prot · GQ0931 · 2002-12-06 00:00:00 — Det finns en hel del påModerata samlingspartiets samvete som man skullekunna försöka rätta till för framtiden.Jag tycker att det är viktigt att vi är korrekta på såvis att vi pekar på att boendekostnadernas andel avhela hushållsekonomin faktiskt har minskat något desenaste åren. Boendekostnadernas andel är dessutomnågot lägre bland småhusägare än bland hyresgäster.Jag tycker att det också är viktigt att ha i minnetatt den andel som fastighetsskatten utgör av boende-kostnaden i de allra flesta fallen är en relativt litendel. Det är andra kostnader, energikostnader ochkapitalkostnader, som kanske är helt dominerande iboendekostnaden.Jag är övertygad om att många äldre människor,många låginkomsttagare, är väldigt glada och tack-samma över den begränsningsregel som gör att ingenlängre behöver betala mer än högst av sin in-komst i fastighetsskatt. Den regeln har Moderaternabekämpat. Därför är det kanske 100 000 människorsom hade fått ännu högre skatter om inte den hadegenomförts. Jag tycker på den punkten att Moderater-na är missunnsamma mot just äldre människor ochmot låginkomsttagare som har stor glädje av justbegränsningsregeln.Det är ändå så att om man totalt sett inte villminska inkomsterna till staten från fastighetsskatten,och vi har haft som ambition att ha ungefär sammaantal miljarder kronor till statskassan under senare tidfrån fastighetsskatten, kan det handla om att manibland måste göra omfördelningar. Omfördelningarsker på det sättet att om vissa fastigheter stiger kraf-tigt i värde får man naturligtvis betala mer i fastig-hetsskatt, och andra som omvänt via den sänkningsom har skett av fastighetsskatten från 1 ½ % till 1 %har fått betala mindre. Om vi har en kapitalbeskatt-ning tycker jag att det är rimligt att den som har merkapital också betalar mer skatt än den som har mindrekapital. Det vore ur den synpunkten inte särskilträttvist om man gjorde en annan inriktning på kapi-talbeskattning just när det gäller fastigheter.Till sist vill jag notera, vilket interpellanten interiktigt uppfattar uppenbarligen, att vi i allra högstagrad har gjort justeringar när det gäller förmögenhets-skatten så att antalet personer som betalar för-mögenhetsskatt i stort sett är halverat jämfört medtidigare. Det är en anpassning som har skett inteminst i och i andra delar av lan-det där det har varit en kraftig ökning av fastighets-priserna. På så vis är det många färre, kanske 300 000färre familjer, som betalar förmögenhets-skatt på sin fastighet.Anf. 56 ():Fru talman! Finansministern svänger sig alltidmed genomsnittssiffrorna. Han ser till systemet, menhan ser aldrig till de enskilda människor som drabbas.Då kan man få höra dessa resonemang.Finansministern vet att vill avskaffafastighetsskatten. Vi vill ha en frysning som ligger på1997 års nivå. Då skulle höjningarna över huvudtaget aldrig slå igenom. För oss moderater är detvälfärd att ha råd att bo kvar - till skillnad från Soci-aldemokraterna.Det hjälper inte. En orättfärdig skatt blir inte bätt-re av att den broderas in i något rosenrött lapptäcke.Det är vad ni håller på med. Det blir inte mer accep-tabelt med en begränsningsregel, dämpningsregel ochså vidare. Småhusägare behöver en förutsägbarhet, såatt de vet att allt inte över stjälps över ändaoch att de måste flytta.Jag undrar ofta om ni på Socialdemokraternasmöten, när ni sjunger Internationalen, aldrig sjungerversen: "Båd' stat och lagar oss förtrycka, vi underskatter digna ner." Är den för otäck för att sjunga?Jag kan konstatera att jag inte har fått det beskedjag hade hoppats på, nämligen att finansministern kanse till de enskilda, inte bara till sitt system, och säga:"Okej, vi fryser taxeringsvärdena eftersom det pågåren utredning. "går flyttlassen. Jag får inte beskedet.Finansministern har en replik till. Kanske får jag detbeskedet. Men tyder allt på att det tvärtom skautredas och utredas, och de som inte klarar sig fårflytta.Anf. 57 Finansminister ():Fru talman! Fakta är att de justeringar som reger-ingen har gjort av fastighetsskatten under senare tidhar inneburit att två tredjedelar av alla fastighetsägarehar fått sänkt skatt. Faktum är att antalet personersom betalar förmögenhetsskatt har halverats på ett . Det innebär att det är några hundratusen fa-miljer som på så vis har fått en betydligt bättre situa-tion eftersom de inte längre betalar förmögenhetsskattpå sina fastigheter. Det är dessutom ett faktum attungefär 100 000, oftast äldre eller låginkomsttagare,som har fått sänkt skatt via den särskilda begräns-ningsregeln. Det döljer också interpellanten.Det är Moderata samlingspartiet som säger sigvara mot fastighetsskatt. Men inte ens Moderata sam-lingspartiet har föreslagit att fastighetsskatten ska bortden här mandatperioden. Man har inte orkat finansie-ra det hela. Om de skulle föreslå att fastighetsskattenska bort skulle Moderata samlingspartiet tvingasfinansiera den genom att till exempel slopa barnbi-draget helt. Inte ens Moderata samlingspartiet villvara så cyniskt mot barnfamiljerna att man vill ta bortbarnbidragen. Därför tvingas Moderata samlingspar-tiet acceptera att ha kvar fastighetsskatten till ochmed i sina egna förslag.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 2002/03:52 om stu-denters studiesociala situationAnf. 58 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vadjag avser att göra för att underlätta situationen förstudenter med familj samt vad jag avser göra för attden studiesociala utredningen ska ge en fullständigbild med förslag till åtgärder för hur studenters stu-diesociala situation ser ut. Han har vidare frågat migom hur jag motiverar att studenters studiesocialasituation inte utreds parlamentariskt för att skapa enbred politisk enighet.Studenters behov av ekonomiskt stöd under stu-dietiden är mycket skiftande. Studiestödssystemet ärtänkt att fungera tillsammans med övriga trygghetssy-stem, där de olika systemen dock har sina speciellaroller i samhället. är det inte ovanligt att enperson varvar kortare arbeten med arbetslöshet, studi-er, föräldraledighet och så vidare. Det innebär attolika system ställs mot varandra. En person somomfattas av flera olika bestämmelser rör sig mellandessa system, och problem kan därför uppstå pågrund av att de aktuella systemen är uppbyggda medolika mål och syften.Regeringens utgångspunkt för Studiesociala ut-redningen är att grundstrukturen i befintliga systemska ligga fast. Till de grundläggande principerna hörbland annat inkomstbortfallsprincipen.Det har emellertid framförts kritik mot den nuva-rande ordningen. Bland annat har vissa kvalifika-tionsvillkor som finns inom sjuk-, föräldra- och ar-betslöshetsförsäkringen samt vissa andra kriteriersom gäller för till exempel ekonomiskt bistånd ochbostadsbidrag ifrågasatts. Det behövs därför en sam-lad granskning av hur de olika förmånssystem somstuderande kan beröras av , inklusi-ve studieuppehåll, samspelar. Vidare behöver gräns-snitten kartläggas.Mot denna bakgrund har regeringen beslutat atttillsätta en studiesocial utredning. Utredaren ska göraen samlad analys av den ekonomiska och socialasituationen för studerande på olika utbildningsnivåerunder den samlade studietiden, inklusive studieuppe-håll. Utredaren ska, mot bakgrund av de studerandesskiftande sociala situation, också kartlägga samspeletmellan studiestödssystemet och andra förmånssystemsom socialförsäkringssystemet inklusive bostadsbi-dragssystemet samt det ekonomiska biståndet enligtsocialtjänstlagen och arbetslöshetsförsäkringen. Omutredaren finner alternativa möjligheter att förtydligagränserna mellan systemen ska sådana möjligheteroch konsekvenserna av dem redovisas.Det nya studiestödssystemet trädde i kraft den 1juli 2001. Den princip om gränsdragning mellantrygghetssystem som har varit dominerande sedanlång tid har varit att stödja respektive grupp inom detsystem som de huvudsakligen hör hemma i. Till ex-empel bör barnfamiljerna