. Svenskar och danskar vill fak-tiskt komma närmare varandra - i alla fall gäller detskåningarna. Vi tror att det är bra. Vi vill växa i taktmed att de byråkratiska barriärerna nu luckras upp.Öresundsregionen måste ses som en helhet, som ensammanhållen länk där den södra och den norra delenär beroende av varandra. Då förstår jag inte varför vi ipressen, som berörts här , ska behöva läsa om enlägre broavgift som kommer att "sänka" fär-jorna i norra . De är ju en förutsättning för attO-ringen över huvud taget ska fungera.Anser handelsministern att bron, som den är i dagoch som avtalet är, fungerar bra? Om inte undrar jagom sänkta bilavgifter skulle vara svaret på problemet.Och, i förekommande fall: Vad är ett rimligt pris påöverfart med bil, och varför talar handelsministernendast om bilar? Är det inte ett stort glädjeämne atttågtrafiken i sig har ökat över och blivit ensuccé? Det skulle vara väldigt skönt att få höra attingångna avtal ska gälla.Anf. 28 Statsrådet ():Fru talman! Det är en stor glädje att tågtrafikenhar utvecklats väl. Jag sade det i mitt svar och jagsäger det nu igen. Det är alltså mycket bra och jag ärmycket glad över detta. Dock löser det inte problemetmed att brokonsortiet inte får inkomster till att betalaräntor och amorteringar på sina lån. Dessutom harbrokonsortiet väldigt stora underskott som hela tidentäcks med ökade lån. Jag har sagt det ochsäger det återigen, och jag kan upprepa det också inästa inlägg om så önskar.Jag gläds över att inte kräver höjdataxor på . Vidare konstaterar jag atttaxorna, sedan han började skälla på mig för att jagville ha lägre taxor, har sänkts. Vidare tycks KennethLantz förlika sig med att denna sänkning nu ärgenomförd och ligger där. Men om man till äventyrsskulle komma fram till att man vill gå vidare på den-na framgångsrika väg och sänka ytterligare vad gällernågon särskild avgift innebär det ju ett brott mot denstabilitet som vill ha vad gäller broav-gifterna. Då skulle han återigen vara emot, men välgenomfört finner han sig kanske i det på nytt - jag vetinte; jag blir inte riktigt klok på det här.Låt mig för min del säga att jag tycker att detfinns väldigt mycket i det här sammanhanget somtalar för och . Min glädje överframgångarna med tågtrafiken och det totala resandeti södra och i som helhet ska intedölja det faktum att det också finns en del att glädjasöver vad gäller och Helsingör.I anslutning till att bron skulle öppnas var jag iHelsingborg. Jag slogs av den oro som fanns över attfärjetrafiken i grunden skulle hotas och över detmycket kraftiga trafikbortfall som man var rädd för. kan vi konstatera att de som talar om färjornasdöd hade fel. Naturligtvis är väl de själva också gladaöver det. Starka skäl talar fortfarande för en god kon-kurrenskraft för färjeförbindelserna.Det är kortare transportväg från t.ex. Gö-teborg till eller från till Köpen-hamn över färjeleden jämfört med över broleden. Jaghar själv medverkat till och stött idén om att sätta upptydliga skyltar vid motorvägen som upplyser trafi-kanterna - såväl långtradarchaufförer som bilister ochandra - om de olika alternativ som erbjuds så att dekan träffa ett rationellt val. I början var det ju me-ningen att det bara skulle finnas skyltar som visadeden långa vägen, inte den korta vägen. Jag tror attKenneth och jag är överens om att det är enframgång att det blivit som det blivit. Det kan litegrann ha svarat för att det inte blev så dåligt som mantrodde att det skulle bli med färjeförbindelsen.Jag tror att både bron och färjan försvarar sinplats, också på lång sikt, ända till dess att vi får envälkommen ny tunnel mellan och . Glöm inte att bron inte har åstadkommit annatän att och har kommit varandralika nära som och i alla tiderhar varit och att malmöborna och köpenhamnsbornanu börjar närma sig den fördel som ochHelsingör har av närheten och det väl etableradesamarbete som har varit !Det finns alltså väldigt mycket positivt som talar förHelsingborg-Helsingör, inte minst allt det aktivaarbete som bedrivs av kommunerna, företagen ochrederierna och andra som är delaktiga i detta - utbild-ningsanstalter, Campus osv.Det pågår mycket som är dynamiskt och livaktigt.Danskundervisningen i skolor är ettutomordentligt visionärt och framsynt drag som viväntar på att man ska ta efter och lära sig av i