prot · GP09108 · 2002-05-17 00:00:00 — Vi kanske aldrig mer kommeratt debattera jordbruket i kammaren, men om vi träf-fas ute på landsbygden ska vi kunna säga att vi till-sammans har hittat en väg inom EU och i föratt hitta det bästa jordbruket för bönder, konsumenteroch samhället.Anf. 48 ():Fru talman! I detta mitt anförande vill jag bara taupp en liten del av det som har behandlats i dettastora betänkande. Det gäller reservation nr 30, därmin och motion omreglerna för arealuttag tillstyrks. Bakgrunden till attmotionen väcktes är följande.I stora delar av , liksom i andra delar avSveriges slättbygder, är tillgången på allemansrättsligmark mycket liten. Det innebär att det råder brist påmark som allmänheten kan använda bl.a. till rekrea-tion. Ett sätt att kombinera modernt lantbruk medföredömlig miljövård och öppna upp mark för all-mänheten är att verka för införandet av "beträdor"inom för arealersättning till jordbruket.I kommun finns ett exempel på enlantmästare och hans son, som på ett föredömligt sätthar försökt göra något åt saken. infördede begreppet "beträdor". "Beträdor" innebär att marklades i träda i remsor längs fältkanteroch vattendrag. Dessa "beträdor" har upplåtits förbl.a. ridning och promenader. De uppgår tillca , eller . "Beträdorna" uppfyl-ler på ett föredömligt sätt modern miljövård. De är istor utsträckning placerade längs våtmarker och vat-tendrag, runt gårdens skiften och längs allmännavägar.Fördelarna är flera, men jag vill peka på någraspeciella punkter.Kväveurlakningen minskar. Igenslamning av vat-tendrag minskar. Besprutning och gödsling sker ejintill våtmarker, vattendrag och allmänna vägar.Landskapet blir framför allt tillgängligt för promena-der, och viltet får skydd och föda. "Beträdorna" har ett mycket stort rekreationsvärdei kommun. De öppnar upp naturen förpromenader, ridturer och cykelturer. Det har t.o.m.startats ridklubbar på grund av detta. De användsmycket flitigt.Jag ville med vår motion uppmärksamma dettamycket positiva exempel från verkligheten. Mitt hoppär att det ska vara möjligt att få till stånd en föränd-ring av reglerna för hur EU:s arealersättning beräk-nas. Jag är inte ensam. kommun harförsökt gå in med dispenser till menfått nej. Enligt reglerna kan mark endast räknas somuttagen om den är . Därför kan maningenting göra.Min förhoppning är att faktiskt skauppdra åt regeringen att se över programmet för are-alersättning, så att vi skulle kunna få "beträdor" i helaSverige. Det är många som lever i just jordbruksmar-ker där det inte finns någon allemansrättslig mark.Dessutom är det väldigt positivt för miljön. Framförallt ger "beträdorna" ett mycket stort mervärde föralla människor, som på detta sätt kan lämna de asfal-terade vägarna och söka sig ut i naturen.Jag tycker att det är trist när man från majoritetenssida inte visar något intresse för frågan utan avfärdarfrågan med hjälp av någon mening.Detta med "beträdor" är positivt. Fråga Länssty-relsen i , LRF men framför allt alla män-niskor som bor i kommun!Anf. 49 ():Fru talman! Som den nordligaste deltagaren ikammaren är jag glad över att få möjlighet attdelta i miljö- och jordbruksutskottets intressanta ar-bete. Det är med den utgångspunkten som jag vill taupp några Norrlandsfrågor.Som har konstaterats, av bl.a. , ärjordbrukare självfallet en viktig grupp företagare somär i behov av vår inställning till företagande, av enk-lare regler, av lägre skatter, av underlättande vidgenerationsväxlingar m.m. och av infrastruktur inteminst då det gäller vägar, IT, post, tele osv. Självfal-let är det viktigt. Just ordet förenkling är enligt minegen mening ett närmast borttappat begrepp när detgäller den jordbruksadministration som vi har i dettaland. Men det är en sidofråga.Fru talman! Jordbrukssituationen i in-land är utomordentligt knepig. Självfallet är det så,som här har sagts, att vi har en mindre positiv ut-veckling. Just fjälljordbruket och jordbruket i Norr-lands inland har en stor betydelse, lokalt och regio-nalt, för sysselsättningen, för livsmedelsproduktionenoch för landskapet. Det kan jag intyga av egen erfa-renhet. Men trots utredning, somredan 1998 visade att jordbruket i dessa områden ficksämst utfall av EU-inträdet, och trots att idecember, då jag själv var med här, gav regeringen iuppdrag att återkomma med förslag till åtgärder föratt skapa mer likvärdiga villkor för jordbruket i dessaområden har ingenting hänt, ingenting som underlät-tar för dessa brukares villkor. Jag tycker att det ärnärmast stötande.Fru talman! När det gäller situationen för inland-sjordbruket vill jag hävda att klockan inte är fem itolv, utan klockan är kvart över ett.Svag lönsamhet har gett mycket begränsade in-vesteringar. Det handlar om rimliga ochlikvärdiga villkor, sett i ett