prot · GQ0913 · 2002-11-07 00:00:00 — antog innan sommarenförslaget att regeringen tillsammans med näringen skautarbeta ett program för ökad användning av träråva-ran i byggnationer och på andra områden där dennaråvara är lämplig.Det är viktigt att vi snabbt får fart på detta arbete.Branschen väntar på initiativ, och regeringen harintresse av att sätta programmet i sjön. Det kommernämligen att skapa många nya arbeten i träindustrinoch skogsbruket - i regioner som normalt har svårt attklara tillväxt och befolkningsutveckling. Ökad an-vändning av träprodukter minskar dessutom vårautsläpp av koldioxid.I både och har man redan färdigaprogram för ökad träanvändning. Stora byggnadersom Sibeliushallen och flygterminalen i Gardemoenhar byggts i trä. I våra grannländer driver man påvidareförädlingen och designen av träprodukter - ialla led. I är företagare och fack överens omatt det behövs något av en kampanj för att öka träan-vändningen.Avgörande och viktigt är naturligtvis att myndig-heter och kommuner går i bräschen för den här ut-vecklingen. Det är ju en märklig situation att ,ett land som har träråvaran inpå knutarna och somkänner av den i ryggraden och vet hur mycket denbetyder, ändå så länge har nonchalerat användningenav den egna inhemska produkten fullt ut. håller enändring på att ske. Vi har fattat beslut i . Jagmenar att det är viktigt att detta arbete kommer i gångoch att det verkligen blir resultat.Det finns alltså, fru talman, ett antal viktiga an-ledningar till en mer aktiv statlig näringspolitik.Anf. 232 () replik:Fru talman! Jag tänkte att jag skulle göra om detsvar som du, , aldrig fick till en fråga:Tror du inte att det faktum att vi har för många regler,och ibland krångliga regler, gör att bara stora företagsom har resurser också har möjlighet att ibland skosig på andras bekostnad - alltså att det skapar ilskahos små företag som på grund av resursbrist inte kangöra samma sak men som känner sig jagadeav myndigheter?Anf. 233 () replik:Fru talman! Ett kort och konkret svar: Jo, det trorjag.De stora företagen har naturligtvis mycket störremöjligheter än de små företagen att utnyttja ochkringgå system och att ha människor som arbetar medde frågor som de blir ålagda från olika myndigheter.De har också alltid mycket större möjligheter att hittaolika utvägar för att så att säga kunna spara undanpengar till företaget.Vi i tycker att det måste bli en an-nan situation. Vi vill ha större likheter - de små före-tagen ska alltså så långt som möjligt ha samma möj-ligheter som de stora. Dock vet vi att det alltid kom-mer att vara skillnader. Därför måste vi kanske hamer strikta regler för de stora företagen.Anf. 234 () replik:Fru talman! Om detta finns det alltså förslag omhur ni ska gå till väga? Jag kan inte minnas att jag harläst om det i det program om 121 punkter som publi-cerades när ni godkände att vara stödparti till rege-ringen.Anf. 235 () replik:Fru talman! Vi godkände inte att vara ett stödpar-ti, utan vi godkände att vara ett samarbetsparti - detär en väldigt skillnad.Vad jag från sida kan visa på är attvi faktiskt under hela valrörelsen ganska hårt har körtmed ett särskilt program, Företagsam Vänster. Därupptas ett antal konkreta punkter, bland annat omdetta med arbetsgivaransvar och sjuklön och om ge-nerationsskiften och 3:12-regler. Dessutom har vivarit aktiva i pomperipossafrågan, som kanske deflesta känner till.Anf. 236 ():Fru talman! Tyvärr är företagsklimatet bistert ivårt land. Allt färre företag startas, och alltfler verk-samheter flyttar ut. har 30 000 jobbförsvunnit från industrisektorn och det privata nä-ringslivet.Företagsklimatet handlar inte bara om regler, utanföretagsklimatet är också en fråga om attityder. Rege-ringens retorik är tyvärr ibland inte ens fagra ord, somsagts här i debatten. När det kallas för girighet atttjäna pengar skapas det knappast några positiva atti-tyder till företagare och till företagsamhet. Särskiltfarligt är detta när problemet just är att vi behövervara fler som arbetar och