prot · GQ0920 · 2002-11-20 00:00:00 — Det är först när den nationella lagstift-ningen är på plats som rambeslutet blir rättsligt gäl-lande i . Så ser det ut.Moderaterna kräver att lagstiftningen här i Sveri-ge ska föreligga före det att vi godkänner ett rambe-slut i riksdag. Det är först därigenom som vivet exakt vad rambeslutet innebär.Det förslag till förändring av grundlagen som nupresenteras, som pläderar för,innebär att riksdag ska godkänna rambeslu-tet innan det ens är färdigt, det vill säga långt innanregeringen för har presenterat de legalakonsekvenserna av rambeslutet. Då säger : får det vara nog.Det är inte nog med att man om man godkännerett färdigförhandlat rambeslut utan följdlagstiftninginte vet vad följdlagstiftningen innebär. ska vi inteens veta vad själva rambeslutet innebär. Det är då jagmenar att kravet på ordning och reda på Sverigesrelationer med den europeiska unionen upphör attgälla.Brister man i kravet på ordning och reda ska maninte förvåna sig om människor blir misstänksammapå vad vi politiker egentligen håller på med. Det ärförst när ordning och reda gäller som man kan väckarespekt för dessa beslut utanför den här kammaren.Anf. 23 () replik:Herr talman! Jag tillhör också dem som tycker attdet ska vara ordning och reda. Följderna av dengrundlagsförändring som genomförs behärskasfaktiskt av som ser till att det blir ordningoch reda. Det Per argumenterar emot är inte iförsta hand grundlagsändringen i sig utan mera hurriksdagen har valt att hantera rambesluten. Det voreen kvalitativ förbättring om man hade den exaktalagstiftningen. Det är givet att i rambe-slutshanteringen, som accepteras i grundlagenockså, har att göra en bedömning av om man i till-räcklig grad kan överblicka effekten av det rambeslutsom kan komma. På det viset är det inte någon för-ändring i förhållande till hur det har varit tidigare.Men det blir en större möjlighet för att sägaja eller nej eller välja att säga ja och skicka med vill-kor för den fortsatta hanteringen eller det kvalitativainnehållet.Herr talman! Det är inte så att regeringen får carteblanche eller en fullmakt att göra vad som helst meddet som har förhandsgodkänt. Det äregentligen små, marginella förändringar som rege-ringen kan göra under, som det är formulerat, detkonstitutionella ansvar som regeringen alltid handlarunder när det gäller internationella förhållanden. Detfinns alltså möjligheter att antingen väcka misstroen-deförklaring i eller ta upp frågan via KUför att få den belyst. avhänder sig intesärskilt mycket inflytande utan ökar i stället möjlig-heten till påverkan.Anf. 24 PER () replik:Herr talman! skulle nog inte vara såmisstänksamma gentemot förslaget om vi inte sågspåren från det gångna året. har ju accepte-rat vissa rambeslut men ännu inte fått förmånen att taställning till de rättsliga konsekvenserna i Sverige.Den uttryckliga motiveringen från regeringens sida äratt det är så komplicerade frågor så måsteha respekt för att det tar tid.Det var just det: komplicerade frågor. Det är där-för säger att vi motsätter oss varje ytter-ligare fjärmande från att kan ta ställning tillde fulla konsekvenserna. Vi borde i stället enas om attaldrig någonsin i denna riksdag acceptera ett rambe-slut, färdigförhandlat eller färdigt, utan att samtidigtha den nationella lagstiftningen liggande på bordet.Det är endast därigenom som vi till fullo kan över-blicka vilka konsekvenser rambeslutet får för svenskafolket.Herr talman! Om den förändring i grundlagen somnu diskuteras accepteras rör vi oss tyvärr ytterligareett stycke åt fel håll. Jag är rädd för att det gör osä-kerheten om EU-samarbetet större och därmed integagnar de intressen som jag tror att jag, trots meningsmotsättningar i allmänpolitiskafrågor, ändå har gemensamma i värnandet om deteuropeiska samarbetet som sådant.Anf. 25 ():Herr talman! sedanträngde paramilitära serbiska styrkor in i hemmet hosPascal. bodde i i Kosovo. De mördadehans fru. De tvingade honom och hans familj på flykt.Under svåra umbäranden