nationellt perspektiv.I interpellationsdebatter med jordbruksministernhar hon hänvisat till att landsbygdsprogrammet skulleråda bot på dessa orättvisor. Det är inte möjligt, visarnu verkligheten.Inlandsjordbruket tappar i dubbel mening markför som går, och regeringens uppdrag att rättatill detta har sopats under mattan.Jag vill ta mig friheten att ställa två små frågor tillutskottets vice ordförande, , som harlång erfarenhet av riksdagsarbete. För det första: Ärdet vanligt att regeringen struntar i riksdagsuppdragtrots att en justering av villkoren, som jag här harberört, inte innebär någon merkostnad för staten? Fördet andra: Är beredd att själv ta någotinitiativ i dessa frågor?När det gäller skärgårdsjordbrukets villkor har vibetonat dess betydelse i en särskild reservation. Imånga avseenden har skärgårdsjordbruket liknandeproblem som det norrländska jordbruket.Slutligen, fru talman, vill jag instämma i EskilErlandssons yrkande om bifall till reservation nr 6,men jag står givetvis bakom övriga reservationer därCenterpartiet finns med.Anf. 50 () replik:Fru talman! När jag läser motionen ser jag att mandär säger att det inte är några betydande insatser somkrävs, utan det är ett enklare regelverk. Det påståen-det är jag beredd att ställa upp på, och jag är bereddatt försöka hjälpa till. Men som vet ärvi fast bundna i , och det underlättarinte när man försöker hitta nya vägar.Den utvärdering som nu har gjortom landsbygdsprogrammet är grunden till vårt nästaställningstagande, hur vi ska formulera de nya pro-grammen. Det har varit lite upp och ned. Först av-reglerade vi allt 1990, men sedan hade vi och en annan typ av miljöstöd. När vi kommed i EU fixade vi ett nytt program. Sedan var det ettnytt program 1998.Det är inte så enkelt alla gånger att landa rätt idessa frågor, eftersom är ett avlångt land. Vihar här jämfört olika länder, men vi kan lika gärnajämföra och i dessa frågor.Å andra sidan ska vi komma ihåg att harbra förutsättningar, delvis klimatmässigt, och manbehöver inte använda så mycket bekämpningsmedel.Vi kanske skulle göra en plus- och minuslista förNorrland också.Anf. 51 () replik:Fru talman! Tack för svaret. Jag vet att vi har go-da förutsättningar, men det finns också stora skillna-der i villkor enbart inom mitt län, där det är 40 milsavstånd mellan kust och fjäll.Befattningshavare inom administrationen har sagtatt det går att omfördela pengar. Eftersom vi inte harnått upp till den framförhandlade nivån på produktio-nen kan man, om viljan finns, omfördela medel frånde nationella stöden till fjälljordbruket. Som jag haruppfattat det var en sådan översyn på gång, men jaghar inte hört något om resultatet.Anf. 52 () replik:Fru talman! Den parlamentariska grupp vi i daghar beställt kan gärna ta med dessa frågor när den görsin översyn. Det gäller också fall då man inte fullt uthar utnyttjat stöden. Att det inte finns tillräckligaarealer eller tillräckligt stort djurantal kan varkenJordbruksverket eller regeringen göra någonting åt.Man skulle kunna ändra systemet ,men även här måste vi åka till och fråga. Hurfår vi använda inte bara de gemensamma EU-pengarna utan även de nationella medel som vi harför ?Vi får fortsätta att behandla denna fråga. Fråganom Norrlandsjordbruket har aldrig varit enkel pågrund av de förutsättningar som finns där. Det är glestmellan byarna och långa transporter, och antaletmänniskor minskar.Det är en utmaning att försöka hitta nya lösningaroch inte fastna i de gamla system som vi har hafttidigare.Anf. 53 () replik:Fru talman! Jag får slutligen konstatera att vår fri-het är ganska begränsad och att vårt beroende avBryssel är utomordentligt stort.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )4 § BordläggningAnmäldes och bordladesJustitieutskottets betänkande2001/02:JuU29 Godkännande av rambeslut om eneuropeisk arresteringsorderMiljö- och jordbruksutskottets betänkande2001/02:MJU20 Ändringar i djurskyddslagen, m.m.Konstitutionsutskottets betänkanden2001/02:KU24 Regeringens förvaltningspolitik, m.m.2001/02:KU31 Vissa censurfrågorUtrikesutskottets betänkande2001/02:UU12 Norden5 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 17 maj2001/02:1174 av () till stats-rådet vid asylutredning2001/02:1175 av () till nä-ringsminister arbete vid arbetslöshet2001/02:1176 av () till näringsmi-nister 4 söder om /02:1177 av () till statsrådetMona SahlinA-kassan vid ideellt arbete2001/02:1178 av () till försvarsmi-nister på Östersjön2001/02:1179 av () till närings-minister /02:1180 av () till utrikes-minister på Zimbabwe2001/02:1181 av () till social-minister till prostatacancerpatienterFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 21 maj.6 § Kammaren åtskildes kl. 11.21.Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen.