prot · GQ0935 · 2002-12-12 00:00:00 — Vi tycker som flera andra att allapartier borde vara representerade liksom studentre-presentanter med flera. Och vi tycker att riktlinjernatill utredningen borde varit öppnare. Den borde harätt att föreslå även nya lösningar och inte bara hållasig inom det gamla systemets ram.Vi tror att man måste börja räkna med att en stordel av dem som studerar faktiskt är föräldrar medbarn. Vi har konkreta förslag . Vi tycker atttilläggslånet i studiemedelssystemet i första hand skagå till barnfamiljer. Dessutom föreslår vi ett barn-konto på per barn som också skulle gynnastudenterna. Och vi föreslår en tillgodoräkning påskattekontot till barnfamiljer som också skulle kom-ma de studerande till hjälp. Det är också dags attbörja titta på sådana saker som hur vi löser frågan omstudieavbrott på grund av sjuka barn till exempel.Med tanke på att alla säger att ett bra studiestöds-system är en förutsättning för att nya grupper skakunna börja studera, är det märkligt att det inte harkommit några förslag från regeringen om ensamstå-ende föräldrar som studerar och alla de grupper somvi bevisligen ser faller utanför systemet.Det behövs, avslutningsvis, en helhetssyn på destuderandes ekonomiska och sociala situation. Jagmenar att förslag är ett stort steg på vä-gen, men vi är gärna med och diskuterar fram andraförbättringar. Sammanfattningsvis behöver vi ta itumed högre totalbelopp, bättre villkor för studerandemed barn, avskaffa gränsen för hur mycket extrajobben studerande ska få ha utan att straffas, införa etttreterminssystem så att de som vill plugga i stället föratt söka extrajobb får möjlighet till det.Herr talman! För att spara tid nöjer jag mig medatt yrka bifall till reservation 3.Anf. 180 ():Herr talman! Vi kristdemokrater står givetvisbakom alla våra reservationer i utbildningsutskottetsbetänkande nr 2. För tids vinnande yrkar jag emeller-tid bifall bara till reservation nr 2 i betänkandet.Inledningsvis vill jag också säga att det är beklag-ligt att ingen minister är närvarande i denna debatt,men vi får försöka att samtala om studiestödet ändå. tidsnöd som kammaren befinner sig i ber jag attnågot kortare än planerat få referera till några av dekristdemokratiska ståndpunkterna när det gäller stu-diestödet.Herr talman! Dagens samhälle är och blir fram-över i allt högre grad ett kunskapssamhälle. Det blirallt viktigare att lära, och att lära i flera perioder ilivet. Det är kunskapsnivån som är och kommer attvara den avgörande faktorn för framtid, förtillväxt, för utveckling. Det är därför som det är såviktigt att bidra till ett kunskapssamhälle där alltflerfår lära, också i olika delar av livet.Ett redskap för att möjliggöra detta är att riva debarriärer som finns så att fler kan studera. Det handlarom att göra kunskapssamhället tillgängligt för fler,och ett redskap för detta är studiestödet. Genom ettväl fungerande studiestöd kan fler lära och vara aktivtdelaktiga i kunskapssamhället. Och det finns, herrtalman, en hel del att göra för att nå dit.Schablonbilden av den klassiske studenten är 19-åringen som med liv och lust lämnar föräldrahemmetför att i lika delar idka nöjesliv och studier - denstudent som studiestödssystemet i hög grad är upp-byggt kring. Den studenten finns knappt längre. Allt-fler äldre, alltfler med egen familj, alltfler med icke-traditionell bakgrund börjar glädjande nog att studera,och det är bra. Det bidrar till att riva den sociala sned-rekryteringen och till att rusta som kunskap-snation.Studiestödet ska bidra till detta och göra det möj-ligt för alla att oavsett bakgrund studera och utveck-las. Just därför är det så bekymmersamt att dagensstudiestödssystem präglas av en rad problem. Inteminst gäller det de gränsdragningssvårigheter somfinns när det gäller studiestödet och olika försäkring-ar, till exempel arbetslöshetsförsäkringen. Vad somkrävs är en helhetssyn på de studerandes sociala ochekonomiska situation för att komma till rätta