prot · GP0957 · 2002-01-24 00:00:00 — har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta i syfte att skattesänk-ningen på vin ska slå igenomäven år 2002.År 2000 inledde kommissionen ett s.k. överträdel-seärende mot med anledning av att ,enligt kommissionens uppfattning, genom sitt sätt attbeskatta öl mindre än vin överträder förbudet förmedlemsstaterna i artikel 90 i EG-fördraget att indi-rekt genom beskattning missgynna varor från andramedlemsstater. För att undvika en domstolsprocessföreslog regeringen en sänkning av skat-ten på vin.Genom beslut sänktesskatten på vin från den 1 december 2001.Detta motsvarar en sänkning av vinpriserna med ca8 % med hänsyn tagen till försäljningen av olikavinsorter.Systembolagets leverantörer har möjlighet attjustera sina priser : den 1januari, och . Eftersom den1 december inte är något sådant tillfälle kom helaskattesänkningen konsumenterna till godo och inne-bar en sänkning av priset med ca för en vinflas-ka.Inför det ordinarie prisändringstillfället vid års-skiftet aviserade ett antal leverantörer prishöjningarför vin. Motiveringen var att kronan försvagats moteuro och dollar. Med anledning av detta tog System-bolaget upp en dialog med leverantörerna. Detta ficktill resultat att prishöjningarna till viss del kundebegränsas. Enligt uppgift från Systembolaget blevslutresultatet att den vägda prishöjningen vid årsskif-tet blev . Tre fjärdedelar av den av skattesänk-ningen orsakade prissänkningen kvarstår således efterårsskiftet.Prissättning av produkter bestäms av varje enskiltföretag och är inte en fråga för finansministern. Jagutgår dock ifrån att skattesänkningen ska kommakonsumenterna tillgodo och inte leda till ökade vins-ter för företagen.Anf. 173 (-):Fru talman! ber man till den som man harbäst kontakter med - antingen till honom där uppeeller till honom där nere - om att någon någon gångskulle ifrågasätta eller kontrollera de överbud somSocialdemokraterna lade under regeringen tid.Det ska vi inte prata om här , men det är en väl-kommen debatt.Fru talman! passerade bensin-priset i per liter. Man kan säga att detväckte någon form av folklig revolution.Man ställde då krav på en sänkning av bensins-katten. Det sade finansministern nej till med motive-ringen att risken fanns att bensinbolagen skulleplocka hem hela skattesänkningen.Det erkänns att finansministerns kyla var befogadden gången. har vi ett bensinpris som är rättanständigt jämfört med priserna i andra länder i Eu-ropa.Så sänktes vinskatten medmotsvarande litern. Det innebar 4:50eller för den mest populära sorten. Finansminis-tern förutsatte att denna sänkning skulle komma kon-sumenterna till godo.Han beskriver skälet till sänkningen korrekt, menjag vill lägga till att man också ville förbättra konkur-renssituationen gentemot och kanskeTyskland.Men hela sänkningen kom inte konsumenterna tillgodo. Det statliga Provinum har ökat priset på vissastorsäljare så att de kostar mer än före skatte-sänkningen.Statsrådet erkänner i sitt svar att kronan har för-svagats. Det skulle jag kunna kommentera, men detska jag inte offra tid på.Det är lite egendomligt att man kan få uppfatt-ningen att finansministern misstror privata företagsagerande, men att han däremot när det gäller statligaföretag tror helt och fullt att höjningen beror på dåligekonomisk politik som har fått till följd att densvenska valutans värde har minskat. Det må vara häntatt finansministern tror på detta. Jag gör det i alla fallinte.Anf. 174 Finansminister ():Fru talman! I interpellation stårdet att vinpriserna höjs "så att dessa med råge äterupp skattesänkningen ." Det är ettfelaktigt påstående som gör i sininterpellation. Jag visar i mitt svar att tre fjärdedelarav prissänkningen faktiskt kvarstår. Det har skettvissa prisjusteringar, som också har skett vid tidigareårsskiften. Men merparten av prissänkningen kvarståralltså. Jag vill gärna rätta det felaktiga påstående somgörs i interpellation.Anf. 175 (-):Fru talman! Om jag har skrivit så - det har jagtydligen gjort - är det fel. Det erkänner jag. Det är ettövertramp. Men vinpriserna har höjts.Det som är förvånansvärt i detta sammanhang -det går bra att kontrollera - är att statliga Provinumhar höjt priserna mer än vad privata importörer hargjort. Det borde stämma finansministern till eftertan-ke. Varför har det blivit en sådan utveckling?Anf. 176 Finansminister ():Fru talman! Jag är tacksam över att vidimerar den rättelse som jag gjorde av hanspåstående i interpellationssvaret. Men jag måste ty-värr, , påpeka att det inte heller ärkorrekt att säga att det statliga bolaget har höjt sinapriser mer än andra. Det gäller även för det statligabolaget att merparten av prissänkningen kvarstår ochatt skattesänkningen har kommit konsumenterna tillgodo.Anf. 177 (-):Fru talman! Det var inte det jag påstod. Jag sadeatt de har höjt priserna mer än andra. Om man jämförden statliga importören och de privata importörernaser man att det statliga bolaget har höjt priserna merän de privata. Det kan vi fixa fram statistik på i mor-gon förmiddag. Det är lätt att göra.Det som är intressant är att finansministern harstörre förtroende för statliga företag än för privataföretag. Jag nämnde bensinbolag. Det är förvånans-värt, eftersom man i regeringen i övrigt säger att mantror på marknadsekonomin. Jag tilltror faktiskt pri-vata företag en större kompetens än statliga.Anf. 178 Finansminister ():Fru talman! Jag konstaterar att både den statligaimportören och de privata importörerna har gjortbegränsade prishöjningar på sina produkter på sammasätt som vid tidigare årsskiften. Men merparten avskattesänkningen har kommit konsumenterna till del,ungefär tre fjärdedelar. Jag har i varje fall ingen upp-gift om att den statliga importören generellt sett hargjort en större höjning - det kan gälla enstaka pro-dukter - än vad övriga importörer har gjort.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på interpellation 2001/02:165 omfamiljeföretagAnf. 179 Finansminister ():Fru talman! har frågat näringsmi-nister vilka åtgärder han ämnarvidta för att underlätta fortsatt ägande i fåmansbo-lagsform. Hon anför att reglerna för fåmansbolagsamt arvs- och gåvoskattereglerna upplevs somkomplicerade, vilket försvårar generationsskiften ifåmansföretag. Arbetet inom regeringen är så fördelatatt det är jag som ska svara på interpellationen.Regeringen har tillkallat en särskild utredare föratt se över de regler som gäller för beskattning avutdelning från och kapitalvinst vid försäljning avandelar i fåmansföretag samt de särskilda regler iarvs- och gåvoskattelagstiftningen som gäller vid arvoch gåva av företag, den s.k. 3:12-utredningen (Fi1999:12).Enligt regeringens direktiv (dir. 1999:72) är engrundläggande utgångspunkt i utredarens uppdrag attpröva olika möjligheter till förändring för att stimule-ra tillväxt, investeringar och aktivt risktagande i få-mansföretagen i . En genomgående kritik motreglerna har varit systemets komplexitet. Det är där-för väsentligt att systemet förenklas. Vidare ska utre-daren överväga olika ändringar som kan underlättagenerationsskiften av företag. Utredaren ska bl.a. seöver värderingen av företagsegendomen och de vill-kor som ställs upp i samband med gåva av fö-retag.Uppdraget ska vara avslutat iår. Regeringen avser att återkomma med förslag tillförändringar efter sedvanlig remissbehandling.Anf. 180 ():Fru talman! Jag får också tacka finansministernför svaret. Det är kort och koncist. I stort sett hänvisasdet bara till den pågående 3:12-utredningen som skavara avslutad i år.Utredningen har fått ganska omfattande direktiv.Vid första åsynen av dem blir man ganska hoppfull.Det är positivt att den socialdemokratiska regeringenhar insett att det regelverk som man har infört intehåller om man vill behålla företag och möjliggöratillväxt i landet. Det är hoppfullt. Men det måste bliskarpa förslag av den här utredningen. Tyvärr avise-ras att det kanske bara är smärre förändringar somplaneras, förändringar som visserligen kan göra livetnågot lättare för