prot · GP0972 · 2002-02-20 00:00:00 — Han säger attdetta teknikskifte kanske kommer att ta menatt vi inte får ge upp eftersom det är ett så viktigtallmänintresse.Det är därför kovändning är så kolos-salt intressant. Vi andra här, vi fem partier som stårbakom det mesta i det som ligger på bord och även digital-TV-projektet - alltså kristdemo-krater, alltså centerpartister, alltså socialdemokrater,vänsterpartister och miljöpartister - delar ju de häruppfattningarna som folkpartisterna stod för då, förett antal år sedan. Men är det de som har ställt sigpå sida.Man blir lite fundersam. Bara för att det är valårska man väl ändå inte släppa de viktiga sakfrågorna.Populism har ett högt pris, och vi andra står inte förpopulism i denna fråga. Vi tycker att det är viktigt attdet inte blir svart i rutan hemma hos de människorsom av olika skäl blir väldigt olönsamma TV-hushållför de kommersiella aktörerna. Vi tycker att de ocksåska få se TV . Därför driver vi denna frågavidare.Vad dagens förslag handlar om, det förslag somriksdagen har att ta ställning till, är att ta ansvar förett statligt företag som har svårigheter, som säkerli-gen kommer att fortsätta att ha vissa problem ochsom säkert kommer att visa dåliga siffror under denomstruktureringsperiod man befinner sig mitt uppe i.Det vi har gjort från regeringens sida är att göra till-lägg till de befintliga ägardirektiven där vi har sagt:Omstrukturera företaget! Koncentrera er på kärnverk-samheten! Gör er av med sådant som inte behövs förkärnverksamheten! Det håller man på med . Förstabeskedet kom , då man hade börjatkomma i gång med detta omstruktureringsarbete.Vi följer detta mycket nära. Men det är företags-ledningen och styrelsen som styr ; det kanvarken regeringen eller göra annat än iallmänna termer. Vi kan säga: Det här är en viktiguppgift för er, dvs. att se till att vi får ett teknikskiftefrån analog till digital sändningsteknik. Vi har ocksågett de allmänna förutsättningarna, dvs. att ni får, omni vill, bygga ut detta i hela landet.Självklart kommer regeringen att återkomma tillriksdagen när vi ser vad denna omstrukturering ger.Självfallet kommer också regeringen, i samband medatt betänkande ska resultera ien proposition, att komma tillbaka till de långsiktigaförutsättningarna för att ska kunna ta handäven om de TV-hushåll som aldrig kan ge positivasiffror utan är olönsamma och som just därför måstehanteras av ett företag som inte drivs av vinstintresse.Jag vill dock, som sagt, tacka för alla kunniga ochsamsynta inlägg som kommit från fem av riksdagenspartier här i talarstolen i dag.Anf. 27 () replik:Fru talman! Jag noterar att kulturministern sin va-na trogen inte svarar på några frågor om digital-TV-projektets misslyckande eller ekonomiskakris. Jag noterar i alla fall att kulturministern intelängre hävdar att inte befinner sig i en eko-nomisk kris. Jag tar det som ett erkännande av attföretaget faktiskt befinner sig i en ekonomisk kris.Jag noterar att kulturministern inte redovisade nå-gon beredskap för vad som händer om EU underkän-ner kreditgarantin, vilket kan göra att företaget ham-nar i en än mer akut ekonomisk krissituation än i dag.Jag noterar också att kulturministern inte hade någraargument för varför vi med skattebetalarnas medelska subventionera TV-sändande av vålds- och porr-filmer.Kulturministern hävdade däremot att jag användemig av felaktiga fakta. Vilka fakta var felaktiga? Ärdet fel när jag säger att hävdar att man be-höver i kapitaltillskott för att integå över styr? Nej, det är inte fel. Är det fel när jaghävdar att den finansiella analysen gör gällande attdigital-TV-projektet sannolikt aldrig kommer att gåmed vinst? Nej, det är inte fel. Är det fel när jag sägeratt den finansiella analysen visar att digital-TV-projektet kommer att kosta 3 500 miljonerkronor? Nej, det är inte fel.Om kulturministern vill visa att det är hon ochinte jag som har rätt, lägg då korten på bordet! Slutahemligstämpla alla handlingar och redovisa