Malmö.Anf. 29 ():Fru talman! Jag tackar för de här orden. Jag är, föratt vara ärlig, något imponerad över handelsminis-terns kunskaper om vår vackra stad, sundets pärla.Men det är två saker som jag helt kort skulle viljavidröra innan jag sätter punkt för den här debatten.Prisneutraliteten mellan söder och norr i Öresundär egentligen det som debatten rör sig om - om pri-serna sedan går uppåt eller nedåt bara det får vara likakonkurrens. Självklart är en grundtanke att vi ska fåen hög effektivitet, som i sin tur ger utslag i bättrepriser både på färjorna och nere i södra delen av sun-det över bron.Prisneutraliteten tycker jag att vi ska vidhålla.Jag tackar för de målande orden om Helsingborg.Dock saknar handelsministern en viktig del som jagtror alla vi i är väldigt stolta och gladaöver, och jag får väl passa på att ta tillfället att hälsahandelsministern välkommen till vår vackra stad ochbjuda på en tur med just färjorna. En tunnel kommeraldrig att klara av att ge den upplevelse som det är atten ljuvlig sommarkväll åka med båtarna mellanDanmark och och njuta av vår vackra region.Det är anledningen till att vi trivs och värnar vårhembygd . Välkommen ned till sundetspärla på en tur.Anf. 30 Statsrådet ():Fru talman! Jag tackar för denna vänliga inbjudaninklusive löftet om vackert väder. Jag ska faktiskt tillHelsingborg . Dock tänker jagdå inte "tura" utan besöka företag i somframgångsrikt verkar i den integrerade norra , och jag ska träffa också företrädareför kommunen och andra för att diskutera de frågorsom vi diskuterar just nu.Det är inte bara en vacker utsikt och det vackravädret som talar för talar för i det härsammanhanget. Vi ska inte glömma den utomordent-ligt goda kulinariska tradition som präglar denna stadoch som jag menar kan utgöra en stark lockelse påturism från norra och locka fler besökare ochturister att utnyttja också norra delen av nu näruppmärksamheten på att och ärnärmare varandra än förr börjar få genomslag. Jaghoppas för egen del kunna besöka någon av Helsing-borgs mycket framgångsrika och omskrivna restau-ranger.Därmed vill jag tacka för en god debatt och förbeskedet att kd inte vill se höjda broavgifter, och jagbekräftar att avtalet ligger fast. Avtalet ger utrymmeför flexibilitet i prissättningen redan så som det ser ut.Nuvarande regler ger inga inkomster alls. Ingen män-niska betalar för att åka tur och retur över bronpå natten när man är ensam. Jag menar attdet finns mycket kvar att göra. Jag uppfattade knap-past inlägg som att han egentligen harnågonting emot vad jag säger i denna del. Vi är över-ens om att avtalet ska bestå och tillämpas på ett brasätt.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 2001/02:298 ommedicinsk forskning ur ett könsperspektivAnf. 31 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser att vidta för att genom lag-stiftning främja kvinnors deltagande i kliniska läke-medelsprövningar samt vilka åtgärder jag avser attvidta för att följa upp resursfördelningen till genus-medicin.En grundläggande princip i det svenska välfärds-samhället är att alla människor har lika rätt till vårdoch omsorg oavsett kön, ålder, social och etnisk bak-grund eller sexuell läggning. Forskning är ett viktigtinstrument för att utveckla och förbättra vården ochomsorgen såväl medicinskt och tekniskt som för attförstå människors reaktioner och upplevelser i vård-situationen.Självklart måste könsspecifika skillnader upp-märksammas både vid forskning och vid klinisk lä-kemedelsprövning. Särskilt viktigt är det inom dis-cipliner som medicin, vård och folkhälsoforskning,där de biologiska skillnaderna mellan könen är tydli-ga. Men även forskning på könet som kulturell ochsocial konstruktion är viktig inom dessa disciplinerför att både mäns och kvinnors behov av sjukvård ochomsorg ska kunna tillgodoses.Precis som påpekar ska fördela tillgenusforskning . Rådet har särskilt avsattamedel från regeringen för detta. Men förutom dessasärskilt avsatta medel kan och ska även medel frånämnesråden inom fördelas till ge-nusforskning och forskningsprojekt med genuspers-pektiv.Vetenskapsrådet fördelar medel i cykler där en delgår till nya projekt och en annan del till pågåendeprojekt. beslöt attdet skulle göras en särskild satsning på genusforsk-ning inom det medicinska vetenskapsområdet. följer upp