fåmansbolagen men som inte kom-mer att undanröja de grundläggande problemen.Låt mig ge ett konkret exempel, en interiör frånett svenskt fåmansbolag ! Företaget startades1914, ägs nu av en tredje generation som vill lämnaöver till den fjärde. Många familjeföretag i ägs av 40-talister som just nu ser sig om eftermöjligheten att trappa ned och lämna över. Åtta av tiosådana företagare hoppas att barnen ska ta över.Det har gått bra för det här företaget. Omsättning-en har ökat från 1980 till 53 miljo-ner kronor . Lönsamheten har alltså varit god.Som så många fåmansbolagsägare har man i förstahand värnat om sitt företag när vinsterna har uppstått,dvs. man har återinvesterat vinsten i lokaler och ma-skiner. Ur egenintresse hade det ju varit klokare attsuccessivt lyfta mer kapital ur bolaget för privat bruk,men det hade varit mindre ansvarsfullt, och vi vill juha ansvarsfulla företag.Om företaget förs över som en gåva på 50 miljo-ner kronor till sonen beskattas sonen som privatper-son med ca . För att man ska kun-na betala den gåvoskatten med skattade pengar be-hövs ett rejält uttag i företaget på i storleksordningen30 miljoner. Detta blir helt orimligt. Om sonen stårkvar som ägare kan man klara sig med engåvoskatt på 4 miljoner och med ett högre uttag iföretaget, naturligtvis, alternativt lånade pengar. Menvem vågar när man kan bli efterskattad på grund avatt ett konjunkturläge gör att man måste avyttra delarav företaget. är en ganska lång tid.Sju av tio unga i nästa generation vill inte ta över.Det är lätt att förstå varför. Företagets kapital urhol-kas. Man börjar med en stor låneskuld i en snabbtföränderlig omvärld, för att inte tala om hur det blirom man också ska lösa ut syskon, vilket ökar låne-bördan ytterligare.Vad skulle finansministern vilja ge för råd till denägare som önskar dra sig tillbaka och till sonen, somvill men inte vågar ta över?Anf. 181 Finansminister ():Fru talman! Den kapitalvinstbeskattning som vihar är komplicerad, vilket jag också konstaterade imitt svar. Det är därför som den s.k. 3:12-utredningenhar fått omfattande direktiv och har ett omfattandearbete bakom sig. Jag hoppas att den, som jag sade,kan lämna sitt arbete, en rapport och ett betänkande,under våren.Jag vet inte varifrån interpellanten har fått upp-giften att regeringen inte avser att bry sig om de för-slag som utredningen lägger fram. Vi är i allra högstagrad intresserade av utredningens förslag och kom-mer naturligtvis mycket seriöst att behandla dem. Jagtycker att det är ett något märkligt påstående. Detfinns ingen indikation om att vi inte med stor seriosi-tet skulle behandla utredningens förslag. Vi ser medspänning fram emot de förslag som utredningenkommer att lägga fram. Vi kommer naturligtvis sedanatt återkomma till med förslag på vanligtsätt.Anf. 182 ():Fru talman! Det är intressant att höra att finans-ministern bejakar att man har tillskapat ett komplice-rat regelverk som behöver förändras. Det är ändåett erkännande av att ett misstag har skett.Indikationerna pekar på att man försöker lappaoch laga en gammal lagstiftning som är komplicerad.Det brukar inte bli så bra. Det är bättre att bygganågot nytt från grunden, att börja om på ett regelverksom blir enkelt och stabilt. Det ska vara ett regelverksom gynnar och skapar incitament för nyföretagande.Man ska kunna göra generationsskiften och gå-voskiften på ett bra och acceptabelt sätt som gör attde unga vågar ta över. är det inte så. säljsde svenska familjeföretagen till svenska investment-bolag och till utländska investmentbolag i en väldigtrask takt.I min hemmaregion, Gnosjöregionen, har antaletutlandsägda företag mer än tredubblats under de se-naste tre åren. Sex av tio svenska storföretagsledaretror att minst en ny stor uppköpsvåg väntar inom denärmaste fyra åren. Tyvärr minskar också nyföreta-gandet i - . Inte ett enda län uppvisaren ökning när det gäller nyföretagande . Dethär måste väl oroa också finansministern, och dethänger ihop: inget nyföretagande, inga generations-skiften. Det blir