prot · GP0997 · 2002-04-17 00:00:00 — Det handlar om förslag till för-ändringar som kommer att få stor betydelse genom attde på flera områden innebär förbättringar för de värn-pliktiga.Utskottet har också behandlat motionsyrkandenmed anknytning till pliktsystemet som avgivits underden allmänna motionstiden vid både detta års ochförra årets riksmöten. Jag yrkar bifall till förslagen ibetänkandet och avslag på samtliga motioner.Utskottet delar regeringens bedömning att det förnärvarande inte finns anledning att ändra de allmännagrundläggande förutsättningarna för pliktsystemet.Totalförsvarsplikt med allmän mönstringsplikt förmän bör därför utgöra grunden för totalförsvaretspersonalförsörjning.Utskottet anser liksom regeringen att det är önsk-värt att utöka antalet kvinnor i försvaret, men utskot-tet konstaterar att konsekvenserna av att införa enkönsneutral totalförsvarsplikt inte är klarlagda. Lik-som regeringen bedömer utskottet att det för närva-rande inte är aktuellt att utöka skyldigheten att fullgö-ra värnplikt och civilplikt till att också gälla kvinnor.Jag vill gärna understryka att jag trots att jag ärgammal regionalt beryktad kvinnosakskvinna heltdelar denna uppfattning. Kvinnlig värnplikt är fak-tiskt ingen jämställdhetsfråga. För att vi ska ändra påjämställdheten måste samhället se till att mäns ochkvinnors kunskaper och erfarenheter värderas lika,och så sker inte. Det kommer vi inte att ändra pågenom att införa en könsneutral värnplikt.Jag vill också gärna säga att jag har haft förmånenatt studera könsneutral värnplikt i det enda västlandsom har kvinnlig värnplikt, nämligen . Jag varför där tillsammans med kolleger i per-sonalvårdsnämnden och undersökte hur den ordning-en fungerade. Jag måste säga att jag inte tror att det ärnågot som vi skulle vilja ta efter. Däremot ska vinaturligtvis ta till oss de erfarenheter som finns, förman behöver mycket att jämföra med när man skaförändra ett sådant här system. Man måste veta vadman vill åstadkomma. Vad är det som man faktisktvill göra?Vi har den förfärliga möjligheten att sehur en armé i ett land där man har kvinnlig värnpliktfungerar. Man kan fråga: Har ni sett några kvinnor iden armén, och vad tycker ni om att de inte syns där?Om ni tycker att det är bra kan jag inte förstå varfördet är så viktigt att vi ska införa en plikt för kvinnoratt delta.Det är så mycket annat som är viktigt, och detframgår tydligt av debatten här att vi inte är klara attfatta ett sådant här beslut. Det finns många olikaförslag och synpunkter. Detta är bra och viktigt, ochdet hör till en fungerande demokrati. Det är docktydligt att vi inte skulle kunna ta det här beslutet . Det är ändå viktigt att man diskuterar vidare varsvenska folket och riksdag står i detta sam-manhang.Vi har haft en pliktutredning som sedanlade fram ett förslag. Jag vill gärna säga till LarsÅngström att det var en långvarig och viktig utred-ning men att inte deltog förrän vid detsista sammanträdet, då man reserverade sig mot helautredningen. Men det finns möjligheter att kommatillbaka. Frågan är inte färdig, utan vi måste arbetavidare med den.Fru talman! När det gäller mönstring och inskriv-ning ansluter sig utskottet till de av regeringen före-slagna lagändringarna, som bl.a. innebär att den total-försvarspliktige senast efter mönstring-en ska underrättas om inskrivningsbeslutet och attverkan av inskrivning i utbildningsreserven ska upp-höra efter inskrivningen eller senast vid ut-gången av det kalenderår då den totalförsvarspliktigefyller 30 år.Utskottet föreslår att antar regeringensförslag till lag om ändring i lagen om totalförsvars-plikt och till lag om ändring i lagen om fredsfrämjan-de verksamhet med innebörd att utbildning för freds-främjande verksamhet ska kunna ingå i grund- ochrepetitionsutbildning, om den ger kunskaper ochfärdigheter som krigsuppgiften för den enskilde krä-ver.Det finns också förslag till förbättrade förmåner.Utskottet föreslår att antar regeringensförslag till lag