prot · GQ0924 · 2002-11-27 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:24Onsdagen den 27 novemberKl. 09.00 - 11.04Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § Val av ledamöter till svenskadelegationFöretogs val av sex ledamöter till Europarådetssvenska delegation. Valberedningen hade enhälligtgodkänt en gemensam lista för valet av ledamöter tillEuroparådets svenska delegation.Sedan en promemoria innehållande den gemen-samma listan delats ut och godkänts av kammarenbefanns följande personer valda till ledamöter i svenska delegation för tiden den 1 januari2003 till motsvarande tidpunkt efter nästa riks-dagsval.Göran ()()(m)()()()2 § Val av suppleanter till svens-ka delegationFöretogs val av sex suppleanter till Europarådetssvenska delegation. Valberedningen hade enhälligtgodkänt en gemensam lista för valet av suppleantertill svenska delegation.Sedan en promemoria innehållande den gemen-samma listan delats ut och godkänts av kammarenbefanns följande personer valda till suppleanter iEuroparådets svenska delegation för tiden den1 till motsvarande tidpunkt efter nästariksdagsval.Majléne ()()Per ()()()()3 § Särskilt anordnad debatt om asyl- och flyk-tingpolitikenAnf. 1 Statsrådet ():Herr talman! har två mycketviktiga händelser ägt rum i Europa.I föll väljarnas dom över denordning som inträdde , när för förstagången på mycket länge i vår världsdelshistoria ettdirekt främlingsfientligt parti tog plats i ett demokra-tiskt lands regering. Väljarna röstade med störstatydlighet bort detta parti. Partiets mandatinnehav lärminska med uppemot två tredjedelar. Vad som än nukan hända i , så inte kommer det att bli denpolitiken som sätter sin prägel på landet.Det andra som möjligen är ännu viktigare, trots attdet skedde och i skymundan av det österri-kiska valet, är den folkomröstning som ägde rum iSchweiz . Det förslag som fanns på bordetskulle ha gjort att landet , hemvist för deviktigaste internationella humanitära organisationer-na, skulle ha förvandlats till ett land med den hårdasteasylpolitiken i vår världsdel. Till all lycka avslogsdetta förslag med knapp majoritet. Jag har svårt attföreställa mig följderna av ett annat utslag.De båda händelserna visar på två saker. Det ena äratt det pågår en kamp mellan olika inriktningar avflykting-, migrations- och främlingspolitik i vårvärldsdel. Det som har inträffat visar att utgångenav denna uppgörelse ingalunda är avgjord. Det visarpå att alla vi länder likaväl som politiska partier,frivilliga organisationer och folkrörelser bejakar möj-ligheten att åstadkomma en förändring, att vi på bredfront använder denna förändring för att stärka denasylrätt som vi haft i vår världsdel i ett halvt århund-rade och gemensamt driver igenom en harmoniseringav flyktingpolitiken i . deltar mycketintensivt i detta arbete, och vi gör det av två skäl.För det första: Det ger oss en möjlighet att se tillatt de värderingar som finns så väl företrädda i denhär församlingen, i denna kammare, ska sätta sinprägel på den framtida europeiska flyktingpolitiken.För det andra: Flyktingfrågan kan inte lösas medensidiga åtgärder av ett fåtal länder. Bärkraften i vårtengagemang bygger på ett gemensamt ansvarstagan-de. Om kan förmå andra länder att föra envärdigare och bättre flyktingpolitik är det också braför vårt land. Det handlar om att värna asylrätten, attkunna ge var och en som är förföljd och söker enfristad i vår världsdel ett värdigt mottagande och enplats där han eller hon kan känna sig säker.Just nu utsätts vårt eget lands asylsystem för storapåfrestningar. Vi har fått ett mycket stort antal asyl-ansökningar, en mycket snabb ökning. Det är det ena.Det andra är att en sjunkande andel av de asylsökandesaknar asylskäl. Endast cirka en femtedel av dem sompå senare tid sökt asyl i har haft i vår lagstift-nings och i mening asylskäl.