en utarmning av de svenska familje-företagen, som är den stabila grunden, som ofta stårför ett uthålligt ägande också i lågkonjunktur. Är intefinansministern liksom jag oroad över det här?Femårsregeln i generationsskifteslagstiftningenmåste avskaffas. Det kanske man kan hoppas att denhär utredningen kommer fram till - jag hoppas det.Dessutom måste skattenivån sänkas. Det måste blilättare att successivt överföra ett företag från en gene-ration till en annan. Det bundna kapitalet bör undan-tas från beskattning. Det är ett aktivt kapital somfortsätter att verka i företaget. Det behöver inte be-skattas förrän det löses ut i reella summor.Finansministern har sagt så här i en intervju somjag såg: Visst kan vi ändra kapitalskatterna, men dentotala skattenivån måste bibehållas. Det är okloktsagt. I så fall kommer den här utredningen inte attinnebära den nyordning som skulle behöva.Kejsar sade däremot någonting klokt.Han sade så här: En god herde klipper fåren menskinnar dem inte.Jag förutsätter att finansministern kan kommente-ra det här. Jag förutsätter också att finansministernsoskick att inte använda sig av alla replikerna upphör,för det är faktiskt att frånta oss riksdagsledamötermöjligheter till debatt.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på interpellation 2001/02:174 och 175om flytträtt för liv- och pensionsförsäkringarAnf. 183 Finansminister ():Fru talman! och har frågatmig vilka åtgärder jag avser att vidta för att garanterasvenska pensionssparare en fri flytträtt och för att fåen bättre fungerande marknad för pensionssparande.Genom den reformering av försäkringsrörelselag-stiftningen, som trädde i kraft ochsom gäller fullt ut , förbättrades möj-ligheterna för försäkringsbolagen att utveckla nyalivförsäkringsprodukter, även sådana med flytträtt.Samtidigt ändrades skattereglerna för att göra detmöjligt att flytta en pensionsförsäkring utan skatte-konsekvenser. Syftet med dessa ändringar var attskapa incitament för bolagen att införa en flytträtt påfrivillig väg.När det gäller frågan om vilka åtgärder jag avseratt vidta för att garantera en fri flytträtt, vill jagframhålla att regeringen i samband med försäkrings-rörelsereformen övervägde att införa en lagstadgadflytträtt för att öka konkurrensen mellan bolagen ochöka valfriheten för försäkringstagarna. Regeringenkom dock av olika skäl fram till att en sådan rätt inteskulle införas.Ett skäl mot att införa en lagstadgad flytträtt varatt det fanns risk för att försäkringstagarna skulle fåbetala initialkostnaderna för samma försäkring fleragånger. Ett annat skäl var att en sådan rätt skullekunna försämra avkastningen på försäkringstagarnassparande därför att försäkringsbolagen skulle tvingastill mer försiktiga placeringar.Regeringen poängterade dock att frågan om enlagstadgad flytträtt kan väckas på nytt om oaccep-tabla hinder för spararnas rörlighet mellan försäk-ringsbolagen ställs upp.Hittills har endast ett fåtal försäkringsbolag valtatt införa en flytträtt, men diskussioner förs i flerabolag om att införa en sådan rätt. Regeringen är där-för inte beredd att lägga fram förslag om enlagstadgad flytträtt. Vi avser dock att följa upp för-säkringsrörelsereformen samt dessutom se över hurolika pensionssparformer förhåller sig till varandraoch om några åtgärder bör vidtas på det området. Idetta sammanhang kan frågan om flytträtt komma attaktualiseras på nytt.Anf. 184 ():Fru talman! Först vill jag naturligtvis tacka fi-nansministern för svaret, även om det innehöll devanliga inslagen av passivitet - vad göras skall ärallaredan gjort. Finansministern företar sig väldigtsällan någonting. Han finner sällan anledning attföreta sig någonting, utan det handlar om att följafrågorna. Det är väl gott och väl. Det är tur att vi harEU som lägger fram förslag till förbättringar, bl.a. påde finansiella marknaderna så att det över huvud tagethänder någonting på detta område.Finansministern finner alltså inte anledning att nugöra det som man har gjort i t.ex. ochDanmark. Där har