dessa satsningar med avseendepå vetenskapligt innehåll och ekonomi på samma sättsom rådet följer upp alla satsningar och beviljadeprojektmedel. Jag har inte för avsikt att särskilt följaupp den fortsatta resursfördelningen för just genus-medicin, utan jag anser att det är av stor vikt att följaall genusforskning och framför allt integrera ett ge-nusperspektiv i all forskning.Vad beträffar kliniska prövningar har vi sedanlänge ett system för forskningsetisk granskning iSverige. Forskningsetiska kommittéer vid de medi-cinska fakulteterna granskar forskningsansökningarnamed utgångspunkt i internationella deklarationer ochkonventioner.Förhållandet mellan studiepopulationens samman-sättning och patientgruppens sammansättning är enviktig vetenskapsmetodologisk fråga som de forsk-ningsetiska kommittéerna beaktar vid bedömningenav kliniska forskningsprojekt. Detta är, precis somUlla-Britt påpekar, särskilt viktigt när detgäller kön, men även ålder, etnicitet m.m. bör beak-tas. Att lagstifta om studiepopulationens sammansätt-ning är inte alltid den bästa vägen att gå. hargett läkemedelsföretagen förlängd patenträtt på läke-medlen om de, när så är lämpligt, har inkluderat barni de kliniska prövningarna. disku-terar just nu ett förslag med en liknande innebörd.Vid kliniska prövningar av läkemedel behövs,förutom ett positivt utlåtande från en forskningsetiskkommitté, också ett godkännande från . I prövning utgör ocksåstudiepopulationens sammansättning ett bedöm-ningskriterium. I regel sker de första prövningarna påfriska frivilliga personer, och där kan det ibland varaså att könssammansättningen inte beaktas, eftersomman i det skedet inte vet hur preparatet påverkargravida kvinnor. I senare skeden, när preparatet kanprövas på patienter, är det i hög grad sjukdomsföre-komsten hos olika grupper som styr sammansättning-en av studiepopulationen.Läkemedelsverket följer utvecklingen av könsför-delningen i studiepopulationen. De preliminära re-sultaten från denna studie visar att kvinnors repre-sentation förbättras och att studiepopulationens sam-mansättning väl speglar den aktuella patientgruppenssammansättning. Utvecklingen av studiepopulationenär en viktig fråga inom både klinisk forskning ochklinisk läkemedelsprövning som det finns anledningatt noga följa och diskutera, inte minst inom forskar-samhället.Anf. 32 ():Fru talman! Medicinsk forskning har av traditionutgått från män. vet man att symtom vid sjuk-dom inte alltid är lika för män och kvinnor. Behand-lingsmetoder behöver därför också i vissa fall se olikaut för att uppnå god effekt. Ett läkemedels effektredovisas sällan ur ett könsperspektiv. Paradoxalt nogär äldre kvinnor inte med i kliniska prövningar, trotsatt de är de största läkemedelsanvändarna.Vem skulle acceptera att män får sämre vård änkvinnor? Men motsatsen väckeringen större uppståndelse. Det ligger inget bakomlig-gande ont uppsåt från sjukvårdspersonalens sida tillatt kvinnor får sämre vård än män, utan okunskap.Det saknas helt enkelt tillräckliga fakta om hur vissasjukdomar yttrar sig hos kvinnor. Rapporter visarockså att män ofta får nyare och dyrare läkemedel änkvinnor utom för smärta och inflammation. Det ärviktigt att uppmärksamma och söka förklaringar tillatt det är så. Kvinnors läkemedelsanvänd-ning är dessutom större än männens i alla åldersgrup-per.Fru talman! Vid kliniska prövningar i för-pliktigas , , att utfär-da riktlinjer för att kvinnor inkluderas i den kliniskaforskningen. Det gäller såväl den rent biomedicinskasom den mer beteendevetenskapligt inriktade forsk-ningen. Enligt riktlinjerna ska NIH försäkra att kvin-nor inkluderas i all forskning, inte acceptera ekono-miska skäl som ursäkt för att kvinnor exkluderas samtaktivt arbeta för att rekrytera kvinnor till kliniskastudier.I däremot finns ingen motsvarighet tillNIH:s riktlinjer om att inkludera kvinnor i forskning-en.Det finns t.ex. ingen svensk lagstiftning vad gällerkönsspecifika kliniska prövningar av läkemedel.Tvärtom kan man i läsa artiklar som"könsperspektivet i klinisk forskning försummas -ofta till nackdel för kvinnorna", "därför uteslöt fors-karna kvinnor ur sina studiepopulationer" osv.En av de förklaringar som forskare anger när deska försvara att inga kvinnor har ingått i en viss studieär att forskning på kvinnor är mer