prot · GQ0940 · 2002-12-19 00:00:00 — Men på sysselsätt-ningssidan har det skapat 19 600 jobb.Anf. 154 () replik:Fru talman! Jag vill fortsätta med frågor som gäl-ler LIP-pengarna och klimatinvesteringarna. Vill AlfEriksson på fullt allvar påstå att ingen av de här in-vesteringarna skulle kommit till stånd om inte LIP-pengarna hade funnits?Anf. 155 () replik:Fru talman! Det är möjligt att något hade kommittill stånd. Men de allra flesta av projekten var sådanasom man hade gått och funderat på runtom i landet,men man kunde inte räkna hem någon lönsamhet idem med en full egeninvestering. Med det i genom-snitt runt 30-procentiga tillskottet fick man en lön-samhet i investeringarna. På så sätt har man kunnatskapa de resultat som vi nu börjar se när det gäller attfasa ut både olja och el, och det ger framför allt ener-gibesparingar.Anf. 156 () replik:Fru talman! Jag tror att här är kärnan i det som ärproblemet med den här typen av investeringar. En delav de investeringar som görs och många av dem somär bra är sådana som skulle gjorts ändå. Det finns tillexempel företag som har fått LIP-pengar för att in-vestera i snålspolande toaletter. Det är självklart så attalla andra investeringar i snålspolande toaletter utanLIP-pengar visar att investeringarna skulle skett ändå.Samtidigt finns det ett antal olönsamma förslagsom går igenom, investeringar som inte skulle gjortsoch därför egentligen inte är kloka investeringar. Depengar som kommunerna har lagt ut skulle kunnatanvändas till någonting annat, och de hade kanskevalt att göra någonting klokare för pengarna i så fall. Istället för att försöka locka kommunerna med litegottepåsar i form av olika investeringsbidrag måsteman skapa regelverk som gör det lönsamt att göra denhär typen av investeringar, för då sker de i vilket fallsom helst.Anf. 157 () replik:Fru talman! Om det vore så att man kunde görainvesteringarna ändå, varför har man då inte gjortdet? Man gjorde ju inte de här investeringarna. Dekom till stånd därför att man fick ett stöd.Sedan är det inte så att någon har bestämt överframför allt kommunernas huvuden i den här frågan.Det är de själva som har beslutat om de eller 14miljarder som de har satsat, så initiativet ligger på detlokala planet.När vi nu har satt ett instrument i sjön som är tillför att stimulera till ett lokalt engagemang kan jaginte förstå att det möter en sådan frustration. Avsiktenär ju att vi ska bygga ett hållbart samhälle underifrån,och de lokala investeringsprogrammen har varit ettinstrument för att få i gång ett engagemang ute i lan-det. Jag är fullständigt övertygad om att det inte hadeblivit tillnärmelsevis så starkt engagemang på miljö-området om inte dessa program hade funnits.Anf. 158 ():Fru talman! Detta betänkande bygger på den ge-mensamma budget som vi tre samarbetspartier varitöverens om. Utgiftsområde 20, som vi nu ska be-handla, omfattar i ekonomiska medel ca 3,36 miljar-der. Det är en ganska ansenlig summa pengar som detgäller att få ut bästa möjliga miljöpolitik av - en mil-jöpolitik som ska leda till att vi närmar oss våra 15stora nationella miljömål. Jag säger "närmar oss", förvi har långt kvar till att nå upp till dem.För att nå upp till våra miljömål, eller i förstahand våra delmål, behövs det en kraftfull politik påmiljöområdet på både central, regional och lokal nivå.Med en kraftfull politik menar jag inte minskaderesurser, som vissa partier vill ge, utan ökade resurseri kunskap, personellt och ekonomiskt.Men framför allt behövs det en vilja från oss alla,inte bara i ord utan även i handling, både från er ochfrån mig. Ska vi nå resultat måste vi alla dra vårt stråtill stacken. Men ska det bli en stack som kan klaraolika påfrestningar, krävs det organisation och plane-ring. Då behöver vi politiska beslut men även myn-digheter och organisationer som tar sitt sektorsansvarpå allvar.Fru talman! Miljön behöver återigen komma upppå agendan i vårt samhällsliv. Eftersom de flesta avoss varit överens om miljömålen, anser