om ändring i lagen om totalförsvars-plikt med följande innebörd.Den totalförsvarspliktige ska efter genomfördgrundutbildning få en utbildningspremie. Totalför-svarspliktiga som genomgår lång grundutbildning skages tillfälle att utan kostnad delta i högskoleprovet.När det gäller utbildningarnas längd har inriktningenvarit att man med den utbildningspremie som man fårska kunna fortsätta sina studier utan att behöva ta lånunder tid som motsvarar den tid under vilken man hargjort sin totalförsvarsplikt.Regeringen avser att i en förordning bestämmautbildningspremien till dagersättningsbeloppet, somska multipliceras med antalet tjänstgöringsdagar. Detotalförsvarspliktiga som har fullgjort en grundutbild-ning som omfattar ska få ett tilläggtill utbildningspremien, en extra långtidspremie om10 000 kr.Det finns också ett avsnitt om meritvärdering. Ut-skottet ser positivt på det arbete som bedrivs för attutveckla meritvärderingen för pliktpersonal. En välfungerande meritvärdering är en nödvändig del av ettmodernt pliktsystem. I betänkandet finns inga kon-kreta förslag, men förslag från en pågående utredningväntas komma inom en snar framtid.Det föreslås förändringar i disciplinsystemet, ochutskottet föreslår att ska anta regeringensförslag till lag om ändring av disciplinstraff inomtotalförsvaret. Regeringen föreslår följande ändringar.Disciplinpåföljderna ska vara varning, extratjänstoch löneavdrag. Påföljden utegångsförbud avskaffasalltså, vilket har varit ett allmänt önskemål både frånvärnpliktiga och från politiker. Det är fråga om ettfrihetsberövande som inte görs av de instanser i sam-hället i övrigt som har att besluta om frihetsberövan-de. Vi ser positivt på denna förändring.Extratjänst ska kunna kombineras med löneavdragom så krävs för ordningens upprätthållande. Löneav-drag ska aldrig kunna verkställas med mer än enfjärdedel av ersättningen vid varje tillfälle.Av lagen om disciplinansvar ska framgå att var-ning är att anse som den lindrigaste påföljden. Sär-skilt avseende ska fästas vid omständigheter som talarför att påföljden ska stanna vid en varning. Dessaåtgärder stämmer överens med de regler som gällerpå arbetsmarknaden. Naturligtvis ska man kunna geen varning till en vuxen människa som kan ta ansvarför sin egen situation.Den nya lagstiftningen föreslås träda i kraft den 1juli 2002, med ett undantag. Det gäller den del avlagen om totalförsvarsplikt som sätter gränser för nären krigsplacering ska upphöra. Den paragrafen före-slås träda i kraft den 1 juli 2004.Med detta har jag redogjort för mitt avsnitt. KurtKvarnström kommer att redogöra för de positivaförändringar som utskottet föreslår när det gällertotalförsvarsmyndigheternas rehabiliteringsförsvar,lagen om statligt personskadeskydd och lagen omstatlig ersättning vid ideell skada.Anf. 20 ()replik:Fru talman! Jag vill ställa en kort fråga till KarinWegestål med anledning av könsneutraliteten. KarinWegestål sade att hon står bakom förslaget från ut-skottet som betyder att försvaret endast är för män,mönstringsvägen. Betyder det att ochSocialdemokraterna tycker att utan kvinnor har för-svaret de bästa?Anf. 21 () replik:Fru talman! Vad jag har sagt är att jag i likhet medutskottet anser att den här frågan inte är klargjord. Viär inte färdiga och framme vid att fatta ett beslut. Jaganser att den debatt som förekommer här i allrahögsta grad visar att det är riktigt.Anf. 22 ()replik:Fru talman! Det blev en radikal förändring i detsvaret. I huvudanförandet fick vi uppfattningen att detfungerar bra, att det är som det ska vara och att vi intebehöver ha någon ändring. Men det är alltså så att detbör ses över? Betyder detta att även socialdemokraterna anser att vägen till att försva-ret ska få dem som är bäst är att kvinnor bör varamed?Anf. 23 () replik:Fru talman! Jag trodde att jag var ganska tydlig,men jag kan ta det en gång till.Försvaret behöver fler kvinnor. Att få kvinnormed plikt i totalförsvaret betyder inte att vi får enbättre jämställdhet, men