prot · GP09113 · 2002-05-27 00:00:00 — Det är dock självklart för mig att vi pånågot vis ska hantera denna fråga i den översyn avplan- och bygglagen som inleds.När det gäller exempel är det ju förebildlighetensom lyfts fram i handlingsprogrammet för hur statenska förhålla sig i frågan om arkitektur, form och de-sign. Staten ska vara en förebild. Vi får kontinuerligtin rapporter från alla de statliga myndigheter som harett särskilt uppdrag på detta område. Vid några till-fällen har vi också haft stora sammandragningar avdessa myndigheter. De har varit aktiva under arki-tekturåret, som avslutades . Jag vill sägaatt de är förebildliga.På ett särskilt sätt är de det i just denna fråga, ef-tersom många av dem har skapat särskilda konstnär-liga råd. Det får naturligtvis betydelse för attityder,synsätt och konkreta beslut i dessa statliga myndig-heter, som är viktiga förebilder för andra aktörer närdet gäller byggande och gestaltning.Man kan anlägga många aspekter på arkitektur,form- och designfrågorna och den konstnärliga ut-smyckningen och gestaltningen. Ur sysselsättnings-aspekten är detta mycket viktigt för att konstnärer skafå beställningar. Man kan faktiskt också ha en fördel-ningspolitisk ingång: Det vackra och det sköna, detsom bekräftar oss som individer och starka medbor-gare, ska inte vara förbehållet dem som kan betalaväldigt mycket för det. Det ska finnas där för oss alla.Därför är detta en prioriterad fråga, också inför denöversyn av som förestår.Anf. 12 ():Fru talman! Tack för det, kulturministern!När det gäller det kommunala självstyret har jagsjälv varit kommunalpolitiker och tycker att det ärviktigt. Men ibland finns det något som står över det.Jag tror att det kan vara till hjälp ute i kommuner-na om man har det inskrivet i en lagtext att man skabeakta att alla deltar från början. Då tror jag att vi harstörre möjligheter att uppnå det fördelningspolitiskamålet. Framför allt när vi bygger om miljonpro-gramsområden bör vi tänka på detta. Vi har ett gottexempel från , där man har byggt om ochlåtit detta vara med från början. Jag tror dock inte attalla kommuner är så duktiga på det.Jag tackar så mycket för den här debatten och serfram emot översynen av . Vi fårväl hjälpas åt att se till att man tittar närmare på detta.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2001/02:460 om of-fentlig konkurrensAnf. 13 Statsrådet ():Fru talman! har frågat näringsminis-tern vad han avser att göra för att förändra konkur-renslagstiftningen så att den blir mer småföretagar-vänlig. Frågan berör konkurrenspolitikens område.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det därmedär jag som ska besvara interpellationen.Kent frågeställning tar sin grund i dels re-sonemang kring behovet av avknoppningar och ökadkonkurrensutsättning av offentlig verksamhet, delsfrågan om problemen då offentliga aktörer bedriververksamhet i konkurrens med privata företag.Jag vill inleda med att säga att jag välkomnar nyaverksamhetsformer inom den offentliga sektorn. för offentliga tjänster har också genomgått enstark förnyelse . Kommu-ner och landsting har prövat och etablerat nya styr-former och alternativa driftsformer. Regeringen anseratt det är angeläget att denna utveckling drivs vidare.Det är regeringens uppfattning att systemför ökat inslag av konkurrens i vård, skola och om-sorg måste vara förenliga med principerna om att ensådan verksamhet ska vara demokratiskt styrd,gemensamt finansierad och tillgänglig för alla pålikvärdiga villkor.Denna utveckling kan inte tvingas fram genomkonkurrenslagstiftningen. Det är i stället de offentligaaktörerna, inte minst kommunerna och landstingen,som har ett stort ansvar för att öka inslaget av alter-nativa driftsformer inom de offentligt finansieradeområdena. I det sammanhanget har också staten ettansvar. Däremot tror jag inte på förslagatt alla näringsidkare skulle ges rätt att få lämna budpå utförandet av offentlig produktion.Det stämmer att en rad problem som uppkommerdå offentliga aktörer bedriver