man infört en lagstadgad flytträtt.När man studerar de två argument som finns i svaretblir man ganska förvånad, eftersom dessa argumentinte är konsistenta och inte logiska över huvud taget.Det första argumentet är att det finns risk för attförsäkringstagarna ska få betala initialkostnadernaflera gånger. I , eller om det var i , ärde maximerade till . Vad detta handlar om ärnaturligtvis att etablera konkurrens på denna mark-nad, och det kommer att minska dessa kostnader. Detblir en tävlan mellan bolagen att hålla nere kostna-derna.Det andra argumentet är att en flytträtt skullekunna försämra avkastningen, eftersom det skulletvinga bolagen till mer försiktiga placeringar. det dummaste jag har läst från finansministernssida, och det i knivskarp konkurrens, kan jag säga.Om en flytträtt införs kommer försäkringsbolagennaturligtvis att presentera olika produkter med olikariskprofiler. Att tro att detta generellt sett skulle ledafram till ett minskat risktagande för hela denna typ avlivförsäkringar är verkligen att inte ha satt sig in i hurdenna marknad fungerar. Jag tycker att det är allvar-ligt om landets finansminister har så ytliga kunskaperom hur denna bransch fungerar.Nu säger visserligen finansministern i svaret, ochdet är väl det positiva, att man ändå kan tänka sig attse över detta igen. Och finansministern ger vissaöppningar i svaret, vilka jag noterar med tillfreds-ställelse. Men då måste man fråga: Vad är det somska inträffa? Hur har bolagen på sig, BosseRingholm, för att åstadkomma frivilliga arrangemangpå detta område? är det av försäkringstagar-nas kapital som är belagt med kvarstad i de bolag därman en gång för kanske satte in sinapengar. Det är bolag som kanske har byttägare, som kanske har genomgått struktur-förändringar, och som kanske har fått heltandra placeringsinriktningar som man kanske avetiska skäl inte kan acceptera. Hur har manpå sig att åstadkomma frivilliga ordningar, och hurmånga procent av sparkapitalet ska ha övergått i ettflytträttsarrangemang för att inte skavara beredd att agera?Anf. 185 Finansminister ():Fru talman! Frågan om flytträtt är ju inte så enkelsom vill göra gällande. har envana att beskriva allt i antingen svart eller vitt. Ochdet finns faktiskt nyanser. Det finns faktiskt argumentbåde för och emot en obligatorisk eller lagstadgadflytträtt. Att bara ser den ena typen avargument och inte kan se att det också faktiskt finnsen del invändningar tycker jag är lite hindrande för endiskussion. Det är det ena.Det andra är att vi har, som jag sade, ge-nomfört en ändring av lagstiftningen på området. Ochman kan alltid diskutera om vi ska reglera ytterligare.Och jag förstår att tillhör förespråkarna avytterligare reglering av marknaden, trots att vi inteens har hunnit pröva och testa de förändringar somhar skett av lagstiftningen på området.Jag kan bara konstatera att reglerarna har fått yt-terligare en proselyt i i detta avseendesom har en mycket bestämd uppfattning att alla för-säkringsbolag ska införa en flytträtt.Jag tycker att det kanske finns skäl att vara liteförsiktig och säga att om vi vill ha en konkurrenskanske vi först ska skaffa oss lite erfarenheter av hurden nya lagstiftningen fungerar. Det kan uppstå ensådan situation att det kommer att finnas bolag somhar flytträtt och bolag som inte har flytträtt. Det inne-bär faktiskt en ökad valfrihet för den enskilde försäk-ringstagaren.I omedelbara slutsats ingår att dennavalfrihet inte ska finnas för försäkringstagarna. Denska bara finnas i bolag som har en obligatorisklagstadgad flytträtt, en mer reglerad marknad. Att detuppstår kostnader för denna obligatoriska flytträtt villMats över huvud taget inte vidkännas. Men detär en självklarhet att på ett så långsiktigt sparandeom-råde som detta handlar om kommer en snabbt växan-de rörlighet också att innebära vissa risker och intebara administrativa kostnader, som kanske inte är deviktigaste i sammanhanget, även om de inte heller skaresoneras bort. Det finns naturligtvis risker för också får in