det är viktigt att vi diskuterarde här frågorna och kommer fram till ett förslag somkan hålla sig, så att vi inte behöver göra nya pliktut-redningar gång på gång. Vi bör diskutera färdigt ochsedan komma överens om vilket förslag som skagälla. Det tycker jag vi har gjort hitintills.Anf. 24 ()replik:Fru talman! Jag skulle också vilja ta upp det härmed kvinnor i försvaret. Alltfler talar om hur betydel-sefullt det är. Både Försvarsmakten och regeringengör det, och har ställt sig bakomatt vi borde ha en plikt som inkluderar kvinnor. , som fanns med i, ladefram ett förslag där man förordade detta också.Även om inte plikt för kvinnor löser alla jäm-ställdhetsproblem är det väl inte att jämställdheten ska stanna vid rege-mentsgrinden eller inte inkluderas i Försvarsmakten,som är en viktig del av vårt samhälle.Jag skulle vilja höra om tycker attmålet, en allmän värnplikt som alltså inkluderar kvin-nor, är ett mål som vi ska sträva mot.Anf. 25 () replik:Fru talman! Om det nu gäller min personliga upp-fattning kan jag säga att jag tycker det. Men det förut-sätter att man vet hur man vill ha det, vad man villuppnå och hur det ska fungera. Jag har tydligt sagt attjag inte tycker att det är så i dag.Visst är det så att föreslog skulle ha en könsneutral värnplikt, men reger-ingen ansåg inte att förslaget var moget att gå ut påremiss, och det tyckte jag också var riktigt på sätt ochvis. Hade det gått ut på remiss så hade vi i alla fallfått in en del synpunkter, och det hade varit viktigt.Nu missade vi den möjligheten, men den måste vi tavara på när vi har ett nytt förslag att lägga fram, ettförslag som är bättre förankrat och bättre genomtänktän vad det förslaget var.Det syns här att det finns många goda idéersom måste vägas in i detta innan vi kommer fram tillhur vi ska göra med det här. Som sagt: Det kommerinte att påverka jämställdheten i samhället. Det är enalldeles för liten faktor för det. Vi behöver arbeta denandra vägen och öka jämställdheten i samhället för attkunna öka jämställdheten i försvaret. Det är den vä-gen vi måste gå.Anf. 26 ()replik:Fru talman! Det ser i alla fall hoppfullt ut när detgäller socialdemokraterna och en allmän värnplikt.Försvarsministern har sagt - jag refererade det imitt anförande - att genusperspektivet eller gender-perspektivet, där man arbetar för jämställdheten,behövs i Försvarsmakten. Det behövs utbildning i deti Försvarsmaktens hela personalstyrka. Anser KarinWegestål att det är en sådan väg vi kan gå för att ökajämställdheten så att den inkluderas även inom För-svarsmakten?Anf. 27 () replik:Fru talman! Jag tyckte att det var det som jag sadeprecis just . Visst behövs det kvinnor inom försva-ret, men det är beroende på vilken roll och vilketinflytande de ska ha. De ska ha samma inflytande iförsvaret som de har i samhället, men då måste viockså först se till att vi har ett samhälle där kvinnornahar ett större inflytande och där deras kunskaper vär-deras bättre.Vi kan se vad som händer i . Det finnskvinnliga värnpliktiga och kvinnliga soldater. Vi harsett vad de gör. 6-7 stycken lagar kaffe åt en general . Det är inte det som vi vill ha.Det finns väldigt mycket som vi måste diskutera,men det finns inte många goda exempel att ta vara på.Men vi kan, som jag har sagt. Mycket bra förslag harkommit fram, och det finns mycket resurser. Vi måstejobba vidare med det här.Anf. 28 () replik:Fru talman! Jag förstår inte riktigt argumentation om att det inte går att göra ett merjämställt försvar därför att samhället i stort inte ärjämställt . På det sättet skulle man kunna argu-mentera mot alla jämställdhetssträvanden på allaområden. Det går inte att få in fler kvinnor på ledandepositioner därför att samhället är så ojämställt. Förstmåste samhället förändras. Det går inte att förändraatt kvinnors löner är låga i förhållande till mäns där-för att samhället är ojämställt och samhället måsteförändras innan lönerna kan förändras. Ett annat sättatt se på förändringen för ett mer jämställt