prot · GQ0939 · 2002-12-18 00:00:00 — Utsläppen borde däremot minska. Ris-ken för torrår och stränga vintrar kvarstår, och ska stänga välfungerande, rena och säkra svenska kärnkraftverk som ger en stabil tillgångtill el. Regeringen hoppas att man snart ska hitta ersättning för av densvenska energiproduktionen - kanske genom att bygga många fler förfulandeoch störande vindkraftverk, kanske genom att elda lite mer biobränsle i ettcertifikatsystem som ger böter åt den som inte köper sin kvot av grön el ellerkanske genom att köra i gång oljeeldade värmekraftverk som de gamla av-stängda turbinerna i eller Stenungsund.Vi däremot, fru talman, avvisar inte tanken på att vi kan behöva ny kärn-kraft i framtiden.Det som inte syns finns inte, säger ett gammalt talesätt. Men det är tyvärrinte sant. Det som inte syns, i alla fall inte till en början, är ju de ökadeut-släpp som kommer att bli följden av detta energipolitiska ställningstagandeeftersom vi importerar energi producerad av smutsig olja och kol.I nuläget importerar vi energi i en sådan mängd att det motsvarar femkärnkraftverk. Praktiskt nog ska det ske en bedömning av de miljömässigakonsekvenserna först efter det att hela är stängt. varnar dock den statliga för effekten av stängningenav . Det finns en klar risk för elbrist under torrår, speciellt iSyd-och . Utsläppen beräknas öka med koldioxidbara vid avstängningen av . Multiplicera sedan detta med allakärnkraftsreaktorer vi har i , och vi kan förstå att detta är enmiljöför-störare utan all like.Praktiskt nog syns inte de ökade koldioxidutsläppen i statistik.Energi som är importerad har statistiskt sett inga utsläpp. Häpp, ett utsläp-pens svarta hål är bildat - så praktiskt!Regeringens energipolitik har i all sin luddighet lyckats reta upp oss somär för en fortsatt användning av kärnkraft som de som är emot i alltväsentligt är sura. Kärnkraften ska enligt regeringen avvecklas snabbt mensamtidigt i allt väsentligt vara grund för en svensk energipolitik under denärmaste 30-40 åren - fast det finns det ju ingen politisk majoritet för, sägerGöran Persson.Fru talman! Det är inte alltid lätt att vara en tydlig opposition när det är såoklart vad regeringen egentligen vill och föreslår.Fru talman! När det gäller stängningen av är villkoret attkraftbortfallet ska kompenseras inom angiven tid inte uppfyllt, i synnerhetinte om elkonsumtionsökningen tas i beaktande. Risken för effektbrist redan idagsläget är mycket hög. Den skulle givetvis bli större om skullestängas och inga andra åtgärder vidtas.En stängning av medför påtagligt negativa effekter för mil-jön, för klimatet, för ekonomin och för våra viktiga företag. Elpriset kommeratt öka ytterligare vid en eventuell stängning. Även en marginell ökning kanfå allvarliga återverkningar och konsekvenser för den elintensiva industrin iSverige.På uppdrag av i utförde , alltså förraåret, en studie för att undersöka i vilken mån luftmiljön i påverkas omkraften i en av kärnkraftsreaktorer ersätts med importerad elproducerad i ett fossilbaserat kraftverk i . Studien är mycket intres-sant. Den visar att utsläppen av kväveoxider skulle öka med perår. Svaveldioxider skulle öka med . Dessa utsläpp skullemedföra en ökning av kvävenedfallet med och svavelnedfallet med460 ton bara över Skåne.Denna rapport från i är en av många som varnar förde stora negativa konsekvenser som kommer att uppstå vid en eventuellstängning av andra reaktor. Vi kan konstatera att en stängning avBarsebäck 1 har haft påtagliga negativa effekter för miljön och ökar riskenför klimatstörningar. En stängning av kommer att ytterligareförvärra miljöbelastningen.Fru talman! Vi måste bryta detta dödläge. Vi måste ta oss ifrån det över20 år gamla beslutet som lägger en död mans hand över hela energi-politik. Det påverkar jobb, det påverkar ekonomin och det påverkar miljön.Bryt upp det gamla energibeslutet, ta bort tankeförbudet, tillåt ny kärnkraftoch tillåt forskning framför allt om den nya tekniken och framtiden!Fru