jag att det ärvår skyldighet att fatta sådana beslut som gör att vinår fram . Tidtabellen måste hållas om vi skahålla generationsperspektivet och lämna över ettsamhälle till nästa generation där de stora mil-jöproblemen är lösta.Men vårt agerande i miljöfrågor får inte enbartstanna utanför eller innanför vår egen dörr. Vi behö-ver ett engagemang i frågorna, ett engagemang somäven sträcker sig utanför dessa kammardiskussioneroch utanför våra gränser.Fru talman! Jag ser kemikaliesamhällets utveck-ling som en stor fara, både med gamla gifter och ännuouppmärksammade gifter. När konkreta åtgärder skavidtas för miljön gäller det att vidta rätt åtgärd för attnå resultat. Jag tänker då på situationen i våra vatten.Om det som sker under ytan i våra vattendrag,sjöar och hav hade skett på land, där vi alla kunde sevad som skedde eller sker, så är jag säker på att detskulle varit ett mycket upprört och högt tonläge hosde flesta människor i landet.Vad som sker är att vi håller på att skapa en situa-tion under vattenytan, där fisken i vissa områden slåsut av olika faktorer - miljöfaktorer samt överutnytt-jande av havets resurser. Situationen som beskrevsredan 1962 i boken av , men som dåbeskrev situationen på land och rörde kemikalier samtfågelpopulationerna, går igen.Den gången gällde det främst de oreglerade be-sprutningarna av åkermarker som producerar vårtdagliga bröd och med avsikten att minska insekternasangrepp och därmed böndernas nettoproduktion avspannmål. Bland annat betades utsädet med ett av degiftigaste ämnen som vi känner till, nämligen kvick-silver. har vi alltför stor tilltro till be-sprutning samt en ökad kemikalieanvändning. Ochkvicksilverfrågan har vi inte löst.Tyst vår var en kraftfull varning för de kemiskabekämpningsmedlens risker. Som vi vet hittades deökända ämnena DDT, PCB och dioxin på mycketavlägsna platser där de inte borde finnas.Fru talman! Jag ska med några korta exempel il-lustrera den utveckling som har skett historiskt påområdet. Det är bra att känna till historien om manvill göra någonting för framtiden.På 50-talet upptäckte man att den vithövdade hav-sörnen plötsligt hade förlorat sin naturliga instinkt attpara sig och föda upp ungar. Det konstaterades att80 % av örnarna var sterila. Misstankarna riktadesmot PCB.På 60-talet uppdagades det att minkuppfödare ha-de problem med minkhonorna, som fick hälften såmånga ungar och slutligen inte fick några alls. Någotvar fel eller gick fel i fortplantningen. Minkarna hadeutfodrats med kycklingar som hade tillförts ett konst-gjort kvinnligt hormon som hade fått kycklingarna attväxa snabbare.På 70-talet upptäckte biologer att gråtrutarnaövergav sina bon, och man fann mängder av dödatrutungar. av ungarna hade dött innan de kläck-tes. Det var samma symtom som hade visat sig hoskycklingar till höns som exponerats för dioxin i labo-ratoriemiljö.Fortfarande har vi processer somgenererar dioxin. Då vi deponerar avfall eller restpro-dukter så kommer det vidare ut i naturen. Jag tänkerdå på avfallsförbränningen och dess aska.På 80-talet pågick säldebatten, som alla kommerihåg. Var det infektion, virus eller miljöpåverkan?Därom tvistade man.På 90-talet upptäckte forskarna medicinska datasom tydde på att det hos män har skett en mycket onormal könsutveckling.Man påpekar att någon miljöfaktor kan ligga bakomdessa förändringar.Jag är rädd för att de oroande problem med fort-plantningen som har påvisats hos vilda djur ävenhar spritt sig, eller kan sprida sig, till människan.Framtiden kommer att ge sina svar, men det är nu vimåste vidta åtgärderna för att få en framtid där detövergripande målet är att nästa generation ska kunnaleva i ett samhälle där de stora miljöproblemen ärlösta.När det gäller att anslå medel för att nå våra målpå miljöområdet spretar det en hel del mellan majo-ritetens och oppositionens anslag, men även mellanoppositionspartierna.Vad gäller vill två borgerligapartier minska anslagen medan två är nöjda medmajoritetens förslag.Anslaget