prot · GP09115 · 2002-05-29 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:115Onsdagen den 29 majKl. 09.00 - 17.40Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 23 maj.2 § Meddelande om information från regering-enTalmannen meddelade att torsdagen den 30 majkl. 15.00 skulle kulturminister lämnainformation om lokaleroch verksamhet.3 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionen,m.m.Talmannen meddelade att följande faktaprome-morior om förslag från Europeiska kommissioneninkommit och överlämnats till utskott.2001/02:FPM91 Geografiska beteckningar och ur-sprungsbeteckningar KOM(2002)139 till miljö-och jordbruksutskottet2001/02:FPM92 Förslag om fodertillsatserKOM(2002)153 till miljö- och jordbruksutskottet2001/02:FPM93 Djuphavsarter KOM(2002)108 tillmiljö- och jordbruksutskottet2001/02:FPM95 Reviderat förslag om gemensammaregler för upphandling av kollektiv persontrafikoch fördelning av exklusive rättigheterKOM(2002)107 till trafikutskottet4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner2001/02:182 och 185 till socialförsäkringsutskottet5 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 2001/02:KU20Försvarsutskottets betänkande 2001/02:FöU13Miljö- och jordbruksutskottets betänkande2001/02:MJU216 § Beslut om ärenden som slutdebatterats den23 majKrU19 KulturmiljövårdPunkt 3 (Vården av Cape Castle i )1. utskottet2. 1 (m)Votering:234 för utskottet69 för res. 146 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 34 v, 37 kd, 16 c, 13 mp, 14 fp,1 -För res. 1: 69 mFrånvarande: 12 s, 12 m, 9 v, 5 kd, 2 c, 3 mp, 2 fp,1 -Punkt 6 (RAÄ:s informationsverksamhet)1. utskottet2. 5 (mp)Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation.Punkt 8 (Regler för statliga byggnadsminnen)1. utskottet2. 6 (v)Votering:269 för utskottet34 för res. 646 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 69 m, 38 kd, 16 c, 13 mp, 14 fp,1 -För res. 6: 34 vFrånvarande: 13 s, 12 m, 9 v, 4 kd, 2 c, 3 mp, 2 fp,1 -Punkt 9 (Skyddet för skeppsvrak)1. utskottet2. 7 (mp)Votering:290 för utskottet14 för res. 745 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 68 m, 34 v, 38 kd, 16 c, 14 fp,1 -För res. 7: 14 mpFrånvarande: 12 s, 13 m, 9 v, 4 kd, 2 c, 2 mp, 2 fp,1 -Punkt 14 (Kostnadsansvar vid arkeologiska under-sökningar)1. utskottet2. 12 (kd, m, c, fp)Votering:168 för utskottet136 för res. 1245 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 34 v, 14 mp, 1 -För res. 12: 69 m, 37 kd, 16 c, 14 fpFrånvarande: 12 s, 12 m, 9 v, 5 kd, 2 c, 2 mp, 2 fp,1 -Punkt 21 (Översyn av kulturminneslagen m.m.)1. utskottet2. 16 (kd, m, c)Votering:182 för utskottet123 för res. 1644 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 34 v, 1 kd, 14 mp, 14 fpFör res. 16: 69 m, 37 kd, 16 c, 1 -Frånvarande: 12 s, 12 m, 9 v, 4 kd, 2 c, 2 mp, 2 fp,1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.KrU22 Arbetsgivaravgifter för amatörkulturföre-ningar1. (kd, c, mp)Votering:228 för utskottet69 för res.8 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 68 m, 27 v, 13 fp, 1 -För res. : 1 m, 38 kd, 16 c, 14 mpAvstod: 7 v, 1 fpFrånvarande: 12 s, 12 m, 9 v, 4 kd, 2 c, 2 mp, 2 fp,1 -7 § Beslut om ärenden som slutdebatterats den24 majBoU13 Hyresrätt, bostadsrätt och ägarlägenheterm.m.Punkt 1 (Hyressättningen - den allmänna lagre-gleringen)1. utskottet2. 1 (m, kd, c, fp, -)Votering:167 för utskottet138 för res 144 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 34 v, 14 mpFör res 1: 69 m, 38 kd, 16 c, 14 fp, 1 -Frånvarande: 12 s, 12 m, 9 v, 4 kd, 2 c, 2 mp, 2 fp,1 -Punkt 3 (Förutsättningarna för vräkning)1. utskottet2. 3 (kd, c, fp)Votering:194 för utskottet82 för res. 326 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 55 m, 6 v, 13 mp, 1 -För res. 3: 13 m, 1 v, 38 kd, 16 c, 14 fpAvstod: 26 vFrånvarande: 12 s, 13 m, 10 v, 4 kd, 2 c, 3 mp, 2 fp,1 -, och (alla m) anmälde att de avsett att rösta ja menmarkerats ha röstat nej.Punkt 4 (Andrahandsuthyrning - besittningsskyddm.m.)1. 