prot · GP0977 · 2002-03-06 00:00:00 — Jo, för att vi alla leverunder olika förhållanden och har skilda önskemålsom bestämmer hur bostaden ska se ut och var denska ligga: på landsbygden, i förorten eller i centrum.I olika åldrar har vi olika önskemål. villvi inte binda oss utan uppskattar hyresalternativet,vilket man kanske också gör . Hyreslä-genheten erbjuder en allt i ett-service - inga bekym-mer för trädgård eller underhåll.Bostadsrättslägenheten uppskattas av många ef-tersom man där kan påverka det egna boendet ochboendemiljön mer. Intill dess att ägarlägenheter harblivit verklighet är bostadsrätten i praktiken den endaupplåtelseform som möjliggör bostadsägande - om änindirekt - i flerbostadshus.Tänk om regeringen ändå , med för-slag om kooperativ hyresrätt, lämnat det av riksdagenbeställda förslaget om ägarlägenheter! Då hade jaghelt kunnat instämma i vad regeringen i propositionenskriver om kooperativ hyresrätt, nämligen:"Kooperativ hyresrätt kan fungera som ett bra kom-plement till de befintliga upplåtelseformerna hyresrättoch bostadsrätt och bidra till en ökad valfrihet mellanskilda boendeformer." Ägarlägenheter hade också,liksom för övrigt egnahem redan gör, ytterligare ökatvalfriheten.Vi moderater hävdar bestämt att det är männi-skorna själva som ska kunna välja den bostad deönskar. Bostadspolitiken ska ge förutsättningar fördetta och för utveckling av olika upplåtelseformersom kan tillgodose olika individers önskemål i olikaskeden av livet. Därför stöder förslagettill kooperativ hyresrätt men är kritiska till ett pardelar av förslaget. Det gäller dels avsaknaden avuppräkning av medlemsinsatser i samband med åter-betalning, dels kravet på kvalificerad majoritet vidombildning till och från kooperativ hyresrätt ochombildning från kooperativ hyresrätt till bostadsrätt.Medlemsinsatser bör ses som ett lån eller en de-position som åtminstone ska inflationssäkras. Indivi-dens trygghet måste sättas före kooperativets väl-stånd, menar vi. Uppräkning av medlemsinsats skadärför kunna göras såväl vid återbetalning som vidantagande av ny medlem. Flera remissinstanser, bl.a.Kammarrätten i , och Sverigesadvokatsamfund, anser att stadgevillkor som tillåterindexuppräkning bör vara tillåtna. Därför menar vimoderater att regeringen bör arbeta fram ettförslag som tillgodoser detta. Därmed yrkar jag bifalltill reservation 2 under punkt 2.Jag vill också säga några ord om majoritetskravetvid ombildning till och från kooperativ hyresrätt ochombildning från kooperativ hyresrätt till bostadsrätt.Detta utvecklas i reservationerna 4 och 5.Många gånger har vi moderater konsek-vent hävdat att det för ombildning från hyresrätt tillbostadsrätt ska vara tillräckligt om mer än hälften avhyresgästerna är för ombildningen. Det anser vi ocksåska gälla vid ombildning till och från kooperativhyresrätt. Kraven på kvalificerad majoritet måstesnarast ersättas av krav på enkel majoritet.Mångfald och valfrihet är utgångspunkterna iModeraternas program för bostadspolitiken medindividen i fokus. De boende ska ges så goda förut-sättningar som möjligt att själva kunna bestämma hurde vill bo. Därför borde regeringen också,menar vi, lägga förslag om ägarlägenheter för attdärmed leva upp till vad som skrivs i propositionenom kooperativ hyresrätt, nämligen att det ska varaökad valfrihet mellan skilda boendeformer.Anf. 79 ():Fru talman! Det är positivt att det nu stiftas en lagsom möjliggör kooperativ hyresrätt. Bredden ochvalmöjligheterna inom boendet behöver öka, ochkooperativ hyresrätt är ett intressant och välbehövligtalternativ till hyresrätt och bostadsrätt. Kristdemo-kraterna har länge önskat införa denna upplåtelseformoch hoppas att det snart kommer att ligga ytterligareandra upplåtelseformer på bord som t.ex.de efterlängtade ägarlägenheterna.En försökslag om kooperativ hyresrätt gälldemellan 1987 och 1998. Under den tiden startades ca75 föreningar. Flertalet av dessa utgjordes av s.k.kategoriboende. har gjort en utvärdering avdenna försöksverksamhet. I