konkurrensutsatt verk-samhet har uppmärksammats under de senaste åren.Det kan vara kännbara problem för småföretagaresom ofta är de som bedriver verksamhet inom desektorer där offentliga aktörer också agerar.En departementspromemoria har föreslagit att enlagregel införs i konkurrenslagen som en ytterstalösning om problemen inte kan upp på frivilligväg. Det presenterade förslaget till lagregel har givitupphov till ytterligare diskussioner och synpunkterfrån olika utgångspunkter om hur en eventuell lagre-glering bör utformas. En lagreglering av konkurrens-problem mellan offentlig och privat näringsverksam-het, som ytterst kan innebära prövning i domstol, börenligt regeringens mening grundas på bredast möjligauppslutning från berörda aktörer. Beredningen avlagförslaget kommer därför att fortsätta. Inriktningeni det arbetet är att ett förslag till lagregel som har enuppslutning både från offentlig och privat sektor skakunna presenteras före utgången av år 2002.Anf. 14 ():Fru talman! Jag ber att få tacka ministern för sva-ret, även om jag kanske hade väntat mig att svaretskulle vara lite mer långtgående än det var. Men detär möjligt att det ingår i den nya socialdemokratiskastrategin. Man talar om att man ska ha vårdgarantimen inte på samma villkor som de borgerliga föreslårutan lite mindre, man lägger fastighetsskatten i enutredning därför att den är bekymmersam.Vad är det ministern säger? Jo, att man i en de-partementspromemoria föreslår att en lagregel införs ikonkurrenslagen om problemen inte kan påfrivillig väg och med uppslutning från offentlig ochprivat sektor.Men jag hade ju frågat vad ministern avser attgöra för att förändra lagstiftningen så att den blirsmåföretagarvänligare och hur konkurrenslagstift-ningen kan förändras för att privata aktörer inte skabehöva konkurrera med kommunala och statliga bo-lag. Man kan konstatera att om detta finns inget kon-kret sagt från ministerns sida.Jag skulle vilja fråga ministern om ett antal exem-pel som vi har kunnat läsa om i tidningarna under desenaste åren. Folkets Hus i bedriver konfe-rensverksamhet i konkurrens med privata företagarepå orten. När kommunen beslöt att ge ytterligare stödtill överklagades beslutet av en företaga-re. Trots att domstolen troligen säger att beslutet ärolagligt betalar kommunen ut lånet innan rättssakenär klar.Bureå kommun inrättade gym i sin befintliga sim-hall och lät simhallsverksamheten subventioneragymet. kommun beslutade inrätta enkommunal massageverksamhet i den kommunalasimhallen. I erbjuder komvuxskräddarsydda utbildningar för det privata näringsli-vet. Genom att kommunen har tillgång till lokaler ochdatorer som är betalade med skattemedel kan mansätta mycket låga priser på sina kurser. I erbju-der kommunen privatpersoner elinstallationer, lag-ning av staket och bilreparationer. Kommunala gym-nasier har rätt att i egen regi körkortsutbilda och ex-aminera elever på fordonstekniska linjen. Privatatrafikskolor får svårt att hävda sig i den konkurren-sen. I , min egen hemstad, bedriver kommu-nen en golfbana.Tycker ministern att det är riktigt att man på dethär viset har skattesubventionerat verk-samhet som hotar att slå ut privata företagare ochdessutom inte ger möjlighet till jobb på den privatasidan? Jag skulle vilja höra vad ministern har för åsiktom detta. Man talar väldigt välvilligt om att det är bramed konkurrens. Jag kan också konstatera att konkur-rensen gör saker och ting billigare. Det skulle varaintressant att höra vad ministern säger om detta. Av-ser ministern att förbjuda kommuner att syssla mednäringsverksamhet i den lag som kommer, eller är detså att om kommuner och privata företag inte kommeröverens kommer inte ministern att lägga fram den härlagen?Det här tror jag många småföretagare sersom en av de väsentligaste sakerna. Kommer det ifortsättningen att vara tillåtet för kommuner att bedri-va verksamhet eller blir det så att verksamheten skabedrivas på normal konkurrensutsatt väg? Jag tror attmånga väntar på att få höra svaret på den