meddessa problem.Det handlar till exempel om studerande med barn.52 000 studenter i har barn, och de stöter påen rad problem. fick av allastudenter med barn socialbidrag. av de ensam-stående studenterna med barn tvingades söka social-bidrag för att klara den vardagliga försörjningen. Detvisar att något är fel.För studenter som blir föräldrar blir det ocksåsmått absurda konsekvenser just när det gäller gräns-dragningarna mellan olika försäkringar. För en stu-dent som blir pappa och som på grund av det missaren tentamen eller annan examination finns det ingengaranti för fortsatt studiestöd. Det finns ingengaranti ens om denne unge student skulle ta ut delagstadgade pappadagarna.Vi kristdemokrater har därför krävt enstudiesocial utredning som särskilt tittar på och före-slår åtgärder för studenter med barn. Men, som sagts här i talarstolen, det är enutredning med begränsat mandat, och den är inteparlamentariskt sammansatt. Utredningen får tillexempel bara kartlägga samspelet med arbetslöshets-försäkringen - inte lägga fram några förslag. Fråganär därför om utredningen inte saknar den tyngd somskulle behövas för att klara de komplicerade frågorsom måste lösas.Herr talman! Jag hälsar ändå med tillfredsställelseden omsvängning som statsrådet gjordei förra veckans interpellationsdebatt här i kammarenmed mig, då hon lovade att lägga fram ett tilläggsdi-rektiv till utredningen så att möjligheten till barn-tillägg utreds.Vi kristdemokrater menar att det också vore rim-ligt att utredningen fick i direktiv att komma medförslag till reella förändringar i de nuvarande system-en, inte minst i samspelet när det gäller arbetslöshets-försäkring och föräldraförsäkring. Vi vidhåller attutredningen borde vara parlamentariskt sammansatt.Studiestödssystemet måste också rymma person-lig frihet och enskilda möjligheter. Därför föreslår vikristdemokrater att de regler och olika former avhinder som finns, till exempel tolvterminsregelnoch den typen av regler, ses över och tas bort.Det krävs också resurser för att göra studiestödetmöjligt. Det krävs ekonomiskt utrymme. Därför villjag göra kammaren uppmärksam på att Kristdemo-kraternas förslag i studiestödsfrågan är mer generöstän majoritetsförslaget från Socialdemokraterna,. De tre partierna skär i sinuppgörelse här i ned rejält på studiestödet.250 miljoner tas bort från rekryteringsbidraget utannågon egentlig motivering.Herr talman! Vår uppgift i är att göradet möjligt för ett kunskapssamhälle som kan ut-vecklas och bära framåt. Det handlar om attgöra enskildas drömmar till verklighet och att samti-digt se till landets behov av kvalificerad arbetskraft.Dessa båda uppgifter sammanfaller i studiestödsfrå-gan. Det är en bra bit kvar till ett fungerande system.Vi kristdemokrater vill göra det möjligt.Anf. 181 ():Herr talman! Om vi menar allvar med att flermänniskor ska börja studera på högskolorna ochuniversiteten, måste vi vara beredda på att skapabättre villkor för studenterna. Därför kan det inte varaacceptabelt att det inte lönar sig att studera till en radyrken, framför allt till en rad bristyrken som vi ser . Dels ser man att det inte lönar sig lönemässigt,dels tycker man att det blir en otrygg ekonomisksituation efteråt. Speciellt om man har hunnitskaffa familj och en stabil grund att stå på, kan mantycka att det är att gå ett steg bakåt att börja studeravidare och få den här otrygga situationen. Om detlivslånga lärandet ska gälla alla, måste vi se till attbryta den sociala snedrekryteringens grepp om denhögre utbildningen.Eftersom vi vet att studiemedlet, både i den eko-nomiska situationen under studierna och de eventu-ella lånen efteråt, är huvudorsaken till att man väljerbort högre studier så är det där vi måste sätta in destora resurserna, viljan, tanken och de konkreta för-slagen.Vi i har lagt fram ettförslag om en 50-50-princip, det vill säga bi-drag och lån med det totalbelopp som vi har . Vi hoppas så klart också kunna höja det totalbe-loppet framöver, men