rapporten påpekas vissaproblem som måste lösas i den framtida lagen omkooperativ hyresrätt, bl.a. frågan om värdesäkringenav medlemmarnas insats. anser attdetta och ytterligare problem inte givits en lösning iden proposition som föregick bostadsutskottets be-tänkande. Det är beklagligt att regeringen i sina för-slag inte gått tillräckligt långt för att göra kooperativhyresrätt till en attraktiv och lätt tillgänglig boende-form.Fru talman! Alla medlemmar i en kooperativ hy-resrättsförening föreslås betala en medlemsinsats.Denna medlemsinsats innebär rätt att delta i förening-en. Föreningen har också rätt att ta en insats av sär-skilt slag, en s.k. upplåtelseinsats, när en lägenhetupplåts med kooperativ hyresrätt. Regeringen föreslåri propositionen att en avgående medlem inte ska harätt att få tillbaka ett högre belopp än det han ellerhon har betalat in som insatser till föreningen. För attstärka den nya boendeformen och öka intresset förden anser vi att denna princip bör ifrågasättas.Under försöksverksamheten med kooperativ hy-resrätt har det förekommit en uppräkning av insatser-na i samband med återbetalning. Ett tungt vägandeskäl för att en uppräkning också fortsättningsvis börtillåtas, t.ex. efter konsumentprisindex, är att dettainnebär en värdesäkring av insatserna, vilka annarsriskerar att ätas upp av inflationen. Ett flertal remiss-instanser, bl.a. Kammarrätten i , , anser att stadgevillkorsom tillåter indexuppräkning bör vara tillåtna.Kristdemokraterna anser att det ska vara möjligtatt få tillbaka ett högre belopp från föreningen än vadsom betalats in som medlemsinsats. Ett sådant regel-verk kan enkelt åstadkommas genom att den i lagför-slaget föreslagna meningen "En avgående medlemhar inte rätt att få tillbaka ett högre belopp än det haneller hon har betalat in till föreningen som insatser"utgår.När det gäller rätten till återbetalning av denna in-sats anser vi att propositionens förslag inte är rimligtnär det kan ta upp att få tillbaka sininsats efter det att en medlem gått ur den kooperativaföreningen och flyttat därifrån. I propositionen före-slås att föreningslagens regler om återbetalning avmedlemsinsatser ska gälla, och då kan konsekvensenbli detta. Denna fördröjning försvårar för medlemmarsom vill flytta och kan komma att verka avskräckandepå dem som skulle vilja gå med i en kooperativ före-ning. Attraktiviteten i boendeformen hotas därmed.Konsumentverket har också konstaterat att återbetal-ning enligt föreningslagens regler kan leda till ettbristande konsumentskydd och har därför förordat enrätt för medlemmen att få tillbaka insatsen inom enkortare tid.För att den kooperativa hyresrätten som boende-form ska stärkas behöver en särbestämmelse omtidpunkten för återbetalning införas i lagen. Tiden föråterbetalning av medlemsinsatsen bör begränsas tillmaximalt efter det att medlemmen sagtupp sig.Fru talman! Utgångspunkten för vår bostadspoli-tik är att människor själva ska kunna välja den bostadde önskar och har råd med. Enligt regeringens förslagska beslut om ombildning till kooperativ hyresrättfattas med kvalificerad majoritet, vilket innebär atttvå tredjedelar av de boende måste gå med på försla-get.Kristdemokraterna har konsekvent hävdat att detutökade majoritetskravet är omotiverat och att detskulle vara tillräckligt om minst hälften av hyresgäs-terna godkänner ombildningen. Detta krav på enkelmajoritet bör därför införas i den föreslagna lagens 4kap. 1 §.Den kooperativa hyresrätten är en boendeformsom syftar till att stärka hyresgästinflytandet. Men dåmåste också vägen dit präglas av inflytande. Rege-ringen påstår dock att grundidén med kooperativhyresrätt - ökat medinflytande - talar för att sammamajoritetskrav som vid ombildning av bostadsrätt börgälla. Resultatet blir i stället att övergången till dennya boendeformen försvåras.Krav på enkel majoritet harmonierar också bättremed propositionens förslag om regler för att ta tillba-ka en intresseanmälan. Då föreslås det räcka att hy-resgästerna i