frågan.Anf. 15 Statsrådet ():Fru talman! tyckte inte att jag vartillräckligt konkret i mitt svar. Jag vill förtydliga detmen också nämna två andra konkreta förslag som haren tydlig småföretagarprofil.Det ena är faktiskt det jag säger i mitt interpella-tionssvar, att vi förbereder en lagregel i konkurrens-lagen som ytterst skulle kunna prövas i domstol omsmåföretagare upplever att de har blivit orättvist be-handlade av en offentlig aktör, dvs. orättvist behand-lade utifrån ett konkurrensperspektiv. Det är mycketkonkret.Vi har på dens.k. Simplexenheten som granskar två lagarur ett småföretagarperspektiv för att förenkla och föratt förbättra möjligheten för småföretagare och en-skilda företagare att ta till sig lagstiftningen och kun-na följa den. Det är också mycket konkret.Vi har öppnat en ny webbsida viavåra myndigheter, en företagsguide som gör det möj-ligt för småföretagare och enskilda företagare att viaen ingång komma i kontakt med en rad myndigheter,att skriva en konkret fråga och få den frågan slussadtill rätt myndighet och rätt person i stället för att mansjälv ska ägna mycket tid åt att fundera över var denrätta ingången egentligen kan vara. Det är mycketkonkret och ett tydligt exempel på att vi kan göra änfler saker för att förenkla och förbättra villkoren förföretagaren.När vi bildade Rådet för konkurrensfrågor 1997var det utifrån vetskapen att det fanns problem mellanoffentlig och privat verksamhet på en rad olika områ-den. Det finns fortfarande tvistefrågor mellan offent-lig och privat verksamhet som behandlas av rådet,och under de år som rådet har funnits har det hanteratett hundratal olika ärenden. Det man många gångerhar kommit överens om är var gränsen ska gå mellanoffentlig och privat verksamhet.Jag tycker att rådet har varit oerhört värdefullt.Parterna har tvingats samman för att diskutera detömsesidiga behovet av varandra, för det är självklartså att man som liten företagare också är oerhört bero-ende av att kommunen kan svara för den service somen kommun ska stå för till sina medborgare, till pri-vata företagare och till privata personer.Nu upphör rådets verksamhet fr.o.m. den sistajuni. Det gör det med anledning av att vi förberederen lagregel i konkurrenslagen som ska kunna bli enfortsättning på rådets arbete. Vi ska ta med oss deerfarenheter som rådet har gjort detvarit aktivt. Jag ser framför mig att de konflikter somkommer i fortsättningen måste och bör vara färreeftersom rådet har kommit överens om en rad olikagränsdragningsfrågor.Tyvärr finns det fortfarande kommuner somibland bedriver verksamhet inom områden där detborde och skulle kunna vara en privat aktör som gördet i stället. Den typen av frågor får vi fortsätta attdiskutera. Men regeringen har konkreta förslag och vihar markerat det tydligt när vi säger att konkurrensla-gen också ska innefatta just den konflikt som KentOlsson tar upp i sin interpellation.Sedan måste all utgångspunkt i konkurrenspoliti-ken vara konsumentnyttan. Det är konsumenternasväl och ve som ska vara fokus i konkurrenspolitiken.Det är vi som privatpersoner som kan tjäna på ökadkonkurrens. Men vi är som privatpersoner naturligtvisockså oerhört beroende av att vi har en fungerandeoffentlig verksamhet.Anf. 16 ():Fru talman! Det var många välvilliga saker stats-rådet sade i detta inlägg. Jag skulle vilja ha ett klartsvar om statsrådet anser att de verksamheter jag tidi-gare gav exempel på inte ska bedrivas av kommunen.Det vore ett klart svar för alla våra småföretagare,dvs. att kommunen inte ska bedriva mas-sageverksamhet när det finns konkurrerande verk-samhet, inte driva gym i simhallar och inte drivakommunala golfbanor när det finns konkurrerandeföretag. Det vore intressant att få ett klarläggandesvar.Så går jag över till en annan del i min interpella-tion. Jag frågade också hur regeringen ser på alterna-tiva verksamheter. Då svarade ministern att hon väl-komnar nya verksamhetsformer inom den offentligasektorn och att det är angeläget att denna utvecklingdrivs vidare. Men då har