tjänar pengar både för osssjälva och våra familjer och för det allmänna meddess åtaganden.Företagsklimat betyder förutsättningar och möj-ligheter för att idéer och verksamheter ska kunnautvecklas. Bra verksamhet betyder helt enkelt ett braarbetsliv. När klimatet är bistert för företagsamhetblir det, som jag ser saken, också bistert för arbeteoch arbetsamhet.Kompetens, kunskap och idékraft står människorför vare sig det handlar om anställda eller det handlarom företagare. Det är dags att ta bort kategoritänkan-det. Jag menar att vi alla i en eller annan mening ärföretagare. Då ska vi också alla kunna vara myndigaatt arbeta även som egenföretagare. Det behövs enenklare företagsform, något som vi har blivit lovademen som vi inte har sett något av. Det måste bli enk-lare att skaffa sig F-skattsedel och att göra oss myn-diga att arbeta som egenföretagare.Egenföretagaren måste ges bättre möjligheter attklara av både vardag och risker. Det är oacceptabeltnär socialförsäkringarna missgynnar den som genomatt vara egen företagare redan har tagit på sig en stör-re risk.Varje företag som inte startas och varje idé sominte utvecklas står oss mycket dyrt i en föränderligvärld. Det går inte att vila på lagrarna.Vanliga människor måste kunna vara företagare.Krånglet måste mönstras ut. Priset är högt för varjepresumtiv företagare som gerupp eller som, i vissa fall, ser det som enda utvägenatt föra sin verksamhet vid sidan om.Ett gott företagsklimat måste ge utrymme för enstabil utveckling. Att bygga verksamhet, investera iframtida tillgångar och skapa värden måste vara bra.Det är farligt när detta misstänkliggörs eller betraktassom girigt. Det är dyrt när ägare eller företagare gåroch funderar på att flytta när företaget går bra ellerbehöver expandera.Våra lagar och regler ska skapa förtroende, intespä på negativa attityder. Företagare ska ägna energioch tid åt att utveckla produkter, finna kunder ochkämpa med konkurrenter. Det är mycket kostsamt närde i stället ägnar energi åt att kämpa med staten ochmed att uppfatta det allmänna som en fiende.Det är en uppgift för oss i denna kammare att ut-forma lagarna så att man kommer åt bedragare ochfifflare, inte så att lagarna används mer till att jagaentreprenörer och företagare annat än till det som vardet avsedda syftet med dem.Sverige anses vara bra för storföretag. Som jag sersaken är det mycket tveksamt. De stora företagenfinns världen över, och verksamheter flyttas lättöver gränser. Vi ser att det är mer verksamhet somflyttas ut än som flyttas hit. När huvudkontoren flyt-tar är det allvarligt, för då försvinner goda cirklar somger utrymme för nya företag.Bilden av storföretag är, tyvärr, fortfarande oftade stora och stabila tillverkande industriföretag somvarit tradition i vårt land. Så är det inte längre. Storfö-retagen är ofta kärnan i ett nätverk av en mängdmindre företag och många underleverantörer. Det ärsorgligt när vårt skattesystem riskerar att spä på ut-flyttningen och sätta svenskt ägande i strykklass.Återigen: När det gäller företag som ska finna detbästa stället att lokalisera sin verksamhet till handlardet inte om ett slags luftslott eller om organisa-tionstablåer, utan det handlar om människor som skatycka att det i valet mellan och andra länderär bra att finnas i vårt land.Vi behöver ett klimat som gör det attraktivt attstanna kvar och arbeta här och som gör att fler villflytta hit - även om man inte är född här och harnaturupplevelser högst upp på listan över fritidssys-selsättningar. Vad gör att en irländsk, italiensk ellertysk familj är beredd att flytta hit eller inte?Tjänstesektorn måste utvecklas. Det är tjänster viproducerar vilken produkt vi än säljer. Det är inte atthantera maskiner vi ska leva på. Det gäller också detjänster som av tradition produceras i offentlig regi.Här finns mycket utrymme att skapa ett bättre före-tagsklimat.Den svenska företagspolitiken går kräftgång. Närproblemet blir tillräckligt akut stiftas det undantags-lagar. Miljardärer får undantag, och