5 (v)Votering:270 för utskottet35 för res. 544 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 69 m, 37 kd, 16 c, 14 mp, 14 fp,1 -För res. 5: 34 v, 1 kdFrånvarande: 12 s, 12 m, 9 v, 4 kd, 2 c, 2 mp, 2 fp,1 -Punkt 7 (Svarthandel)1. utskottet2. 8 (c)Votering:256 för utskottet16 för res. 833 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 69 m, 1 v, 38 kd, 14 mp, 14 fp,1 -För res. 8: 16 cAvstod: 33 vFrånvarande: 12 s, 12 m, 9 v, 4 kd, 2 c, 2 mp, 2 fp,1 -Punkt 8 ()1. utskottet2. 9 (kd, c)Votering:239 för utskottet66 för res. 944 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 69 m, 34 v, 1 kd, 1 mp, 14 fp, 1 -För res. 9: 37 kd, 16 c, 13 mpFrånvarande: 12 s, 12 m, 9 v, 4 kd, 2 c, 2 mp, 2 fp,1 -() anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats ha röstat ja.Punkt 21 (Bostadsanvisning)1. utskottet2. 22 (v, mp)Votering:256 för utskottet49 för res. 2244 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 68 m, 38 kd, 16 c, 14 fp, 1 -För res. 22: 1 m, 34 v, 14 mpFrånvarande: 12 s, 12 m, 9 v, 4 kd, 2 c, 2 mp, 2 fp,1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.SkU23 Skatteregler mot handel med skalbolagPunkt 1 (Särskilda skatteregler för avyttring av skal-bolag)1. utskottet2. 1 (m, kd)Votering:182 för utskottet108 för res. 115 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 34 v, 16 c, 14 mpFör res. 1: 69 m, 38 kd, 1 -Avstod: 1 s, 14 fpFrånvarande: 12 s, 12 m, 9 v, 4 kd, 2 c, 2 mp, 2 fp,1 -() anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats ha avstått.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.Sku24 Anpassning av skattereglerna för utom-lands bosatta pensionärer i det reformerade pen-sionssystemetKammaren biföll utskottets förslag.8 § Godkännande av rambeslut om åtgärdermot terrorism och tillträde till Förentanationernas internationella konvention om be-kämpande av finansiering av terrorismFöredrogsjustitieutskottets betänkande 2001/02:JuU22Godkännande av rambeslut om åtgärder mot terro-rism (prop. 2001/02:135) ochjustitieutskottets betänkande 2001/02:JuU25Sveriges tillträde till internatio-nella konvention om bekämpande av finansieringav terrorism (prop. 2001/02:149).Anf. 1 ():Fru talman! Efter utsattes detöppna demokratiska samhället för ett oerhört hot.Terrordåden som visades på fick alla människor att reagera med avsky ochskräck. Men har inte slutat där. Detär nu som det demokratiska öppna samhället sätts påde allra svåraste proven.Hur klarar det demokratiska öppna samhället avsådana avskyvärda terrordåd utan att inskränka de-mokratin och det öppna samhället? Tyvärr måste jagsäga att efter har också demokratinoch det öppna samhället börjat inskränkas. I fleraländer har man instiftat terroristlagar som kränkermänskliga rättigheter.I har man begärt ett undantag frånEuropeiska rådets konvention om mänskliga rättig-heter. Misstänkta terrorister ska kunna hållas häktadepå obegränsad tid utan domstolsprövning. I harman infört att maffialagar, som man har haft tidigareoch som nästan är undantagslagar, även ska gällaterrorism.Fru talman! Det är förståeligt när man såg TV-bilderna, de brinnande skyskraporna och såg rädslan imänniskors ögon att man som politiker vill reagera,fatta beslut och kunna förhindra sådana händelser.Fru talman! För är det oerhört vik-tigt att vi inte förlorar kampen om demokratin och detöppna samhället. För är det oerhörtviktigt att respekten för mänskliga rättigheter ochrespekten för demokratin inte inskränks.Fru talman! Inom EU-länderna fattade man ettrambeslut om åtgärder mot terrorism. För förstagången i historien i en internationell konvention listarman upp vad som utgör en terrorgrupp.I det här förslaget finns