stödjas inom den ekono-miska familjepolitiken och arbetslösa inom arbets-marknadspolitiken.Regeringen efterfrågar i första hand en analys avde studerandes situation. Jag utgår från att Studieso-ciala utredningen kommer att lämna ett brett kun-skapsunderlag som kan ligga till grund för framtidadiskussioner och förändringar av de studerandes situ-ation.Mot bakgrund av att direktiven i huvudsak foku-serar på en analys och kartläggning av de studerandessituation har regeringen bedömt att detta bäst skergenom tillsättande av en särskild utredare.Anf. 59 ():Fru talman! Jag vill allra först tacka statsrådetAndnor för svaret på min interpellation.I takt med att vårt samhälle förändras i riktningmot ett dynamiskt kunskapssamhälle kommer nyastuderandegrupper till våra högskolor och läroinrätt-ningar. Schablonbilden av den klassiske studenten,den frejdige 19-åringen som lämnar gymnasium ochföräldrahem för ett studentliv där nöje och studier ärav ungefär samma vikt och som det sociala systemet ihög grad är uppbyggt kring, stämmer inte längre medverkligheten. Alltfler äldre, alltfler med egen familjoch alltfler med icke-traditionell bakgrund börjarstudera. Det är bra. Det bidrar till att riva den socialasnedrekryteringen och att rusta som kun-skapsnation.Fortfarande är dock samhällets strukturer för stu-derande inte anpassade till stora studentgrupper.Många studerar också för att gå vidare till akademis-ka låglöneyrken utan några egentliga ekonomiskadrivkrafter. Det är därför en grundläggande förutsätt-ning att det finns möjligheter till en dräglig vardags-tillvaro under studieåren.En av dessa murar handlar om att skapa drägligalevnadsvillkor för de studenter som har barn. Det är faktiskt 52 000 studenter som har barn.Det här är viktigt också ur det barnperspektiv somstatsrådet ansvarar för i regeringen. Det kaninte vara rimligt att vissa barn föds till och växer uppunder knappare omständigheter bara för att derasföräldrar studerar. Det kan i längden inte heller varaacceptabelt att just studenter som är föräldrar av sam-hällssystemet inte blir synliggjorda utan i stället be-dömda efter normer som skapats utifrån andras verk-lighet. Systemet är uppbyggt och anpassat efterdem som yrkesarbetar, inte efter dem som studerar.Statsrådet säger i sitt svar att studiestödssy-stemet är tänkt att fungera tillsammans med övrigatrygghetssystem. Men det gör det ju inte. Det fårytterst märkliga konsekvenser för de studenter somhar barn. Det handlar inte minst om vardagen. Blandstuderande med barn var 1998 var tredje tvungen attansöka om socialbidrag för att klara försörjningen.Bland ensamstående föräldrar som studerar var an-delen så hög som . Systemet medger alltså inteatt de flesta kan klara sig själva. I stället tvingas detill socialbidrag för att klara sin vardag. Att sedan desociala myndigheterna i olika kommuner har haftolika bevekelsegrunder i sina bedömningar av stu-denternas situation gör inte precis saken bättre. Frå-gan är om statsrådet tycker att det är rimligt att såmånga tvingas söka socialbidrag.Vi kristdemokrater menar att det är av ytterstavikt att det är rimliga och rättvisa villkor för dem somstuderar, både för barnens och för de vuxnas skull.Det går inte att ensidigt hävda principer - inte helleratt de olika systemens samlade effekt inte ska beak-tas. I stället krävs, menar vi, ett samlande helhets-grepp över de studerandes hela situation. Frågan ärom statsrådet är berett att medverka till ett sådanthelhetsperspektiv.Fru talman! Det är tråkigt att situationen för stu-derande med barn i så hög grad negligerats de senasteåren. Vi kristdemokrater har länge krävt en studieso-cial utredning för att bland annat se över detta. Tillsist kom en utredning. Men det är en utredning medbegränsat mandat, och den är inte parlamentarisk.Frågan är därför om den inte saknar den tyngd somvore behövlig för att klara de komplicerade frågorsom måste lösas.Fru talman! Flera frågor är ännu olösta, och jaghoppas att