detta är så långt vi har kunnatprestera och vad vi också har i vår budget. Där-med, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 7under punkt 10.Som också var inne på vad gällertolvterminsregeln ser vi att vi behöver tänka om. Omdet nu gäller en sjuksköterska som vill läsa vidareeller om man råkar ha valt fel utbildningsväg såmåste möjligheten finnas att ta ett annat spår i ställetför att gå ut utan ha några möjligheter till bidrag ellerstudiemedel under tiden.Herr talman! jobbade länge ochsträvade efter att vi skulle få till stånd en studiesocialutredning. ändrade sig utskottet. Mittunder sittande möte kom majoriteten på att man visstskulle ha en studiesocial utredning också. Det var viöverens om, och alla blev glada. Men tyvärr kan vi seresultatet . Det blev en ensamutredare, som barautreder en liten del av vad vår tanke var. Vår tanke,och det som vi har skrivit om , var enbred parlamentarisk utredning där studenterna ocksåhar en säker plats. Jag tycker inte att det räcker justnu att bara kräva ett tilläggsdirektiv till ensamutred-ningen. Vi måste i stället se till att det blir en helt nyutredning om vi menar allvar med att göra en bredstudiesocial utredning. Som situationen ser ut ärdet bara en liten del som vi kommer åt i alla fall. Jaghoppas att Socialdemokraterna tar till sig detta. Detvar inte det här som vi egentligen beslutade om iutbildningsutskottet. Det var en helt annan, och bre-dare, utredning som vi alla tillsammans fattade beslutom.Herr talman! Det livslånga lärandet är viktigt. Detvar vi också inne på före voteringen, när vi diskutera-de vuxenutbildningen. Alla partier är helt överens omdet, men vi skiljer oss lite grann när det gäller hur vivill gå till väga, vilka resurser vi satsar och vilkasystem vi vill ha. En del vill ha ganska fasta system.Vi i och några andra menar att vi behö-ver ha mer flexibla system vad gäller vuxenutbild-ningen så att vi kan se både till den individuellesbehov, till utbud och efterfrågan och till regionerruntom i landet. Jag tycker att det är oerhört viktigtatt vi vågar bryta de system som vi har byggt upp ochser till att kunna vara mer flexibla i samarbete medlänsarbetsnämnderna eller vad det nu kan vara. Vimåste kunna titta på olika områden.Detta gäller speciellt efter det vi har kunnat se desenaste åren, med stora varsel och uppsägningar.Under den tiden bör man kunna rikta en utbildning,till exempel KY, så att man får möjlighet till det. Depersoner som hamnar i en arbetslöshetssituation börfå den möjligheten och en kick av att kunna studera iett eller och sedan komma ut i arbete igen. Detär en oerhört viktig signal från vår sida. Därför är jagbesviken över att Socialdemokraterna väljer att frysainne pengar till en kvalificerad utbildning och intelägga till de resurser som man tänkt.Jag tycker också att det är tråkigt att man väljer attdra ned rekryteringsbidraget med 250 miljoner kro-nor. Vi vet ju egentligen inte om de här pengarnahade räckt över huvud taget. säger man: Vi börjarså här, så får vi se. Men man har inga riktiga argu-ment. Visst, vi ska satsa, säger man å ena sidan. Åandra sidan tar man det lite lugnt och drar ned på deresurser som egentligen var tilltänkta.Det sista jag vill säga, herr talman, gäller ocksårekryteringsbidraget. Det ska gälla dem mellan 25och . Jag tycker inte att vi ska sätta en gräns. Vipratar om livslångt lärande . Men det finnsmånga 50-åringar som känner en lust att kommatillbaka, kanske med en ny inriktning efter det att manhar varit arbetslös eller löpt risk att bli arbetslös. Dåär utbildningen oerhört viktig. Där kan inte vi sättagränsen och säga: - sedan ska det vara slut påmöjligheterna till vuxenutbildning! Det vill vi ändra,och stryka den övre gränsen. Det behövs alltså, herrtalman, mer resurser men också mer flexibla systemför att vuxenutbildningen ska bli bra.Anf. 182 ():Herr talman! Det är roligt att lyssna till debattenom det svenska studiestödet eftersom alla partier somdeltar