många självklarheter. Detär straffbart att mörda, det är straffbart med flygkap-ningar, det är straffbart att spränga byggnader. Alltdet här är redan straffbart enligt svensk lagstiftningoch i stort sett också alla andra EU-länder. straffbart med sådana straffskalor att det härrambeslutet egentligen inte betyder någonting. Mentrots det är det just de här punkterna som förespråkar-na lyfter fram när de ska försvara beslutet, snarare ände delar som handlar om hur man ska definiera enterrorgrupp.Den tolkning som görs i rambeslutet är en så vidtolkning av vad som kan vara en terrorgrupp att väl-digt många organisationer skulle kunna betraktas somen terroristorganisation. Dessutom gör man detstraffbart att stödja en terroristorganisation. Om defi-nitionen av vad som är en terroristorganisation ärväldigt vid, hur ska man då tolka ett stöd till en terro-ristorganisation?Fru talman! I en rättsstat är legalitetsprincipen ochförutsebarheten grundläggande rättsprinciper. Gär-ningar som inte kriminaliseras ska inte heller bestraf-fas. En lagstiftning som straffbelägger en handlingmåste vara så tydlig och klar att det är möjligt förenskilda människor att både kunna ta till sig den ochveta vad som är straffbart och man måste också kun-na förstå och acceptera den. Förutsebarheten blir intemindre viktig vid en så allvarlig gärning som terro-rism, utan snarare tvärtom. Eftersom brottet terrorismkan ge mycket långa frihetsberövande straff, måsteförutsebarheten vara oerhört tydlig.Fru talman! T.o.m. regeringen gör avslutningsvis isin proposition en reservation av att det inte är möj-ligt att redan nu slå fast den exakta omfattningen avdet straffbara området.Jag har då en fråga till Socialdemokraterna, , som är de somstöder förslaget. Har ni fått garantier, har ni fått för-klaringar om vad det straffbara området är, som viövriga i justitietuskottet inte har fått? Eller är det såatt ni röstar i blindo, att ni här i är bereddaatt rösta genom en lagstiftning som ger väldigt långt-gående och väldigt långa frihetsberövande straff utanatt det straffbara området egentligen är ordentligtdefinierat?Fru talman! Det här tycker vi i kanvara politik när den är som sämst, att man i sin viljaatt visa handlingskraft fattar beslut om en lagstiftningsom man inte ens riktigt vet vad den leder till. Det härkommer inte att innebära att vi kan bekämpa terro-rismen. Det här kommer inte att innebära att terrordådinte kommer att inträffa, för de här sakerna har varitstraffbelagda redan tidigare. Det här kommer snarareatt innebära att vi ger en möjlighet att i mörka orosti-der - vi kan se hur högerkrafter runtom i Europaväxer fram i flera länder - inskränka demokratin,yttrandefriheten, i terroristbekämpningens namn.Fru talman! För oss i har det varitsjälvklart att rösta emot förslaget. Jag yrkar därmedbifall till reservation 1. Jag hoppas, fru talman, att vi kommer att fatta ett beslut som innebär att visätter rättssäkerheten, demokratin och det öppnasamhället i förgrunden och inte låter ävenbegrava rättssäkerhet och mänskliga rättigheter iruinerna av . (Applåder)I detta anförande instämde , , , , LennartBeijer, Carlinge Wisberg, , , , , RolfOlsson, Per , , , , , , , och andrevice talman (alla v).Anf. 2 (mp):Fru talman! Terrorism är en allvarlig företeelseriktad mot staten och dess institutioner. Terroristbrottskadar inte enbart vitala samhällsintressen utan utgöräven ett hot mot enskilda i och med dess ofta urskill-ningslösa art.Miljöpartiet, fru talman, vill på intet sätt förhindrabekämpandet av terrorism i sig. Givetvis måste en radåtgärder vidtas för att förhindra och beivra terrorist-dåd och sätta in åtgärder för att förhindra uppkomstenav terrorism. Rambeslutet om bekämpandet av terro-rism medför att vi hyser befogad oro för vad konse-kvenserna för den enskildes rättssäkerhet och förolika organisationers verksamhet kommer att bli. Vitror att gränsöverskridande terrorism måste fokuserasockså på andra saker, inte endast brottsbekämpningoch straff som görs med de förslag som kommer pårad.Fru talman! Vem, vilka kommer att bli utpekadesom terrorister? Kan justitieministern redogöra för detpå ett rättssäkert sätt? Genom rambeslutet kriminali-seras en grupp eller en organisation som sådan. Isvensk rätt är enskilda gärningar kriminaliserade. Dethär är ett helt nytt institut. Hur ska vi bedöma dessagrupper och organisationer? Kan justitieministernförsäkra oss på den punkten?Sverige tvingas stifta lagar som ska ge extra långastraff på brott som klassas som terrorism. Tror justi-tieministern att en sann terrorist avskräcks av extralånga straff när vi redan har långa straff för dessabrott? Varför räcker inte de strafftider som vi har ochde strafftider som finns i andra länder? Ledande av enterroristgrupp ska för svensk del ge livstids fängelseoch deltagande . Makthavare i varje en-skilt land kan göra sin egen tolkning av vilka organi-sationer som ska betraktas som "terroristiska". Är interegeringen oroad av de främlingsfientliga högerparti-er som växer i övriga ? Problemet återfinns iatt stater kan vara mer eller mindre demokratiska, attolika ideologier kan anses vara mer eller mindre legi-tima eller acceptabla samt att enskilda och samhälletsvärderingar respektive samhällets styrelseskick kanförändras över tid.Det som en gång betraktades som en terrorist-grupp kan med tiden komma att ses som en fullt legi-tim rörelse - väpnad kamp mot icke-demokratiskamakthavare eller kolonialism. I rambeslutet hänvisasuttryckligt till att motståndsgrupperna mot nazismre-gimen under inte kan betraktassom terroristgrupper. Då måste man konstatera att dethär är en oro, att man måste nämna detta speciellt, förenligt det här beslutet skulle de här motståndsrörel-serna egentligen klassas som terroristgrupper.En grupp som blir definierad som terrorgrupp kanfaktiskt motverka sitt syfte, eftersom gruppen dåmåste leva upp till bevis. Varför ska man införa ensvårtolkad terroristdefinition? Jag svarar: Därför attpressen från EU är så stark. Vi gav det svaret tydligthär när vi diskuterade frågan om deneuropeiska arresteringsordern.Justitieministern har redan skrivit under rambe-slutet i , och ska vi bara konstatera dettafaktum. Att som justitieminister komma tillbaka tillBryssel och ha fått kalla handen för detta är en otro-ligt svår handling. Det är ju så det går till.Redan i Amsterdamfördraget stod det att även omman inte riktigt gillar ett förslag, ska man passivtacceptera det så att man inte hindrar övriga länder.Det är alltså ett oerhört tryck i EU-sammanhang attgöra som de flesta vill. Jag tycker att bordeha sagt nej, vilket hade det varit det klokaste, för dåhade vi fått tid till eftertanke.Vi ska också här behandla frågan om frysning avtillgångar. Det är vida ramar för detta som vi interiktigt kan reda ut och som inte ställer sigbakom. Det är alltid vanskligt med definitioner ochvaga kriterier som ger utrymme för tolkning.Fram till nu har inte någon internationellt accepte-rad definition av terrorism kunnat göras. Det är tvek-samt om beslutet står i överensstämmelse med degrundläggande mänskliga rättigheterna och friheter-na. Det står inte klart uttryckt i rambeslutet, vilket vi iMiljöpartiet tycker skulle vara självklart, att rambe-slutet inte ska tolkas så att de mänskliga fri- och rät-tigheterna inskränks.Det finns en krystad skrivning i rambeslutet. Detstår att inget i konventionen kan tolkas som om syftetvore att begränsa eller hindra de grundläggande rät-tigheterna. Självklart skulle det ha skrivits in att detenda acceptabla är att rambeslutet inte skall tolkas såatt de mänskliga fri- och rättigheterna inskränks.Sådana här luddiga skrivningar finns det på fleraställen i rambeslutet.Vad är att delta i en terroristgrupps verksamhet?