prot · GP0990 · 2002-04-04 00:00:00 — Att regeringen väljer att helt ignoreradetta uppenbara behov är svårförståeligt.Stödet och uppföljningen vid en lyckad rehabili-tering är minst sagt bristfällig. För att klara en drogfritillvaro krävs ett större personligt stöd än vad som gesi dag. Återigen har regeringen inga förslag, utan häv-dar att resurserna och lagstiftningen är tillräckliga.Felet sägs ligga i bristen på samverkan mellan lands-ting, kommun och rättsvårdande myndighet. Detligger viss sanning i detta, men missbrukarvårdenkräver också nytänkande och utökade resurser, ochdetta bortser regeringen helt ifrån.Kristdemokraterna anser att det borde införas enmöjlighet att ta blod- eller urinprov på barn under 15år vid allvarlig misstanke om missbruk. Det är be-klagligt att regeringen inte vågar ta steget fullt ut ochföreslå att förbudet mot drogtest av barn tas bort. Denpersonliga integriteten måste värnas, men inte tillpriset av mänskligt lidande. Det borde vara en själv-klar uppgift för samhället att hindra minderåriga frånatt knarka.Skolan är oslagbar när det gäller möjligheten attnå ut till barn och ungdomar med information ochkunskap om droger. Alkohol-, narkotika- och tobaks-undervisningen, den s.k. ANT-undervisningen, måsteges prioritet och anpassas till ungdomars synsätt ochlivsstil. ANT-undervisningen måste utgå från verk-ligheten genom att ha föreläsare som arbetar meddessa frågor eller har levt i missbruk. Drogbruketkryper allt längre ned i åldrarna, och insatserna måstesättas in tidigare. ANT-undervisningen borde därförpåbörjas redan i årskurs 4 och fortlöpande finnas medi läroplanen t.o.m. årskurs 9. Vi anser att särskildamedel bör tilldelas frivilligorganisationerna förskolinformation, då dessa har särskilda kunskaper påområdet.Under år 2000 rapporterades 796 vägtrafikolyckormed personskada där föraren misstänks ha varit på-verkad av alkohol eller annan drog. I körkortsutbild-ningen ingår en teoridel om droger och alkohol, mendet ingår inget obligatorium att detta görs under an-svar av trafikskolor. Med tanke på den negativa ut-vecklingen av missbruk av droger bland ungdomaranser vi att en uppgradering och ett obligatorium avundervisning i ämnet vid trafikskolor införs.Handlingsplanen mot narkotika visar att regering-en inte inser vidden av eller inte har förmågan atttackla problemet med narkotikan i vårt land. Det harsagts att 90-talet var ett förlorat årtionde i kampenmot drogerna. Tyvärr är risken överhängande attytterligare går förlorat om inte narkoti-kapolitiken förändras i grunden.Tyvärr har utskottsmajoriteten inte heller valt attstödja förslag som skulle kunna förbättra propositio-nen.Herr talman! Vi står givetvis bakom samtliga vårareservationer, men jag nöjer mig med att yrka bifalltill endast reservation nr 6.Avslutningsvis vill jag säga att jag beklagar bort-gången av och vill uttrycka mittstöd till hans anhöriga.Anf. 219 ():Herr talman! Även jag vill börja med att säga attdet känns tomt att inte är med idebatten i dag.Jag vill också inledningsvis yrka bifall till reser-vation nr 7, men jag står självfallet bakom övrigareservationer där förekommer.Herr talman! delar regeringens upp-fattning att det övergripande målet - ett narkotikafrittsamhälle - måste ligga fast. Vi måste se till att nyre-kryteringen till narkotikabruk minskas somvi aktivt arbetar med vård och behandling för demänniskor som redan brukar narkotika. Sedan mittenav beräknas missbruket ha tredubblats.Ungdomar har en mer tillåtande attityd till narkotika.Antalet ungdomar som har provat narkotika har ökat,liksom tillgången. Det är självfallet fullständigt oac-ceptabelt.Den senaste tiden har det kommit alarmeranderapporter att människor i alla åldrar från bl.a. Sverigetar sig över till för