prot · GQ0935 · 2002-12-12 00:00:00 — Vidiskuterade betydelsen av förebyggande arbete inomhälso- och sjukvården, egentligen på alla områden.Jag skulle vilja fråga folkhälsoministern om hanär beredd att ställa sig bakom krav påett program för att förebygga ohälsa och olycksfallhos äldre och att mer målmedvetet än prioriteradet förebyggande arbetet.Anf. 105 Statsrådet ():Herr talman! Vi kommer att presenteraen folkhälsoproposition där vi tar ett helhetsgrepp påhälsofrågorna och folkhälsofrågorna, det långsiktigaarbetet med att både förebygga och förbättra hälsolä-get generellt sett i landet. Där är målet ett main-stream-tänkande, tänkandet att vi ska få in hälsopers-pektivet i alla beslut som vi fattar. Då lägger vi grun-den för en nationell folkhälsopolitik. Där är egentli-gen hela samhället involverat.De äldres hälsa är särskilt viktigt att slå vakt omoch diskutera i det här perspektivet - dels blir vi juäldre och äldre, dels har antalet dagar som vi hålleross friska inte ökat över ett tidsperspektiv. Vi skaförsöka dra ut så långt som möjligt.Olycksfall är en viktig aspekt som vi måste fort-sätta att diskutera i det kommande folkhälsoarbetet.Anf. 106 ():Herr talman! Det var ett allmänt hållet svar. Jaghade kanske hoppats på lite mer konkreta idéer. Jagutgår från att vi är överens om vikten av att arbetamed förebyggande insatser. Men här vi en målgrupp,de äldre, som är i stort behov av förebyggande insat-ser och som vi vet är en jättestor resurs som vi måstegöra allt för att ta till vara. Jag tycker att vi kunde fåett lite tydligare svar, ett bejakande av att det krävsinsatser för att rikta olycksfallsförebyggande insatsergentemot målgruppen äldre.Herr talman! Jag skulle avslutningsvis vilja ställaen fråga också om tandhälsan, som verkligen hör hit.Vi har fått rapporter om att många på institutioner försärskilt boende icke får vad man har rätt till,nämligen en munhälsobedömning . Kan vi få ett besked att ministern tar med sigdet och agerar så att det blir en ändring.Anf. 107 Statsrådet ():Herr talman! Vi kan gärna ta ett initiativ till attarbeta med förebyggande frågor, framför allt vadgäller olycksfall och de äldre, gärna i samarbete ochdialog med PRO, SPF och andra organisationer. Denplattform som vi nu skapar i den nationella folkhälso-politiken är ett sätt kunna föra diskussionen och dia-logen vidare.När det gäller tandhälsan vill jag hänvisa till soci-alminister som har hand om tandvårds-frågorna i regeringen. Självklart tar jag med mig denfråga om tandhälsan hos de äldre på institutionernasom reser.ElförsörjningenAnf. 108 ():Herr talman! Min fråga är till konsumentminis-tern.I finns det fortfarande många hushåll somanvänder el som enda eller huvudsakliga värmekälla.Det är ett slösaktigt sätt att använda en högkvalitativenergiform. Vi i är rätt ensamma om att an-vända el på det sättet i den utsträckningen. Det ärockså därför som det är problem med elförsörjningenjust kalla vinterdagar. De där topparna belastar helasystemet, och kostnaderna bärs av alla elkunder, intebara av dem som använder elvärmen. blir av detskälet relativt sett alldeles för dyr för de små elkun-derna. Vad kan konsumentministern göra för att för-ändra detta?Anf. 109 Jordbruksminister ():Herr talman! Det är väldigt angeläget att vi somkonsumenter kan ha ett antal val i olika situationerdär vi ska konsumera, och det gäller så klart ocksåelförsörjning. Det är viktigt att vi får en god informa-tion om vilka alternativ som finns, att vi också får engod information om hur man kan spara, för ett alter-nativ är att vara sparsam om man använder el ochrentav använder el för uppvärmning av sin fastighet.Det finns ett antal olika vägar att gå för att se tillatt konsumenterna har den här valfriheten. Vi har enmyndighet, , som arbetar en hel delmed informationsfrågorna och bland annat har ut-vecklat en väldigt attraktiv webbsida, en hemsida därman kan få information om de här frågorna.Anf. 110 ():Herr talman! Tack för det svaret, konsumentmi-nistern. Vi