Åtgärder för biologisk mångfald vill vis-sa sänka och något parti höja. Skillnaden mellanpartierna är ungefär 200 miljoner.När det gäller sanerings- och återställandeanslagetvill något parti höja och något parti minska. Skillna-den där är 210 miljoner.Vad gäller den brännande frågan om klimatet ochklimatinvesteringar är skillnaden mellan partierna ioppositionen ca 350 miljoner.Med den bilden av oppositionen vill jag yrka bi-fall till betänkandet MJU1, och jag önskar er alla envälbehövlig god jul.Anf. 159 ():Fru talman! berörde i sitt an-förande lite av de miljöproblem som ligger bakom detbetänkande som vi har att diskutera. Det är alltså detbetänkande som handlar om de resurser som vi villanslå för att angripa miljöproblemen i landet.Det är ett betänkande som jag tror att många glädsöver. Det handlar om en budget som omspänner istort sett , pengar som användsför direkta åtgärder för att åstadkomma till exempelkalkning, som togs upp här, och det gäller skyddsvär-da skogsområden och annat - direkta åtgärder alltså.Det gäller också sådana saker som miljöforskning ochmiljöövervakning och naturligtvis att hålla de myn-digheter och organisationer i gång som ska utföra dethär arbetet.Det har hänt mycket under den förra mandatperi-oden. Jag kan nämna någonting om det eftersom detger perspektiv på det betänkande som vi har att taställning till nu.Vid förra mandatperiodens början, när samverkanmellan , och regeringenoch Socialdemokraterna påbörjades, var budgetenungefär en tredjedel av den som finns . Under denhär perioden har det skett en uppbyggnad av möjlig-heterna till ett gott miljöarbete som jag skulle viljasäga har varit alldeles exceptionell, inte bara när detgäller pengarna. Det har också funnits stora framstegpå till exempel lagstiftningssidan. Vi har fått lagaroch regler som vi kan stödja oss på i miljöarbetet,till exempel. Vi har fått miljödomstolar-na som ger oss möjlighet till en rättslig prövning ochdär man kommer att utveckla praxisoch kunskap på det här området som har varitmycket outvecklad.Vi har också fått en målsättning för arbetet förförsta gången, som finns i betänkandet i form av de15 miljökvalitetsmålen med delmål inom målen. Därstår det uttalat vad det är vi strävar mot och vad vi skauppnå , och i vissa fall tidigare. Vi haralltså fått en kartering av miljöproblemen och målen.Kartan är fastlagd och målen för vad vi ska uppnå ärutsatta.Det är första gången som man i ett betänkandeinleder med en utvärdering av hur långt man harkommit i de 15 målen. Den är gjord av Miljömålsrå-det som har givit sin första utvärdering. Denutvärderingen - för att återgå till det som Kjell-ErikKarlsson beskrev, miljöproblemen - är mycket dys-ter. Det låter naturligtvis bra när man säger att i sju avde 15 målen har utvecklingen gått i positiv riktningunder , men det är mycket småsteg, och det är alldeles otillräckligt. Med den taktenkommer vi inte att nå delmålen. I sju andra ser maninte någon direkt rörelse i rätt riktning ens, och i ettmål, havet, är det en direkt negativ utveckling.Ändå kan man glädjas över det här betänkandet.Det är alltså här verktygen ligger för arbetet. Kartanär lagd, och vi kommer att få se en redovis-ning av hur arbetet fortskrider vartefter vi närmar ossmålet. Vi ser väl alla fram emot den dagen eller detåret då vi här i kammaren kan få ett betänkande sominleds med en beskrivning som talar om att nu ärmålen uppnådda. Förutsättningarna finns här. Det är naturligtvis ett stort arbete somligger framför oss. Problemen är långt ifrån lösta.Jag vill sluta med att för del yrka bi-fall till förslaget i utskottets betänkande i sin helhet.