öppet hurdet ser ut med ekonomin ! De fakta jag användermig av är de som har framtagits av KPMG:s konsul-ter på uppdrag av och de upp-gifter som själva lämnat.Anf. 28 Kulturminister () replik:Fru talman! Jag kan bara säga att ,som enda person här i , gör en tolkning avde dokument han läser som avviker från vad andramänniskor, majoriteten i denna riksdag, har utläst urprecis samma papper. Jag kan bara säga att GunnarAxén blandar äpplen med päron. Han tittar på pro-gnoser som handlar om en väldigt ochsom förutsätter att beslut som dagens beslut inteskulle tas, att regeringen och inte skulle taett ägaransvar utan ställa sig på samma barrikad somGunnar och bara svärta ned och försöka skadadetta företag. Vi tänker inte göra det. De siffror somGunnar väljer som slagträ i denna debatt, somegentligen handlar om att det är valår , kommer viinte att använda oss av. Vi tar ansvar - valkampanj.Anf. 29 () replik:Fru talman! Om det är någon som i den här frågantar hänsyn till att det är valår så är det kulturmi-nistern, Socialdemokraterna och deras stödpartier, närman gör allt för att skjuta digital-TV-projektets haveritill efter valet.Kulturministern har fel när hon säger att majori-teten av riksdagsledamöterna har kunnat läsa de härhandlingarna och kommit fram till en annan uppfatt-ning än undertecknad. Det är bara ett litet fåtal riks-dagsledamöter som faktiskt har haft tillgång till deaktuella handlingarna. Det borde vetavid det här laget. Det är bara ledamöterna av kultur-och finansutskotten som har haft en möjlighet att i ettslutet rum sitta och läsa de handlingar som MaritaUlvskog helst vill hålla helt och hållet för sig själv.Det är väldigt få riksdagsledamöter som faktisktkänner till hur det förhåller sig i Teracom.Det vore bra för den här frågan om visade prov på en lite större öppenhet och envilja att faktiskt reda upp i den röra som hon har ställttill med.Anf. 30 Kulturminister () replik:Fru talman! Det känns inte meningsfullt att föraen dialog med . Det är exceptionellt,därför att det som kännetecknar den här debatten ochandra debatter i är vanligtvis att det ärmeningsfullt att ha ett utbyte av åsikter. Det är väldigtsvårt när det gäller försöker göra en viktig allmänpolitisk frågatill ett personligt engagemang från en person, ettstatsråd. Han försöker göra detta till en valårsfråga,till en öppenhetsfråga. Jag tror att ärmycket väl medveten om de regler som finns när detgäller affärssekretess. Jag tror att han är väldigt med-veten om den möjlighet som riksdagsledamöter haratt besöka bolagsstämmor i samtliga statliga företag,även Teracom.Han vet också mycket väl från vilken typ avhandlingar som sekretessen successivt har lyfts. Detär icke en politisk process. Det är juristerna i Rege-ringskansliet som med hänvisning till svensk lagstift-ning fattar de besluten. försöker helatiden blanda bort korten.Vad det handlar om är att när står ochdarrar efter en svår kris för svenskt privat näringslivväljer han att köra ett spår kring ett statligt företagsom han vill privatisera. Det är ett företag som har ettvisst problem, men det har en viktig uppgift. Detfinns en mycket bred majoritet i riksdag föratt företaget ska få fortsätta att vara ett kraftfullt fö-retag, för att vi ska ta ett ägaransvar för det. Men detvill inte prata om. Han vill bedriva värsta sor-tens valpropaganda.Anf. 31 () replik:Fru talman! Jag tycker inte att frasen "jag har inteför avsikt att föreslå privatisering" betyder"kommer aldrig att föreslåprivatisering". Det står mycket tydligt "jag" i dentexten.Men jag har faktiskt ingen svårighet med att detsker. Jag kanske dömde fel i denna fråga. Jag skullevilja att min replik ledde till ett liknande erkännandefrån andra hållet i den här polemiken.Att bedömde att teknikskiftetkanske skulle ta tio visar bara hur oklarsituationen var när uttalandet gjordes. Vad vi vet är att inte har hanterat frågan på ett sättsom skapar en trygg bild . Därför är vilika rädda som väldigt många andra här i plenisalenför att det ska bli svart i rutan.Anf. 32 Kulturminister () replik:Fru talman! Först bara en liten detalj. Det jag cite-rade ur var en proposition som hela den borgerligaregeringen stod bakom. Det ansvariga föredragandestatsrådet sade i propositionen att det inte hellerframöver var aktuellt att komma med några förslagom privatisering av Teracom.Det handlar helt enkelt om en basal infrastruktursom är oerhört viktig för att hela landet också i fram-tiden ska kunna se television. Det handlar inte om attdet nödvändigtvis ska bli fler kanaler. Det kan detockså bli. Men vad det handlar om är att i princip allahushåll ska kunna ha TV hemma.Man ska inte som enskilt hushåll behöva görajättelika investeringar, och då talar jag om jättelikainvesteringar, för att kunna ta emot television. Det ärsamhällets ansvar. Samhället måste ta ansvar försådant som kostar mycket och som kanske inte ärlönsamt. Så är det med t.ex. radio- och TV-distribution.Anf. 33 () replik:Fru talman! Man ska inte behöva göra jättelikainvesteringar för att se TV, säger statsrådet. Men omman via skattsedeln behöver göra jättelika investe-ringar i ett projekt som går mycket knackigt, är detinte samma sak?Anf. 34 Kulturminister () replik:Fru talman! Förra årets granskning i konstitu-tionsutskottet visade mycket tydligt att skattemedelicke har använts i projektet för digital marksänd TV.Bara för vände sig den folk-partistiske partiledaren till Riksda-gens revisorer för att be dem undersöka om det inteändå var så att skattebetalarnas pengar på något vishade använts till detta digitala TV-projekt. Var detsant, som står här och påstår, att skatte-betalarna har betalat ut miljardbelopp till projektet förde digitala marksändningarna?Riksdagens revisorer avvisade att ägarnas agerande skulle granskas därför attde slog fast att det icke har använts något av skatte-betalarnas medel, än så länge, i detta projekt.Anf. 35 () replik:Fru talman! Det är mycket riktigt att som representant för den borgerliga regeringenskrev: Jag har inte för avsikt att senare föreslå enprivatisering av bolaget. Det fanns inga sådana planerdå. Det här var . Det var väldigt viktigt idet läget att markera detta, därför att den socialdemo-kratiska oppositionen bedrev skrämselpropagandamot allt vad bolagisering hette och framför allt motallt vad privatisering hette.Men tiderna förändras och komden socialdemokratiska regeringen med ett förslag tillriksdagen om en delprivatisering av bl.a. Teracom.Det avstyrktes då av en majoritet i näringsutskottetoch avslogs sedan av hela . Det kan manbeklaga i det här läget. Just en delprivatisering medfortsatt majoritetsägande av staten, som kan stå förgarantin för utbyggnad i hela landet, skulle vara ettmycket bra sätt att tillföra det kapitaltillskott sombolaget är i akut behov av. Jag undrar varför intedetta förslag skulle kunna prövas när faktiskt densocialdemokratiska regeringen en gång harlagt fram det i riksdagen.Anf. 36 Kulturminister () replik:Fru talman! Jag har full respekt för att Kristdemo-kraterna i diskussionen inför det beslut som ska fattasi dag har fört fram frågan om en delprivatisering.Men den socialdemokratiska gruppen och andragrupper i delar inte den uppfattningen.Det är klart att det kan hända saker somgör att man kan nyansera uppfattningen i vissa sak-frågor även om man behåller sina grundvärderingar.Jag tycker att man kan se ett tydligt uttryck för det ide ägardirektiv som regeringen lämnade till Teracomföre jul. Vi markerade tydligt att vi vill se en om-strukturering av Boxer och . Det är redan pri-vata ägarintressen i dotterföretaget till . Denprivata ägarandelen kan öka så länge be-håller av ägarandelen. Den omstrukturering somnu pågår handlar om att helt privatisera delar av verk-samheten, dvs. dotterföretag, och söka andra vägarför att t.ex. inte binda kapital i fastigheter.Men för moderbolaget menar vi att av deskäl som anförde i propositionen1991/92 bör moderbolaget inte privatiseras. Låt ossgärna föra