har fullt av nya förslag och utlovar nya sats-ningar och stora reformer. Angelägnare formområdendiskuteras här med engagemang och inlevelse.Om vi inte hade begränsat med tid så skulle jag hakommenterat en rad av de reformförslag som det talasom här lite mer i detalj. Jag begränsar mig nu i ställettill att kommentera och reflektera över att samtligapartier som har varit uppe i talarstolen än så länge -, ochCenterpartiet - när debatten är slut kommer att röstaför minskade, och inte utökade, anslag till detta om-råde. Det finns alltså ett glapp mellan utlovade refor-mer och möjliga genomförda reformer.Vi socialdemokrater är övertygade om att studi-estödssystemet är helt avgörande för att ge alla män-niskor som bor i vårt land rätt och möjlighet att fåutbildning och kunskap. Oavsett kön, etnicitet ochekonomiska resurser ska alla, och inte bara några, hagoda möjligheter till en bra utbildning. Studiestöds-systemet är på sätt och vis en av vår tids allra vikti-gaste verktyg för att motverka nya klyftor och mot-sättningar i samhället. Den reformering av studi-estödssystemet som har genomförts var ett viktigtsteg framåt. Bidragsdelen höjdes, vilket minskarstudenternas skuldsättning, och återbetalningskravenförändrades så att fler - förhoppningsvis alla - skakunna betala tillbaka sina lån. Bidragsdelen blevockså pensionsgrundande, och fribeloppet nära nogfördubblades.Den reformen hade relativt brett stöd i den härkammaren, även om det bara var Socialdemokraternaoch samarbetspartierna som fullt ut ställde upp ochfinansierade reformen. Med det nya studiemedels-system som vi nu har har vi fått ett mer sammanhålletoch mer generöst studiestödssystem . Detär viktigt och det är helt nödvändigt inför framtiden.Men vi måste gå vidare och titta på helheten ochpå hur studiestödssystemet fungerar i samverkan medandra välfärdssystem. Det är därför regeringen hartillsatt en studiesocial utredning.Herr talman! Det räcker med att läsa platsannon-serna i dagens morgontidningar för att inse att Sveri-ge har förändrats. Arbetsmarknaden ser inte längre utsom den gjorde . Kraven på högskoleutbildningoch universitetsexamen är legio för många arbeten . Gymnasieexamen är ett krav - det gäller i stortsett alla jobb. är på sätt och vis på väg långtin i kunskapssamhället. Det är tydligt att detta intebara ställer höga kunskapskrav på forskare, ingenjö-rer och dataprogrammerare. Ett modernt kunskaps-samhälle ställer krav på oss alla. Det är i ljuset avdetta som man ska se regeringens stora satsning påutbildning på alla nivåer . Detkrävs ett livslångt lärande och en satsning på livslångtlärande från förskola, grundskola, gymnasium ochhögskola till forskning och inte minst vuxenutbild-ning.Det som är särskilt unikt med den svenska utbild-ningssatsningen har just varitsatsningen på vuxenutbildningen. Där ser vi att studi-estödssystemet också är unikt. Det innefattar männi-skor som befinner sig i arbetslivet. I vårt landhar vi bestämt oss för att också vuxna människor sominte har en ordentlig grundutbildning ska kunnakomplettera tidigare studier. De ska ha rätt och möj-lighet att lära nytt och att omskola sig efter ett antal åri arbetslivet. Det här är otroligt viktigt och modernt.Tyvärr är detta den största ideologiska skillnaden idenna kammare.Jag väljer att med detta korta mitt anförande ochyrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. Sam-tidigt yrkar jag avslag på samtliga reservationer ochmotioner.Anf. 183 () re-plik:Herr talman! får gärna läsa detbetänkande som vi debatterar här . I det framgåratt den nedskärning som Socialdemokraterna, har kommit överens om här iriksdagen innebär att utskottsmajoriteten anslår 193miljoner mindre än till studiestöd.Anf. 184 () replik:Herr talman! Om man tittar på den sammanställ-ning som finns över utgiftsområdet så ser man ocksåatt regeringen anslår mer pengar än oppositionsparti-erna.Anf. 185 () re-plik:Herr talman! Vem företräder ?Företräder han regeringens förslag