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 19.00 för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.17 § (forts.) Allmän miljö- och naturvård (forts.MJU1)Anf. 160 ():Herr talman! Naturhänsyn, utvecklingsoptimismoch internationalism är grunderna för Folkpartietsmiljöpolitik. Vi liberaler har en i grunden optimistisksyn och en tilltro till varje generationsförmåga att finna lösningar på sin tids problem. Vihar också en positiv, teknikvänlig syn på verklighe-ten. Kopplingen mellan ekologiskt, ekonomiskt ochsocialt ansvarstagande är för oss en nödvändig ut-gångspunkt för miljöarbetet.Hållbar utveckling är och har varit nyckelord imiljösammanhang länge . Vi har hört orden uttalasofta och med stort engagemang. Men var står viegentligen , efter ,efter Riomötet och med i Jo-hannesburg avslutad?Framtidens ödesfrågor måste hanteras med nyastrategier. Vi kan inte använda gamla tiders organisa-tion, regelverk och styrmedel för att hantera denmycket genomgripande utveckling som krävs. Håll-bar utveckling nås inte genom att orden likt ett mant-ra upprepas av regeringsföreträdare vid högtidligatillfällen.Vi försöker föra in ett hållbart perspektiv imyndigheter och organisationer som skapats i en heltannan tid och med helt andra utgångslägen. Det gårinte att klara 2000-talets utmaningar med en struktursom har utvecklats och präglatsav frågeställningar. Vi ser attsamhället inte klarar att stimulera en hållbar utveck-ling med gamla koncept och organisatoriska model-ler.Politiken har inte lyckats överbrygga vallgravarnamellan de olika delarna av samhället, något som ärhelt nödvändigt om vi ska få en samlad utvecklings-kraft. Politiken och de offentliga institutionerna ar-betar med sina agendor. Näringslivet har sina. Allahar dessutom olika tidsskalor: politiken har fyraårigamandatperioder, näringslivet har kvartalsrapporteroch medborgarna sin egen livscykel. Det finns fåöverlappande och gemensamma strategier. Därförkommer mycket kraft att ägnas åt att få andra attacceptera de egna förslagen eller motivera varför denegna samhällssektorn inte kan acceptera vissa förslag.Herr talman! Vi vill ta initiativ till en djupgåendeanalys av vilka organisatoriska, legala och ekonomis-ka förändringar som behövs för att samhället bättreska kunna hantera hållbar utveckling. I detta arbetebör särskilt behoven av tvärdisciplinärt arbete överolika områdes- eller sektorsgränser betonas. Analysenbör lämna förslag på vilka organisatoriska föränd-ringar i vid mening som bör genomföras för att skapaett modernt, effektivt och rationellt fungerande, håll-bart . Det är dags att nu äntligen lämna lapp-täckesmetodiken!Folkpartiet liberalerna föreslår därför i vår motionLiberal miljöpolitik att en hållbarhetskommissiontillsätts med uppgift att se över vilka effektiviseringaroch moderniseringar av samhällets regelverk, styrme-del och upplysningsverksamhet som behöver göras,inte minst för att undvika att samhället motverkargoda initiativ från företag och enskilda. finnsfortfarande mycket av kontraproduktiva inslag, tillexempel vad gäller styrmedel. Exemplen är många;det klassiska exemplet med fastighetstaxeringen ochtreglasfönster hör hemma här.Låt oss lära av den för eko-nomin som tillsattes . Den diskute-rade inte bara traditionell ekonomisk politik utanockså institutioner och beslutsprocesser som till ex-empel budgetbehandlingen i . Även påmiljöområdet måste nu analysen breddas på motsva-rande sätt.Inför årets valrörelse presenterades undersökning-ar som sade att miljöfrågorna låg långt ned på väljar-nas lista över viktiga frågor. Det var inte den bild jagfick i mötet med väljarna i län. Bortser ögonblick från torsk, kustfisket och oljeutsläppen,som naturligtvis dominerade, dök ändå frågor ommiljö och hållbar utveckling upp. Efter att underårtionden ha försetts med information, utbildning ochpekpinnar från stat, politiska partier och intresseorga-nisationer väntar sig nu företag och en välutbildadoch engagerad allmänhet att vi politiker ska leverera.Vi ska leverera reella möjligheter att välja och agerapå ett långsiktigt hållbart sätt utan att detta motverkasav samhället.För att miljöpolitiken ska vara genomförbar måsteden ha folklig acceptans, finna och åtgärda systemfeloch diskutera i mycket långsiktigt perspektiv. Ska vinå en hållbar utveckling måste miljöpolitiska slagordoch opportunistisk