statsrådet vill bidra till att räta ut en del avdessa frågetecken.Anf. 60 Statsrådet ():Fru talman! Själva bakgrunden till den studiesoci-ala utredningen är just att man vill kartlägga ochanalysera hur situationen ser ut. Precis som TorstenLindström säger ser studerandes situation väldigtolika ut. Alla studenter ser inte likadana ut. Förhål-landena varierar.Det studiestödssystem som introduceradesden innebar betydande förbättringar fördem som studerar. Det har varit i kraft en ganska korttid, och vi håller på att fundera på hur man ska följaupp och utvärdera detta system och se hur det funge-rar i praktiken. Det är ett särskilt spår i detta.Det som är viktigt, och som är uppgiften för denutredning som har tillsatts, är att belysa hur deolika systemen samverkar, var det finns problem ochhur vi ska kunna komma till rätta med de problemoch svårigheter som vi ser.Grunden för direktiven från regeringens sida är attse hur vi kan få detta att fungera väl. ärdet flera olika förmånssystem som är inblandade. Desom studerar och har familj har ju ofta ett arbetslivbakom sig och har då också varit inne på arbetsmark-naden och skapat sig grunder för att få tillgång till desystem som är förenade med vissa kvalifikationskrav.Det är den ena delen. Frågan är hur detta kan se ut,och hur det samverkar med vartannat.Det andra är att vi också vill underlätta det livs-långa lärandet. Vi är i en helt annan situation i dag.Man går ut och in i studielivet på ett helt annat sätt änman gjorde tidigare. Sedan finns barnens bästa med igrunderna för de direktiv som vi har lämnat.Jag tror att just denna utredning kommer att gemycket värdefulla underlag för de bedömningar somvi sedan ska göra. Men det är alltid värdefullt attskaffa sig en god kunskap och en god analys av hursystemen ser ut och hur de samverkar innan man gårin i en fas som innebär att man ska fatta beslut somfår långtgående konsekvenser och berör enskildaindivider på ett mycket tydligt sätt.Sedan den studiesociala utredningen tillsattes harvi i departementet börjat förbereda tilläggsdirektiv tillden. Detta innebär att utredningen också får i uppdragatt se över ett barntillägg inom studiestödet. Jag tyck-er att det finns all anledning att titta över även det idenna utredning.Anf. 61 ():Fru talman! Det är positivt att statsrådet och jag äröverens om att framtid i hög grad kommeratt avgöras av vilken kunskapsnivå vi har. Det ärdärför nödvändigt att systemet är utformat så att detär lättare för människor att gå in i och ut ur högrestudier.Låt mig ändå ge ett kort exempel. Det händer juatt studenter blir föräldrar. Om en student blir föräl-der - får barn - är inte samhällets regler anpas-sade till studentsituationen. Ett exempel är den man-lige student som blir pappa och tar ut de tio pappada-gar som han har rätt till. Om han under de dagarnamissar en tenta eller en annan examination och där-med riskerar att i ett längre perspektiv förlora studie-medlen står han rättslös, just därför att systemeninte är harmoniserade och inte hänger ihop.Statsrådet hänvisar till direktiven för den studie-sociala utredningen. Då frågar jag mig: Borde inteutredningen handla om att i stället för att förtydligagränserna - som statsrådet sade i sitt svar - se övergränserna, att gå över gränserna, se helheten och låtaett helhetsperspektiv på studenternas situation vararådande? Utredningsdirektiven ger intryck av att varalite tunna och tillkomna i all hast. Därför är det bra attstatsrådet nu ger tilläggsdirektiv.Jag vill skicka med frågan varför utredningen intefår föreslå något när det gäller arbetslöshetsförsäk-ringens samspel med studiestödssystemet. I de nuva-rande direktiven står det att utredningen ska kartläg-ga. Varför får inte utredningen mandat att föreslå ochatt ta steget fullt ut? Varför vill inte regeringen låtautredningen göra det?I utredningens direktiv står vidare att utredningenska kartlägga och lämna underlag. statsrådet talar omatt det kommer förslag. Men