prot · GQ0912 · 2002-11-06 00:00:00 — Det är naturligtvis också en centralfråga i vår egen nationella miljöpolitik.Under den kommande mandatperioden kommer viatt lägga särskild tonvikt på havsmiljön. Och vi harredan hört ett par talare tala om speciellaproblem.I somras tillsatte regeringen en havsmiljökommis-sion under ledning av förre LRF-ordföranden . Kommissionen ska arbeta snabbt och skapresentera ett åtgärdsprogram för regeringen . Upprinnelsen till detta är Miljömålsrådetsslutsatser om att vi måste arbeta hårdare för att nåmålet hav i balans.Parallellt inleds arbetet med en marin strategi förEU, som också snart kommer att få ta delav. Vi håller på att sammanställa en faktapromemoriaom detta arbete.En annan fråga som kommer att få hög prioritetunder mandatperioden handlar om hur vi ska förvaltavåra färskvattenresurser. EU:s ramdirektiv för vattenär på väg att genomföras i , och det kommeratt innebära höjda ambitioner.Till sist ska jag ta upp frågan om fiskbeståndetsom också var uppe i med beslut om attvi globalt ska återställa fiskbestånd som hotas avutrotning allra . Här i vill viarbeta fortare, och frågan om fiskestopp är ju ytterstaktuell just . Och här har regeringen också mycketlänge arbetat med den typ av åtgärder som nämndes iett av anförandena här tidigare, nämligen hur vi ska fåett hållbart fiske med förvaltningsplaner, med selekti-va fiskeredskap och så vidare för att vi ska kunnadriva detta på ett bra sätt. Men är det alltså ettfiskestopp som är aktuellt efter samarbetsförhand-lingarna med och . Detkommer att ske tidigast för att möj-liggöra en ordentlig beredning av ärendet.Herr talman! Om vi ska lyckas uppnå en rättvisoch hållbar global utveckling krävs politiskt ledar-skap. Vi måste kunna förmedla en vision som enga-gerar och ger hopp. Vi socialdemokrater är bereddaatt anta den utmaningen. Vi menar att visionen omhållbar utveckling är ett modernt uttryck för det väl-färdspolitiska tänkande som harutgjort kärnan i den socialdemokratiska samhällside-ologin.Vi socialdemokrater anser att ett framgångsriktsamhällsbyggande kräver att marknadsekonominbalanseras av en stark politisk demokrati. Offensivasatsningar på miljö, folkhälsa och utbildning ska sessom investeringar och inte som en kostnad för folk-hushållet. Starka sociala rättigheter och en god hus-hållning med våra naturresurser är en förutsättningför ett framgångsrikt näringsliv och en god ekono-misk utveckling.Anf. 197 ()replik:Herr talman! Jag vill tacka för ett innehållsrikt an-förande med många internationella utblickar ochmånga viktiga saker som sades. Jag ställde ett antalfrågor i mitt anförande som jag gärna vill ha svar på.Varför är regeringen inte beredd att satsa på flerpilotanläggningar för biobränslen? Varför sänker maninte skatten ytterligare på dessa bränslen så att de fåren verklig chans att få fäste på marknaden? Och ärdet förenligt med god etik och en ansvarig klimatpo-litik att exportera negativ miljöpåverkan i form avökade utsläpp av växthusgaser till vårt grannlandDanmark?Anf. 198 Miljöminister () replik:Herr talman! När det gäller pilotanläggningar ochskatter på dessa biobränslen kan jag säga att vi i Re-geringskansliet just nu arbetar med dessa frågor. Detkommer att bli en utvidgning när det gäller de an-läggningar som kommer att omfattas. Vi arbetar numed att vi ska ha en koldioxidskattebefrielse för dessadrivmedel, och vi arbetar också för att vi ska kunnage dem möjlighet att vara konkurrenskraftiga på detsätt som jag tror att vi båda önskar. Detta arbete be-drivs nu i samarbete med EU som ju sätter gränsernaför våra insatser i fråga om detta.Anf. 199 ()replik:Herr talman! Tack för det svaret. Vi har verkligenett gemensamt intresse av att biobränslena kan fasasin. Det behövs ju ett verkligt genombrott för alterna-tiva bränslen om vi ska kunna fasa ut de fossilabränslena, vilket är nödvändigt. Men det räcker intemed en koldioxidskattesänkning. Vi menar att manockså behöver sänka energiskatten och kanske ta bortden