symbolpolitik överges.Folkpartiet liberalerna ser fram emot övriga parti-ers reaktion på vårt förslag om en hållbarhetskom-mission när frågan kommer att behand-las.Anf. 161 ():Herr talman! föreslår att en hållbar-hetskommission får i uppdrag att arbeta bredare ochlångsiktigt med miljöfrågorna. Samhället klarar inteav att effektivt lyfta fram angeläget nytänkande mednuvarande fastlåsta administrativa struktur.Vi budgeterar och tänker ofta bara i fy-raårsperioder. En del mål sätts för , men vibehöver ha ännu längre perspektiv. Vilken livsstil ärrimlig för mänskligheten och ?Miljöfrågorna måste också i särskild grad behandlasinternationellt. Här har vi stor nytta av Europeiskaunionen, men många frågor är till sin natur globalaoch måste därför behandlas globalt. Ekonomiskastyrmedel måste utvecklas och användas i praktiken.Ett glädjande genombrott håller på att ske med över-låtbara utsläppsrätter inom EU, även om det föreslag-na systemet tyvärr innehåller vissa principiella bris-ter.Liberal miljöpolitik bygger alltså på långsiktighet,internationalism och optimism över nya möjligheter.Tre områden skapar särskilt stora problem, nämligentrafiken, jordbruket och energiförsörjningen. Jagtänker nu ägna åt trafiken.Gällande trafikpolitiska principer tar stor miljö-hänsyn men dessa principer har inte genomförts ipraktiken. Vi måste resonera mer i samhällsekono-miska termer. Den grundläggande principen om attkonsumenten bör betala den samhällsekonomiskamarginalkostnaden har ju tyvärr inte slagit igenomännu. Här krävs politiskt mod från regeringen attkomma med konkreta förslag. Tydligen behöver manhjälp från den hållbarhetskommission som Folkpartietvill inrätta.Vi måste bättre beakta miljökostnaderna. Då be-gränsas de fysiska transporterna och den teletekniskautvecklingen stimuleras. En del människor kommersäkert att uppfatta denna förändring som uppoffringari vår levnadsstandard, men det finns inget moraliskthållbart alternativ. Dagens livsstil vältrar ju faktisktöver flera kända problem på kommande generationer.Jag tänker då inte bara på växthuseffekten utan ävenpå försurning, övergödning, spridning av farliga ke-mikalier och ozonhålet.Dagens trafiksystem ger stor rörelsefrihet åt män-niskorna i den rika världen. Det är dock uppenbart atttrafikens totala miljöpåverkan kraftigt överskridervad naturen tål. Järnvägstrafik måste därför få möj-lighet att hävda sig bättre på marknaden gentemotvägtrafik och flygtrafik.Det är klokt att fortsätta att satsa på infrastruktu-ren, men det gäller att satsa rätt. Det behövs ettmycket bättre underlag och en bättre procedur för attfatta beslut om avvägningar mellan de olika trafiksla-gen. Med stöd av gårdagens bedömningar håller vi på att i snabb takt minska morgondagens möjlig-heter till mindre miljöskadliga transporter.Herr talman! Det är vår generation som måste be-sluta att utveckla ny teknik, en annorlunda organisa-tion och nya regler och därigenom skapa ett långsik-tigt hållbart samhälle.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )18 § Jord- och skogsbruk, fiske med anslutandenäringarFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2002/03:MJU2Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske medanslutande näringar (prop. 2002/03:1 delvis).Anf. 162 ():Herr talman! När det gäller budgetyrkandena villjag bara hänvisa till vad vi har stått för här ikammaren och i övrigt till det särskilda yttrande vihar i detta betänkande.Miljö- och jordbruksutskottet är kanske det allraviktigaste utskottet i med tanke på att det ärdessa frågor som är grunden för medborgarnas över-levnad och fortlevnad. Vi har fått förtroendet att ska-pa de förutsättningar som gör det möjligt för varjeenskild medborgare att få sitt dagliga bröd, andasacceptabelt ren luft och vistas i en miljö som långsik-tigt är uthållig.Livsmedel är som affärsidé den ojämförligt bästaalla kategorier eftersom varje människa måste intamat åtminstone . Ingen annanprodukt kan uppvisa en sådan marknadsförutsättning.Trots detta är just denna näring alldeles specielltgenomsyrad av stödsystem som på grund av vårt EU-inträde utgör det kanske mest omfattande på markna-den.Eftersom just jordbrukspolitiken är den mest har-moniserade inom EU innebär det att skillnaderna ikonkurrensförutsättningar blir speciellt tydliga ochpåverkar denna näring. Den ryggsäck som det svens-ka jord- och skogsbruket tvingas bära innebär därmedegentligen denna signal till de svenska utövarna: Vianser att ni ska lyckas sämre än era kolleger i Europaeller att ni måste arbeta ännu hårdare. Ansvaret är ibåda fallen regeringens.