Även försök, förberedelse till stämpling samt under-låtenhet att avslöja terroristbrott kan vara straffbart.Gärningsmannaskapet, fru talman, är alltså omfattan-de.Rambeslutet förutsätter betydelsefulla ändringarav svensk lagstiftning. Vi kan inte garantera denenskildes rättssäkerhet.Det står också att svensk följdlagstiftning, som viinte har , ska vara klar . Det är oer-hört . Ska inte förslaget remissbehandlas denhär gången heller? Vi har tydligen ett nytt systemmed slopande av remissinstanser eller remisstidersom är oerhört korta. De få som har fått uttala sig omrambesluten har sagt att remisstiden är oerhört kort.För följdlagstiftningen i var re-misstiden i princip under julhelgen.Fru talman! hyser befogad oro vadavser konsekvenserna för den enskildes rättssäkerhetoch för olika organisationers verksamheter. Miljöpar-tiet hyser befogad oro vad avser förslaget om attstraffbelägga ledandet av och deltagandet i en terror-grupps verksamhet. hyser befogad orovad avser terroristbrottsdefinitionen. Den innefattarde flesta grupperingar som inte uppstått direkt ochspontant.När det gäller att delta i en terroristgrupp har vifacit på hur det kan gå till. I har männi-skor som deltagit i vänstergrupper blivit registreradeför att de stått och delat ut tidningar. Det här är alltsåen mycket vansklig mark att beträda.Fru talman! Jag ska också prata lite om FN:s be-kämpande av finansiering av terrorism, som vi ocksåhar att ta ställning till. Här är det endaparti som har en reservation mot följdlagstiftningen.Vi tycker att lagförslaget borde bearbetas ytterligareför att minska riskerna för att reglerna kan omfattafinansiering av proteströrelser och verksamheter somi vårt land inte förknippas med terrorism. Finansie-ring av terrorism ska bli ett självständigt finansie-ringsbrott och ska inte ingå i . Det är somsagt väldigt vidsträckt.Lagförslaget definierar inte terrorism eftersom dethar varit omöjligt att göra inom FN. Man har intekunnat komma överens om vad begreppet ska omfat-ta. I stället beskrivs olika brott i en lista på fyrapunkter. Till vissa brott knyts vissa terroristliknandesyften.Den straffbara gärningen är att tillhandahålla ochta emot tillgångar. Det gäller allt som har ekonomisktvärde i syfte att användas eller med vetskap om attdet kommer att användas för att begå något av brotteni listan. Detta med vetskap är också väldigt svårt attbevisa.Lagstiftningens syfte är det ska vara ett finansie-ringsbrott att ekonomiskt stödja eller på något annatekonomiskt sätt ha kopplingar till brott som förknip-pas med terrorism. Men ibland är det många olikafraktioner inom en rörelse. Om jag stöder en del avrörelsen ska jag som enskild person veta om detta ärett finansieringsbrott. Det är att gå väldigt långt.För ansvar är det tillräckligt att en person uppsåt-ligen tillhandahåller eller tar emot tillgångar, om detsker i syfte att användas eller med vetskap om att detkommer att användas för att begå brott enligt listan.Ansvaret är alltså inte begränsat till att transaktionenskett med uppsåt, utan enligt lagförslaget räcker detatt brott främjas. Det är också vidsträckt. Dessutomräcker det med uppsåt för att en sådan gärning somdär anges förr eller senare kommer till utförande. Detbehöver alltså inte ske en handling, utan det räcker har planerat den.Vi tycker att det är vanskligt med kopplingenmellan finansiering av brott och att det alltid kommeratt finnas politiska intressen att terroriststämplamisshagliga organisationer eller rörelser. Man kandärför befara att organisationer och rörelser på lösagrunder kommer att beskyllas för gärningar enligtlistan.Det är inte uteslutet, fru talman, att vissa fredsak-tiviteters avväpning av militär utrustning eller miljö-aktivisters