den diskussionen vidare när omstrukture-ringsperioden är över och vi ser hur det har gått förTeracom och när vi ska ta ställning till de långsiktigavillkoren för . Från regeringens sida är vidock helt på det klara med att moderbolaget inte skaprivatiseras.Anf. 37 () replik:Fru talman! Det är att beklaga att regeringen inteens kan visa en sådan öppenhet att det går att sätta igång en utvärdering och undersökning om det härskulle kunna vara en möjlighet. Det här tar tid. Omdet först ska göras en undersökning och det sedan skagå att få till stånd utförsäljning av delar av bolagetosv. hinner det förflyta . Vad som hinnerhända under den tiden går det bara att spekulera om.Vi vet att det är stora problem i bolaget.Jag har svårt att förstå att när den socialdemokra-tiska regeringen tidigare, utan något speciellt skäl, harföreslagit just detta för inte kan tänka sigatt göra det nu när behovet är så stort av nytt riskka-pital.Anf. 38 Kulturminister () replik:Fru talman! Jag kan bara konstatera att dagens re-gering omfattar till de grundvärde-ringar som handlar om moderbolagets behov av attäven i fortsättningen vara ett statligt företag.Det viktiga för är att med stöd av de nyaägardirektiven genomföra en koncentration och enomstrukturering. Vi fick en rapport om hurlångt företaget har kommit. Den är helt offentlig,. Jag har inte sett den omnämnd i någontidning.Det som kommer att redovisas senare kommer sä-kert att vara problematiska siffror. Det kommer attfinnas fler problem att lösa. Det viktiga är att vi kän-ner ett gemensamt ansvar att se till att fårmöjlighet att fullfölja det uppdrag har. Re-geringen kommer att återkomma till medförslag om detta.Anf. 39 ():Fru talman! Det mesta är väl vid det här laget sagti denna debatt, men låt mig ändå göra några kom-mentarer.För det första delar jag - ordför-anden i utskottet - uppfattning att det nu vore mycketoklokt att avbryta den utbyggnad av den nya teknikensom pågår. Det är inte heller det vi ska ta ställningtill. Det ska vi diskutera i lugn och ro först när rege-ringen lägger fram sitt förslag i anledning av betänkande.För det andra är inte berett att med-verka till att riskera att vi låser in i en gam-mal, omodern och dyr teknik för lång tid framåt.Tvärtom bör vi se till att det analoga nätet, som ärdyrt att driva, kan släckas så fort som möjligt.För det tredje vill att public serviceska ha en framtid i en ny, effektivare och billigareteknik. Flera har sagt att alla hushåll ska hatillgång till denna nya teknik.För det fjärde - som ingen ännu har nämnt - skadet bli möjligt att också ha regionalasändningar med hjälp av effektiv ny teknik.Allt detta skulle vi riskera om vi nu gör någradrastiska vändningar och avbryter det som vi nu job-bar med. Då riskerar vi att hamna i en situation därIT-utbyggnaden görs på bara för marknaden intres-santa områden. Det är vi inte beredda att medverkatill.För att digitaltekniken ska ha en framtid har en nyckelroll för att uppfylla tillgänglighetenför alla - också de regionala sändningarna. Det ärnaturligtvis beklagligt att det inte har gått bra.Jag är oroad för att har hamnat i ekonomis-ka svårigheter. Jag utgår från att även kulturministernär oroad. Det är då nödvändigt att vidta åtgärder. Vitycker att omorganisationen, omstruktureringen, ärnödvändig, och det är nu nödvändigt att koncentrerasig på kärnverksamheten.Det har också i debatten pratats om monopol.Centerpartiet är inte för monopol. Att nu avbryta ochprivatisera innebär bara att byta ett monopol mot ettannat monopol. Privata monopol kommer inte att brysig om de olönsamma hushållen.Det är bra att utskottet har tillstyrkt regeringensförslag om en kreditgaranti, med en förlängning avlöptiden till . Då hinner åt-gärdsprogrammet få fullt genomslag, och riksdagenfår då tid att i lugn och ro ta ställning till den kom-mande framtiden för radio och TV och den nya tekni-ken.Jag vill fråga kulturministern om hon är beredd attse till att verkligen kan nå av hus-hållen. Till