Ökningen rör sig om bara . Och det finnsen rad bakomliggande orsaker till detta. Utvecklingeni , situationen i är särskiltframträdande. Det finns en stark koppling till vänner,anförvanter och så vidare från tidigare flyktingin-vandring. Schengeninträdet och, det som jag redantalat om, en restriktivare hållning i flera EU-länderförstärker de bakomliggande orsakerna. När vi ser påEuropa som helhet konstaterar vi en nedåtgåendetrend i antalet asylsökande med ca 6 %.Vad vi ska diskutera , och sedan i morgonnär integrationsfrågorna ju fortsätter att diskuteras häri kammaren, är det tryck på samhället som dennaomedelbara ökning ger till resultat, inte minst ute ivåra kommuner. Och jag ska, ärade kammarledamö-ter, återkomma just till den speciella frågan.Ett stort problem som vi ofta återkommit till är delånga handläggnings- och väntetiderna för de asylsö-kande, som förvärrar situationen för dem som redanhar det svårt och i sig innebär ett hot mot rättssäker-heten. Det viktigaste skälet till detta är den stora till-strömningen av asylsökande. Vi försöker att avhjälpadetta med nya ekonomiska resurser till framför alltMigrationsverket men även till . Iår har man fått ett tillskott på 90 miljoner.I många fall är väntan på ett första besked inte sålång - det tar ofta - men ofta nogrör det sig om ett negativt besked eftersom så få sak-nar egentliga asylskäl. Då finns det möjlighet attskicka in en ny ansökan om någon förändring kananses ha skett, ofta mer än en gång, ofta mer än tiogånger. Den totala vistelsetiden blir då mycket lång,att lägga till att även handläggningstiderna naturligt-vis förlängs eftersom den nya ansökan ska prövasmed förtur. För som går rotar man sig allt-mer i , och konsekvenserna av ett avslag blirsvårare.Ett annat mycket viktigt skäl, som jag hoppas attvi ska kunna ägna ökad uppmärksamhet i vår flyk-tingpolitik, är att många asylsökande inte styrker sinidentitet. Det gör det oerhört svårt att ta reda på vemvederbörande är. Och eftersom varje fall ska prövasindividuellt förlänger detta automatiskt handlägg-ningstiden. av samtliga asylsökandesaknar dokument som kan styrka deras identitet.Vi har, som vi har sett, fått en ökad tillströmningav asylsökande som uppenbart saknar asylskäl, ochjag ska återkomma till hur vi handskas med det. Menvi har också sett ett inslag av brottslighet bland demsom söker asyl. Människor som har kriminella avsik-ter använder asylsystemet som ett slags inträdesbiljettoch mottagningen som uppehälle.Jag understryker gärna än en gång, därför attibland läser vi i pressen uppgifter om motsatsen, attdet naturligtvis rör sig om en liten minoritet. Men förde orter och de människor som drabbas av brottslig-heten och personalen som tvingas utstå detta spelardet ingen roll att det är en liten minoritet. Det är ändåen väldig påfrestning, vilket var och en som kommerfrån en ort där detta skett eller som har besökt ensådan ort kan intyga. Det här skadar naturligtvis asyl-systemet, och det skadar inte minst de verkligt asyl-sökande, de som verkligen behöver en . Dettakan i sig, som chef har understru-kit, innebära en fara för själva asylrätten.Jag ska nu nämna något om de åtgärder som vividtar. När det gäller problemet med de många asyl-sökande som uppenbart saknar asylskäl har vi ju nuinlett ett samarbete med i första hand . Vihar därigenom nu fått mycket större möjligheter attkomma till rätta med denna tillströmning. Dessutomkan vi intensifiera det samarbete som kan bryta uppde nätverk av brottslighet som kan utnyttja asylsy-stemet för att komma in i . Det handlar omidentifiering. Det handlar om att skaffa resehandling-ar. Det handlar också, som jag sade, om vidgat polis-samarbete, att hantera oseriösa resebyråer och såvidare.I vår lagstiftning har vi möjligheten till en snabb-process. Det innebär att vi kan handskas snabbare ocheffektivare med dem som uppenbart saknar asylskäl.Det blir fråga om en prövning även i snabbprocessen,men den kan följas av verkställighet däröverklagande får ske från ursprungsland. Vi har ocksånoterat vissa, låt vara små, framsteg i EU-samarbetet.Jag har inför gjorten mer sammanfattande redogörelse för vårt