eller majori-tetspartiernas förslag? Det är nog dags för ett klargö-rande på den punkten. Majoritetspartierna drar nedutan att motivera eller förklara den nedskärning somgörs på rekryteringsbidraget.Anf. 186 () replik:Herr talman! Det är korrekt. Vi gör den neddrag-ningen därför att vi bedömer att alla dessa pengar intekommer att gå åt. Jag tror inte att det upprör någon ikammaren om det blir så som utskottets majoritetanser, nämligen att alla de här pengarna inte kommeratt gå åt. Jag tror inte att det är ett stort problem.Anf. 187 ():Herr talman! Jag inleder med att konstatera attstudiestödssystemets utformning spelar en avgörandebetydelse för att man ska kunna bryta den socialasnedrekryteringen. principiella upp-fattning är att studier i så stor utsträckning som möj-ligt ska likställas med arbete. I dagens samhälle, och imorgondagens, kommer det i allt högre grad att stäl-las krav på att man varvar arbete och studier. Detlivslånga lärandet, som vi har pratat om många gång-er här i kammaren, kommer att ges ett tydligt inne-håll. Det kommer att vara en utmaning för alla attutveckla studiestödet så att det svarar mot människorsoch samhällets krav. har vi pratat omvisioner. För mig som vänsterpartist är det en visionatt kunna ha någon form av studielön.Herr talman! Låt mig helt kort peka på några sa-ker som är viktiga för oss utifrån Vänsterpartietsståndpunkt. Det handlar om förslag som flyttar politi-kens inriktning åt rätt håll med våra ögon sett. Sedanska man i ärlighetens namn också säga att vi äveninom ramen för ett samarbete vill olika . Vi villkanske ha mer, men som alla vet är politik ett givandeoch tagande.Det första jag vill peka på är studiebidraget tillstuderande i gymnasieskolan som utökas till attlämnas i stället för nio. Vi menar att detär ett sätt att stärka barnfamiljernas situationen. Detär barnfamiljerna som fått ta mycket av konsekven-serna av nedskärningarna under 90-talet.Det har varit mycket prat om den studiesociala ut-redningen. Vi i har vissa förhoppning-ar på den tillsatta studiesociala utredningen. Idet 121-punktsprogram som ligger till grund för So-cialdemokraternas, och Vänsterpartietssamarbete står det följande: "Studerande med barnhar en svår ekonomisk situation. Vi vill därförhöja garantinivån enligt tidigare fattade beslut. Dess-utom avser vi införa ett barntillägg i studiemedels-systemet. "Där har vi i de tre samverkande partierna en ge-mensam utmaning.Vi inför nu ett rekryteringsbidrag. Tanken är detska komplettera studiestödssystemet och kunna an-vändas flexibelt ute i kommunerna för att stimuleratill studier på grundskole- och gymnasienivå. Detta ären riktig satsning ur rättvisesynpunkt. För mig somvänsterpartist är det viktigt att vi hittar olika verktygför att ge människor tillgång till fortsatt lärande påalla nivåer. Det är angeläget ur demokratisk synpunktoch för att kunna minska klyftorna i samhället.Herr talman! Avslutningsvis återvänder jag tillmin inledning. Studiestödssystemet har en avgörandebetydelse för hur utbildning i alla former kommer allatill del och hur man kan bryta en social snedrekryte-ring. En av de stora utmaningarna för oss i Sverigeligger i att kunna ta till vara de många människornasförmåga. Mer utbildning och bildning för alla är ennödvändighet för utveckling. Vi vänsterpartister vetatt vi måste ha ett generöst studiemedelssystem om viska kunna ge alla en chans. Vi är beredda att fortsättaatt utveckla det vi har. Vi utgår ifrån att vi kan gåvidare inom ramen för det nu pågående samarbetet.Anf. 188 ():Herr talman! Jag hade tänkt att ta tillfället i aktoch berätta lite om syn på studenternassituation och peka på en del brister i dagens trygg-hetssystem. Men eftersom vi alla gärna vill kommahem innan det har blivit kväll nöjer jag mig med attsäga att vi i tycker att det är mycket braatt det har kommit till stånd en utredning om studen-ternas situation. Men tyvärr saknar den här utredning-en tydliga direktiv för att också lämna