får hoppas att konsumenterna använderden hemsidan. Dock tror jag inte att det kommer attpåverka det förhållandet att de små elkonsumenternabetalar relativt sett för mycket för sin el jämfört medde stora konsumenterna.Men det finns ett annat problem som jag skullevilja peka på. Vi använder numera väldigt mycketapparater i våra hem som drar el. Även om produk-terna blir effektivare ökar själva mängden produkter,och det blir ett stort elslöseri av det. Man kan ta somexempel apparater som står på stand by. Det finns enberäkning i på att av elanvändningengår till stand by-funktioner. I skulle det bety-da att vi använder i onödan på detsättet. Kan konsumentministern göra någonting för attbutikerna ska tydliggöra att stand by-funktionen med-för stora kostnader för elförsörjningen och därför islutändan för konsumenterna?Anf. 111 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag återkommer till det behov av in-formation som konsumenterna har. Jag tror att vi börgöras medvetna om detta och också ställa krav på dentypen av information när vi köper våra produkter. Härhar vårt verk för konsumenterna, ,ett stort uppdrag att dels påverka handeln, dels hjälpakonsumenterna. Jag har också läst en del artiklar imedierna under sista tiden där man får det goda rådetatt man i hemmet bör stänga av TV:n ordentligt föratt spara flera hundralappar bara genom denåtgärden när det gäller TV-apparaten.Jag vill åter trycka på behovet av information. Därmenar jag att vi har medlen att se till att vi också kanfå den informationen.Terroristhotet till sjössAnf. 112 ():Herr talman! Jag vill ställa min fråga till statsrådetUlrica Messing.För drygt en månad sedan utfärdade envarning för att en färja skulle sprängas den9 november. Jag har skrivit en fråga till statsrådet omdet här, och jag har också fått svar. Där säger man attregeringen diskuterar vilken myndighet som ska utre-da de kommande internationella regler som ska till-lämpas och att det kan bli klart tidigast i slutet på2004.Min fråga till ministern är därför: Vidtar statsrådetoch regeringen några omedelbara åtgärder för att ökasäkerheten kring detta?Anf. 113 Statsrådet ():Herr talman! Vi gör många saker . Vikommer att göra flera saker och åretdärpå. En av de saker som vi redan nu gjort är att vigett ett uppdrag till . Och för förstagången har vi nu gemensamma bestämmelser i frågorsom har koppling till terroristhot också till sjöss. Dethar inte funnits sådana överenskommelser tidigare.I förra veckan var jag i och träffade andraansvariga ministrar för sjösäkerhetsfrågor i EU. Därbestämde vi oss för att öka kraven också när det gäl-ler säkerhet för olja och andra kemikalier som färdaspå våra gemensamma vatten mycket tidigare än vadvi hade tänkt göra innan. Till exempel ställer vi kravpå att man ska utfasa enkelskrov, men vi ställer ocksåkrav på internationella organisationer som IMO. Härhoppas vi att vi kan få ett förslag redan till sommarensom vi kan införliva i svensk lagstiftning.Anf. 114 ():Herr talman! Jag tackar för svaret.Sverige har ju en omfattande färjetrafik. kanfaktiskt vem som helst köra ombord en bil full medsprängmedel. Det är klart att det oroar många männi-skor i dag.Anser statsrådet att det svar som har givits lug-nar vår befolkning? Gör vi verkligen allt vi kan för atthindra att hotet blir verklighet?Anf. 115 Statsrådet ():Herr talman! Utifrån den hotbild vi vet om i daggör vi allt vi kan. Men vi måste alltid anstränga ossför att få mer kunskap om vad som kan hända i fram-tiden.En av de viktigaste frågorna som vi diskuteradepå ministermötet var vilket ansvar varjenation har som flaggstat både när det gäller terrorist-hot och fartyg som går med enkelskrov med oljor,med kemikalier och med mycket annat. Här är viöverens om att det inte räcker att ställa större krav påhamnkontroller. Vi måste ställa tuffare krav på allanationer som har flaggade fartyg. Här har vi ett an-svar i , därför att vi har väldigt många svensk-flaggade fartyg. Det är klart att vi vill att de ska levaupp till internationella regler och avtal men också tillarbetsrättsliga och utbildningsmässiga villkor.Med de erfarenheter vi har har vi en funge-rande lagstiftning och ett bra samarbete. Vi ska skär-pa lagstiftningen ännu mer från och med i sommaroch ytterligare . Men man kan aldrig smitaundan att varje nation har ett eget ansvar för sinaflaggade fartyg.Näringslivet i inlandAnf. 