arbetedär och hur vi har inriktat det. Jag ber att få återkom-ma till detta, herr talman, i en av mina repliker, efter-som tiden av någon anledning går lite extra hastigt på morgonen.Vi har pågående partiöverlägg-ningar om ny instans- och processordning. Som allavet har Lagrådet gjort bedömningen att reformen inteansågs kunna genomföras på det sätt som var föresla-get i vår lagrådsremiss. Dessa överläggningar pågår.Vi kan återkomma och diskutera detta. Jag har fördagen inget besked om resultatet eftersom jag inte harhaft tillfälle att träffa alla partier.Vi har en utredning för att se över mottagande ochintroduktion av asylsökande och hur dessa saker skakunna förbättras. kan den redovi-sas.Vi arbetar med de ensamkommande barnen, vilketär en av de allra viktigaste frågorna. Där har nu satt i gång att arbeta med särskildautbildningsinsatser, upprättande av nya enheter, högrepersonaltäthet och mindre barngrupper. Vi arbetarockså med ett nytt system med gode män. Det återstårväldigt mycket att göra för att förbättra förhållandenaför människor som både söker skydd undan förföljel-se och dessutom ofta befinner sig i en socialt oerhörtutsatt position.Men, ärade kammarledamöter, vi har också ettstort problem som gäller helhetssynen i politiken. Detska vi också diskutera . Vi har en unikt po-sitiv situation i denna kammare och i landets politiknär det gäller flyktingpolitiken. Men det måste hängasamman. Vi representerar här sju politiska partier. Desju politiska partierna har det helt övervägande ansva-ret också för våra kommuner. får visignaler om att kommunerna ser svårigheter med attklara flyktingmottagningen. Jag vill bara säga omdetta, som en inledning till det meningsutbyte som nuska följa, att solidaritet är dess kommuners.Och den solidariteten förverkligas av de sju partiersom är företrädda i den här debatten och i den härkammaren.Det finns ett kommunalt samband i flyktingpoliti-ken, och jag ser fram emot att den diskussion som viska ha på allvar kommer att ta itu med det pro-blemet, att vår politik ska hänga samman här i kam-maren, från denna talarstol, och ute i var och en avlandets kommuner.Anf. 2 ():Herr talman! Många människor flyr till Sverigeför att de utsätts för allvarliga rättsövergrepp av statoch myndigheter i sina hemländer. Kraven på attSverige genom agerar oklanderligtoch korrekt är därför mycket stora. Till verkets upp-gifter hör arbetet med att stödja de människor somsjälvmant vill återvända till sina hemländer. För attdet här ska fungera krävs det förtroende i relationernamellan och den asylsökande.Det har dock förekommit, och det har föranlettdebatten , att tillkallat polis föratt gripa en person innan denne har meddelats ettförvarsbeslut. har ocksåkritiserats för att ha gillrat fällor för asylsökande. Dåsom nu har verket självt beklagat sitt agerande.Moderaterna krävde ien interpellation till ministern besked om vad reger-ingen tänker göra för att hindra att liknande sakersker framöver och om vad man tänker göra för att setill att förtroendet för inte långsik-tigt skadas av sådana här händelser. Vi saknar besked.Herr talman! Livsavgörande beslut ska fattas pårättssäker grund. Det är en förutsättning för att asyl-sökande ska kunna lita på svenska myndigheter ochför att mottagningssystemet ska ha respekt hos svens-ka folket. Dagens situation har mött omfattande kri-tik. Insynen har varit bristande och det har funnitsinslag av godtycke vid tillämpningen av lagen.Rättssäkerheten i samband med asylfrågor avgörsav två saker. Dels har vi utlänningslagen i sig, delshar vi instansordningen, det vill säga hur lagen till-lämpas. har sagt att den vill att ska avskaffas och att i stället förvalt-ningsdomstolar ska fatta beslut när asylärenden somrör överklagas. Det har stött påpatrull eftersom det underlag som regeringen presen-terade för Lagrådet hade betydande brister. Jag villgärna understryka att regeringen bär det fulla ansvaretför detta, inte partier.Förslaget om ändrad instansordning lades