riktigt rika flyttarsina företag till O-listan. Expertskatten innebär lockar hit utländska experter med skatterabattermedan vår egen kompetens flyttar ut. Svenskar fårinte sättas i strykklass!Det går att vända och ändra företagsklimatet. Detvisar politiken i många andra länder. Det är hög tidför vår regering att satsa på en politik för bättre före-tagsklimat. Många av de skatteförändringar som be-höver göras kostar inte mycket. Vinnare är de somarbetar, de som inte har arbete, pensionärer och desom ska vara verksamma . Gör vi intedetta är förlorarna de som inte har arbete, pensionäreroch alla andra som ska försörjas genom vår företag-samhet tillsammans med alla som arbetar i företagen.Anf. 237 () replik:Fru talman! Jag instämmer i att det är väldigt vik-tigt att se till att företag stannar kvar i . MenAnna Lilliehöök påstår att flödet av investeringarnästan bara går åt ett håll. Det stämmer inte. Inflödetoch utflödet av investeringar ligger på ungefär sammanivå, enligt ISA:s rapporter. har inflö-det till av utländska direktinvesteringar varitnågot större än svenska företags investeringar i utlan-det.Detta tycker jag i och för sig är positivt. Men detfaktum att så många utlänningar väljer att investera iSverige måste väl också visa att vi har ett förhållan-devis positivt företagsklimat i - eller vad trorAnna Lilliehöök?Anf. 238 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är bra att utlänning-ar vill investera i . Jag hoppas att de vill göradet ännu mer. Det som är lite tråkigt är att när ensvensk ägare vill köpa ett företag är det dyrare för densvenske ägaren än för en utländsk ägare. Det tyckerjag är en allvarlig fråga.En annan fråga som jag tycker är väldigt viktig atttitta på är vad som gör att människor som arbetar inteminst i stora företag världen över tycker att det ärattraktivt att flytta till , som tyvärr är litemörkt vissa årstider och lite ensamt här och där. Detär en stor uppgift att förbättra klimatet så att också desom arbetar i företagen ska vilja vara här, bo här ochverka här.Anf. 239 () replik:Fru talman! handlar det om globalisering äveni de här sammanhangen, men självklart vill vi jobbaför ett bra företagsklimat i . Det visas ocksåav att utlänningar faktiskt vill investera i ,vilket jag tycker är oerhört positivt. Där förväntar jagmig ett visst medhåll.Vi behöver ett bra företagsklimat, låga räntor, brakommunikationer, välutbildad arbetskraft, stabilapolitiska regler och så vidare. Vi behöver också enbra offentlig sektor där förskola, skola och stabilpolitik kan finnas med. Allt det här sammantagetbehövs för att ha ett bra näringsklimat. Det måste väländå hålla med om.Anf. 240 () replik:Fru talman! Men jag menar att det ocksåinom de områden som traditionellt i vårt land sköts avoffentliga institutioner gäller att skapa ett gott före-tagsklimat, att visa att det är positivt att sköterskansom vill starta eget faktiskt får en F-skattsedel ochinte bara får höra att hon har bara en uppdragsgivare,trots att hon har massor av patienter, och därmed intekan starta sin egen verksamhet. Jag tror inte att honuppfattar det som ett positivt företagsklimat.Anf. 241 ():Fru talman! , i dennakammare, från denna talarstol och med stark överty-gelse deklarerade statsminister inför talman-nen, kungaparet och folket att de många invandrarnasutanförskap är denna mandatperiods allt annat över-skuggande arbetsuppgift. Han sade att ansvaret ärgemensamt och att medverkan kommer att behövasfrån alla aktörer.Fru talman! Vår statsminister när historien skrivs att framståsom insiktsfull, modig och framsynt, förutsatt att dendeklarerade politiken också genomförs i praktiken.Förutsättningen för att lyckas med detta uppdragär en kraftfull tillväxtpolitik parad med en verknings-full integrationspolitik. Tillväxt och integration förut-sätter varandra. tillväxt förutsätter en mål-medveten storstadspolitik.Fru talman! storstäder inrymmer både ri-kedom och fattigdom. Våra storstäder är fantastiska.De utgör mötesplatser och kontaktytor