detta, frutalman, är ju en situation som brådskar. Vi har stu-denter som kläms mellan de olika systemen.Frågan är då: När kommer dessa ordentliga, genom-arbetade förankrade förslag där just studentens situa-tion sätts i centrum och de olika systemen får bliharmoniserade och inte tillåts att fortsätta krocka medvarandra?Jag vill också peka på den grundstruktur somstatsrådet säger ska ligga fast, till exempel inkomst-bortfallsprincipen. Den kan vi i många avseendenvara överens om, men om den ska ligga fast även förstudenter, hur ska det då någonsin vara möjligt atthitta de lösningar som innebär att just studenterna fårdrägliga levnadsvillkor? Inkomstbortfallsprincipenutgår ju från dem som yrkesarbetar, inte från demsom studerar.Sedan är jag nyfiken på den situation det relatera-des till tidigare: Det är så många studenter som i dagtvingas söka socialbidrag. Tycker verkligen statsrådetatt det är en tillfredsställande situation? Vore det intedags att se över systemen ur ett helhetsperspektiv ochkomma med förslag som bringar en förändring tillstånd?Anf. 62 Statsrådet ():Fru talman! Helheten, , är förmig oerhört viktig och central - att se helheten i deförslag och de beslut som fattas i denna kammare.Därför är det naturligtvis oerhört viktigt att vi får ettkorrekt underlag innan man tar beslut som får långt-gående konsekvenser. Därav denna utredning.Det krävs en omfattande kartläggning och enanalys av hur systemen samverkar. Jag har uppfattatdet som att vi är överens om att studenter inte är enenhetlig grupp. Den ser väldigt olika ut. Vi är i en nysituation där man går in och ut i studier på ett heltannat sätt än tidigare.Det krävs att vi noga analyserar de socialförsäk-ringssystem som vi har byggt upp utifrån inkomst-bortfallsprincipen och hur detta samspelar med dennya situation som de studerande befinner sig i. Härkan det finnas gränssnitt som är intressanta och somvi bör utveckla vidare eller förändra i förhållande tillatt samhällsstrukturen har förändrats och att situatio-nen har förändrats för de studerande. Det är detta somär själva bakgrunden till denna utredning.Jag är inte alls så pessimistiskt lagd som TorstenLindström. Jag tror att denna kartläggning och analysär oerhört värdefull och viktig och kommer att varahelt nödvändig för de avvägningar som vi måste göraframöver.Det sätt att organisera studerandet som vi harbygger på gamla traditionella sätt att organisera stu-derandet. Med de långa studieuppehåll som före-kommer finns det kanske anledning att fundera påäven den frågan i detta sammanhang.Jag är naturligtvis inte nöjd med att studentertvingas vända sig till socialkontoren för att trygga sinförsörjning med socialbidrag. Det är det ytterstaskyddsnätet som vi har, och vi ska naturligtvis försö-ka bygga system som gör att vi helt undviker den typav behov. Ett av de mål som den socialdemokratiskaregeringen har satt upp är att halvera socialbidragsbe-roendet. Det är oerhört centralt och viktigt för oss.Men vi måste också, , se just påhelheten och se hur vi kan bevara principerna för dengenerella välfärden med ett hänsynstagande till demsom studerar. Det är detta som det handlar om. Jag ärinte beredd att göra avkall på det som är grundernaför den generella välfärden, eftersom det är av mycketstort värde för hela den svenska välfärdspolitiken somhar varit så framgångsrik när det gäller att omfördelarisker och kostnader under livet mellan grupper avpersoner och som dessutom har lett till att vi ocksåhar ganska små skillnader i samhället mellan olikagrupper.Torsten måste väl ändå hålla med migom att det är oerhört viktiga principer som ligger tillgrund för det svenska välfärdssystemet och att det ärnågot som vi inte bör göra avkall på. ska vinaturligtvis se till att se över hur dessa system sam-verkar och hur samspelet är för dem som studerar ochhar familj och barn. Det är ju det som denna utred-ning syftar till.Anf. 63 ():Fru talman! Självfallet är det viktigt med princi-per. gäller