samhälleär att vi arbetar på alla fronter för de förändringarsom är möjliga.Karin Wegestål pekade också på att man måstevärdera kvinnliga kunskaper och erfarenheter högre. har vi sett den förändringen. sedanvar behovet muskelstyrka. Det behövdes pojkar somkunde lyfta tunga granater och kanoner. Men i daghör vi att de krav som ställs på dem som vi skickar tillAfghanistan är förmågor och erfarenheter som empa-ti, social förmåga, god verklighetsuppfattning, gottomdöme, förmåga till strategisk planering, logistiskerfarenhet och öppet ledarskap. Det menar jag ärbetydligt mer könsneutrala erfarenheter och kunska-per än fysisk muskelstyrka. Tvärtom kan man t.o.m.se flera av de här kunskaperna och erfarenheternasom någonting fler kvinnor än män har. Därmed voredet möjligt att skapa ett mer jämställt försvar, omman utgår från de behov försvaret har och därmedockså i stort bidra med en förändring till ett mer jäm-ställt samhälle där kvinnor och män värderas lika.Anf. 29 () replik:Fru talman! Det skulle vara mig helt främmandeatt på något sätt ställa upp på att inte kvinnors kun-skaper och erfarenheter skulle vara viktiga. Min ar-gumentation här har gått ut på att kvinnlig värnpliktinte är någon jämställdhetsfråga. Vi kommer inte attföra jämställdheten framåt ett enda dugg genomkvinnlig värnplikt. Vi måste se till att kvinnors erfa-renheter kommer fram på alla områden om vi skakunna kalla en fråga för en jämställdhetsfråga.Jag vill återigen jämföra med . Där tror manatt genom att kvinnorna gör sin värnplikt nästan likalänge som männen ska man kunna bli en spjutspets ini samhället. Det israeliska samhället är inte på långavägar så jämställt som vårt, så vi bör ha större förut-sättningar.Vad jag säger här är att jag håller med regeringenom att vi inte är färdiga med denna fråga och att viinte är framme vid att kunna fatta ett sådant beslut idag.Anf. 30 () replik:Fru talman! svar gör mig lite be-klämd. hävdar att det inte skulle blinågon ökad jämställdhet om totalförsvaret omfattadefler kvinnor. Jag skulle vilja hävda raka motsatsen.Om man valde utifrån frivilliga kvinnor och mändem som var bäst på att ha t.ex. ett öppet ledarskap,vilket betydligt fler kvinnor utövar än män, valdedem som har logistisk erfarenhet, vilket betydligt flerkvinnor har än män med det ansvar de tar i hemmen,och valde personer med god social förmåga och em-pati, är jag helt övertygad om att man skulle få minsthälften eller kanske t.o.m. mer kvinnor. De är heltenkelt bättre lämpade att uppfylla de krav och debehov som 2000-talets försvarsorganisation behöver.Därmed skapar man ökad jämställdhet i samhället.Jag kan inte förstå argumentationen att vi ska bi-behålla ett system från en svunnen epok, som byggerpå ett ytterst ojämställt tänkande, nämligen att baramännen skulle vara tillräckligt bra att kunna delta iden framtida försvarsorganisationen. Jag begriper intedetta. Jag får det inte att gå ihop.Anf. 31 () replik:Fru talman! Jag har hört argumentationen fleragånger, och jag står fast vid det som jag har sagt tidi-gare. Jag ställer upp på det förslag som ligger. Kon-sekvenserna är inte klarlagda för att man ska kunnagöra en så stor ändring. När det gäller att detta ska tasupp som en jämställdhetsfråga tror jag inte att påver-kan på samhället är så stor som tror.Anf. 32 ():Fru talman! har ingen reserva-tion i detta betänkande, men ett särskilt yttrande.Formellt tillstyrker vi således förslaget i betänkandet,men vi har ändå vissa betänkligheter vad gäller olikaförslag till beslut.Redan inledningsvis vill jag speciellt framhålla attvi är positiva till att det råder full enighet i försvarsut-skottet om de olika lagförslagen. Exempelvis föreslåslagen om statligt personskadeskydd ändrad så att bl.a.garantinivån för livränta fastställs till minst sju pris-basbelopp och inte minst fem, som regeringen före-slog.Sedan anser vi också, för att nämna något ytterli-gare, att det är bra att lagen om disciplinansvar inomtotalförsvaret m.m. ändras så att