116 ():Herr talman! Jag tänker rikta mig till statsrådetMessing och ta upp en fråga som rör ochframför allt inland.Vi vet att vi är beroende av olika former av nytt-jande av naturtillgångar. Vi vet också att tack vareeffektiviseringar och rationaliseringar har vi kommit iett läge där det naturligtvis behövs mycket färre män-niskor som arbetar inom de olika sektorerna. Därförär behovet av ett breddat och vidgat näringsliv väldigtstort i framför allt inland, som är historisktpräglat av basindustrin.Jag kan börja med att fråga vilka insatser somstatsrådet kan tänka sig för att utveckla nä-ringslivet inom till exempel tjänstesektorn och kun-skapssektorn i inland.Anf. 117 Statsrådet ():Herr talman! pekar på enviktig fråga, därför att det är ett stort bekymmer förmånga delar av vårt land att man har ett väldigt ensi-digt näringsliv. Man blir då otroligt sårbar.Självklart har staten en viktig roll i att bredda nä-ringslivet lokalt och regionalt. Något som är bland deteffektivaste för att bidra i det arbetet är enligt minmening våra regionala högskolor och universitet. Deär otroligt viktiga motorer för lokal och för regionalutveckling. Här samlas i drivhus, i växthus ochmycket annat nya företag.Jag tycker också att vi ska lägga både tid ochpengar på att stötta det som är unikt på olika platser.Ett väldigt bra exempel på det är biltestverksamheteni inland, som inte kan flyttas till någonannan del av vårt land, som bygger på den kyla, densnö och det mörker som är unikt för inlandoch som dessutom sysselsätter ungefär 600 årsarbeta-re. Det kan staten också hjälpa till att stötta och bred-da, så att man inte bara skottar banor utan också kanutföra testerna.Anf. 118 ():Herr talman! Biltestverksamheten ställer jag upppå. Om jag har förstått det hela rätt kommer vicestatsministern att befinna sig i nästa måndagför att inviga en bredbandssatsning där. Jag kommerockså att vara där.Jag skulle vilja komma med en liten funderingrunt möjligheten att på nationell nivå utforma regel-verk så att vi kan underlätta ett breddat näringsliv.Många av de nya produkterna som innehåller kun-skaper och tjänster förutsätter att man faktiskt kantransportera människor. Det handlar inte om attskicka i väg en stol med traditionellt transportstöd. Vivet också vilka kostnader företagen har för att ta sigtill marknaden. Min fråga rör alltså en idé om per-sontransportstöd.Kan idéer runt någon form av persontransportstödvara ett sätt att stimulera framväxten av ett breddatnäringsliv i inland?Anf. 119 Statsrådet ():Herr talman! Jag skulle kunna göra det enkelt förmig och säga att det gör vi via Rikstrafi-ken. upphandlar staten flygtrafik påtio flygplatser i inland. Men jag förstår attLennart fråga är vidare än så.Jag tycker att vi har klivit framåt och tagit ett stör-re ansvar för infrastrukturfrågorna i hela vårt land ochatt vi genom Rikstrafiken utjämnar de skillnader somfinns i landet när det gäller långa avstånd och när detgäller glest befolkade områden.Jag vill gärna fundera vidare på det som LennartGustavsson pekar på, därför att det är klart att trans-porterna och de varor och tjänster som skasäljas blir alltmer förknippade med enskilda personer.Det blir, precis som säger, allt färre stolarsom ska skickas som färdiga produkter.Låt mig alltså få ta med mig den synpunkten ochfundera vidare.Segregationen i bostadssektornAnf. 