Är det dessutom så, som statsministern lät med-dela här i kammaren , att den svenska rege-ringen redan nu flaggar för en möjlig renationalise-ring av jordbrukspolitiken efter 2006 på grund av desvårigheter man just nu ser är det stor risk att desvenska bönderna kommer att bli utkonkurrerade pågrund av de nationella skattestöd som man i andraländer är beredd att ge. Detta, kära vänner, kommeratt innebära det största svenska fiaskot i Europapoli-tiken . Detta är primärt regeringens ansvar.Det som präglar de areella näringarna är att de ialla avseenden är långsiktiga och att de på grund avsina areella behov är skilda från tätbebyggda områ-den. Detta skapar i sig speciella bekymmer för demsom utövar dessa näringar. Det gäller transporter avförnödenheter och produkter och inte minst förflytt-ningen av de människor som bor i anslutning till ellerverkar i de areella näringarna.När man emellanåt hör vad vissa partiers företrä-dare tror om allmänna kommunikationers tillgänglig-het kan man ibland få uppfattningen att det finnstunnelbanor eller bussar på alla bostadsorter runtom ilandet. För att ta kammarens ledamöter ur dennamissuppfattning kan jag intyga att det än så längevarken har funnits någon tunnelbana eller några re-guljära bussar i Släthult där jag bor. Där, och på tu-sentals andra kvadratkilometer, är det endast bilensom ger en rimlig möjlighet till ett socialt liv.Jord- och skogsbruksföretagare är att betrakta somsmåföretagare. Det innebär att alla de hinder och hotmot nystartande, utveckling och generationsskiftensom kännetecknar dessa också omfattar företagarna ide areella näringarna. Detta är återigen regeringensansvar.Den svenska transportinfrastrukturen, som i grun-den är en mycket viktig del av de areella näringarnasgrundförutsättningar, har å det grövsta åsidosattssedan regeringen tillträdde 1994. ochVänstern har utövat utpressning mot regeringen, ochregeringen har medvetet satt vägunderhåll och väg-byggande i strykklass för att klamra sig fast vid rege-ringsmakten. Detta har skapat stora bekymmer för detransportberoende näringarna. Inte minst enskildavägar har fått stå tillbaka. Detta är också, herr talman,regeringens ansvar.Mycket nära förknippad med transporterna, oav-sett om det gäller varor eller personer, kollektivt ellerenskilt, är och förblir beskattningen av drivmedel encentral fråga. När man först beskattar så hårt mankan, sedan lägger på moms och som grädde på mosetdessutom inte är beredd att ge fullt avdrag för exem-pelvis resor till och från arbetet, då är signalen tydlig:Vi socialdemokrater tycker inte att folk ska bo pålandsbygden! Återigen är det regeringens ansvar.Herr talman! Det jag uppehållit mig vidligger inte direkt under miljö- och jordbruksutskottetsansvarsområde. Men det går inte att undvika att pekapå det beroende som de areella näringarna har. Närdet gäller de moderata yrkandena inom ovannämndaområden vill jag bara framhålla deras betydelse förframtiden och hoppas att kammaren anammar demför att skapa grunden för en livsmedelsförsörjningmed rimliga priser.Skogen, herr talman, intar en alldeles speciell delav de areella näringarna. Det är den som har bidragitmest till den svenska nettoexporten under överskådligtid - inte, som många tror, gruv- och stålnäringen.Skogsnäringen är fortfarande ett lok i den svenskaekonomin. Dessvärre avspeglas inte detta i regering-ens engagemang för denna fråga.