det krävs mer resurser.Fru talman! Jag ber att få yrka bifall till förslaget iutskottets betänkande.Anf. 40 () replik:Fru talman! Varför ska det vara så svårt att förståatt marknätet inte är förutsättningen för att skaparegionala sändningar? De utbyggnadsplaner man nupratar om anger fyra nät med en utbyggnad till 98 %och två nät med en utbyggnad till . Däremot kansatellitsändningar klara betydligt fler kanaler ochdessutom täcka in hela . Det påpekade det avdet statliga Rymdbolaget delägda redan i oktober förra året.De ligger alltså till grund för denanalys som KPMG gjorde åt på Kulturde-partementets uppdrag . Man talar inte omnågot heltäckande. För marknätet talar man om 98 %.Det behövs t.ex. satellit för att klara de sista två pro-centen. Det är tekniskt alldeles uppenbart.Anf. 41 () replik:Fru talman! Jag vet inte vem det är som har svå-rast att förstå.Det har sagts tidigare från talarstolen att det äromöjligt att klara alla hushåll, ekonomiskt och effek-tivt, med hjälp av parabol. Då är svaret givet att vimåste ha ett digitalt marknät. Det är bra av flera skäl.Det ger också möjligheter att få ytterligare ett alter-nativ - en mångfald, en konkurrenssituation - sominte kan vara bra för någon annan än för TV-tittandehushåll.Anf. 42 () replik:Fru talman! Jag delar synpunkten om mångfalden.Men satellitbolagsföreträdarna förstår inte varför justen parabol i otillgängliga områden skulle bli såmycket dyrare än en sprötantenn. Priset för boxen blirju detsamma, oavsett vilken distributionsform manhar för de TV-program man tittar på.Anf. 43 () replik:Fru talman! Det är först i en situation där en privatmarknad reglerar och styr allt detta som det går uppför de hushåll som ligger illa till vilka konsekvenserdet får kostnadsmässigt och vad det innebär för demöjligheter man då har att se public service-TV ochkvalitetsprogram.Anf. 44 Kulturminister () replik:Fru talman! Jag ska bara kort svara på AgneHanssons fråga. Det viktiga med det digitalamarknätet är som sagt att i princip alla hushåll skakunna nås av television. finns en restrik-tion eftersom public service inte når riktigt alla hus-håll på grund av olika tekniska och geografiska olä-genheter. Ambitionen är att nå i princip alla hushåll.Hur man löser det och hur tidtabellen exakt ska se utska vi återkomma till i form av konkreta förslag efterbehandlingen av betänkande.Anf. 45 ():Fru talman! Jag noterar med tillfredsställelse detkulturministern säger. Jag ser fram emot att möta dehär förslagen i kammaren och diskutera och debatteradem.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §. )7 § betänkande 2001/02:KrU8Ungdomspolitik.Anf. 46 ():Fru talman! I motionen 2001/02:Kr425 har Mode-rata samlingspartiet givit uttryck för tveksamheten attforma en särskild ungdomspolitik.Det kan inte vara rimligt att föra samman ett stortantal människor bara med hänsyn till ålder. Alla somhänförs till gruppen är enskilda individer och därförmåste det vara fel att försöka kollektivisera enbartefter ålder.Vi ger uttryck för detta i reservation 2, vilken jaghärmed yrkar bifall till. Självfallet står jag bakom allaModerata samlingspartiets reservationer men för tidsvinnande yrkar jag bifall enbart till reservation 2.I stället för att försöka kollektivisera dem som förtillfället är unga så måste vi se till var och en av våraungdomar, så att deras drömmar och önskningar sålångt möjligt kan förverkligas.Varje individ har naturligtvis sina drömmar, öns-kemål och egna förutsättningar. Jag hoppas och troratt alla, i varje fall de flesta, delar min uppfattning idetta avseende. Det är detta som gör en särskild poli-tik för en stor grupp orimlig.Fru talman! I stället måste vi naturligtvis arbetaför en samhällsutveckling där våra unga kan få justsina drömmar och önskemål så långt som möjligtuppfyllda. Det sker inte genom gemensamma storakollektiva system vare sig inom skolväsendet ellerinom föreningslivet.Vad gäller utbildning är det naturligtvis valfrihet ival av såväl