minst hälften av de uthyrda lägenheternaska ha röstat för att föreningen inte ska förvärva denfasta egendomen. Det bör vara motsvarande krav vidförvärv av en fastighet som vid återtagande av enintresseanmälan.Vi kristdemokrater vill att hyreslagen ska ändrasnär det gäller bestämmelserna kring vräkning så att ensådan alltid föregås av ett samrådsförfarande. som har problem att behålla en reguljär bostadmåste ges ett bättre skydd än vad som är fallet.Eftersom lagstiftningen kring vräkning också skagälla för den kooperativa hyresrätten har vi markeratdetta i vår motion.Bostadsutskottet har valt att behandla vårt yrkan-de tillsammans med andra motioner som rör hyresla-gens bestämmelser . Vi kommerdärför att återkomma till vräkningsförfarandet vid ettsenare tillfälle.Fru talman! Jag ställer mig bakom alla våra reser-vationer men yrkar bifall endast till reservation nr 3.Anf. 80 ():Fru talman! vill gärna ha kooperativahyresrätter som en av många boendeformer i vårtsamhälle. Vi tror dock, bl.a. efter kontakter med re-presentanter för , attintresset för denna upplåtelseform tyvärr inte ärsärskilt stort. Det tycks inte vara så ,men jag hoppas och tror att det ska bli en förändring.Vi ser inga hinder mot att hyresgästerna får möj-lighet att ombilda till kooperativa hyresrätter om deså önskar. Men då är det, precis som tidigare talarehar sagt och precis som i andra sammanhang, heltomotiverat att kräva mer än enkel majoritet för attombilda till kooperativ hyresrätt eller bostadsrätt.Därför vill vi ändra de föreslagna reglerna, vilket viframhåller i reservation 4 som jag står bakom men förtids vinnande inte yrkar bifall till.I reservation 5 för vi motsvarande diskussion närdet gäller förändringen av upplåtelseform från koope-rativ hyresrätt till annan upplåtelseform eller försälj-ning av fastigheten. Även här är det för oss naturligtatt det ska räcka med enkel majoritet, dvs. Jag yrkar därför bifall till reservation 5 därdetta framförs.För att spara tid ska jag inte gå in på fler frågor idet här betänkandet som andra redan har berört.Anf. 81 ():Fru talman! skriver vi här i riksdag,med det beslut vi ska ta senare , ett litetstycke historia. Vi inför en ny boendeform - ellerrättare sagt permanentar och beslutar att kooperativhyresrätt blir en ny upplåtelseform - utöver egnahem,bostadsrätt och hyresrätt. Alla de som bor i Stock-holms kooperativa förening, i Slånbäret i ellerruntom i landet känner nog efter dagens beslut: Äntli-gen! Äntligen räknas vårt boende! Slut med dispenseroch försöksverksamhet!Kooperativ hyresrätt har funnits som försöksverk-samhet i ända . Man kan kon-statera att det finns erfarenhet om hur det är att bo ikooperativ hyresrätt.Fru talman! Alla medborgare har rätt till en brabostad till en rimlig kostnad i en trygg och bra miljö,och de ska också ha inflytande i sitt boende. I dagbehandlar vi i i betänkande BoU5 ett ären-de som ligger helt i linje med det målet, en lag omkooperativ hyresrätt. Med kooperativ hyresrätt ökarvalfriheten ytterligare. Vi socialdemokrater är mycketglada över att vi ska fatta detta beslut i dag.Den nya lagen innebär att en kooperativ hyres-rättsförening upplåter bostadslägenheter till sinamedlemmar. En medlemsinsats tas ut av samtligamedlemmar. Man kan inte sälja sin hyreslägenhetsom man gör med bostadsrätter. Därmed försvinnerden spekulativa delen av ägandet. Det är en viktigdel.Kooperativ hyresrätt är spekulationsfri. Den hy-resgäst som flyttar ska få tillbaka den betalade insat-sen. Uppräkningen av insatsen kan göras när en nymedlem träder in. Då kommer upplåtelseavgiftenföreningen till godo och ger tillskott i ekonomin.Hyresgästerna i vanliga hyresrätter ges möjlighetatt köpa huset vid utförsäljning av kommunala bo-stadsbolag eller fastigheter, den s.k. ägarmodellen.Det ska också vara möjligt att ombilda från vanlighyresrätt till kooperativ hyresrätt, den s.k. hyresmo-dellen.Kooperativ hyresrätt har förekommit som för-söksverksamhet . började sin verksamhet 1916. Detvisar på uthålligheten