jag lite svårt att förstå inom sjukvårdsområdet är så ovillig att där ökade få privata vårdcentraler som finns och att man inteser det som positivt. På många ställer är det oerhörtsvårt att bedriva dessa vårdformer på entreprenad.Det här är en sektor där vi vet att det finns mångakvinnor som startar företag. Det har räknats ut att ca25 % av alla företagare i är kvinnor. Det ärför lite. Det borde bli ett ökat kvinnligt företagande.Att det är så beror till stor del på att många kvinnorvill syssla med den verksamhet de har sysslat medtidigare inom vård, skola och omsorg. Här liggeroffentliga monopol som ett hinder.Många säger att här finns en stor möjlighet att ökadet kvinnliga företagandet. Är ministern beredd attpositivt se på att vi får fler privata företag inom vård-sektorn, att vi får fler företag som bedrivs av sjuk-sköterskor gemensamt i kooperativ eller inom privatsektor? Jag blir lite tveksam när det heter att sådanverksamhet ska vara demokratiskt styrd, gemensamtfinansierad och tillgänglig för alla på likvärdiga vill-kor. Visst är det så! Det är väl självklart att den skavara gemensamt finansierad, tillgänglig för alla ochpå likvärdiga villkor. Vad menar ministern med de-mokratiskt styrd? En privat verksamhet inom vårdenstyrs av dem som arbetar där. Det har visats att det ärpopulärt med vårdcentraler som bedrivs i entrepre-nadform, både bland dem som arbetar där och blanddem som besöker vårdcentralerna. Sjukskrivningarnablir färre, och det finns fler sökande till den typen avverksamhet. Trots det upplever jag att det finns ennegativ inställning.En annan sak som diskuteras mycket nu är in-vandringen och alla invandrare som står utanför ar-betsmarknaden. Det har också visats i undersökningaratt där det finns en hög andel privata entreprenader ärsysselsättningen bland invandrare ocså högre. Enundersökning i har visat att det finns ettsamband mellan antalet entreprenader och arbetslös-heten bland invandrare. Här finns också en positivväg att gå.Anf. 17 Statsrådet ():Fru talman! redogjorde för en radexempel runtom i vårt land där han menar att det ärtydligt att kommunen ägnar sig åt verksamheter somkommunen inte borde ägna sig åt. Jag varken villeller kan kommentera särskilda fall eftersom jag inteär insatt i dem. Men jag är medveten om, och jaganser, att det finns exempel där kommuner bedriververksamheter som privata entreprenörer skulle kunnabedriva bättre och billigare i stället för kommunen.Det är mot bakgrund av det som jag också menar attdet råd för konkurrensfrågor som finns är ettviktigt råd och att det har en stor funktion att fylla.Det skulle vara en stor poäng att få den uppslut-ning vi önskar från parterna kring en lagreglering ikonkurrenslagen för att tydligt markera att det finnsgränsdragningsfrågor och att det finns exempel i vårtland där kommuner ägnar sig åt verksamheter somandra skulle kunna göra i stället.Kent tar sedan upp alternativa driftsformerinom sjukvården. Regeringen har vid flera tillfällenuttalat sig för en ökad mångfald av vårdgivare inomsjukvården. Vi gjorde det i t.ex. den nationella hand-lingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården.Driftsformerna i hälso- och sjukvården ärinte reglerade på något sätt. Det enda som är regleratär möjligheter att lämna över driften avakutsjukhus till annan verksamhet, den s.k. stoppla-gen. Där har vi nu en utredning som tittat på om denlagen ska permanentas eller om det ska vara någonannan reglering. Möjligheterna för alternativa drifts-former inom hälso- och sjukvården finns redan. Viser en rad olika exempel på det.Det finns ingen skyldighet för kommunerna attkonkurrensutsätta olika verksamheter. Den upphand-ling av verksamheter som kommunerna gör i dagsvarar kommunerna för själva. Där är det den kom-munala självstyrelsen som utgör begränsningen.Anf. 18 ():Fru talman! Jag sammanfattar debatten så att mi-nistern anser att det är bra att vi får privata entrepre-nörer som driver verksamheter inom den offentligaverksamheten och att vi ska försöka göra