och lidanden lyckades hans familj ta sig ut till friheten.Det finns många berättelser som från kri-gets Kosovo, från krigets . hade natur-ligtvis i stor utsträckning tur. Han hade lyckan medsig, för han fick överleva. Många hade inte den turen.För drygt tre och ett halvt år sedan pågick en et-nisk rensning, ett folkmord i . Det var inte detförsta folkmordet i historia.Europa står inför en mängd utmaningar: Hur mil-jöförstöringen ska kunna hejdas, hur den internatio-nella brottsligheten ska kunna bekämpas, hur vi skakunna se till att det som hände i Kosovo och på Bal-kan inte ska hända igen. Förmig är slutsatsen uppenbar: behöver mer, intemindre samarbete.Det finns de, också i denna kammare, som anvisarmotsatt väg, som vill bryta ned och rulla tillbaka deteuropeiska samarbetet. Men det var inte för mycketsamarbete som skapade folkmorden på . Det ärinte för mycket samarbete som har skapat mil-jöproblemen. Det är inte för mycket samarbete somhar lagt grunden för den internationella brottslighe-ten. Det är precis tvärtom. Det är bristen på samarbetesom är problemet.Herr talman! Dagens debatt måste handla om vil-ken vision vi har för och vilken roll vi vill attSverige ska spela i den europeiska unionen. Somliberal har jag en vision av ett som är starktdär måste vara starkt: inom utrikes- och sä-kerhetspolitiken, när det gäller de gränsöverskridandemiljöproblemen och när det gäller kampen mot deninternationella brottsligheten. Som liberal har jag envision av ett som är statt i utveckling.Herr talman! Det är just det som de grundlagsför-ändringar vi diskuterar handlar om i grunden:Hur ska vi skapa förutsättningar för ett europeisktsamarbete som kan anta de utmaningar som Europasmedborgare känner? Och hur ska vi kunna se till attSverige kan bli en aktiv partner och medspelare i deteuropeiska samarbetet?Under processen har det förekommit invändningaroch kritik mot de förslag som läggs på riksdagensbord. Det är bra. Det är bra att de här frågorna disku-teras grundligt och att det förs fram kritiska syn-punkter. Vi behöver mer av en aktiv Europadebattockså i . Men det har också florerat en hel delmyter i debatten, myter som det är dags att avliva engång för alla.En sådan myt har varit att all makt nu automatisktskulle flyttas till , som man säger. Men san-ningen är att det inte finns någon automatik. Riksda-gen fattar beslut i varje enskilt fall, precis som nu.Om det ska kunna ske en överlåtelse av makt till EUmåste tre fjärdedelar av riksdagsledamöterna varaöverens om det. Vi har till och med lagt till ytterligareen restriktion, om att principerna för statsskicket intefår lämnas över.En annan myt som har förts fram är att riksdagenskulle bli helt överspelad och förvandlas till ett slagslåtsasparlament. Men sanningen är ju att riksdagenssamrådsroll och möjlighet att påverka EU-samarbetetförstärks. Det skrivs in i regeringsformen att rege-ringen måste samråda med inför viktigaavgöranden i EU-samarbetet.Det är, återigen, som beslutar om för-dragsändringar. Det är som beslutar ommaktbefogenheter ska flyttas från till deneuropeiska unionen.En tredje myt som har förts fram i debatten är attdet här skulle vara en väldigt dramatisk förändring avdet svenska statsskicket. Men sanningen är ju att viredan i dag har en paragraf i regeringsformen somreglerar hur överlåtelse av makt till EG/EU ska ägarum. Det är naturligt att vi har en sådan paragraf ef-tersom vi är medlemmar av ett europeiskt samarbetedär de enskilda staterna har bestämt sig för att de villöverlämna en del av den suveränitet de har för atttillsammans med andra utöva den suveräniteten till attlösa de problem som de inte kan lösa på egen hand.Den paragrafen preciseras och utvecklas i och med deförändringar som en bred majoritet i utskottet nuföreslår.Hans Ragnemalm, som är expert på området ochkan man säga pappa till den paragraf som vi i dagdiskuterar, sade i utskottets utfrågningar attmed de förslag som läggs fram blir det ännu svåra-re att föra över beslutsmakt till EU än