120 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetLövdén.Vi har här i tidigare lyssnattill en väldigt engagerad fredspristagare, , som bland annat berättade om situationen i värl-den. Det var väl kanske inte så främmande för oss,men det uppmanade ändå till att tänka till över attklyftorna i världen ökar mellan fattiga och rika.Vi tror ju att vi lever i ett välfärdsland, och så serdet ut utåt. Men när vi tittar på inifrån ser viatt klyftorna också i vårt land ökar mellan fattiga ochrika. Vi har ungdomar som letar med ljus och lyktaefter en bostad som de har råd att bo i. Vi har ungaensamstående föräldrar med barn som lever underbidragsberoende.Jag undrar vad statsrådet tänker arbeta med för attminska klyftorna här hemma i Sverige.Anf. 121 Statsrådet ():Herr talman! från ett internationellt perspek-tiv lever vi i ett välfärdssamhälle. Men trots det finnsdet i det svenska samhället väldigt tydliga klasskill-nader. Det finns brister och det finns klyftor, och detär en uppfordrande plikt för oss som är politiskt an-svariga att ständigt arbeta för att undanröja dessaklyftor.Vi ser det här påtagligt inom bostadssektorn medsegregationen, med bostadsbristen. Regeringen arbe-tar ju aktivt för att motverka segregationen. Det ärstorstadssatsningen ett uttryck för. Vi arbetar aktivtför att bygga bort och undanröja bostadsbristen.I nästa vecka kommer vi att lägga fram ett förslagsom innebär att vi väsentligt förstärker stödet tillnyproduktion av hyreslägenheter, just i syfte att un-danröja bostadsbristen och underlätta för unga männi-skor att komma ut på bostadsmarknaden. Det är ettständigt pågående arbete att se till att vi i det som vi iövergripande termer kan säga vara det svenska väl-färdssamhället rättar till de brister och klyftor somfinns.Anf. 122 ():Herr talman! Det är bra att man jobbar med frå-gorna. Det vill jag puffa på ytterligare. Jag vill foku-sera lite grann på studentlägenheter. Vi i Centerpartiethar medverkat till investeringsbidrag för just stu-dentlägenheter eftersom vi vet att det är bra. Menvarför ska det vara skillnad på att få bidrag till stu-dentlägenheter mot andra hyreslägenheter, och varförska unga ensamstående föräldrar få vänta upp till tvåår på att få rätt bostadsbidrag?Anf. 123 Statsrådet ():Herr talman! Om hade fått råda hadevi inte haft ett investeringsbidrag till att bygga vanli-ga hyreslägenheter. parallell medinvesteringsbidrag för studentlägenheter och investe-ringsbidrag för hyreslägenheter blir därför någotihålig utifrån frågeställarens utgångspunkter.Vi kommer att lägga fram ett förslagsom innebär en förstärkning av stödet också till pro-duktion av studentlägenheter. Men det är en vissskillnad kostnadsmässigt mellan att bygga traditio-nella studentlägenheter, i korridorer och som mindrelägenheter med pentry, och att bygga vanliga ordinäralägenheter med besittningsskydd. Det motiverar dendifferentiering som vi har i stödet mellan de olikaboendeformerna.Jag skulle välkomna och Cen-terpartiet om de ställde upp på den proposition som vikommer att lägga fram om ett ökat stöd för byggandeav hyreslägenheter.BefolkningsutvecklingenAnf. 124 AXEL DARVIK (fp):Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillvice statsministern.Svenska kvinnor föder nu i genomsnitt 1,57 barn.Det är långtifrån de 2,1 barn som skulle behövas fören långsiktig befolkningsstabilitet. ökarandelen som är i landet.I dagens försörjer en förvärvsarbetande ensom inte jobbar. Enligt FN:s prognoser skulle varjearbetande 2050 försörja två personer som stod utanförarbetsmarknaden. Den beräknade befolkningsmäng-den skulle då ligga någonstans mellan sex och sju ochen halv miljon invånare. Vad ämnar regeringen göraåt detta?Anf. 125 Vice statsminister ():Herr talman! De låga befolkningstalen upplevs avmånga som ett problem. Det kan vi se också i Sveri-ge. Det är intressant att se detta i ett historiskt per-spektiv. Vad är det som gör att människor väljer attföda barn eller att avstå från det? I ett historiskt per-spektiv visar det sig att man vågar skaffa barn omman har en bra välfärd, jobb, barnomsorg och godaekonomiska möjligheter. Därför satsar regeringen påbarnfamiljer. 