bl.a. utegångsförbu-det avskaffas och att påföljden "extratjänst" ska kun-na kombineras med löneavdrag, och de övriga lagför-slag som tidigare nämnts här i debatten. De rent juri-diska formaliteterna är vi så här långt positiva till.Fru talman! Det har ofta hävdats att personalen ärtotalförsvarets viktigaste resurs. Att personalförsörj-ningen inom de militära delarna av totalförsvaret ärav central betydelse understryks inte minst av attfrågan har förekommit, åtminstone i periferin, varjegång ett nytt försvarsbeslut har varit aktuellt under desenaste tio åren.I exempelvis Försvarsmaktens underlag den 10oktober 1998 till den säkerhetspolitiska kontrollsta-tionen framhölls att dagens personalförsörjningssy-stem i fråga om officerare inte svarade mot de kravsom den framtida organisationen ställer. Försvars-makten ansåg således redan då att ett nytt systemborde tas fram.Också i regeringens proposition 1998/99:74 För-ändrad omvärld - omdanat försvar konstaterar re-geringen bl.a. att det på grund av ett inte tillräckligtbra underlag gällande personalfrågorna inte var möj-ligt att ge en samlad syn på ett framtida personalför-sörjningssystem för Försvarsmakten. Regeringenframförde vidare att det var av stor vikt att ett sådantsystem togs fram. Detta borde, enligt regeringen,innefatta alla kategorier, således även civilanställda,reservofficerare, pliktpersonal och frivilliga. I ettsådant personalförsörjningssystem borde jämställd-hetsfrågorna få en framträdande roll, sades det.Men, fru talman, nu har gått sedandetta uttalades. Tyvärr måste jag säga att något hel-täckande personalförsörjningssystem har jag ännuinte sett till. är alltså totalförsvarsplikten en viktigdelkomponent, som ligger på bord ännu engång. Jag hoppas, efter diskussionen hitintills ,att den snart kommer upp igen.Fru talman! De militära delarna av totalförsvaretbygger sin personalrekrytering såväl när det gälleryrkesofficerare som reservofficerare till hundra pro-cent på pliktlagarna. Det har tidigare konstaterats.Därför är det viktigt att pliktlagarna utformas på ettsådant sätt att Försvarsmakten i varje läge får tillgångtill ett urval som är optimalt för de uppgifter som skalösas , men också i framtiden.En del av de enskilda motioner som behandlas ibetänkandet, däribland ett par med min underskrift,pekar mot en utveckling som inte går att bromsa. Detgäller framför allt att det framtida totalförsvaret harbehov av värnpliktiga och officerare med olika bak-grund och kompetens. Detta har också visat sig itotalförsvarets internationella insatser, som vi ocksåhar hört här . I dagens och framtidens försvar ärdet inte enbart muskelstyrkan som är det domineran-de behovet. I det nya totalförsvar som är under ut-veckling måste också behovet av andra egenskaperinventeras. Vi är dåliga att ta till vara denkunskap som såväl unga kvinnor som ungdomar medinvandrarbakgrund besitter.Om regeringen och Försvarsmakten verkligen villha fler kvinnor och fler ungdomar med invandrarbak-grund i försvaret och som officerare, vilket man sägersig vilja, krävs en helt ny typ av rekrytering. Men föreen sådan rekrytering måste Försvarsmakten t.ex. haen klar målsättning för hur både kvinnor och mänutifrån sina förutsättningar kan medverka till att byg-ga upp det nya försvaret. I målsättningsarbetet måste iså fall kvinnorna tas med på ett helt annat sätt äntidigare, liksom i verksamhetens planering och verk-ställighet. Pliktlagstiftningen måste också vara tydligoch inte kunna ge anledningar till diskriminering.I målsättningen måste också ingå en beskrivningav vilka uppgifter kompetenta värnpliktiga, officerareoch andra grupper utifrån totalförsvarets behov skaha. Dessutom måste rekryteringsförfarandet ändras,miljön förbättras samt attityder och inställning tillkvinnor och ungdomar med invandrarbakgrund igrunden ändras. kommer det inte såmycket att handla om man eller kvinna, utan omkompetens och förmåga. Och enbart de två kriterier-na, kompetens och förmåga, har dessutom