talman! Jag står bakom alla reservationer i det här ären-det, men jag vill yrka bifall till reservation nr 4.Anf. 4 ():Fru talman! Julen står för dörren. Den ska vi nog klara vid brasans skenoch med varma element. Men sedan... Om det knäpper till ellerfebruari och blir verkligt kallt kan det bli mycket kallt, så kallt att det intehjälper med långkalsonger och så ont om effektiv energi att industrin tvingasatt stå stilla.Vattenkraften, som ju står för hälften av elproduktionen i vårt land, har iår haft dålig tillrinning, den lägsta . Det är ett extremår. Bristen påvatten i kraftverkens magasin kräver elimport som riskerar att öka koldioxid-utsläppen i vårt land med 20 %.Fru talman! Vikten av en långsiktig och stabil energiförsörjning är avgö-rande för en framtida tillväxt i . menar att inrikt-ningen måste vara tydlig mot en ökad andel förnybar och inhemsk energi,och energipolitiken måste vara långsiktig. Spelreglerna måste ligga fast, bådevad gäller skatter och bidrag, så att alla kan kalkylera för framtiden och vetaatt de kalkylerna håller. Konkurrensförutsättningarna för svensk industrimåste också vara goda.I dag känns det inte tryggt i . Kylan är på väg att tränga in. Ävenom det är ett extremår är risken uppenbar för både el- och effektbristframöver. Den energipolitik som regeringen presterar tillsammans med sinastödpartier är varken genomtänkt eller långsiktig. Jag tycker att det är gra-verande att regeringen har lagt fram en budget som sträcker sig framåt itiden. Så kort överblick har man. Det är inte lätt att vara vare sig producenteller konsument på elmarknaden . Vem vågar investera i nya produk-tionsalternativ? Och vad ska en företagare i den elintensiva industrin tro omframtiden? Vad kommer elen att kosta? Är det bättre att driva näringsverk-samhet någon annanstans i eller i världen, ett ställe där man kan fåbesked om vad som gäller ? Länder med långsiktig planeringfinns runtomkring oss.Fru talman! har begärt att få ta upp detta ärende som aktuelldebatt för att debattera just hur ska få ett långsiktigt hållbartenergi-system. Man blir en smula förvånad. Det är ju som tillsammansmed Socialdemokraterna och har träffat den uppgörelse somska uppnå just detta. säger att det går för långsamt. Vems felär det? Det är just bland annat som är ansvarigt för att vi är därvi är just . Man kan dock undra något över det maktpolitiska spelet. NärCenterpartiet tvingas väcka en motion där man ber regeringen återkomma ivår med de ekonomiska förutsättningarna för visar det att man fak-tiskt inte visste att regeringen skulle lägga fram en ettårsbudget. Det framstårför mig som ett märkligt sätt att bedriva samarbete på, långt borta från dentillit, ömsesidiga öppenhet och det förtroende som jag tycker bör prägla ettsamarbete.Fru talman! Bristen på en genomtänkt och långsiktig energipolitik fattasoss. Sanningen är att energiuppgörelsens partier har tappat greppet. Det finnsingen helhetssyn. Man tillsätter den ena utredningen efter den andra medförhoppningen att någon ska hitta en bra lösning. Redan innan den så kalladeSNED-utredningen, som utreder den framtida energibeskattningen, harkommit med sitt slutbetänkande planeras det för en ny parlamentarisk utred-ning. Egna visioner lyser med sin frånvaro, och energipolitiken fortsätter attvara fragmentarisk.Detta faktum har också strypt tillväxten av de miljövänliga alternativen.Det är alarmerande att måste rikta skarp kritik mot densvenska regeringen för att denna inte lever upp till de krav på miljökonse-kvensbeskrivningar som gemenskapen har fastställt. Den politik som har förtshar resulterat i att koldioxidutsläppen i norra har ökat. När Barse-bäck 1 stängdes ersattes elproduktionen med import av kolkraft från framförallt . Det är sanningen. Är Socialdemokraterna, ochCenterpartiet nöjda med detta resultat av sin förda politik? Jag är mycketbekymrad över att tillhör busarna i ligan - de som inte reducerar utanökar sina koldioxidutsläpp.Fru talman! Att säkra energiförsörjningen i