i kooperativ förening.Genom kooperativ hyresrätt skapas en ny möjlig-het att genom bosparande och en låg insats påverkasitt boende. Det är viktigt för t.ex. ungdomar ochbarnfamiljer med små eller normala inkomster.Det som särskiljer den kooperativa hyresrätten äralltså att hyresgästen inte kan sälja sin lägenhet utanfår tillbaka sin inbetalade insats. Den ägandeformenär således spekulationsfri. Valfriheten ökar för demsom har lägre inkomster.Inflytande i sitt boende är viktigt. Ingen ska behö-va känna: Jag har inte möjlighet till inflytande bero-ende på storleken på min plånbok. Alla vi som bor ivilla eller i bostadsrätt har inflytande över vår vardagvad gäller boendet. Men även den som hyr som all-männyttan eller hos en privatvärd ska självklart harätt till inflytande.Företrädare för den borgerliga oppositionen påstårgärna att vi socialdemokrater är motståndare till attmänniskor äger sin egen bostad. Det räcker med attbara studera siffrorna över hur invånarna i för att visa hur fel ni har.Vi har ingenting emot enskilt ägande. Men verkligvalfrihet får vi först när det finns olika upplåtelsefor-mer - egnahem, bostadsrätt, allmännytta, privat hy-resrätt eller kooperativ hyresrätt.I framför allt har bostaden alltmerkommit att bli en handelsvara. Den borgerliga majo-riteten med som pådrivare visar ingetstörre intresse för det bostadspolitiska målet att allaska ha rätt till en bra bostad och inflytande i boendetoavsett hur de bor. Men jag hälsar med tillfredsstäl-lelse att alla partier står bakom den nya lagen omkooperativ hyresrätt. Det vill jag se som ett positivttecken.Till betänkandet finns fem reservationer. Jag tän-ker bara nämna det som handlar om majoritetskrav,enkel eller två tredjedels majoritet. En samlad bor-gerlighet anser att det ska räcka med enkel majoritet.Det skulle kunna vara befogat om inte vi människorvore så styrda av pengar och pengars värde. Vi serfrämst här i hur hyresrätter ombildas näs-tan på löpande band. Anledningen är inte främst att fåökat inflytande eller att själv kunna vara med ochutforma sitt boende. Nej, den främsta anledningen äratt kunna tjäna snabba pengar.Vi socialdemokrater är emot spekulation i boendetpå ett sådant sätt. När det handlar om ombildninganser vi - och det visar även erfarenheten - att när detär många som är med på att göra en förändring är detlättare att genomföra den. Ingen ska behöva känna sigtvingad att vara med på förslaget bara för att dethänger på en enda röst.En bred majoritet ökar tryggheten för att före-ningen, eller för den delen också bostadsrätten, skafungera. Om det är 100 lägenheter i ett bestånd ochhyresgästerna önskar att ombilda till kooperativ hy-resrätt måste 66 familjer säga ja. Om 66 familjer äröverens om att göra den förändringen och arbetatillsammans mot samma mål blir nog samarbetetenklare och fler känner delaktighet. För de fyra parti-er som vill ha enkel majoritet handlar det om att 51familjer ska säga ja. Det är endast då människor ärfria och kan göra sina egna val.Jag hoppas och tror att vårt ställningstagande omkooperativ hyresrätt ska stimulera till en förnyaddebatt om valfrihet i boendet och om bostaden somen rättighet inte en handelsvara.Fru talman! Bostaden är fjärde benet i välfärden.Hur vi bor och var vi bor styr våra liv. Alla ska ha rätttill en bra bostad i en trygg och säker miljö. Om mankänner sig trygg och säker i den miljö man bor ochkänner sina grannar ökar tryggheten, och är vi tryggaså mår vi bättre. Det är en lång kedja i den socialadelen.Den nya boendeformen kooperativ hyresrätt ärägnad att ge förutsättningar för bättre boendemiljö,boendedemokrati och självförvaltning. Jag yrkardärför bifall till utskottets förslag i betänkandet ochavslag på samtliga reservationer.Anf. 82 () re-plik:Fru talman! har sagt mycket vackert ombostäder och rätt till bostad. Jag håller med om myck-et av det. Men jag kan inte få in i mitt huvud att detjust i detta fall ska vara nödvändigt med två tredjedelsmajoritet. I andra demokratiska