fastutan att problemen var kartlagda, analyserade ellerförklarade av regeringen. Bristen på bakgrundsanalysvar besvärande, som Lagrådet uttryckte sig. Lagrådetmenar att problemen vid beslut i utlännings-ärenden hänger väl så mycket samman med självalagens utformning som med instansordningen förbesluten. En slutsats som man kan dra av Lagrådetskritik är att frågan om instansordningen inte kan sepa-reras från frågan om utlänningslagens utformning.Lagen och den föreslagna instansordningen är inteanpassade för varandra. Det är, som jag tolkar det,också Lagrådets huvudinvändning.Lagrådet är mycket kritiskt till att regeringen intehar sett över utlänningslagen eller ens aviserat att ensådan översyn är på gång innan man lade fram förslagom en ny instansordning. Det är klart att en lag alltidmåste anpassas efter hur den ska användas. Men detgörs in i remissen till Lagrådet. Där behandlas frå-gorna helt oberoende av varandra.Det är nu inte möjligt att, trots Lagrådets myckethårda kritik, gå vidare med förslaget om en ny in-stansordning med mindre än att utlänningslagen ock-så ses över i sin helhet. En ny instansordning kräveren förändrad utlänningslag. Lagen är nämligen inteskriven för att användas i ett domstolsförfarande iförvaltningsdomstol. Den ger ett mycket stort utrym-me för myndigheter och för regeringen att tolka lagenoch lägga fast prejudikat. Det är till och med så attden vid tillämpningen kräver bedömningar som interör juridiska frågor utan rena lämplighetsfrågor.Lagrådet talar om att tolkningen blir diskretionäroch skönsmässig. Många avgöranden är rent av poli-tiska till sin natur. Man påpekar också att de här pro-blemen inte förändras om man bara byter instansord-ning för att tillämpa samma lag. Lagen är vidare ock-så rörig efter många ändringar. Vi ser dessutom ettallt tydligare behov av att integrera ett EU-perspektivfrån början i en ny utlänningslag. Jag vill till och medgå så långt som att säga att redan det EU-samarbetesom nu pågår på området skulle kunna motivera enlagöversyn.Det är däremot inte heller möjligt att bara läggaförslaget om ny instansordning åt sidan. Utlännings-lagen måste därför nu ses över i sin helhet, och i ettsammanhang med detta bör en ny instansordningutformas. Det här kommer att ta tid, invänder någon.Men det är bättre att helheten blir bra än att man bytertill en instansordning som inte kan fungera ihop meden icke anpassad lag, för då har vi skapat nya pro-blem.Kanske, och det får väl partierna talas vid om iannat sammanhang, går det att låna delar av förslagetoch införliva dem med sätt attfungera under en övergångsperiod.Låt mig däremot påpeka att be-slut i första instans är basen i beslutsprocessen i asyl-ärenden men inte har varit föremål för det förslagsom Lagrådet tittade på. Det finns problem ocksåmed beslut i första instans, och därför är det rimligtatt hela instansordningen vid beslut i asylärendeningår i en översyn.Det finns delar av utlänningslagen som är proble-matiska , som är illa lämpade redan i dagoch som blir omöjliga att använda i en ny instansord-ning. En sådan del är bedömningen av humanitäraskäl. Här finns två problem. Dels är lagen mycketoklar om vilka skäl det egentligen är fråga om. Detfastställs genom praxis. Dels skulle regeringen enligtdet förslag man lämnade till Lagrådet kunna överprö-va domstolars prejudikatsbeslut vid fastställande avhumanitära skäl. Regeringen skulle nämligen i för-ordning kunna besluta om vad som anses vara huma-nitära skäl, men också kunna göra det efter att endomstol hade fastställt praxis. Enligt min mening ärdetta rättsosäkert. Så kan vi inte ha det.Prejudikatsformandet är det område där Lagrådetskritik mot regeringens förslag om användning avförvaltningsdomstolar är som allvarligast. Man påpe-kar att kammarrätten inte är uppbyggd för att skapaprejudikat. Man menar också att rättens sammansätt-ning blir för svag vid prejudicerande mål och attdomare under utbildning och domare utan störreerfarenhet av utlänningsärenden kommer