närtid och på lång sikt handlarvårt uppdrag om. Då måste vi se till att klimatfrågan står i centrum för lös-ningen. Att trygga elförsörjningen och handla så att koldioxidutsläppenminskar är de viktigaste utgångspunkterna för energipolitiken. Det får aldrighända att stängs av för att ersättas av kol- eller oljeeldad kraft.Att stänga en reaktor är detsamma som att öka koldioxidutsläppen med likamycket som 1,1 miljoner släpper ut om de körs 1 500mil, 1,1 miljoner. Är det detta som energiuppgörelsens partier är beredda attgöra?Båda de konsulter som tittat närmare på stängningen av kon-staterar i sina rapporter att vid en stängning kan inte elförsörjningen garante-ras . Det är framför allt effektbalansen som brister. Konsulterna kon-staterar också att en stängning kommer att innebära ökad import av kolkraftfrån förmodligen mestadels men även från andra länder. Man kanvisserligen säga att merparten av produktionen och utsläppen av koldioxidsker utanför gränser, men för gör det ingen skill-nad. Vi har inte bara ett nationellt ansvar vi har ett globalt.Vid stängningen av efterlyste vi kristdemokrater en ordentliganalys både av de miljömässiga och de samhällsekonomiska konsekvensernaav ett stängningsbeslut. Sådana fanns inte på bordet. Men majoriteten i dennakammare valde ändå att fatta beslut. När beslut om ska fattas iriksdagen i vår måste både de miljömässiga och de samhällsekonomiskakonsekvenserna vara fullständigt genomlysta. Kan näringsministern i daglova att detta kommer att vara fallet inför beslutet?Fru talman! menar att vi måste agera klokt och intedumdristigt både i närtid och på lång sikt. Vi måste också våga de medvetnaframtidssatsningarna. ligger i framkant inom forskning och utveck-ling av solcells- och vätgasbaserade system. Det är två forskningsområdensom kan bli mycket betydelsefulla om de också genererar en offensiv pro-duktutveckling. Här vill satsa för attkomma framåt till en marknad som hungrar efter förnybar energi på mark-nadsmässiga villkor. Dessutom kan en betydelsefull exportmarknad liggainom räckhåll. kommer tre vätgasdrivna bussar att rulla runt iStockholm och i ytterligare åtta europeiska städer. villverka för den sortens långsiktiga framtidslösningar som strävar mot att mini-mera fossila bränslen och maximera förnybara.Fru talman! Vi ska självfallet alla släcka lyset när vi inte behöver ha ljus,och vi ska stänga av våra hushållsapparater. Men vi måste också inse att föratt vi ska ha ett sjudande näringsliv och värme i våra hus måste de långsiktigalösningarna fram. Det ansvaret vilar tyngst på regeringen medstödpartier.Fru talman! Jag står bakom alla reservationer, menjag vill yrka bifall till reservation nr 2.Anf. 5 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall till våra reservationer 3 och5, fast jag står naturligtvis bakom alla våra reservationer.Jag vill också börja med att vända mig till angående höjdfastighetsskatt på miljöinvesteringar. Det är någonting som förlänge sedan fick igenom i förhandlingarna med regeringen, men regeringenhar sölat lite grann med att göra någonting åt det. Det är någonting som skaträda i kraft. Familjen med elvärmen som talade om kan nogganska tryggt investera i ett annat elsystem.I 1997 års energiuppgörelse sägs att energin ska användas så effektivtsom möjligt. Men det slösas lika mycket med el nu som 1997, och det endasom har hänt är att Nuteks program för effektivare energianvändning i detnärmaste har försvunnit. Om regeringen, och menarallvar bör de kanske överväga att skapa en ny myndighet för energieffektivi-sering eftersom ändå har så många roller, uppdrag ochinbyggda konflikter.I förbrukade vi nästan per capita år 2000.Det är 2,6 gånger mer än genomsnittet i EU-länderna. Där förbrukas per person. Det beror inte på industrin - det finns faktisktindustri i andra länder också. Det beror inte på klimatet - det är ingen storskillnad på klimatet i norra och i där de flesta svenskarbor. Skillnaden är att vi slösar med el.Ett av de många sätten vi