sammanhang har vienkel majoritet.Ska vi göra så vid det allmänna valet måste ha två tredjedelar av rösterna för att rege-ra? Det är den enkla fråga jag vill ställa.Anf. 83 () replik:Fru talman! är kanske inte så en-kel. Det handlar om demokrati. Det är klart att detallmänna valet är en del av demokratin. Men boendetoch möjlighet till inflytande är en annan del av de-mokrati.Det vi vill säga med detta är att vi inte tycker attdet viktigaste är att det finns en spekulation när manska göra en ombildning. Det är det främsta motivettill den lagförändring som gjordes sedan.Det handlar om att det ska vara många som är medoch bestämmer för att få inflytande, göra en föränd-ring och sedan vara med och arbeta.Ska man bo i en kooperativ hyresrätt, som det härhandlar om, gäller det speciella förutsättningar. Manska gemensamt ta ansvar för fastigheten.Anf. 84 () re-plik:Fru talman! Jag tycker inte att det argumentethåller. Där jag bor i kommun har Socialde-mokraterna tillsammans med Vänstern majoritet.Måste de ha två tredjedelars majoritet för att varamed att bestämma? Vi andra som bor där får vackertfinna oss i det de bestämmer. Det finns ingen skillnadpå demokrati när det gäller boendefrågor och när detgäller alla andra frågor som hanteras i ett samhälle.Anf. 85 () replik:Fru talman! tycker jag att det finns skill-nad. Man kan överföra detta med majoriteter ochminoriteter till exempelvis frågan om främlingsfient-lighet. till olika demokratiska aspekter finns deten anledning.För oss handlar det om att ju fler människor somär med i majoritetsbeslutet i boendet desto mer infly-tande får människor, eftersom fler är överens. Detunderlättar när man ska uträtta saker och ting.Anf. 86 () re-plik:Fru talman! sade ungefär detjag hade tänkt att fråga. har jag en undranöver den sista repliken; ju mer vi har majoritet för jusäkrare blir vi. Jag blir lite oroad när jag hör detta. Vihar ändå en 51-procentig majoritet i denna lokal. Detfår inte tendera att bli fråga om även här i riks-dagen. Det spelar ingen roll vilka frågor det rör sigom - bostäder eller andra frågor. Jag håller fullstän-digt med att ni är ute och cyklar.Jag har en fråga angående uppräkningen av med-lemsinsatsen. Vi vill att den ska räknas upp i nivåmed konsumentprisindex just för att den ska bli merattraktiv. Detta har vi med oss från advokaten, och Kammarrätten i . Även de före-ningar som har funnits under försökslagen har sagt attett av skälen till att de tror på denna boendeform äratt det går att få tillbaka åtminstone en värdesäkradinsats. Det är inte alls fråga om spekulation. Det kanskötas med hjälp av bostadsrätter och egnahem. Detär en fråga om en värdesäkring av insatsen.Kan man inte tänka sig att gå med på detta?Anf. 87 () replik:Fru talman! Nej, det kan man inte tänka sig.Syftet med att bo i en kooperativ hyresrättsföre-ning är inte att tjäna pengar. Det är grunden i detta.Det handlar om att skydda dem som bor kvar. Syftetmed ett kooperativ är att göra saker och ting tillsam-mans. Då är det viktigare att stärka dem som ska bokvar i den kooperativa hyresrätten än den enskildamedlemmen som ska lämna hyresrätten.Anf. 88 () re-plik:Fru talman! Men man ska inte heller förlora. Det skasjälvklart vara en sådan stark likviditet för dem sombor kvar att det inte bär eller brister för att det är ensom lämnar föreningen. Om den kooperativa hyres-rättsformen ska fungera ska man inte förlora.Anf. 89 () replik:Fru talman! Det sade nu ärgrunden till varför vi tycker att det är viktigare attprioritera dem som finns kvar i den kooperativa hy-resrättsföreningen än den som lämnar. Det handlarom att det ska finnas likviditet. Det kan handla om attnågon eller några i den kooperativa föreningen ellerden kooperativa hyresrätten ändrar uppfattning ochblir osams med övriga hyresgäster och av den anled-ningen säger att de sticker. För att säkra för dem somblir kvar kan det vara viktigt att inte kunna göra så.Jag vill avsluta med att säga några ord om majo-ritet och kvalificerad majoritet. Jag