att kunnatjänstgöra när de viktigaste besluten, prejudikatsbe-sluten, fattas. Lagrådet har uppmanat oss politiker attfortsätta se över den här frågan. Så bör också verkli-gen ske. Det vill jag poängtera.Att prejudikatsbildningen sker på bästa tänkbarasätt är nämligen en grundläggande rättssäkerhetsfrå-ga, och rättssäkerheten var det grundtema som gjordeatt vi bad att få den här debatten.Den som intresserar sig för rättssäkerheten i asyl-ärenden bör intressera sig för vad som händer i en-skilda fall, som det vi tidigare diskuterade om . Men uppgiften är mycket vidare än så.Det handlar om att få en väl fungerande lag och in-stansordning. Därför menar jag att en parlamentariskutredning bör tillsättas av regeringen för att se överhela utlänningslagen och i ett sammanhang därmedockså förnya och modernisera instansordningen.Låt mig, herr talman, skicka med statsrådet att denfråga som särskilt bör uppmärksammas är hur FN:sbarnkonvention tillämpas. När barn far psykiskt illa,försöker begå självmord eller försvinner från förlägg-ningar är någonting allvarligt snett i . Attsvenska staten inte vet vart ett större antal barn somförsvunnit från förläggningarna har tagit vägen ärplågsamt. Vi vet att det bara försvann ett fem-tiotal barn, vars liv vi inte vet någonting om.Det finns en betydande oro för att de används i sex-handel eller utnyttjas på annat sätt. Den frågan börsärskilt ingå i den - som jag hoppas - föreståendeöversynen av lagen.Anf. 3 ():Herr talman! Det var när länderövergick från att riva gränser mellan nationer till attbygga murar mot omvärlden. I stället för att skapa engemensam, human asylpolitik koncentrerade sig Eu-ropas ministrar på att tala om så kallad olaglig in-vandring och att prata om det fåtal asylsökande sombegår brott. Successivt skärptes varje lands flykting-politik. Strategin var att hoppas kunna övervältraansvaret på någon annan. I takt med att flyktingpoli-tiken skärptes berikades flyktingsmugglarna, ochvarje vecka kablades TV-bilder ut på båtar och con-tainrar i vilka människor dött under fruktansvärdaförhållanden i jakten på ett bättre liv. ochEuropa svek sitt humana uppdrag. Låt oss aldrig göraom det misstaget.I värsta fall kan det anförandet hållas i den härkammaren . länder ochSverige står inför ett vägskäl när det gäller vilkenflyktingpolitik vi vill föra framöver. Land efter landhar gjort det svårare för människor som söker sinfristad att över huvud taget lämna in sin asylansökan.Under åtta år av socialdemokratiskt styre har flyk-tingpolitiken skärpts gång på gång.Transportörsansvar har införts - först i Sverigeoch sedan på europeisk nivå - vilket innebär att viöverlåter asylprövning på privata reseföretag. Vi fören viseringspolitik som gör det oerhört svårt för demänniskor som bor i att hålla kontakt medanhöriga i andra länder. Vi har handläggningstidersom är så långa att människor bryts ned. I många fallär de psykiska problemen på grund av de långahandläggningstiderna i större än de som berorpå det man har drabbats av tidigare.Vi har ett system där barn far mycket illa. StenTolgfors var inne på det. Barn försöker begå själv-mord. Det är inte ofta som manbryter mot på ett så graverande sättsom när det gäller flyktingpolitik.När vi fick Lagrådets yttrande hickade många till.Vad hände? Idén att gå över från utlänningsnämnd tilldomstol blev fullständigt sågad. Vad det egentligenhandlade om var att den lagstiftning vi har i Sverigefick väldigt stark kritik. Man säger att svensk utlän-ningsrätt gör att vi i princip har en skönsmässig pröv-ning av enskilda asylfall. Vi har en situation där enflicka som riskerar att bli blind ska kastas ut ur Sveri-ge, för det finns inte plats för henne här.Folkpartiet har ett mycket tydligt alternativ tillden flyktingpolitik som bedrivs. Det är inte så attvi med nödvändighet måste följa med i någon euro-peisk trend. Det är inte så att strömmen asylsökandejust nu är så enorm, även om den har ökat sedan förraåret. Man kan jämföra med , närFolkpartiet