mångadimensioner.När det gäller kvinnor vet jag att Försvarsmaktenarbetar hårt för att få in fler kvinnor i försvaret. Menkvinnor är inte och kan aldrig bli kopior av män ellernågot slags sämre mänsklig manlig upplaga, utan dehar förutom generella egenskaper, liksom alla andra,sina speciella förutsättningar utifrån konstitution,begåvning och engagemang - förutsättningar som detmåste gå att ta till vara.Angelägenheten av att regeringen får upp ögonenför att det är ett tvåkönat försvar som det måste plane-ras för och med kan inte nog understrykas. Den tidenär redan förbi när försvaret var enkönat. Jag anser attdet är hög tid att det accepteras fullt ut att vi harett tvåkönat försvar, med allt vad det innebär. Det ärmed mitt sätt att se ett mänskligt rättighetskrav.Fru talman! Försvarsmakten har en uttalad önskanom fler kvinnliga officerare. Olika rekryteringsvägartill officersyrket kan vara en framkomlig väg i detsammanhanget. Men framför allt måste det traditio-nella intagningssystemet för värnpliktiga förändras.Det kan t.ex. inte vara rimligt att ingen hänsyn tas tillkvinnors konstitution vid mönstringsförfarandet. Deprov de mönstrande genomgår är helt uppbyggdaefter unga pojkars konstitution och muskelstyrka.Unga flickor har en annan muskelmassa, som måstegå att mäta på ett annat sätt än pojkars råstyrka.Många kvinnor blir skrämda redan vid mönstringen idag.Tar man konsekvenserna fullt ut av att försvaret är tvåkönat och behöver både män och kvinnormåste det till ett helt annat urvalssystem, än dagensmönstring, som är uppbyggt för att värdera ungamäns förutsättningar att ingå i totalförsvarets obliga-toriska delar. För att komma till rätta med detta mås-te, anser jag i min motion, den obligatoriska mönst-ringen göras annorlunda och mönstringsplikten verk-ligen gälla alla ungdomar oavsett kön. Men så långthar man inte kommit än.Det nuvarande mönstringssystemet fungerar ut-märkt om man, som regeringen, strävar efter att upp-rätthålla illusionen av den allmänna värnplikten ochfolkförsvarstanken. Men med en krympande för-svarsmakt och med ett i vissa delar ihåligt frivilligför-svar är det fullständigt orimligt att tänka i de banorna.Totalförsvarsplikten, och därmed även mönstringen,måste i stället anpassas så att Försvarsmakten i varjebefattning får rätt man på rätt plats - även om detvisar sig vara en kvinna!Fru talman! Det finns en aspekt av mönstrings-proceduren som sällan eller aldrig lyfts fram i debat-ten, nämligen den vetenskapliga behållningen avmönstringsresultaten. Den statistik som tas fram vidmönstringen används bl.a. som underlag vid olikavetenskapliga undersökningar om det fysiska ochpsykiska hälsotillståndet hos landets unga.Jag brukar framhålla att mönstringens tvingandefysiska och psykiska undersökningar av alla män geren helt skev bild av hälsotillståndet hos ungabefolkning. Hälften av den unga populationen finns juinte med.Den statistik som tas fram vid mönstringen an-vänds bl.a. som underlag vid olika vetenskapligaundersökningar om det fysiska och psykiska hälsotill-ståndet hos landets unga. Kvinnorna räknas inte in ide sammanhangen - eller också gör de det, dvs. poj-karnas hälsostatus räknas som om den även gälldeflickorna. Detta synsätt och denna praxis har man haftnär det gäller den medicinska forskningen om t.ex.läkemedel.Jag anser att det är en stor brist, inte enbart urforskningssynpunkt utan också ur jämställdhetssyn-punkt, att det inte finns en samlande bild av den ungakvinnliga befolkningens hälsotillstånd. Även de ungaflickorna ska ha en chans att få reda på sina möjlig-heter grundade på bl.a. psykisk och fysisk status.Fru talman! Sammanfattningsvis anser vi kristde-mokrater att arbetsmiljön inom totalförsvaret ständigtmåste förbättras, att rekryteringsförfarandet bör göraskönsneutralt och att arbetet med att förändra attityderoch inställningar till kvinnor och ungdomar medinvandrarbakgrund som aktiva deltagare i totalförsva-ret ges högsta prioritet.Anf. 33 ():Fru talman!