vad vi kanför att stoppa att kommuner ägnar sig åt privat när-ingsverksamhet. Utgångspunkten är att ministern sadeatt driften blir bättre och billigare.Jag beklagar att jag inte kunde få ett helt klart svarfrån ministern i frågan. Men ministern har ytterligareett inlägg kvar.En annan sammanfattning är att ministern ocksåser som positivt att vi får fler aktörer inom den of-fentliga vården och den offentliga skolan. Det ut-vecklar skolan och vården. Det är åtminstone minuppfattning av vad ministern sade, men det är möjligtatt jag hade fel. En ökad mångfald med privata aktö-rer gör det bättre och billigare för landet.Ministern tog upp lagstiftningen. Ministernkan vara med och skapa en lagstiftning om att det skabli en skyldighet att konkurrensutsätta en större del avden offentliga marknaden. Problemet är att kommu-ner ägnar sig åt saker som i stället skulle upphandlaspå marknaden. Det skulle ge fler jobb för landetssmåföretagare och det skulle bli billigare för skatte-betalarna och för kommunerna.Min förhoppning är att ministern skulle kunnasäga någonting positivt om detta också. Annars fårjag lyssna på när ministern har en halvtim-ma på sig att uttala sig i samband med att SvensktNäringsliv bjudit in till diskussion om ökad konkur-rens. Jag är fortfarande hoppfull om att få något mersvar de sista minuterna.Anf. 19 Statsrådet ():Fru talman! Jag är inte beredd att lägga fram för-slag till en lag som säger att kommuner har skyldig-het att lägga ut all verksamhet på entreprenad eller attkonkurrensutsätta all verksamhet. Jag ska förklaravarför.Jag är inte bara ansvarig för konkurrensfrågorna iregeringen, även om det är ett stort och viktigt områ-de - inte minst utifrån det konsumentperspektiv sombåde och jag är överens om ska vara ifokus. Jag är också ansvarig för regionalpolitikeninom regeringen. Jag inser att det skulle vara omöjligtatt ha en lag som säger att kommunerna är skyldigaatt lägga ut all verksamhet.Vårt land ser oerhört olika ut från norr till söder,från små platser till stora platser. Om vi är intressera-de av att företagare runtom i vårt land ska ha likvär-diga möjligheter att bedriva verksamhet och att kvin-nor och män runtom i vårt land ska ha likvärdigaförutsättningar att förverkliga sina drömmar, bildafamilj, studera och arbeta, måste det grundläggandeansvaret för skola, vård och omsorg ligga hos kom-munerna. Det finns en mängd olika platser i vårt landdär det inte skulle vara lönsamt och där det inte skullevara möjligt för en företagare att konkurrensutsättaverksamhet om den inte var gemensamt finansierad.Om vi är måna om likvärdiga förutsättningar attbo och leva, oavsett om det är på en liten eller en storort, finns det en stor poäng i att det också finns ettstort ansvar för kommunerna att skapa de möjlighe-terna och förutsättningarna för enskilda personer ochför företag.Jag välkomnar alternativa driftsformer, t.ex. pri-vata entreprenörer, men jag välkomnar också koope-rativa driftsformer. Kooperativa driftsformer blir intebara ett alternativ till offentliga eller privata verk-samheter, utan de har oerhört bra resultat i utvärde-ringar om ökad delaktighet och ökat inflytande förpersonalen. Det gäller inte minst det togupp, nämligen förmågan att attrahera människor medinvandrarbakgrund eller människor med olika formerav arbetshandikapp.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2001/02:469 om soci-ala arbetskooperativAnf. 