det, utifrån åtminstone den män-niskosyn som jag omfattar, att se att människor ocksåär människor, att människor är individer och harvarierande förutsättningar. Det måste man ocksåbeakta när man talar om hur system ska läggas upp.Nu tycker jag att det är bra att statsrådet och jag äröverens om att det är viktigt att se över dessa olikasystem. Jag önskar att statsrådet tyckte att det var likaangeläget att också initiera en ännu större översyn.Jag återkommer till detta med till exempel arbetslös-hetsförsäkringens samspel med studiestödssystemet.Varför får utredningen inte komma med förslag närdet gäller det? I de nuvarande direktiven står det baraatt utredningen ska kartlägga. Statsrådet har ju allamöjligheter att ta med det i sina tilläggsdirektiv somhon nu tänker ge till utredningen.Jag vill också peka på vikten av att återigen se etthelhetsperspektiv. De ekonomiska förutsättningarna,eller snarare bristen på ekonomiska förutsättningar,skapar och bidrar till att skapa en stor stress hosmånga studenter. Det är självklart en stress som ocksåpåverkar barnen. Det är också viktigt ur ett barnper-spektiv att hitta lösningarna.Det borde därför återigen vara viktigt att i en ut-redning ompröva dessa olika principer just för attmänniskor inte ska komma i kläm. Det borde varatillåtet att ompröva både inkomstbortfallsprincipenoch arbetslöshetsförsäkringen, att se en helhet, attskapa ett helhetsperspektiv och att låta systemensamverka och inte som att var och en verkarutifrån sina förutsättningar.Nu uppfattar jag ändå att statsrådet är beredd attse över detta på ett mer omfattande sätt än vad somhar angetts i de tidigare direktiven.Min fråga är därför när statsrådet tror att vi i riks-dagen kan ta ställning till förslag för att på allvarskapa en situation där våra studenter får drägligavillkor i sin vardag.Anf. 64 Statsrådet ():Fru talman! Utredningen har tid att arbeta meddenna fråga fram till . Det ärden tid som vi har satt. Jag har icke för avsikt attlägga fram några ytterligare och kompletterande di-rektiv till denna utredning än vad jag nämnde tidiga-re, nämligen det som avser barntillägget.Utredningen har ett omfattande uppdrag. Dethandlar om att kartlägga och analysera gränssnittetoch samverkan mellan socialförsäkringssystemet ochstudiestödssystemet utifrån den förändrade situationsom vi ser att många studenter lever i. De går inoch ut mellan arbetsliv och studier, och många harockså barn och har hunnit etablera sig i samhället.Jag är däremot inte beredd att ompröva de grund-läggande principerna för det svenska välfärdssyste-met, såsom jag tycker att ändåandas mellan raderna och något lättvindigt är bereddatt göra. Det är mig helt främmande.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 2002/03:55 om LSS-lagstiftningenAnf. 65 Statsrådet ():Fru talman! har frågat om han avser att ta initiativ till att ansvaret förde första återförs från kommu-nerna till och därmed statsbudge-ten. Då handikappfrågorna efter regeringsombild-ningen ligger inom mitt ansvarsområde besvarar jagfrågan.Den svenska handikappolitiken grundar sig påidén om allas rätt till deltagande på lika villkor. Vihar gått från ett patientperspektiv till ett medborgar-perspektiv. Handikappolitik är en fråga om mänskligarättigheter, om rätten för personer med funktionshin-der att leva som alla andra. Därför är våra nationellamål för handikappolitiken mångfald, delaktighet ochjämlikhet.Syftet med personlig assistans och assistansersätt-ning är att stärka den enskildes möjlighet att leva ettsjälvständigt och oberoende liv. Vi vet att assistansre-formen har inneburit ökad valfrihet, större inflytandeoch bättre livskvalitet för många människor medfunktionshinder. Regeringen anser därför att det ärmycket viktigt att intentionerna i assistansreformenvidmakthålls.Redan ett år efter att lagen om assistansersättningträtt i kraft visade det sig att kostnaderna för denstatliga assistansersättningen blivit väsentligt högreän vad som beräknats.