mellan männi-skor och kulturer. De är kreativa och dynamiska mil-jöer som inte bara fungerar som motorer för tillväxteni hela landet; de är också regioner med stora fram-tidsutmaningar och med stora möjligheter för invå-narna.Fru talman! Jag kommer osökt att tänka på desista meningarna i Per stad:"I skyarna av rök, i de glittrande gatlamporna, idiset över Strömmen - överallt såg han löften. Någraår till - då skulle han vara vuxen, redo att lyckas därandra misslyckats. Han visste att han fått stora möj-ligheter. Han hörde kanske till de utvalda, till demsom livet och staden log emot.Pojken drömde. "Fru talman! Den stad som väntade, denna vårfantastiska huvudstad, är inte bara drömmarnas stadoch möjligheternas ö. Här finns, i denna glittrandestad, också stora samhällsproblem. Här finns männi-skor som staden inte ler emot, människor som inte harnågonstans att sova när de glittrande gatlampornasläcks. Här finns barn som lever i fattigdom, och härfinns människor som i sökandet efter löften hamnat inarkotikans grepp.I denna vackra men bitvis sköra huvudstad finnstvå avgörande problem som måste lösas för att till-växten och därmed möjligheten att ta itu med dessaproblem ska öka. Det ena är trafiken, och det andra ärbostadsförsörjningen. när stockholmarna har gettSocialdemokraterna förtroende att styra staden är jagövertygad om att det åter är möjligt att lösa dessaproblem. Men det förutsätter också ett stöd från den-na kammare. Det förutsätter att också fårsin del av de samlade infrastruktursatsningar somriksdag och regering nu gör. Detta måste enligt minmening i huvudsak betalas på samma sätt som förandra regioner.Fru talman! Regeringens tillväxtpolitik är bra ochmåste stödjas. Insikten att storstadspolitik är en viktigdel av tillväxtpolitiken är modern och framsynt.Vi måste fortsätta att stärka våra städer i konkur-rensen med andra regioner i . Det är positivtför hela landet och en förutsättning för att vi ska kun-na upprätthålla solidariteten där regioner med en högtillväxt bidrar till en god välfärd också i andra delarav landet som inte har samma goda förutsättningar förutveckling.Fru talman! Vi måste bryta det tillväxthämmandeslöseriet med kompetens och kunskap. Det är fel attmånga kvalificerade invandrare diskrimineras påarbetsmarknaden. Det är fel att civilingenjörer tvingarstäda som det är brist på arbetskraft. Det ärinte rätt att kvalificerade läkare kör taxi, och det ärslöseri att utbildade lärare säljer korv.Fru talman! Det finns de i vårt land som är räddaför den gemensamma uppgift som statsministern gavoss alla i denna kammare , nämli-gen att öka de invandrade svenskarnas tillträde tillarbetsmarknaden. Till dem vill jag säga: Var interädda. Vi kommer att lyckas. Det är en förutsättningför att vi ska klara tillväxten.Fru talman! Avslutningsvis vill jag bara tala omatt det finns en rad andra frågor som jag har drivitmed en viss frenesi och som jag kommer att drivafrån denna kammare.BostadspolitikAnf. 242 ():Fru talman! I vissa delar av rivs relativtmoderna hyreshus i stället för att hyran sänks. I andradelar av landet råder det bostadsbrist. Vem vågarinvestera i nya hyreshus när man vet att allmännyt-tans hyresledande roll gör det omöjligt att ta ut denhyra som behövs för att man ska få investeringskal-kylerna att gå ihop.I attraktiva områden i landet tvingas folk att flyttafrån sina småhus på grund av skenande boendeskat-ter. Det är uppenbart att den socialdemokratiska bo-stadspolitiken har havererat. Man ska kalla saker vidderas rätta namn. Ett haveri ska kallas för ett haveri.Det är därför modigt, men utmanande,av Socialdemokraterna att år i sin budgetpro-position skriva bland annat följande:Målet för bostadspolitiken är att alla ska ges för-utsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kost-nader och i en stimulerande och trygg miljö inomlångsiktigt hållbara ramar. Bostaden är en social rät-tighet.Extra modigt, men också extra utmanande, ärdetta med tanke på att Socialdemokraterna har suttitvid makten av . Därmed harde haft goda möjligheter att förverkliga sina mål.Att bostadspolitiken har havererat beror på att denär genomreglerad och genompolitiserad och påstopplagar och hinder hit, hinder dit. Bostadspolitikenär kostnadsdrivande och konkurrenssnedvridande.Osäkerhetsframkallande bostadssubventioner i olikaskepnader kommer och går och återuppstår. Det harvarit, och fortsätter att vara, mycket av att gasa ochbromsa.Bostadsministern framstår som politikens For-mel 1-förare. Hänsynslöst gasar han sig fram på ettpublikfriande sätt för att sedan bromsa och slira ikurvorna - allt för att ge lite extra guldkant till denför säsongen utvalda delen av väljarna, nej, jag menarnaturligtvis publiken.Fru talman! Eftersom jag har begränsat med talar-tid ska jag ge en kort sammanfattning av 27-årigeHenriks turer på bostadsmarknaden i Stockholm.Henrik har fått jobb i . Han har inte botthär tidigare, så han har inte någon hyreslägenhet ellernågot kontrakt som han kan byta med. Först bor hanhos en kompis i en andrahandsetta på 24 kvadratme-ter . Sedan flyttar kompisens flickvänin, och då blir det lite trångt. får ett nytt and-rahandskontrakt på en etta som är 22 kvadratmeterstor. Jag kan fortsätta att beskriva alla olika bostads-byten, men jag ska avsluta med sammanfatt-ning av läget som är ganska träffande:Utan byteslägenhet, utan svart kontrakt, utankontakter, utan förstahandskontrakt med förtur villjag hävda att det är omöjligt att få ett förstahands-kontrakt så länge vi inte har marknadshyror där efter-frågan styr priset. Vem släpper ifrån sig ett första-handskontrakt som man kan tjäna pengar på genomatt hyra ut, lagligt eller svart, om man inte själv skabo kvar?Min reflexion är: Har vi redan via dyra andra-handskontrakt och via svarta pengar redan fått enmarknadshyra i , en marknadshyra utanregler och utan rättssäkerhet för hyresgästen?Linnea och är båda . De bor i år gamla barndomshem i norra skär-gård. har de just skickat in den allmännafastighetstaxeringen. Stämningen är dämpad, för attinte säga dyster. De kommer inte att ha råd att bokvar. Fastighetsskatten kommer att öka, och trots denså kallade begränsningsregeln kommer de att få be-tala i boendeskatt. De är rika påpapperet och måste också betala förmögenhetsskattpå sitt hus.Det är inget stort hus, . Tomtenär bara , men mellan träden ochgrannarnas hus kan de skymta havet. Som mångaäldre har de betalat av på alla sina lån - man ska jugöra rätt för sig. beskriver kallduschen så här:Jag trodde att man skulle få sina sista dagar här.Men det verkar som att de ska köra ut oss. Det stän-diga flytthotet går ut över nattsömnen. Varför ska vitvingas att flytta av skatteskäl? Låna till boendeskat-terna i bank var det undervalrörelsen. Ja, det håller kanske , men vadska jag göra sedan? Det kommer inte att gå ihop.Vare sig lån eller pension kommer att räcka till attbetala de löpande kostnaderna, skatt, amorteringaroch ränta.Ni minns kanske de tjusiga målformuleringarnasom jag läste upp i början av mitt anförande om attalla ska ges goda förutsättningar att leva i goda bo-städer till rimliga kostnader och så vidare. Är en bo-endeskatt på rimliga kostnader?Det pratas om alla i målformuleringarna. Räknas inteLinnea och bland dem? Varför är inte en bostaden social rättighet för dem? Inga mål tycks gälla förLinnea och . För oss moderater innebär välfärdatt ha råd att bo kvar.Med färre regler, färre hinder, inga stopplagar,lägre skatter får vi en bostadspolitik för människor.Det innebär inte ett laglöst land, för även i modera-ternas värld finns det regler, men de är till för att gefolk möjlighet att bygga och bo till rimliga kostnader,möjligheter att välja boende i hyreshus, bostadsrätt,äganderätt, radhus, möjlighet att välja boende i villa,flerfamiljshus på höjden eller på längden. Med möj-lighet att skattefritt hyra ut en del av sin privatbostadskulle vi dessutom snabbt kunna få fram många nyastudentbostäder.Jag antar att Socialdemokraternas devis från val-rörelsen "Stolt, men inte nöjd" inte gäller