styrde flyktingpolitiken i . Dåhade vi betydligt fler asylsökande som kom hit.För oss handlar det om att se över lagstiftningenoch att se till att begreppet "humanitära skäl" verkli-gen får innebära humanitära skäl. Det ska inte behövakrävas upprepade självmordsförsök eller en dödligsjukdom som man inte kan få vård för i hemlandet föratt man ska få stanna. Vi vill se över hur man kan fåstanna på grund av könsgrundad förföljelse. Det skaman i och för sig kunna enligt lagens bokstav ,men man får det alltför sällan. Vi vill se över utlän-ningslagens portalparagraf, som handlar om barnetsbästa. Den låter stark, men barnets bästa kan få ståtillbaka på grund av samhällets intresse av att reglerainvandringen. Och det händer gång på gång.Det handlar om att verkligen försöka korta hand-läggningstiderna. Det gläder mig att regeringen talar om problemet med de långahandläggningstiderna. Men har Socialdemokrater-na faktiskt styrt detta land och flyktingpolitiken , och man bär också ett mycket stort ansvar.Vi anslår extra medel. I morse kunde vi höra attdet är vad behöver för att kunna fåned handläggningstiderna. Vi vill gå vidare i arbetetmed att lägga ned och föra överdessa ärenden till en domstolsprocess. Vi tänker taLagrådets kritik på stort allvar, men i längden är detbättre att den som söker asyl i får sammamöjlighet att göra sin talan hörd som den som äråtalad för att ha snattat.Vi vill göra det möjligt för den som kommer tillSverige och väntar på asyl att få arbeta från förstadagen. Det är oerhört nedbrytande att gå sysslolös påen flyktingförläggning. Vi menar också att svenskflyktingpolitik har fungerat så dåligt attvi vill ge amnesti åt de flyktingar som gömmersig. Vi tänker för sällan på dem, men runtom i vårtland finns det barn som inte kan gå i skolan och intehar socialt skyddsnät för att de flyr risken att bli ut-kastade ur landet.Vi vill ta emot fler kvotflyktingar, och vi vill ökastödet till UNHCR. Framför allt vill vi sätta tryck påregeringen, så att man står upp och är humanitetensröst i och inte gömmer sig bakom andra län-der. Jag blir rätt oroad när man talar om en europeiskutveckling av flyktingpolitiken och att måsteanpassa sig. Det innebär en successivt hårdnandeflyktingpolitik, och vi försöker gömma oss bakomnågon annan.Jag är mycket oroad över vad som har hänt sedanvaldagen. Mycket av det jag har talat om harhandlat om historia. Men vad har migrationsministernägnat sig åt sedan valdagen? Jo, det stora huvudnum-ret är att tala om ryska asylsökande i , deryska asylsökande som begår brott. Vilken signalsänder det ut? Tror inte migrationsministern att deallra flesta som hör detta drar slutsatsen att Sverigesflyktingminister gör ett huvudnummer av det fåtalsom begår brott? Ja, då är väl rätt många av de asyl-sökande som kommer till brottslingar?Vi ser hur tunga socialdemokrater runtom i landet,i och i , säger: får det vara nog,vi kan inte ta emot mer flyktingar därför att vi harmisslyckats med integrationspolitiken.Regeringens lösning i det läget är inte att ta kraft-tag i fråga om integrationspolitiken, utan regeringenslösning är, om jag förstod rätt när jaghörde honom i radion , att se till att flyktingarska tvångsplaceras i stället för att ha en egen störrefrihet.Jag såg ett debattprogrampå TV som handlade om flyktingbarn som har för-svunnit från flyktingförläggningar runtom i Sverige.Förra året handlade det om 87 barn. har det hit-tills försvunnit 58 barn. I det programmet gav manbeskedet att intehade tid att diskutera de försvunna flyktingbarnen.Varenda onsdag var med någonting annat. Och det som hanverkar vara upptagen med är att fokusera på det fåtalsom begår brott.Herr talman! Det behövs en radikal omläggningav svensk flyktingpolitik i riktning mot humanitet ochsolidaritet.Anf. 4 ():Herr talman! har av tradition stått upp fören generös flyktingpolitik, och den hållningen har ettbrett stöd också här i . Att invandringen tillSverige ska vara reglerad är alla riksdagspartier ocksåöverens om.