20 Statsrådet ():Fru talman! har frågat näringsmi-nistern om han avser att verka för dels att koopera-törsbidrag tas fram för människor som står mycketlångt från arbetsmarknaden, dels att på andra sättstödja de sociala arbetskooperativen, och i sådana fallpå vilket sätt.Barbro Feltzings frågor berör kooperativt företa-gande. Arbetet inom regeringen är så fördelat att detdärmed är jag som ska besvara frågan.De sociala arbetskooperativen vänder sig tillmänniskor med nedsatt arbetsförmåga som står utan-för den ordinarie arbetsmarknaden. Den miljö ochden anpassning till vars och ens personliga förutsätt-ningar som kooperativen kan erbjuda har visat sigvara ett utmärkt alternativ till en vanlig anställning.De sociala arbetskooperativen är huvudsakligenekonomiska föreningar, där deltagarna är huvudin-tressenter. Olika former av stöd lämnas till människorsom är funktionshindrade inom de sociala kooperati-ven, ofta sjukbidrag och sjukpension. Det ytterstaansvaret för en meningsfull sysselsättning för funk-tionshindrade som inte står till arbetsmarknadensförfogande har, enligt socialtjänstlagen, kommunerna.Kommunerna är också de som ger ekonomiskt stödtill dessa kooperativ.För vissa funktionshindrade kan sysselsättning iett kooperativ vara ett led i en rehabiliteringsprocessmed arbete på den ordinarie arbetsmarknaden sommål. Om den funktionshindrade står till arbetsmark-nadens förfogande kan olika slag av arbetsmarknads-politiska stödformer bli aktuella. Det gäller framförallt lönebidrag och särskilt introduktions- och upp-följningsstöd (). En förutsättning för att dessastöd ska bli aktuella är att personerna har en anställ-ning inom kooperativet.Det finns också kooperativ som drivs av de funk-tionshindrade själva. De betraktas då som egna före-tagare och kan därför, enligt gällande regler, inte fåde stödformer som finns för anställda.Ett utvecklingsarbete som finansierats av ,och Rådet för arbetslivsforskningpågår inom ramen för det s.k. Sociala kooperativ-projektet. En rapport om deras arbete kommer attpresenteras den 30 maj 2002.Regeringen har också beslutat om en översyn avarbetsmarknadspolitiska program för personer mednedsatt arbetsförmåga. En särskild utredare ska prövaom nuvarande arbetsmarknadspolitiska program äreffektiva så att personer med nedsatt arbetsförmågadärigenom får det stöd som gör det möjligt för dematt försörja sig genom eget arbete.Utredaren ska bl.a. undersöka om det är lämpligtmed ett bidrag till s.k. sociala arbetskooperativ inomramen för de arbetsmarknadspolitiska insatserna förfunktionshindrade. Utredaren ska också föreslå vilkaförutsättningar som ska vara uppfyllda för att enverksamhet ska betraktas som ett socialt arbetskoope-rativ och därmed kunna komma i fråga för ett eventu-ellt bidrag. Uppdraget ska redovisas senast den 22september 2003.Då , som framställt interpellatio-nen, anmält att hon var förhindrad att närvara vidsammanträdet förklarade talmannen överläggningenavslutad.8 § Svar på interpellation 2001/02:488 om gles-bygdsombudsmanAnf. 21 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omjag avser att utreda möjligheterna att inrätta en gles-bygdsombudsman.Till att börja med vill jag poängtera att jag och re-geringen är bekymrade över de konsekvenser som enminskande befolkning får för delar av vårt land. Re-geringen kommer att lämnabidrag med sammanlagt till dekommuner som haft störst befolkningsminskningunder . Jag vill i det här sam-manhanget också poängtera det kommunala utjäm-ningssystemets stora betydelse för vår befolkningsut-veckling. Utan detta skulle förutsättningarna att upp-rätthålla bl.a. en god skola och äldrevård och erbjudaen bra livskvalitet kraftigt förändras i många kommu-ner.Samtidigt är det viktigt att komma ihåg att dennegativa befolkningsutvecklingen i många kommunerinte enbart är orsakad av ett ensidigt flyttningsmöns-ter. Många studier som gjorts, bl.a. av den regional-politiska utredningen, visar att den negativa befolk-ningsutvecklingen i olika delar av landet är ett resul-tat av att födelsetalen understiger dödstalen. Även omalla människor skulle bo kvar på sina nuvarandebostadsorter skulle många platser fortsätta att minskakraftigt i befolkning.I december 2001 beslutade om en nyregional utvecklingspolitik i enlighet med propositio-nen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet,som jag presenterade i höstas.Den nya regionala utvecklingspolitiken syftar tillatt främja och stärka alla regioners möjligheter atttillvarata den utvecklingspotential som finns för attdärigenom bidra till gemensamma utveck-ling. Tillväxten är inte ett nollsummespel.