för att dessa bränslen ska få ettverkligt fäste på marknaden och att det kan skapas enriktig marknad.Och så var det den lilla frågan om danskarna, hurhar vi det med dem?Anf. 200 Miljöminister () replik:Herr talman! Utgångspunkten för oss är attdet är koldioxidskattebefrielse som gäller. Men jag ärenig med om att vi kan behövaövergångsbestämmelser för att göra dessa biodriv-medlen konkurrenskraftiga. Vi får återkomma när viser vilken lösning som vi får på detta.När det gäller kärnkraften har vi uttryckligen sagtatt syftet inte är att vi ska föra över någonting pånågon annan utan att vi ska ha en egen energiförsörj-ning i . Det är en av de förutsättningar som vihar för stängningen av Barsebäck.Anf. 201 () replik:Herr talman! Miljöministern säger i sitt anförandeatt man nu ska arbeta med en progressiv miljöpolitikpå hemmaplan. Då tänker jag osökt på övergödnings-problematiken och framför allt på . Det ärett stort problem speciellt där. Men det finns lösning-ar på denna problematik. Växande gröda, till exempelvallodling, fånggrödor och kantzoner. Här bedriverjordbruksnäringen ett antal projekt, till exempelGreppa näringen och Odling i balans.Ett annat förslag till lösning är ju precis som dentidigare talaren tog upp, nämligen alternativa drivme-del. Jag vill ställa en fråga till miljöministern. Hurämnar miljöministern agera för att få bukt med över-gödningen? Väntar man med alla åtgärder till ? Och ämnar miljöministern att följa uppnämnda projekt?Anf. 202 Miljöminister () replik:Herr talman! De projekt som genomförs inomlandsbygdsprogram och annat ligger under Jord-bruksdepartementet. Vi tycker att de är utomordent-ligt bra, och det är precis den typen av åtgärder sombehövs.Vi arbetar också med våtmarksprogram somkommer att omfatta sammanlagt närdetta är färdigt. Det är precis denna typ av åtgärdersom vi vidtar.Vad vi ser är att det tar innan den-na typ av åtgärd ger resultat. Forskarna säger ocksåatt man har gjort mycket men att man ändå ser ganskalite resultat.Vi behöver göra mer. Vi ser just nu över om flerområden i ska omfattas av särskilda bestäm-melser när det gäller till exempel kvävehanteringen ijordbruket.Vi kommer också att titta på till exempel va-frågor, avloppsreningsverk och annat, för att se omdet finns anledning att skärpa kraven. Vi kommer attarbeta på flera fronter när det gäller övergödningen.Anf. 203 () replik:Herr talman! Kommer miljöministern i detta lägeatt också se över arealersättningen och se om det gåratt fasa ut den till förmån för exempelvis vallodling?Anf. 204 Miljöminister () replik:Herr talman! Såvitt jag förstår ligger just den frå-gan inte på miljöministerns bord. fårnog återkomma till jordbruksministern när det gällerden frågan.Anf. 205 () replik:Herr talman! Miljöministern började med att sägaatt de internationella frågorna är väldigt viktiga imiljöarbetet. Jag delar den uppfattningen. De är vik-tiga både i stort och smått. Jag har två frågor till mil-jöministern.Är miljöministern beredd att avsätta ytterligarepengar till det internationella miljöarbetet? Om mangranskar uppföljningen av årets budget ser man attdetta arbete hade behövt få mer pengar. Det fanns ettunderskott på kontot, men trots det är det i regering-ens budget inte mera pengar avsatta till det interna-tionella miljöarbetet.Jag har en fråga som kanske ligger på det lite mersmåttiga området - om man får säga så. Är miljöministern beredd att arbetaför att vi i alla fall inom EU får gemensamma systemför återvinning av till exempel förpackningsmaterial?Anf. 206 Miljöminister () replik:Herr talman! När det gäller ytterligare pengar tilldet internationella miljöarbetet är det för mig som förandra ministrar att vi gärna vill ha mera pengar tillvåra egna insatser. Vi har väldigt stora arbetsuppgif-ter framför oss. Men detta är en sak för budgetför-handlingarna. Jag upplever inte att vi har en sådanresursbrist att vi inte på ett gott sätt kan utföra vårtarbete. Men detta är något som vi ständigt ser överockså med