90-talet var ett förlorat årtionde förbarnfamiljerna. Vi har på olika sätt börjat återskapaden välfärd som vi tycker att barnfamiljerna ska ha,genom höjda barnbidrag och så vidare.Det är en väldigt viktig väg att gå för att männi-skor ska känna sig trygga och våga skaffa ett förstabarn eller kanske ett andra eller tredje barn. Man kanockså diskutera invandring - jag tror att det är detsom frågeställaren är ute efter. Men jag får återkom-ma till det.Anf. 126 AXEL DARVIK (fp):Herr talman! I är situationen likadan, påvissa ställen betydligt värre till och med än i Sverige.När man pratar om befolkningsutveckling tar manupp tre faktorer. Det är mortaliteten, fertiliteten ochmigrationen som påverkar den. Av prognoserna serman att det finns länder som skiljer sig dramatisktfrån . Det är länder som och , därde har en helt annan befolkningsutveckling än Sveri-ge. Det beror framför allt på att man där är benägenatt ta emot betydligt fler arbetskraftsinvandrare.Skulle vice statsministern vara beredd att föra inäven på den vägen?Anf. 127 Vice statsminister ():Herr talman! Vi hade en diskussion om arbets-kraftsinvandring i valrörelsen. Vi sade då att vi inte ärberedda att öppna våra gränser på det sätt som tillexempel föreslog. är ett landsom tar emot väldigt många flyktingar. De har ökatmed till skillnad från EUsom helhet där de bara ökat . Vi är ett gene-röst land. Vi tar emot många.Jag kan mycket väl tänka mig att vi inför framti-den måste börja fundera över om vi också ska hanågon typ av arbetskraftsinvandring. Det har vi hafttidigare. Det hade vi när vi behövde ar-betskraft. Då kom jugoslaverna, grekerna och andra.Jag är personligen inte främmande för tanken, mendet ska ske under ordnade former. Det ska inte varaen underbudspolitik som vi uppfattade att mångaförslag innehöll som cirkulerade i valrörelsen.AlkoholinformationAnf. 128 ():Herr talman! Min fråga går till folkhälsoministerMorgan . Han har upprepade gånger hävdatatt frivilligorganisationer i det här landet ska engage-ras för att delta i den alkoholpolitiska debatten. Mendet finns mer eller mindre seriösa organisationer.Ungdomens nykterhetsförbund tycks tyvärr platsa iden senare kategorin.I det senaste numret av exempelvis följande lilla dikt som ett inlägg idebatten: Heja våldtäkt friskt humör, det är det somsupen gör. Om du får en hjärntumör har du säkertdruckit öl.Utan att värdesätta skribentens poesi måste manväl ändå fråga sig om detta är seriös information.Anser ministern att alkoholinformation får vara hurosaklig som helst? Jag frågar eftersom UNF förra åreterhöll åtskilliga i statliga bidrag tillsin verksamhet. Just sammanträder ungdomssty-relsen för att kanske fatta beslut om ännu mer.Kommer ministern utifrån det jag läste upp att re-flektera över UNF:s sätt att hantera skattebetalarnaspengar?Anf. 129 Statsrådet ():Herr talman! Jag utgår ifrån att det som TobiasBillström tar upp inte speglar den informationsinsatssom UNF använder statliga resurser till. Det är oer-hört viktigt att man bygger på frivilligorganisationer idet alkoholpolitiska arbetet, inte minst mot bakgrundav den utveckling som vi nu har när det gäller ökatdrickande bland ungdomar. Vi har försökt bygga uppalkoholpolitiken kring att vissa områden i livet skavara fredade: graviditeten, trafiken, uppväxten ocharbetsplatsen. Frivilligorganisationerna har en oerhörtviktig roll för att föra ut information om alkoholensskadeverkningar, inte minst en organisation somjobbar direkt mot ungdomar.Jag vill inte dra några slutsatser om lösryckta citatur tidningar. Jag förstår krok ellerbockfot i resonemanget, nämligen att han vill kommaåt alkoholpolitiken som sådan och alkoholinformatio-nen som sådan. Den linjen ställer jag inte upp på. Jagtycker att vi måste ha ett allmänt resonemang omalkoholens skadeverkningar när vi nu ser hur utveck-lingen ser ut.Anf. 130 ():Herr talman! Tack för svaret. Men jag vill uppe-hålla mig lite vid UNF. Svaret är inte tillräckligt.I samma nummer kan man läsa följande påståendefrån en av UNF:s medlemmar: Framåt för stora