slösar med el är att vi använder den till värme.Det innebär att elförbrukningen blir mycket ojämn över året, och det ställerkrav på extremt hög kapacitet och överföringskapacitet vart tionde år.Det är samhällsekonomiskt slöseri med en överutbyggd elsektor. Men vadvärre är är att det bäddar för en elkris. På en perfekt marknad uppstår intebrist, bara höga priser. Men på vår slutkundsmarknad kan det bli både brist,höga priser och effektbrist med bortkoppling och ransonering som realistiskahot. De flesta elkunder har mer eller mindre fast pris - helt oberoende avspotpriset. Det gäller både hushåll och industrier. De har ganska obetydligaincitament att minska sin elförbrukning.Kombinationen av oligopol, en felbyggd marknad och mycket elvärmeskapar en farlig instabilitet. Däremot har kärnkraftsavvecklingen nästan ing-enting med saken att göra - om man nu talar om Barsebäck.Flera partier vill nu uppskjuta avvecklingen - efter attThorbjörn vann valet på att lova att inte starta just medhänvisning till höga elpriser på grund av torrår. Vi kan inte göra någonting åttorrår, men vi kan göra någonting åt vår elförbrukning.Det sägs också energiuppgörelse att stränga krav ska ställas påsäkerhet vid användning av all energiteknik. Detta gäller helt klart inte densvenska kärnkraften. Hur säker den är vet man inte. Någon genomgripandegranskning av reaktorsäkerheten har inte förekommit sedan 1979 års reaktor-säkerhetsutredning. Den nu pågående utredningen som förebådades av An-ders 1998 och som kom i gång är att döma av di-rektiven inte den stora utredning som behövs. Jag vill föreslå tilläggsdirektivtill den utredningen.Om svensk kärnkraft är så säker i en internationell jämförelse - bevisadet! Vilar den moderata, folkpartistiska och kristdemokratiska övertygelsenom att är säker på någon annan bevisning än att dessa partier bru-kar påstå det? Även om vi inte vet mycket om hur svensk kärnkraft står sig iinternationell jämförelse vet vi att aldrig har varit i närheten av desäkerhetsmål som sattes upp av och , nämligen att denberäknade sannolikheten för härdsmälta är 1 på 100 000. Olika preli-minära studier har visat på att sannolikheten är 10-30 gånger högre för deäldsta reaktorerna. Orsaken till detta är pinsamt enkel: När reaktorerna bygg-des snålade med säkerheten så att det bara finns två oberoende el-matningar, medan andra likadana reaktorer har fyradubbel säkerhet. Men defår köras i alla fall. tålamod verkar oändligt.Oskarshamn 1 har rustats och moderniserats för mer än 3 miljarder föratt möta moderna säkerhetskrav. Om det lyckas vet vi inte, men om det lyck-as anger det storleksordningen för vad det kostar att rusta en redan från bör-jan föråldrad reaktor. Då ska man minnas att 1 är vår minstareaktor och att kostnaden för stillestånd tillkommer. har 1 inte producerat el ens halva tiden.Barsebäck har en minst sagt svag lönsamhet . Den kan inte bäraupp en upprustning på flera miljarder. Det enda skälet till att den körs ärKärnskraftsinspektionens rabatt på säkerhet. Det är helt logiskt att motsätter sig en europeisk harmonisering av kriterierna förkärnkraftssäkerhet. En sådan harmonisering kunde ifrågasätta både inspek-tionens beslutsgrund och ett antal faktiska beslut.Barsebäck 2 bör stängas genom att gör sittjobb och ställer moderna säkerhetskrav. Den bör också stängas på ekonomis-ka grunder.Miljöpartiet, som har siktet inställt på avveckling av all kärnkraft, vill sehöga säkerhetskrav och miljöskatt på kärnkraft som huvudmetoderna för attuppnå detta. Vi tror inte på metoden att förhandla med kraftindustrin ommiljardersättningar och planer som sträcker sig över flera decennier. Vi villöka skatten på kärnkraft eftersom den är mycket miljöfarlig. Uranbrytningenproducerar enorma mängder giftigt avfall. Avfallsfrågan är inte löst. Tjerno-byl har visat vad som kan hända när olyckan är framme. Den händer inte ofta,men den kan hända här också.Den svenska kärnkraften har producerat en förskräckande serie allvarligaincidenter där