vad som tidiga-re har varit fallet.Herr talman! kallas inte sällan Sveri-ges mest Europavänliga parti. Det är ett epitet som vibär med stolthet. Vi är stolta över att ha varit detkanske främsta partiet i svensk debatt som tagit stridför en närmare samverkan, ett närmare samarbete, ettnärmare förbund mellan länder och folk.Men att vi är för ett starkt europeiskt samarbete av deskäl som jag har nämnt innebär förstås inte att vitycker att alla politiska frågor ska avgöras på deneuropeiska nivån.Det behövs en kompetenskatalog, en europeiskförfattning, som reglerar vilka frågor som ska avgöraspå den europeiska nivån och vilka som ska avgöraspå den nationella nivån. Jag tycker att det är uppen-bart att det finns ett antal frågor som måste avgöraspå europeisk nivå: utrikes- och säkerhetspolitiken, degränsöverskridande miljöproblemen, kampen mot deninternationella brottsligheten. Men det finns ocksåmånga frågor, och det är flertalet, som måste avgöraspå nationell nivå. Det handlar om välfärdspolitiken,socialpolitiken, utbildnings- och forskningspolitiken,för att nämna några exempel.Herr talman! I dagens globaliserade värld finnsinte en enda optimal beslutsnivå där alla politiskabeslut kan fattas. Vi behöver fatta beslut på mångaolika nivåer . Vi behöver kommuner, vibehöver regioner, vi behöver nationer, vi behövereuropeiskt samarbete, och vi behöver också starkareglobala organ. Makt måste utövas och verkställas påmånga arenor . Nationalstaten är en viktigpolitisk arena, men inte den enda viktiga.Därför, herr talman, ber jag att i egenskap av intebara liberal utan också smålänning, svensk och euro-pé få yrka bifall till utskottets förslag.Anf. 26 () replik:Herr talman! Jag tycker att detta är en intressantdiskussion kring EU. berömmer sig av attvara ett Europavänligt parti. Jag undrar hur det kom-mer sig att man inte är så vänlig mot väljarna, att maninte vill att väljarna ska ha möjlighet att påverka denhär utvecklingen.Miljöpartiet skiljer sig stort från i den-na fråga. Jag skulle nog vilja säga det. haren klart mer federalistisk inriktning. Vi respekterarfolkomröstningen och det faktum att vi är medlem-mar, och vi jobbar aktivt i för attgöra EU så bra som möjligt. Men vi anser att flerbeslut borde fattas lokalt, regionalt och på nationellnivå än vad fallet är i dag.Denna diskussion handlar om att föra över ännumer makt till EU. Varför är det så viktigt att göra detutan att ge väljarna en chans att vara med och påver-ka? Den enkla skillnaden som man i grunden fårgenom dagens beslut är att väljarna inte längre harmöjlighet att styra processen, att ge sina synpunkterinnan beslutar att lämna ifrån sig makten.Anf. 27 () replik:Herr talman! Jag undrar om riktigtär inläst på ärendet. Kanske är det övermaga av migatt säga det, men det yttrande som justfällde tyder åtminstone på viss okunnighet om hurordningen ser ut.Det tillägg som vi gör i de paragrafer som i dagligger på bord handlar inte om någondramatisk förändring av dessa paragrafer. Vi harredan i dag haft möjligheter att överlåta beslutsmaktmed tre fjärdedels majoritet till , precis somnär vi fattar beslut om vanlig grundlag. I den betydel-sen sker ingen förändring.Det är inte så, , att väljarna inte harmöjlighet att påverka EU:s utveckling. Många avdessa grundlagsändringar syftar till precis det mot-satta. Vi förstärker möjligheter att påverkaEU-samarbetet.Det finns alla möjligheter för i vil-ken valrörelse som helst att debattera dessa frågor.Jag antar gärna utmaningen att komma och debatteramed . Jag har aldrig väjt förnågon Europadebatt, och jag kommer inte att göra deti framtiden heller. Kanske hade det varit bättre omPeter hade vänt sig till mig. Då hade han fåtten rejäl Europadebatt också inför årets val. Väljarnahar alltså alla möjligheter att komma med synpunkter,att påverka och ta del av debatten.Anf. 28 () replik:Herr talman! Det förvånar mig att inte er-känner att dagens beslut kommer att innebära mins-kade möjligheter för väljarna att påverka. Med nuva-rande regler