tidskrävande ochkostsam på grund av cykliska hormonsvängningar.Visserligen måste man ta hänsyn till fertila och gravi-da kvinnor för att inte skada barnet. Men detta måsteställas i relation till att om inte nya läkemedel är tes-tade på fertila kvinnor och barn är det osäkert hurdessa grupper påverkas av läkemedlen som de fak-tiskt kanske blir tvungna att inta.En studie som enbart tar hänsyn till halva befolk-ningen är inte i mina ögon en vetenskapligt belagdstudie där generella slutsatser kan dras.Fru talman! Utredningen om frivillig jämställd-hetsmärkning av produkter och tjänster tar i sitt del-betänkande upp möjligheten att införa ett system förfrivillig jämställdhetsmärkning av läkemedelspro-dukter och tjänster. Utredningen anser att frågan börbelysas ytterligare. Min fråga till utbildningsministernblir om utbildningsministern tänker ta fasta på dennautredning för att ytterligare förstärka forskningenutöver det som utbildningsministern har svarat. Avserutbildningsministern att påskynda den frivilliga jäm-ställdhetsmärkningen av läkemedel? Det är bl.a. EvaEriksson som har suttit i ledningen för den utredning-en.Anf. 33 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag delar enga-gemang när det gäller jämställdhet i forskningen. Detär en viktig fråga - en av de strategiska frågorna inomforskningspolitiken. Forskarsamhället är fortfarandemycket ojämställt. Det blir väldigt tydligt om vi tittarpå de högsta positionerna i forskarsamhället. Fortfa-rande är av professorerna kvinnor. Det harskett en ökning tack vare medvetnainsatser, men det är fortfarande en lång väg att gå.Det är den första viktiga åtgärden vi måste vidta,att arbeta mycket aktivt för att få forskarsamhället attbli mer jämställt. Det gör regeringen genom mångaolika åtgärder, med stöd av . Varje univer-sitet och högskola har målsättningar för hur de skaöka andelen kvinnor i de högsta akademiska positio-nerna. Där går det framåt. Vi har möjlighet att nå demål som regeringen har satt upp. Det är viktigt. Det ärett dåligt utgångsläge, men det går att göra någontingåt.Förutom högskolor och universitet finns myndig-heter som spelar en stor roll: , ,och . Det är de fyra stora, nyligenformerade forskningsfinansierande myndigheterna iSverige. De har skrivit tydligt i sina instruktioner attde ska beakta genusperspektivet i sitt arbete. Det ärviktigt, för det innebär också att ett arbetssätt somavspeglar både kvinnors och mäns situation ska varavägledande för dessa myndigheters arbete med forsk-ning.I de två senaste forskningspolitiska propositioner-na, Forskning och samhälle som kom 1996 ochForskning och förnyelse som kom 2000, har genus-perspektivet betonats mycket tydligt. Särskilda medelhar också avsatts för att åstadkomma en bra utveck-ling och få ett tydligt genusperspektiv i forskningen iSverige.Den fråga som talar om, lä-kemedelsprövning och läkemedelsutveckling, liggerinte inom område. Det ärockså en väsentlig fråga. ska i sinaprövningar se på populationerna och könssamman-sättningen i de grupper man använder för att testaläkemedel. Det görs också. Det är en viktig indikatorpå om det är kvalitet i undersökningen.Om vill fördjupa sig i dendelen föreslår jag att hon vänder sig till socialminis-tern och för att diskutera denmyndighetens ansvarsområde.För de myndigheter som jobbar under Utbild-ningsdepartementet är uppdraget mycket tydligt. Jagdelar fullt ut engagemang för attändra på sakernas tillstånd. Det finns förhoppnings-fulla tendenser underifrån, inte minst inom medicinskforskning.Det finns en majoritet kvinnor bland deforskarstuderande inom medicinsk forskning. Vi harett generationsskifte framför oss i forskarvärldenockså på de högsta positionerna. Det finns en finmöjlighet att bryta ett gammalt invant mönster också ihögskolevärlden. Det kräver att vi satsar på ungaforskare och ser till att de får goda möjligheter attbryta väg, inte minst unga kvinnliga forskare.Anf. 34 ():Fru talman! Jag håller med om attforskarsamhället måste bli jämställt och att det måstegå snabbare. Det är givetvis bra att myndigheternaVetenskapsrådet, FAS, Forma och har in-struktioner och att de är på alerten - om de nu verkli-gen är det.Utbildningsministern ser det som självklart attkönsspecifika skillnader uppmärksammas både vidforskning och klinisk läkemedelsprövning.