ett eller flera säkerhetssystem har slagits ut.Kärnkraften är på väg ut. Det kan visserligen hända att bygger enreaktor till, men detta är långtifrån säkert. Vad som däremot är säkert är attSverige har mest kärnkraft per capita i världen. Tätt efter oss kommer Frank-rike och sedan ingenting.Det är som är ovanligt. I nuvarande EU finns det två länder somhar avvecklat sin kärnkraft, och det är och - båda som re-sultat av folkomröstningar. har även avvecklat sin kärn-kraft. och har beslutat om slutdatum. I pågåravvecklingen för fullt även om den inte har beslutats. Av de kommande EU-länderna har skrotat sina kärnkraftsbyggen efter folkomröstning. I USAär det en reaktor beställdes.Kärnkraften har ingen framtid. Det är inte frågan om ifall den ska av-vecklas, bara när.Vad gäller det långsiktiga energipolitiska programmet konstaterar jag attregeringen har valt att tillsätta som utredare. Han är vd förSvensk , en organisation som ägs av kärnkraftver-ken. Han är alltså betald av kärnkraftsindustrin, medan han opartiskt skautreda energiframtid. Mer behöver kanske inte sägas.Diskussionen om huruvida ska vara statligt eller privat tyckerinte jag är särskilt viktig. Utskottsmajoriteten hävdar att skaförbli istatlig ägo och vara ett verktyg i energiomställningen - omställningen avvadå, till vadå? Det är tydligen till mer brunkol och stenkol och ännu merkärnkraft, att döma av hur bolaget faktiskt agerar.Utskottsmajoriteten försvarar agerande i med att detinte är olagligt i och tillfogar djärvt att man vill framhålla viktenavatt följer den miljöpolicy och den etiska policy som företaget fast-ställt. Detta är att abdikera från ägaransvaret. Det kan inte vara direktionensensak att fastställa företagets mål och inte heller dess ensak att döma omdessa mål har uppfyllts.Saken är den att avviker från den svenska regering-ens energi- och miljöpolitik, utan att kunna redovisa någonting positivt igengäld. har förvisso blivit en aktör på den europeiska marknaden,men varför är detta över huvud taget ett mål? Vi i vill ha merkonkurrens, inte en utveckling mot ett fåtal dominerande bolag i Europa.Så länge staten äger måste staten ta sitt ägaransvar och slutafördriva folk från sina hem för att bryta den extremt smutsiga och onödigabrunkolen.År 2001 släppte ut nästan koldioxid, enligt sinhållbarhetsredovisning. Som jämförelse kan nämnas att hela släpperut koldioxid per år.En självklar följd av att har engagerat sig på detta sätt är attVattenfall kommer att lobba för att bevara de förmånliga villkoren för stenkoloch brunkol i och därmed motsätta sig genomförandet av en effek-tiv klimatpolitik där, i och i hela EU.Å andra sidan finns ingen poäng i privatiseringen av , som deborgerliga partierna förespråkar. Varför skulle ett privat förväntasuppträda mer etiskt och miljömedvetet än ett statligt? Problemet är att Vat-tenfall är för stort för att kunna styras ordentligt.Frågan om Hornos framtid är viktig, inte bara för dem som bor i för utvecklingen där utan också på grund av att det är flera byar somriskerar att utsättas för samma sak. Det finns en hel rad byar som riskerardetta. Det är därför angeläget att det vidtas åtgärder för att förhindra upprep-ningar av det som har hänt. När det gäller agerande är detytterst den som bär ansvaret för den framtida utveckling-en.För det första bör regeringen utreda om ett stopp för brunkolsbrytningenoch ett bevarande av byn innebär att bryter mot de kontraktsom bolaget är bundet av och vilka följder detta i så fall skulle få. Kan Hornoräddas utan att begår något kontraktsbrott tycker jag att regeringenska tillse detta på lämpligt sätt genom ägardirektiv eller annat.Det har gått väldigt långt med Horno, så det är tveksamt om byn kan räd-das, men jag anser att den ska göra vad den kan och seom byn kan räddas.För det andra måste regeringen se till att liknande situationer inte upp-kommer . Den måste tydliggöra de statliga företagens etiska för-hållningssätt. De här frågorna måste få mycket större fokus i