måste en stor överföring av makt inomdet så kallade andra- och tredjepelarområdet ske påett sätt som gör att väljarna har möjlighet att vara medoch ge synpunkter, till exempel genom att det sker isamma form som en grundlagsändring.Med dagens förändring kan i ett endabeslut överföra makten. Det är den grundläggandeskillnaden. Det förvånar mig att ni inte vill erkännaatt det är på det sättet.Anf. 29 () replik:Herr talman! Det är en mycket egendomlig upp-fattning om hur demokratin fungerar som jag tyckeratt nu torgför. Om man fullföljde hansresonemang skulle det innebära att alla de beslut somvi fattar vid ett enda tillfälle i den svenska riksdagenskulle vara odemokratiska och sådana som väljarnainte kan påverka.Det är naturligtvis så att vid varje riksdagsvalställs varje parti till svars för vad man har gjort underden gångna mandatperioden, och vad man kan tänkasvilja göra under den mandatperiod som kommer.Väljarna har alltså alla möjligheter att lägga sin röstpå hur de vill se utveckling, och på att få denutveckling av som de själva vill ha.Den utveckling som målar uppstämmer inte med den bild jag har av hur den svenskademokratin fungerar. Väljarna har alla möjligheter attockså framöver påverka den utveckling som vi kom-mer att ha.Anf. 30 ():Herr talman! Debatten om Europeiska unionenblir ibland lite märklig, precis som om livet voreindelat i om man är för eller emot EU. Detta har ock-så visat sig i debatten kring de frågor vi diskuterar . Men så enkelt är inte livet. Man kan fråga sig:Är jag emot , eller Vallentu-na? Det är klart att jag inte är det, däremot ser jagsaker som inte är bra och som behöver förändras iVallentuna, i , i och också iEuropa.Men jag ser också saker som är bra. Jag finns juinom alla dessa områden. Då kan man fråga sig: Hurpåverkar jag ? Ja, det är enklare att säga hurjag kan påverka i , i och iSverige. I finns ett samarbete mellan stater,och alltfler europeiska stater vill in i detta samarbete.Det är EU. Något alternativ till EU finns inte.Herr talman! EU-tanken kom en gång till för attförhindra att föröddes av ständiga krig. Hurförhindrar man krig var funderingen hos tre ledandekristdemokrater i , och Italienefter . De kom på att om man byg-ger ihop ekonomierna så att man blir beroende avvarandra börjar man inte krig med varandra. Idén harvarit framgångsrik, och vill alltfler ansluta sig.I dag blir vi så lätt fokuserade på ekonomin ochde olika praktiska detaljerna i samarbetet att viglömmer bort att kittet i den europeiska unionen ärvärdegemenskapen, den fredliga samlevnaden mellanmänniskor baserad på respekten för de grundläggandemänskliga fri- och rättigheterna. Ett EU som inte ären europeisk värdegemenskap kommer snart att falla ibitar.Herr talman! EU är en maktpolitisk hybrid. Det ärmedlemsstaterna som ger av sin makt till EU, och denmakten förvaltas av ministerrådet, kommissionen ochEuropaparlamentet. Korrigering av maktutövningenkan göras av domstolen. EU - eller egentligen ska vihär tala om EG, de europeiska gemenskaperna - kandäremot inte tilldela sig någon egen makt. I Sverigehar makten över makten, men någon sådanmakt har inte EU. EU får bara använda tilldelad makt,precis som kommunerna i , vilka bara fåranvända den makt som tilldelar dem. Våruppfattning är att det ska förbli så.Inom EU pågår nu en diskussion bland annat i detså kallade konventet om hur framtiden ska gestaltasig. Utökningen med 12 eller 13 nya medlemsstaterger speciella problem. Men även utan utvidgningmåste EU ta itu med hur den tilldelade makten inomEU ska fördelas.Herr talman! Det är den kommande utvecklingensom gör att vi har funderat på hur hanteringen ska skeutifrån det svenska perspektivet. Det är också det somhar präglat den offentliga debatten om betänkandetnär vi nu fullföljer grundlagsbeslutet i dess andra del.Herr talman! Först några ord dels om formerna förbesluten, dels om helheten i grundlagsbeslutet.Man kan som sagts tidigare i debatten helt klartifrågasätta formerna för det andra ledet i