tror att vi alla kanse hur det är när vi är många som ska vara med ochbestämma och försöka komma överens. Jag ser framemot när de fyra borgerliga partierna är överens. Detär väl lite vad frågan om olika majoriteter handlarom.Anf. 90 ():Fru talman! Vi i är mycket gladaöver att ytterligare en spekulationsfri boendeformlyfts fram genom att förslaget i betänkandet perma-nentas i lagstiftningen. Hyresgäster ska genom attbilda en kooperativ förening kunna ta över en ellerflera fastigheter i ägandeform eller i förvaltnings-form. Boendeinflytandet ökar och förhoppningsvisden sociala gemenskapen. De framtida boendekost-naderna kan också minska för föreningsmedlemmar-na.Boendeformen har fungerat väl i de få föreningarsom finns, bl.a. i . Den kan nu spridas ihela landet. I t.ex. är denna boendeform denvanligaste formen av hyresboende - och en mycketuppskattad sådan. Det tyngsta skälet är tryggheten iatt slippa bli utsatt för politiker som av ideologiskaskäl vill sälja ut allmännyttan, i likhet med vårasvenska borgerliga partiers ståndpunkt i den här frå-gan.När det gäller medlemsinsatser och insatsavgiftertill föreningen för den kooperativa hyresrätten delarvi regeringens syn att uppräkningen av avgifterna inteär nödvändig. Däremot kommer vi att noga bevaka attavgifternas storlek inte blir så höga att de därmed kanutesluta grupper av boende med sämre ekonomiskaförutsättningar. Även uppräkning av insatser för nyamedlemmar bör bevakas så att inte spekulationsten-denser uppstår.Om den ordning som ska beslutas, dvs. full fri-het att bestämma såväl medlemsavgiften som insats-avgiften, kommer att leda till oönskade effekter,kommer att kräva att detta ska lagreg-leras.Regelverket för ombildning till kooperativ hyres-rätt kommer att följa samma regler som för ombild-ning till bostadsrätt. Även här ska minst två tredjede-lar av hyresgästerna skriftligen ge sitt bifall till fas-tighetsköp. Det tycker är bra av fleraskäl. Helst skulle vi vilja att alla hyresgäster gav sittgodkännande.Att bli hyresgäst hos sina grannar är inget önsk-värt. Det har vi sett många exempel på vid bostads-rättsombildningar. Det är också viktigt av ekonomis-ka skäl att det finns en stabil grund för den ekono-miska plan som föreningen ska upprätta. De borgerli-ga partiernas krav på enkel majoritet ska därför avvi-sas.Om kooperativ hyresrätt blir någon större succéeller ej får väl framtiden utvisa. Det är viktigt att detges ekonomiska förutsättningar för att genomföraombildningar till kooperativ hyresrätt, så att ävenmänniskor med sämre ekonomiska förutsättningar harmöjlighet att bli innehavare av en kooperativ hyres-rätt.Det är bra att ska kunna gekreditgarantier för av ett tänkt marknadsvärde,och det är också bra att regeringen snabbt ska utredaförutsättningarna för ombildning till kooperativ hy-resrätt i samarbete med några intresserade kommuner.Det kan ge indikationer på om villkoren och förut-sättningarna för ombildningen är de rätta.Det finns en fråga som tyvärr inte har lösts ochsom vi vänsterpartister har krävt ska lösas. Den bordeha behandlats i betänkandet om allmännyt-tan och i detta betänkande. Det gäller frågan om tu-rordningsreglerna för försäljning av allmännyttigabostäder. Vi menar att försäljningar av kommunalabostäder i första hand ska ske till annat allmännyttigtbolag eller till kooperativ hyresrätt. I andra hand skaförsäljning ske till privat hyresrätt enligt det nya re-gelsystemet för försäljning av allmännytta, dvs. meden strikt prövning i . I tredje hand blirdet aktuellt med ombildning till bostadsrätt. Det härkommer vi att kräva när frågan kommer upp på riks-dagens bord. Vi menar att det icke-spekulativa boen-det ska gynnas på bekostnad av boende som styrs avmarknadens villkor.Fru talman! Därmed yrkar jag bifall till förslaget ibetänkandet.Anf. 91 ():Fru talman! Det har sagts många vackra ord omkooperativ hyresrätt. Jag instämmer i allt som harsagts. Jag är också väldigt glad att det äntligen harkommit till stånd en permanent lagstiftning.