ökande ambitioner som kan följa efterJohannesburg.När det gäller återvinning kan jag säga att vi justnu inom EU har beslutat om ett förpackningsdirektivsom åtminstone sätter upp vissa gemensamma mål-sättningar angående mängden av förpackningar somska samlas in på olika områden. Men det är inte ettbindande direktiv på det sättet att alla kommer attgöra samma sak. Det är ganska låga nivåer, tyvärr,inte alls de nivåer som vi skulle vilja ha.Anf. 207 () replik:Herr talman! Just när det gäller förpackningarnaär det också så att de faktiskt transporteras över grän-serna. Jag som är skåning och ständigt ser tyska cocacola-burkar till exempel hemma i affärerna och intehar möjlighet att låta dem ingå i det svenska återvin-ningssystemet hade ju gärna sett att man hade någonform av gemensamt samarbete även på sådana härnågot mindre frågor. Dessa frågor står oss dock gans-ka nära och är en del i att få miljöengagemanget nedpå vardagsnivå.Anf. 208 Miljöminister () replik:Herr talman! Jag är medveten om dessa problem.Det är också problem som har diskuterats nu i sam-band med att vi håller på med kretsloppspropositio-nen. Vi får se om vi kan återkomma med någontingsom kan vara tillfredsställande i detta avseende. Dethandlar i så fall om att vi ska kunna ta hand om demhär. Saker som kommer utifrån ska kunna pantasäven i Sverige.Anf. 209 () replik:Herr talman! Först skulle jag vilja ge en eloge tillmiljöministern för beslutet att inrätta ett nationelltcentrum för miljöteknik och miljöteknikexport. Det ärett jättebra beslut. har drivit det tidigare.Vi tycker att det har saknats en strategi för just mil-jöteknikexport. Problemet är bara att jag inte harhittat några pengar till detta i budgeten. Miljöminis-tern kanske kan förtydliga.Min fråga till miljöministern rör det internatio-nella perspektivet och utsläpp. Miljöskadliga utsläppkänner ju inga nationsgränser. Därför krävs det inter-nationellt samarbete. Vi har EU som vår närmstasamarbetspart. Där skulle det vara ett bra beslut attsäga att man kan fatta majoritetsbeslut om minimini-våer på miljöskatter inom EU. har Socialde-mokraterna motsatt sig detta med motiveringen attom man fattar beslut om det på miljöområdet skulleman kunna fatta majoritetsbeslut om skatter på annatområde. Jag tycker att det är ett lite vagt och svagtargument.Är miljöministern beredd att driva det här? Mil-jöministern har tidigare tyckt att det varit bra meninte fått medhåll från finansministern och statsminis-tern.Anf. 210 Miljöminister () replik:Herr talman! Jag är inte beredd att driva fråganom majoritetsbeslut när det gäller miljöskatter somnågon självklar ståndpunkt. Vi har ett utomordentligtbra samarbete inom EU, och vi har majoritetsbeslut iväldigt många fall. Men det finns också områden,även inom miljöpolitiken, där det kan vara bra för ossatt också få styra oss själva. Vi ska vara försiktigamed hur långt EU:s mandat når.Jag tycker att det är ett ganska gott argument vihar när det gäller skatterna. Vi har goda möjligheteratt driva en progressiv miljöpolitik inom EU trotsdetta. Jag inser problematiken. Jag förstår precisvarför tycker att det här är viktigt.Men jag tycker inte att det är en sådan enkel fråga på grund av sitt miljöintresse självklart intar denpositionen.Anf. 211 () replik:Herr talman! Till saken hör att om man fattar be-slut om miniminivåer har all möjlighet attfortfarande styra sig självt. Vi kan fatta beslut omhögre nivåer än miniminivåerna. Det handlar i så fallom att vi hjälper andra och styr andra genom majori-tetsbeslut. Det är synd om miljöministern väljer attinte driva frågan.Anf. 212 Miljöminister () replik:Herr talman! Det återstår att se om jag får anled-ning att ändra ståndpunkt. Jag ser det i ett störresammanhang, inte bara som en miljöfråga utan somen allmän fråga om position inom EU. Detär mitt svar.Anf. 213 ():Herr talman! I går fick vi här i en ge-nomgång från om upp-följning av miljökvalitetsmålen. När det gäller måletGiftfri miljö kan man se symbolen ledsen gubbe