grundlagsre-formen, till exempel att förslag inom regeringsformeni sin helhet antas med ett enda klubbslag i andra läs-ningen. Tanken med mellanliggande val är ju attväljarna ska kunna påverka helheten i ett lagförslaggenom att välja olika delar. Det blir omöjligt med dennuvarande ordningen, och det måste vi göra något åtinför kommande förändringar. Förslagen i de olikafrågorna i detta betänkande får en del märkliga ef-fekter. Men å andra sidan såg jag i utskottet ingenmöjlighet till ett annat beslutsupplägg, eftersom viinte observerade problematiken i vårens beslut. Vikunde nu inte förändra praxis när det hela var i gång.Men, som jag sade i utskottet, demokrati måste gåföre byråkrati.Besluten här omfattar förändring i regerings-formens 1 kap. 2 § om målen för den samhälleligaverksamheten, som tidigare nämnts. De tvingas nuMiljöpartiet och att rösta emot därföratt de är mer emot EU än för dessa målsättningar. Dehar gjort en avvägning, och har gjort enannan avvägning. Det är så i politiken att vi måstegöra olika avvägningar nu och då, och det får man harespekt för.Herr talman! Det som avses med förändringen avregeringsformen 10:2 är att tidigare skakunna ta ställning till ett ännu icke färdigförhandlatförslag inom andra och tredje pelaren i EU, till exem-pel ett rambeslut, som här har diskuterats. Andrapelaren handlar om det mellanstatliga samarbetet vadgäller säkerhetspolitik och den tredje om rättspolitisktsamarbete.I dag går det till på ett annat sätt. Regeringen sät-ter sig i en slutförhandling, men när det kommer tilldet slutliga ställningstagandet får regeringen lämnasitt preliminära godkännande med hänsyn till att riks-dagen måste höras, en så kallad parlamentarisk reser-vation. Det är några fler länder än som till-lämpar den typen av beslutsordning. harsedan att säga ja eller nej till regeringens förslag omanslutning till ett sådant beslut. Men någon substans-förändring kan inte göra i ett sådant läge.Först därefter antar EU det slutliga rambeslutet.Herr talman! Med förändringen heter det att rege-ringen inte bör inhämta godkännandeförrän förhandlingarna i ministerrådet har nått sålångt att regeringen bedömer att inga förändringar avbetydelse därefter kommer att ske. Man kan väl sägaatt efter grundlagsförändringen blir kanske riksdagensmöjligheter att påverka substansen inte dramatiska.Men faktum är att faktiskt kan påverkasubstansen, har en teoretisk möjlighet, och kan ge-nom sitt beslut åstadkomma förändringar innan tillexempel ett rambeslut fastställs. Det är ett något,kanske obetydligt, förbättrat beslutsläge för riksda-gen, men absolut inget dramatiskt.Skulle det i slutförhandlingen ske substansföränd-ringar är regeringen skyldig att återkomma till riks-dagen. Gör inte regeringen detta återstår riksdagenskontrollmakt och ytterst, som nämnts tidigare här,misstroendevotum. Det finns alltså inte någonin blanco-fullmakt till regeringen att göra som denvill i en slutförhandling.Herr talman! Så några ord om förändringen i rege-ringsformen 10:5. Att man ändrar i lagtexten frånEuropeiska gemenskaperna till Europeiska unionenhandlar om adressatens namn. Mycket talar för att detsenare begreppet är det som kommer att vara adekvati framtiden. När man talar om "inom ramen för sam-arbetet" pekar det på möjligheterna att beslutsöverlå-telse kan ske i alla tre nuvarande pelare och inomeventuellt kommande förändringar inom dennastruktur, om det nu blir aktuellt. Det vet vi inte.Det skulle inte kunna vara möjligt att ändrafrån EG till EU i grundlagen eftersom EU inte är enjuridisk person, vilket EG är. Inom konventet diskute-rar vi just att göra EU till en juridisk person. Om detläget redan varit aktuellt hade vi bara kunnat ändranamnet och inte behövt göra någon textförändring iövrigt i paragrafen.Nu har vi också lagt till ett förbehållsuttryck,"som inte rör principerna för statsskicket", i den nyaformuleringen i 10:5. Men det avser egentligen endasten rekommendation till kommande riksdagar att varanoga med överlåtelsebeslut så att