förslag tillåtgärder, inte minst för att förbättra situationen förstudenter med barn. Därför har vi i läm-nat en motion om att man ska lägga tilläggsdirektivtill utredningen som kommer att behandlas i vår ikammaren. Vi kan återkomma i senare debatter tillproblemen med studenternas oskyddade situation somfaktiskt måste åtgärdas om vår svenska välfärd skaomfatta alla i vårt land.Vi är dock mycket nöjda med att vi i vår gemen-samma överenskommelse med Socialdemokraternaoch Vänstern sagt att vi avser att införa ett barntilläggi studiemedelssystemet . Med det villjag yrka bifall till förslaget i betänkandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § BordläggningAnmäldes och bordladesFinansutskottets betänkande2002/03:FiU6 AP-fondernas verksamhet år 2001Lagutskottets betänkande2002/03:LU2 Ersättning vid flygolyckorBostadsutskottets betänkande2002/03:BoU1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering,bostadsförsörjning och byggande10 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 12 december2002/03:95 av () till kulturministerMarita UlvskogPostens höjda priser på tidningsdistributionInterpellationen redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 17 december.11 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 12 december2002/13:288 av () till försvarsministerLeni BjörklundHelikopterstationen i Säve2002/13:289 av () till försvarsministerLeni hyressättning2002/13:290 av () till utrikesmi-nister säkerhetsunderskott2002/13:291 av () till socialministerLars EngqvistVäntetiderna och vårdgarantins löften2002/13:292 av () till miljömi-nister i utsläppsstatistiken2002/13:293 av () till närings-minister och /13:294 av () till närings-minister och /13:295 av () till nä-ringsminister avläsning av elmätare2002/13:296 av () till jordbruks-minister i svenska vatten2002/13:297 av () till statsrådetUlrica MessingUppgradering av till Europaväg2002/13:298 av () till justitieminis-ter planeringsförutsättningar2002/13:299 av () till justitieministerThomas BodströmTingsrättslagman vid tingsrätt2002/13:300 av () till statsrådetMona SahlinAsylsökande som erhållit arbete i SverigeFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 17 december.12 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 12 december2002/03:182 av () till statsrådet intressen inom svenskt utvecklings-samarbete2002/03:225 av () till statsrådetJan O handläggningstider2002/03:228 av () till utrikesmi-nister rättigheter i Hongkong2002/03:229 av () till statsrådet och flyktingkonvention2002/03:233 av () till justitieministerThomas BodströmSvarttaxiverksamhet2002/03:234 av () till justitieministerThomas BodströmLycksele tingsrätt2002/03:235 av () till justitieminis-ter /03:237 av () till statsminister av kandidatur till EU2002/03:240 av () till justitie-minister och polisresurser2002/03:241 av () till justitiemi-nister till advokater2002/03:242 av () till statsrådetJan O KarlssonBarnets bästa i utlänningslagen2002/03:251 av () till statsrådet kvinnor som söker uppehållstillstånd2002/03:252 av () statsrådet rutiner2002/03:253 av () till statsrådetJan O KarlssonVinterinhibition för asylsökande exjugoslaver2002/03:255 av () till justitieministerThomas BodströmLikhet inför lagen2002/03:256 av () till justitiemi-nister av passfrihet2002/03:258 av () tillstatsrådet trovärdighet2002/03:259 av () till statsrådetMona SahlinArbetstillstånd för asylsökande2002/03:264 av () till statsrådetJan O KarlssonBostäder för asylsökandeSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 17 december.13 § Kammaren åtskildes kl. 17.45.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets börjantill och med 4 § anf. 38 (delvis),av andre vice talmannen därefter till och med anf. 62(delvis),av tredje vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 13.55,av talmannen därefter till och med 5 §,av tredje vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 16.53 ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.