medmungiporna nedåt under frågan om vi når miljökva-litetsmålet på en generation, alltså fram till 2020.Symbolen betyder att vi har mycket svårt att nå måletinom tidsramen. Detta är något som bekymrar migoch många andra.Under år 2000 omsattes ca kemis-ka produkter på den svenska marknaden - 64 000olika kemiska produkter. Kemiska ämnen kan spridasfrån kemiska produkter, varor, byggnader med meranär dessa produceras, används eller skrotas. Världs-produktionen av kemiska produkter beräknas fortsättaatt öka i takt med ökad BNP. Detta medverkar natur-ligtvis till att vi har svårt att nå målet. Många kemi-kalier är dessutom långlivade och finns kvar i krets-loppen . Vi kan se att PCB-halterna i till exem-pel sjunker sedan förbuden trädde i kraftunder 70-talet. Men på en del ställen i harminskningen upphört. Vad beror detta på?En undersökning har också visat att barn till fiska-re vid hade lägre födelsevikt än jämförelse-gruppen. Detta sattes i samband med större expone-ring för PCB från Östersjöfisk.I somras larmade om attdet förekom ftalater i mängder av badleksaker, dettatrots att ämnet inte får förekomma i produkter somanvänds av barn under tre år.Herr talman! Det är viktigt att vi ser att hållbar ut-veckling handlar om att få ekonomi, miljö och socialutveckling att gå i samma takt. Investeringar somgörs måste redan från början vara hållbara ur alla treaspekter. Annars visar det sig snart att kortsiktighetinte lönar sig i längden, varken för miljön, männi-skors hälsa eller rent ekonomiskt. Vi har alla ett an-svar för den hållbara utvecklingen. När jag säger "vi"menar jag oss politiker som måste ta ett ansvar ge-nom att här i lagstifta och våga föreslååtgärder som visar att vi i vår del av världen tar vårtansvar.Våra barn här konsumerar mellan 30 och 50gånger mer än barnen i utvecklingsländerna. I byn därFazila Khatun bor i har de inget annat valän att dricka det arsenikförgiftade vattnet som finns ibrunnarna. Hon känner till riskerna och märker demockså genom att smärtan förvridit hennes armar ochben och sakta förtär hennes kropp. Men hon har ingetannat val.Med "vi" menar jag också oss vuxna, som har ettansvar gentemot våra barn och barnbarn - solidarite-ten med kommande generationer. Det är därför manoroas över att vi kanske inte når målet Giftfri miljö.När jag beskriver dessa problemen verkar det somom vi ingenting gör och ingenting har gjort, men så ärdet inte. Förra mandatperioden antog vi här i riksda-gen propositionen Giftfri miljö. Vi har från Sverigeockså drivit dessa frågor på EU-nivå. omEU:s kemikaliestrategi presenterades 2001 under detsvenska ordförandeskapet.Herr talman! om långli-vade organiska föreningar undertecknades också här iStockholm , med syftet att förhindra skad-lig påverkan av långlivade organiska föreningar påmänniskors hälsa och miljö. Konventionen omfattarhittills tolv ämnen.För att vi ska få en giftfri miljö globalt krävs attåtgärder utförs lokalt av oss alla, men det krävs ocksådet omvända: globala överenskommelser för att dennära, lokala miljön ska förbättras. Det var därför viblev extra glada när man på toppmötet i att anta ett övergripande mål om att pro-duktionen och användningen av kemikalier inte skaleda till allvarliga negativa miljö- och hälsoeffektertill . En global kemikaliestrategi ska ocksåfinnas , precis som vår miljöminister tidigaretalade om.Regeringen har också föreslagit att det ska inrättasett kemikaliesekretariat för att sprida informationinternationellt om den svenska kemikaliestrategin ochskapa genomslag för strategin både inom EU ochglobalt.Att sprida information ger resultat. se-dan började till exempel en avdelning inom i att läsa om och funderakring miljön. har studiecirkeln vuxit till ettglobalt arbete som engagerar hundratals aktiva runt-om i världen. Syftet är att ta fram information ocherfarenheter om kemiska bekämpningsmedel samtpåverka lagstiftningen.90-95 % av alla bekämpningsmedel används i deindustrialiserade ländernas jordbruk, medan ca 90 %av