aktioner i undantagsfall skulle kunna ru-briceras som grovt sabotage. Som grovt sabotageräknas inte enbart att egendom förstörs eller skadasutan också att dess användning hindras.Det är inte orealistiskt att det inom proteströrelsersom stöds av breda grupper kan förekomma grovtsabotage vid upprepade tillfällen. Men rörelser somplogbillsrörelsen kan vi inte definiera som terrorist-grupper. Men det kan hända att det blir så i och medde här förslagen.Fru talman! Vi i ställer oss bakomvåra reservationer i båda dessa betänkanden och yrkaravslag på förslagen.I detta anförande instämde , He-lena , Per , ,(alla mp).Anf. 3 ():Fru talman! för-sökte en extrem islamistisk organisation, som heterJund al-Islam, att ta kontrollen över staden iden södra delen av irakiska . De hade redanlyckats ta över en del byar, och där hade de omedel-bart infört sharialagar, tvingat kvinnor att sluta arbetaoch tvingat dem att bära burka. I närheten av Halabjaöverraskade de en grupp kurdiska soldater ur denreguljära armén som de tillfångatog och sedan skarhalsen av. Det var en massaker på ett 40-tal männi-skor. När den kurdiska armén tog tillbaka kontrollenöver Halabja fann man liken av sina kamrater menockså liken av en mängd civila dödsoffer. finansierades av och al-Qaida.Man kan fråga sig varför jag börjar så här. När dethär dådet skedde, alltså efter ter-rordåden i , blev det inte särskilt uppmärksam-mat i väst. Det kanske är ett av skälen till att jagnämner det just här. Det finns också andra skäl till attjag vill berätta om den här massakern, för att ge ettlite annat perspektiv på terrorism.Det första jag tycker att vi ska slå fast är att terro-rism drabbar inte bara den rika världen. Terrorismdrabbar, faktiskt i ännu större utsträckning, mångaoskyldiga människor i den fattiga världen.Det andra jag vill säga är att terrorism inte baradrabbar de kristna. Terrorism drabbar också mångaoskyldiga muslimer. I det här fallet, i , vardet extrema fundamentalister som gav sig på andramuslimer därför att de inte tolkade på sam-ma sätt. I den kristna världen känner vi också igen det- se bara på konflikterna mellan katoliker och pro-testanter på Nordirland.Det säger oss en viktig sak. Kampen mot terro-rism står inte mellan kristna och muslimer. Kampenmot terrorism står inte heller mellan den rika världenoch den fattiga världen. Kampen mot terrorism stårinte mellan nord och syd.Fru talman! Kampen mot terrorism står mellanfredsförespråkare och våldsverkare. Kampen motterrorism står mellan demokrater och antidemokrater.Den terrorismen kan ha många olika politiskaförtecken. Det kan vara extrema religiösa uppfatt-ningar, som . Det kan vara extrema nationa-listiska uppfattningar och övertygelser, som ETAeller . Det kan vara extrema politiska uppfatt-ningar, som , rödaarméfraktioneneller högermilisen i USA.En sak förenar dessa grupper, nämligen övertygel-sen om att de mål som man har endast kan nås genomvåld, genom ett ofta besinningslöst och blint dödande.Som all annan brottslighet måste terrorism bådeförebyggas och bekämpas. Den måste förebyggasmed en politik som syftar till minskade klyftor i värl-den, mellan rika och fattiga, mellan etniska grupper,mellan religioner. Vi måste göra allt vad vi förmår föratt bekämpa fattigdom och exploatering, för att upp-rätta internationell rätt. Vi måste arbeta för alla folksfrihet och hela världens fred. Det måste vi göra.Men vi måste också göra någonting annat. Vimåste skärpa de lagstiftningar vi har som berör grovtpolitiskt våld. Vi måste bli bättre på att ta fast demänniskor som organiserar och finansierar terrorat-tentat.Men vi måste vara tydliga i ett avseende. Kampenmot terrorismen måste stå på rättsstatens grund. Vifår aldrig börja slarva med rättssäkerheten. Om vi gördet sviker vi de ideal som vi till det yttersta vill för-svara.