mer av kvartalskapitalism i försäk-ringsbolagens agerande. Det kommer naturligtvisockså att medföra både kostnadskonsekvenser ochökade risker av olika slag.Mot bakgrund av att vi har gjort en storlagstiftningsförändring på detta område tror jag attdet finns skäl att avvakta och se om vi får en marknad- om nu tror på marknaden på något vis -som kan uppföra sig på ett sådant sätt att det kommeratt finnas valfrihet för den enskilde att både söka sigtill företag och bolag som har denna flytträtt och tillandra som inte har denna flytträtt. Det kanske finnsindivider som väljer det ena och individer som väljerdet andra. Och jag vill i varje fall tills vidare före-språka att vi bibehåller denna valfrihet innan MatsOdell förespråkar att den ska avskaffas.Anf. 186 ():Fru talman! Först till något som kanske kan upp-fattas som en detalj i sammanhanget. Men jag harfaktiskt inte gett uttryck för någon uppfattning i den-na fråga. Jag har ställt frågor till finansministern, ochjag har sedan analyserat svaren.När man talar om att ytterligare reglera så vill jagpåminna om en socialdemokratiskregering som avreglerade taxinäringen. Den tog barabort hela regelverket - tuta och kör. Vår regeringavreglerade telemarknaden. Det resulterade i enganska tjock telelag. Det gäller nämligen att ha bådespelplanen och spelreglerna klara för sig. Och i enökad globalisering och på en ökad frihetlig kapital-marknad där av samtliga svenska med-borgare är aktieägare i någon form - de sparar införsin pension eller inför olika livsprojekt - är det klartatt det är viktigt att vi försöker följa upp inte minst deetiska stämningar som finns, att man vill kunna på-verka hur ens pensionssparande är placerat. Det är därsom jag försöker analysera det reflexmässiga svaretatt vi ska följa utvecklingen och att vi ska avvakta. Vihar två nordiska grannländer som har infört dettasystem. Och det är klart att man kan ha övergångsti-der osv. Självklart är det så.Jag säger inte att detta ska liksom hastas fram mentycker att det är viktigt att få ett svar från finansmi-nistern på frågan om han är beredd att gå i den härriktningen. Jag tolkar svaret så att det ändå finns enöppning, men den fråga som jag gärna ville att fi-nansministern skulle beröra är följande: Vilka kriteri-er ska finnas för att det ska anses vara nog att påfrivillighetens grund komma fram till en ökad flytt-möjlighet, och hur har man på sig?Nu säger att ökad rörlighet ökarkostnaderna. Ja, det är klart att det kan vara så initialt,men jag tror att den ökade effektiviteten och denökade konkurrens som följer i spåren av en föränd-ring mot ökad rörlighet ändå mer än väl uppvägerdetta.Svara alltså gärna på frågan: Hur stor andel av ka-pitalet bör ha övergått i frivilliga flytträttsarrange-mang och hur har bolagen på sig innan fi-nansministern är beredd att göra något?Anf. 187 Finansminister ():Fru talman! Det var ett fall framåt i debatten attMats nu något nyanserar sig och ser att detfaktiskt också finns vissa nackdelar med en obligato-risk flytträtt. Så lät det inte i det inledande anförandet.Jag välkomnar det framsteget från sida.Det här är ju en väldigt stor och viktig ekonomiskfråga för miljontals människor i vårt land, och dethandlar om väldigt stora pengar på väldigt lång sikt.Därför tror jag inte att man ska göra så som MatsOdell förespråkar, nämligen införa ett slags hot motförsäkringsbolagen och säga: Om ni inte inom ettvisst antal månader åstadkommer så och så mångabolag som inför flytträtt, ska vi minsann gå in ochreglera marknaden ännu mera.Jag får väl då, , hamna i den någotovana rollen att förespråka lite mer frihet på markna-den och valfrihet i varje fall ett tag till innan MatsOdell klipper till med svärdet och säger: Om ni intepassar er ska vi minsann se till att ni blir av med denhär möjligheten att behålla valfriheten för de livför-säkringsbolag som inte vill ha en obligatoriskflytträtt.Jag tror att marknaden mycket väl kan leva ett tagmed att båda formerna finns. Sedan kan det härkomma att utvecklas.