alla dödsfall och allvarliga skador på grund avpesticider sker i utvecklingsländerna. WHO uppskat-tar att 2-5 miljoner människor blir förgiftadetill följd av pesticider och att uppemot 40 000-200 000 dödsfall sker . Klart är att vi måstevåga gå före och satsa rätt redan från början. Detlönar sig i längden, både när det gäller människorshälsa, miljömässigt och ekonomiskt.Jag kan tillägga att vi också satsar på att ge Kemi-kalieinspektionen utökade anslag för att påverka ochdriva den internationella kemikaliestrategin framåt.Anf. 214 ():Herr talman! Jag vill börja med att säga att jagblev lite bekymrad när jag hörde diskussionerna omdrivmedel här. Det är iförhandlingarna med regeringen fick igenom att kol-dioxidskatten ska tas bort för koldioxidneutrala driv-medel. I årets förhandlingar fick vi igenom att ener-giskatten ska kunna tas bort helt eller delvis. Dettaska förmodligen ske , innan man fått tillåtel-se från EU, men en ansökan om detta ska också gå intill EU. Jag hoppas verkligen att detta inte är bort-glömt, för det är mycket viktigt.De flesta väntar sig nog att /03 ska tä-ra hårt på effektreserverna. Många kommer också attsäga att detta är ett starkt argument för att inte av-veckla mer kärnkraft. Men regeringen gör inte alltsom är möjligt för att stimulera sparande, effektivise-ring och förnybar energi. Regeringens energipolitikhavererar därför att regeringen framför allt tar hänsyntill giganterna på marknaden.Vattenfall har hälften av marknaden, och tillsam-mans med /Fortum och har man 90 %av produktionen och av marknaden mot slut-kund. Det här är ju en oligopolmarknad, och sådanaär sällan till fördel vare sig för konsumenterna ellerför effektiviteten.Vattenfall borde åtminstone använda sina vinsterfrån oligopolmarknaden till att satsa på ny förnybarproduktion, ny teknik och hushållning. I stället köperman brunkol och gör svindlande utlandsaffärer. Manbryter mot sin egen etiska policy och framstår som ettsorgligt exempel när man tvingar invånarna i bynHorno i före detta att flytta därför attkolgruvan ska fram. Detta är vårt statliga bolag policy. Det är skrämmande, tycker jag.Stängningen av bör användas teknik-drivande och för hushållning. Regeringen tar intechansen till detta. Man är inte ens beredd att göra enöversyn av elmarknaden så att konsumenterna skullekunna handla på spotmarknaden.Elmarknaden är felbyggd. Den lurar konsumen-terna att tro att elmarknaden fungerar som en vanligmarknad. Men problemet är att el inte är en vanligvara och att elmarknaden inte är en vanlig marknad.Priset på fysisk el skapas på spotmarknaden, och detpriset sjunker inte därför att konsumenterna byterleverantör. Det sjunker bara om konsumenterna deltaroch handlar på spotmarknaden.Dagens slutkundmarknad motverkar på mångasätt en effektiv elanvändning. Tillgång och efterfrå-gan matchas inte med hjälp av priset. De flesta kon-sumenter köper el på långa kontrakt med ett ochsamma pris oavsett när elen förbrukas. Detta gör tillexempel direktverkande elvärme lönsam för konsu-menten. Installationskostnaden är ju lägre än för and-ra alternativ, och kostnaden för effektbrist i systemetbetalas av andra. Storkonsumenterna får i vårt nuva-rande system en mängdrabatt.När konsumenternas incitament till en effektivanvändning blockeras är det ganska självklart att densvenska förbrukningen av el ökar år . Då hjäl-per det inte att regeringen betalar ut bidrag till densom vill konvertera från direktverkande elvärme.Eftersom det är lönsamt kommer det flerelvärmekunder än vad man lyckas subventionera bort.Vi har en elmarknad som går stick i stäv med in-tentionerna i energipolitiken. Vi ska ha en elmarknadsom främjar effektiv elanvändning, men vad har vi?Vi har en elmarknad som helt blockerar incitamententill effektivitet. Vi har en energipolitik som talar ombehovet av aktiva och välinformerade konsumenter,men vi har en elmarknad som bara skapar förvirringhos konsumenterna.Det senaste utspelet från är ett sorgligtexempel på detta. Vad man