bostadspo-litiken.Fru talman! "Bekymrad och skamsen" är en merpassande devis.Anf. 243 () replik:Fru talman! Det var intressant att höra att Marga-reta de i inledningen av sitt anfö-rande sade att inflyttningshyrorna i är för lågaoch att de inte ger kostnadstäckning. Jag vill då heltenkelt fråga: Hur höga hyror tycker att det ska bli? Vi har inflyttningshyror iStockholm som ligger på i måna-den för en normal lägenhet. Tycker att hyrorna ska ligga på eller20 ? När får fastighetsägarna kostnadstäckningenligt de ?Det är märkligt att säger att vi ljugerom marknadshyror som de står i talarstolenoch talar sig varma för desamma. Är ni för mark-nadshyror, de ?Anf. 244 () replik:Fru talman! Jag vill börja med frågan om mark-nadshyror. Jag har länge undrat när Socialdemokra-terna, inte utan bostadsministern, skapresentera en proposition som stämmer överens medSocialdemokraternas kongressbeslut från hösten2001. Där pratar ni om att parterna på hyresmarkna-den bör ges ett ökat ansvar och möjlighet att genom-föra en flexibel hyressättning som tar hänsyn till deolika villkor som gäller på de olika bostadsmarkna-derna. För att garantera stabilitet och trygghet ska enförhandlad inflyttningshyra i nyproduktion inte kunnaomförhandlas inom fyra år.Är inte detta ett steg mot marknadshyror, även omni nu kallar det för någonting annat? Jag undrar: Närkommer detta förslag?Det stora bekymret på bostadsmarknaden till ex-empel här i är att det byggs för få lägen-heter. Det är därför som marknaden inte funkar.Anf. 245 () replik:Fru talman! Talmannen kan säkert informera Ma-rietta om att hon kan ställa repliker och frågor tillandra talare. ska hon svara på mina frågor: Hurhög ska hyran vara? Vill de införa marknadshyror? Jag vill det inte.Vi kommer att driva igenom den politik som par-tikongressen har beslutat om, självklart.Anf. 246 () replik:Fru talman! Då ser jag med glädje fram emot attdet här förslaget ska komma. Det som jag återgav ärett beslut som ni har fattat på er partikongress.När det gäller varför det kostar så mycket att byg-ga vet både och jag att en stor del avbyggkostnaderna utgörs av olika skatter. Ungefär60 % utgör olika skatter. Om vi började med att tabort en del av dessa skatter, skulle vi kanske kunna fåett boende som är betydligt billigare än vad det är idag.Anf. 247 () replik:Fru talman! Jag vill bara fråga på vilket sätt Hen-rik skulle fått lägenhet om man hade infört mark-nadshyror i Stockholm.Anf. 248 () replik:Fru talman! Vi kan ju inte påstå att vi har en bo-stadsmarknad , med den genomreglerade mark-nad som vi har. Man får inte sätta hyrorna hur manvill. Det är bostadssubventioner för vissa lägenhetersom gör att marknaden blir väldigt snedvriden. I and-ra länder där man har marknadshyror, ja, där får manfaktiskt lägenheter.Anf. 249 () replik:Fru talman! Det var inget svar på min fråga. Minfråga är: På vilket sätt hade fått lägenhet iStockholm om man hade haft marknadshyror?Anf. 250 () replik:Fru talman! hade fått en lägenhet därför atthan hade kunnat betala den hyra som hade gällt. I dagär det ingen som släpper ett förstahandskontrakt avprecis de skäl som jag räknade upp, för varför skaman göra det när man kan hyra ut en lägenhet på dethär sättet?Jag har inte sagt att vi ska införa marknadshyrorrakt av, men jag frågar igen: Är det inte det vi redanhar fast på en svart marknad, en väldigt osäker mark-nad?Anf. 251 () replik:Fru talman! Först vill jag välkomna dePourbaix-Lundin till de bostadspolitiska debatternaframöver under mandatperioden.I början av 90-talet byggde vi 70 000 bostäder iSverige, och den borgerliga regeringen införde ettnytt räntebidragssystem. Vi har sett hur utvecklingenav det har varit . Utveckling-en har gått i en riktning så att stödet är väldigt litet.Också bostadsbyggandet är väldigt lågt när det gällerhyresrätter som efterfrågas i dag.Nu säger att det be-ror på höga skatter. Jag har tittat på Moderaternasförslag och då sett att det bara är marginella ändringarav fastighetsskatten som man föreslår.