skola som utbildningsväg som ger förut-sättningar för den enskilde unga individen. Alla ärinte lika, och därför måste strävan vara att utformavåra utbildningsmöjligheter på så sätt att det passarvar och en efter vars och ens förutsättningarFru talman! Det är inte så att våra unga är på nå-got sätt mindre intresserade av politik än vad tidigaregenerationer varit. Det är nog i stället så att intressetoch engagemanget är större men möjligen inte förtraditionell partipolitik. Det är inte de ungas fel, utandet är rimligen så att det gäller för partierna att mötavåra ungdomars inställning.Tron att det går att organisera fram ett ökat intres-se är naturligtvis fel väg; det är innehållet som fångarsåväl unga som gamla för idéer och gemensammaintressen.Fru talman! Vi har i vår motion 2001/02:Kr425givit uttryck för vår tveksamma inställning till storaorganisationer som försöker ge röst åt alla ungdomar.Organisationer som ochLandsrådet för ungdomsorganisationer för-söker nog göra ett så bra arbete som möjligt. Det ärbara det att det inte är möjligt att samla alla ungdom-sintressen under samma tak.Naturligtvis är det omöjligt för en organisationsom för ungdomsorganisationer,LSU, att balansera olika intressen hos våra olikaungdomsorganisationer.Av naturnödvändighet blir naturligtvis någon ellernågra organisationer förfördelade när LSU har attavge t.ex. ett remissyttrande, eller också blir yttrandetså intetsägande att det är helt ointressant. Organisa-tionen kommer därför att enbart bli en del av Organi-sations- och Bidragssverige.Lika svårt måste det vara för iStockholm att veta vilka önskemål som finns runtom ilandet. Självfallet är ungdomarnas behov och önsk-ningar olika i storstäder, tätorter och på landsbygden,likväl som det är skillnad i landets olika delar pågrund av tradition och förutsättningar.Det är därför viktigt att frågor som berör ungdo-mar hanteras nära och i samverkan med såväl icke-politiska ungdomsorganisationer, stora och små, somtraditionella organisationer.Fru talman! Jag tror att det är viktigt att nu finnanya former för unga människors engagemang. Jagtror inte att det går genom att inrätta fler kommissio-ner eller delegationer.Jag tror att det viktigaste är att lyssna på ungamänniskor. Det gäller oavsett om det är en av statenorganiserad verksamhet eller om det är en yttersttillfällig rörelse. Naturligtvis är varje individ viktigoch har rätt att få föra fram sina åsikter och få respektför detta.Det är inte så att intresset för deltagande i allmän-na val har minskat - valdeltagandet bland första-gångsväljarna vid förra valet var högre än genom-snittet. Därtill ska läggas att det är betydligt fler ungamänniskor som har deltagit i någon form av politiskmanifestation som bojkott eller skrivit på någon pro-testlista.Fru talman! I ett särskilt yttrande behandlar vifrågan om åldersgränser. Vi anser att det är svårt attfinna någon enhetlighet, för olika åldersgränser harolika syften:- att skydda barn och unga, t.ex. genom åldersgrän-ser vid biografbesök- rättigheter, som att få föra framsina synpunkter vid vårdnadsutredning och att fåköra moped vid 15 år- skyldigheter, som att vara straffmyndig vid 15 åroch att vara värnpliktig till 47 år.Frågan om olika åldersgränser innehåller en delfrågeställningar. Det är därför bra att det nu sedannågra veckor finns en särskild utredningsman somska granska så att ingen ska diskrimineras på grundav ålder.Anf. 47 ():Fru talman! Propositionen 1998/99:115 På ung-domars villkor - ungdomspolitik för demokrati, rätt-visa och framtidstro togs fram i samarbete mellanSocialdemokraterna, i står fortfarande bakom propo-sitionens inriktning, med betoning på en generell,sektorsövergripande och målstyrd ungdomspolitiksom inkluderar uppföljning och analys. Den nya ung-domspolitiken slogs fast i betänkandet1999/2000:KrU4.Vänsterpartiet står bakom dagens betänkande medett viktigt undantag, nämligen behandlingen av ål-dersgränser för ungdomar - läs: vuxna, myndigaungdomar.