tänker sig är att inrätta ettfast pris oavsett förbrukning för konsumenter i lägen-het. Det är väl verkligen motsatsen till strävande eftereffektivisering.Vår konstiga elmarknads pris är mycket högt, bå-de för miljön och för konsumenterna. Det är vi somfår betala.Sedan vill jag bara nämna ett par saker till.Vi tycker inte om att de certifikat som håller påatt byggas ut även ska kunna gå till vattenkraft. Detger helt fel signaler. Småvattenkraften ger inte energii förhållande till sina miljöstörningar, och den storavattenkraften ska ju vara färdigutbyggd i Sverige.Visst är det vansinnigt att vi ska ha certifikat till dessasaker.Jag vill också kommentera klimatpolitiken. Vi skaha en kontrollstation 2004. Den anser jag ska använ-das för att se om man kan skärpa målen eller om manmåste skärpa åtgärderna, inte till att backa från målen.Anf. 215 () replik:Herr talman! När regeringen och an-vänder sig av styrmedel kan man fråga sig om detgörs några konsekvensbeskrivningar av hur männi-skor förväntas agera. Den gröna skatteväxling somregeringen och genomfört harhuvudsakligen inriktat sig på hushållen. Industrin harundantagits.Ursprungligen var grön skatteväxling ett begreppsom innebar att man höjde skatten på miljöskadligverksamhet och sänkte skatten på arbete just för attföretag skulle kunna stimuleras till att ha mindremiljöskadlig verksamhet och vara mer arbetsintensi-va. Men när skatteväxlingen enbart inriktas på hus-hållen blir frågan hur man tänker sig att hushållen skaställa om sin verksamhet. Om kostnaderna för attvärma upp huset ökar eftersom energiskatterna höjssamtidigt som inkomstskatterna sänks blir ju detrationella för hushållen att sänka värmen i sitt hus,vara hemma mindre och i stället jobba över. Är dettanken bakom skatteväxlingsreformen? Är det enbartvolymen av växlingen som är det viktiga? Och varförundantar man industrin?Anf. 216 () re-plik:Herr talman! Det är inte vårt önskemål att undantaindustrin. Den får en viss del av höjningarna genomkoldioxidskatten, naturligtvis, för den är inte befriadfrån mer än hälften av koldioxidskatten. Där får in-dustrin en del. Men det här är ju ett EU-problemliksom många andra problem vi har. Den stora indust-rin anser vi inte kan betala högre elskatt medan där-emot mindre och medelstor industri mycket väl skullekunna göra det. Men vi får inte göra sådana skillnaderinom industrin på grund av EU-regler. Det här vill vigöra någonting åt. Men det är inte åtgärdat än.Jag minns inte frågan beträffande konsumenterna.Ursäkta!Anf. 217 () replik:Herr talman! Frågan var nog mest retorisk.Men sanningen är den att nivån på koldioxidskat-ten för industrin ligger kvar. Medan man har höjt förhushållen har nivån för industrin legat kvar. ärden av hushållens nivå. Den är alltså inte längre50 % utan den har legat kvar när man undan för un-dan har höjt. Då är frågan: Vad ska ni göra för att fåde andra med er om det inte är vilja attdet ska vara så här?Anf. 218 () re-plik:Herr talman! Vi kämpar ju på. Vi vill gärna attEU-reglerna ska ändras. Det brukar vi prata om. Mendet är som vet inte så himla enkelt attändra EU-regler. Det får regeringen driva på så gottden kan. Jag tror att de egentligen vill det också.Anf. 219 ()replik:Herr talman! Jag tror att vi kristdemokrater ochMiljöpartiet har en gemensam uppfattning om att intetillräckligt har gjorts för att få fram alternativ tillkärnkraften. Det går för sakta med att få fram alter-nativen och att fasa ut kärnkraften.Dock har jag uppfattat det som att Miljöpartietinte låter sig hindras av denna verklighet utan manvill ha en snabb avveckling av med flera.Då skulle det vara intressant att höra kommentar till de två konsultrapporter som harlämnats till regeringen och som pekar på att det blirökade utsläpp på mellan 2,6 och 3,8 miljoner tonkoldioxid, främst i , om man under nuvaran-de förutsättningar stänger under 2003.Anf. 220 () re-plik:Herr talman! Det bygger på antagandet att impor-ten sker från . Men av importen skerfaktiskt från .