de-monstrationer, klotter och sabotage av Spendrupsbi-lar!På sin webbplats påstår UNF att man ger med-lemmarna demokratiska verktyg för att påverka. Än-då låter man ett sådant inlägg passera i sin med-lemstidning utan någon som helst reaktion, varkenfrån ledningen för organisationen, redaktionen elleransvarig utgivare. Det måste tolkas som att man igrunden inte har något emot skribentens åsikt attsabotage mot enskild egendom är acceptabelt.Min följdfråga blir: Vilka åtgärder kommer mi-nistern att vidta för att inskärpa vikten av att dennatyp av uttalanden i alkoholfrågan inte får stå oemot-sagda?Anf. 131 Statsrådet ():Herr talman! Självklart måste all verksamhet hållasig inom lagens råmärken. Man ska inte i något sam-manhang uppmana någon att bryta mot lagen.Å andra sidan är jag en person som slår vakt ommänniskors yttrande- och tryckfrihet. Det vore fel avmig att gå in och försöka censurera tidskrifter utifrånresonemanget att de har fått statligt stöd och att dedärför inte får skriva vad de vill eller enskilda med-lemmar inte får ge uttryck för vilka åsikter som helst.Då passerar man en gräns. Det vore faktiskt ganskaallvarligt om vi skulle ha den synen och knyta ihopstatliga medel med yttrandefrihet. Se bara på presstö-det, för att dra en parallell!Återigen: Jag förstår vad är uteefter. Han vill försöka undergräva informationen omalkoholens skadeverkningar utifrån något slags kon-servativ eller liberal syn. Den ställer jag inte upp på.Jag tycker att vi har en väldigt oroande utveckling närdet gäller alkoholkonsumtionen, framför allt blandungdomar. Då tycker jag att vi bör föra en seriösdiskussion om det och vad vi ska göra åt det.Socialutredningar om barnAnf. 132 ():Herr talman! Jag har ännu en fråga till statsrådetMorgan Johansson.Ett tvångsomhändertaget barn som det talades omi TV:s har vållattittarstorm. Reaktionerna är till och med starkare änkring den lille pojken som blev ihjältrampad. Vadhandlar stormen om? Identifikation med de drabbadeoch ett stort raseri mot myndigheter, tror jag.Ingen av oss får tala om det här fallet . Jagvill i stället koncentrera mig på ansvaroch kompetens. Jag har bråkat med den frågan ganskamycket, både som politiker och i mitt civila jobb. Jaghar skrivit en motion som handlar om utredningarsom rör barn och kvalitetssäkringen av dessa. Forska-re som mer ingående har undersökt barnavårdsutred-ningar har klart uttalat att kvaliteten i sakligt hänse-ende brister avsevärt. Barnen kan bli offer för dåligtutredningsarbete dels genom att ingen åtgärd vidtasnär sådan behövs, dels genom att en drastisk åtgärdvidtas när ingen behövs, dels genom att en felaktigåtgärd vidtas när en annan åtgärd behövs.Jag skulle vilja höra lite om statsrådets syn på dethär utredningsarbetet.Anf. 133 Statsrådet ():Herr talman! Jag tycker att det är bra att håller sig på den här principiella nivånoch för ett balanserat resonemang kring detta. Det härär något av det allra svåraste som finns i samhället -att fatta beslut om att eventuellt omhänderta ett barnsom kanske kan komma att fara illa, att skilja detbarnet från dess familj. Vi förstår ju att denna möjlig-het måste finnas, men den måste användas medmycket stor försiktighet. Den utredning som ligger tillgrund för detta måste utgå från barnets bästa ochgenomföras med professionalitet, men också medmedkänsla. Man måste också i enlighet med lagensintentioner pröva andra möjligheter, till exempel attlåta barnet vara kvar i familjen fast med stöd ochhjälp eller att utnyttja det familjenätverk som finns.Det här är oerhört svåra avvägningsfrågor. Justdärför har vi ett system i för överklagande-möjligheter och domstolsprövningar och en statligtillsyn.Jag följer fallet i väldigt noga. Jaghar informerat mig både i går och om vad somhänder. Men jag är naturligtvis av formella skäl för-hindrad att uttala mig i någon riktning i just det fallet.Anf. 134 ():Herr talman! Jag tackar så mycket för de orden.Jag vill fortsätta lite grann på just det här med ut-redningar.