framtiden.Anf. 6 () replik:Fru talman! Jag hittade en sak i anförande som jaghöll med om, och det var agerande i när det gälldebrunkolsbrytning. Vi är flera som är överens om att det är ett ytterst olämpligtuppträdande, och vi vill på alla sätt se till att det inte upprepas. Vi iFolkpar-tiet tror däremot att det nu är för sent att göra någonting mer för byn ,som är det exempel vi har talat om. I fortsättningen måste man absolut se tillatt lever upp till de etiska krav som vi har rätt att ställa på dem.Självfallet är det, precis som sade, regeringens ansvar ochingen annans. Där är vi överens.Sedan delas våra åsikter. sade: All industri är likadannär vi jämför till exempel ett snittvärde för energiförbrukning i och iSverige. Det är inte så. Svensk industri har en mycket större del som är justelintensiv. Det ser inte ut på samma sätt, och där har vi en av förklaringarnatill att det går åt mer el i Sverige.Sverige är stort. Jämfört med har vi väldigt långa sträckor där viska ha kommunikationer. Det är till exempel tåg, som gillar, somsåvitt jag vet drivs med energi från elkraft. Vi kanske ska ta tillbaka ånglo-ken, men där används ju brunkol så det kanske inte är att föredra.De nya satsningarna, till exempel ny teknik och 3 G, är inte heller gratisvad gäller energi. Såvitt jag minns kommer all den energi som går åt till justden nya tekniken att motsvara ett helt nytt kärnkraftverk.Ingegerd Saarinen sade att kärnkraften inte har någon framtid utan att detöverallt går en våg av nedläggningar, nere i och ute i världen. Dålyssnar vi med olika öron och ser olika rapporter.Enligt de rapporter jag har sett byggs det ungefär 35 nya kärnkraftverkruntom i världen . I , ett land som ligger mycket nära, har denfinska just beslutat att tillåta ny kärnkraft om man är intresserad avdetta. Jag har sett en uppgift - den kan vara felaktig, men jag har läst den ieninternationell rapport - att just har annullerat sitt beslut omattlägga ned och avveckla kärnkraften och i stället är intresserad av att bygganytt.Anf. 7 () replik:Fru talman! Svensk industri är elintensiv - det stämmer. Vi har en mycketelintensiv industri i , men det finns elintensiv industri även i andraländer.Det är egentligen inte den elintensiva industrin som är det stora problemetför svensk elmarknad. Om man tittar på när det kan bli elkris ser man att detär under vissa vinterdagar. Det som då är problemet är inte den svenska elin-tensiva industrin, utan elvärmen. Det är de som har elvärme som ökar sinkonsumtion dramatiskt under kalla timmar och kalla dagar. Om vi vill ha enbra elmarknad måste vi alltså minska antalet hus som värms med el.Att utöka elvärmen har varit en medveten politik av regeringen sedankärnkraften började byggas och man fick ett stort överskott. ser vi effek-terna av det. Någonting måste göras åt det, och det måste ske , med godaincitament.Anf. 8 () replik:Fru talman! Jag tror inte att vi kommer längre än så i den diskussionen.Men låt oss inte glömma att är ett stort och kallt land, och det harsjälvfallet betydelse för hur mycket el och energi vi gör av med. Det gällerkommunikationerna, som vi talade om . Vi måste se verkligheten somden faktiskt är.Att vi stänger kärnkraftverk är inte det som har med miljön att göra, sägerIngegerd Saarinen. Att vi stänger kärnkraftverk har en mycket stor negativinverkan i fråga om dålig miljö och ökade utsläpp. Sedan kan man tycka attannat är viktigare än just miljön. Vi i tycker att det är mycketväsentligt att ta upp det.Jag pratade tidigare om att i med hjälp av SMHIhade utfört en studie där man undersökte luftmiljön i . Där visade manatt det innebär en ökning av kvävenedfallet med och av svavelned-fallet med enbart i att stänga 1.Fru talman! Vi har ibland olika statistikuppgifter, men jag tror att statensenergimyndighet, i och inte har hittat på någrasiffror. Detta är det faktiska utfallet av att elda med kol och olja i ställetföratt använda den rena, säkra svenska kärnkraften. Då får vi de här konsekven-serna.