som suve-rän stat består. Själva uttrycket är inte rättsligt bin-dande, eftersom varje riksdag är suverän och fri attfatta de beslut den behagar.Man kan inte heller bara stirra på en paragraf i re-geringsformen och tro att den uttrycker den komplettasanningen om verkligheten. Om ska fattaett beslut om överlåtelse av befogenheter enligt 10:5måste det ha föregåtts av att före det hargodkänt överenskommelsen enligt 10:2.Om en överenskommelse berör ett grundlagsom-råde måste alltså först fatta beslut i grund-lagsfrågan enligt de regler som gäller för förändringarav grundlagen. Det betyder dessutom att själva be-slutet om godkännande av överenskommelsen ocksåska fattas på samma sätt. Först därefter vidtar hante-ringen av överlåtelsebesluten.Det var mycket debatt om de frågorna i våras.Konstitutionsutskottet har bland annat på mitt initiativtillfört en mening i 10:5 för att undvika oklarheter pådenna punkt. Den lyder, som framgår av betänkandet:"Överlåtelse kan beslutas först efter god-kännande av överenskommelse enligt 2 §". Det ökartydligheten men förändrar egentligen inget i sak.Herr talman! Dessa grundlagsändringar innebärinte någon som helst överlåtelse av befogenheter tillEU. De öppnar bara för att namnet på adressaten kanvara en annan än det nuvarande EG och lägger till bör fundera noga vad det är man överlåter.Herr talman! Jag ber alltså att få yrka bifall till ut-skottets förslag till betänkande i dess helhet.Anf. 31 () replik:Herr talman! Jag vill rikta en fråga till IngvarSvensson som är av lite mer övergripande natur. Dengrundlagsändring som görs innebär att vi beslutaratt har möjlighet att överlåta beslutsrätt tillEU inom principerna för statsskicket. Den bestäm-melsen finns inte . Ändå har vi redan överlåtitmakt i både och Amsterdamfördragetvid sidan av gamla EG och inom området för andraoch tredje pelaren.Hur ser på det förhållandet? Harriksdagens majoritet egentligen brutit mot den nuva-rande grundlagen när den beslöt att anta de tidigarefördragen? Hur ska man tolka det rättsläge som harvarit innan förändringen blev aktuell?Anf. 32 () replik:Herr talman! Jag vet inte var harfått det ifrån. Vi har inte fattat ett överlåtelsebeslutsom berör andra och tredje pelaren. Där har vi de såkallade rambesluten. De tillhör inte sekundärrätteninom EU utan utgör närmast en moralisk förpliktelseför oss att genomföra rambesluten inom ivårt land. Det är en folkrättslig förpliktelse, men detinnebär inte ett överlåtande av beslutsbefogenheter.EG-domstolen kan inte döma i den typen av ären-den. Det faller på det nationella domstolsväsendet attta upp den frågeställningen. Vi har alltså inte överlåtitnågon makt inom andra och tredje pelaren. Däremothar man under gången förflyttat makt från tredjepelaren till första pelaren. Då är det inget grundlags-brott i de delar vi har överlåtit makt.Anf. 33 () replik:Herr talman! När det gäller de tidigare beslutenhar man alltså flyttat makt inom EU-systemet ochkallat det att det går över till dom-värjo inom den första pelaren. Men behöver maninte göra den omständliga proceduren, utan det härinnebär att vi kan göra som tidigare fast på ett annatsätt. Stämmer det?Anf. 34 () replik:Herr talman! Ja, vi skulle kunna låta grundlagenstå kvar oförändrad. När man sedan i förhandlingar iEU säger att man ska ha ett nytt fördrag kan vi inteacceptera det eftersom vi inte har befogenhet enligtgrundlagen. Då säger vi: Okej, vi kan gå med pådetta, men då för vi över alltihop till första pelaren.Då påverkas ju inte den grundlagsmässiga delen förSveriges riksdag.Vad vi säger här är att man i kommande fördrags-förändringar kan överlåta beslutandemakt, så att detblir en del av sekundärrätten inom EU på andra ochtredje pelarens områden.Nu kommer förmodligen hela den här biten attförändras. Man ser att det finns en tendens till att göraEU till en legal personlighet. Då försvinner ocksåpelarstrukturen. Därför tror jag att den här problema-tiken, som vi talar om , kommer att vara borta iframtiden. Det är mitt tips.