att fåtillgång till billig narkotika. Det måste snabbt få sinlösning. Människor tar sig till och föratt införskaffa billiga narkotikapreparat. Trots mins-kade polis- och tullresurser ökar beslagen, vilkettyder på ökat inflöde av narkotika till . Till-gången till narkotika är god och priset sjunker. Denliberala hållningen i delar av övriga drabbaräven oss.Situationen är allvarlig. Narkotikahandlingsplanenkommer inte att vända trenden - tyvärr. Den är otill-räcklig och saknar viktiga förslag. Jag och Centerpar-tiet har i 13 reservationer och ett särskilt yttranderedovisat vilka åtgärder vi vill se. Förebyggandeinsatser är allra viktigast, t.ex. attitydpåverkandeopinionsbildande insatser, begränsad tillgänglighet,att kunna erbjuda drogfria uppväxtmiljöer, att skjutaupp debutåldern, bättre stöd för föräldraansvaret,bättre vård och behandling samt ökade insatser för attkomma åt den illegala narkotikahandeln. Polis-, tull-och kriminalvårdsresurserna måste öka för att lyckas inarkotikabekämpningen. Även om det är svårt, måsteden liberala syn på droger som finns i bl.a. en delövriga EU-länder aktivt bekämpas. I en reservationtillsammans med har jag lagt framförslag om åtgärder för en restriktivare EU-politik påområdet.Politikområden måste föras samman och insatser-na samordnas. Kampen måste föras på såväl interna-tionell som nationell nivå. Det kommunala ansvaretgörs tydligt. Det är bra. Frivilligorganisationerna ochfolkrörelserna som har en så viktig uppgift i främstdet förebyggande arbetet glöms delvis bort. Det ärinte bra.Herr talman! Den kanske viktigaste rollen i det fö-rebyggande arbetet har familjen. anseratt vi måste ge föräldrarna bättre verktyg för att kun-na motverka användningen av narkotika hos barn ochungdomar. Föräldrar måste få bättre tillgång till in-formation och utbildning om hur man tidigt upptäckerom ungdomar använder narkotika. Handlingsplanenborde tydliggöras och vara mer konkret i denna del.Skolan är också en viktig arena för drogpreven-tion. Kraftig kritik har riktats mot hur ANT-verksamheten fungerar. Alla högstadie- och gymna-sieelever har, enligt min uppfattning, rätt till en braANT-undervisning, vilken ska leda till att ungdomaravstår från att testa olika droger. Jag har, tillsammansmed , även reserverat mig för i lärarutbildningen ska ta upp drogfrågorna på etttydligare sätt än i dag.Det är många olika droger som florerar - heroin,ecstasy, amfetamin, GHB m.fl. GHB är klassadsom narkotika, och redan har dess efterföljare kommitsom inte är narkotikaklassificerade. Drogmissbrukareoch droghandlare är uppfinningsrika, och det hjälperinte med narkotikaklassning för en speciell kemisksammansättning. Det är i stället det kemiska prepara-tets verkan som borde få avgöra när det ska narkoti-kaklassas. Likaså krävs ett intensifierat internationelltsamarbete för att bekämpa och motverka drogförsälj-ning över Internet. Det måste också ske en översyn avde varor som erbjuds i Internetannonser och lagstiftasom vad som är lovligt eller inte.När det förebyggande arbetet inte räcker till ochmänniskor har behov av effektiva vård- och behand-lingsinsatser måste de finnas att tillgå. Det brister , och även detta måste rättas till.En för många kontroversiell fråga är sprututbytes-projektet i . Vi i har kom-mit fram till att det nu är dags att ta ställning. Vimåste erkänna att ett studiebesök med Centerpartietsriksdagsgrupp gjorde intryck. Diskussionermed personal och knarkare var i den här delen bådegivande och tankeväckande. Man har lyckats mycketbra, och man har i princip fått slut på spridning av hivoch hepatit bland sprutnarkomanerna i området. Manbygger upp kontakter och förtroenden, och man kanlättare motivera till behandling. En särskild mödra-vårdsmottagning ger möjligheter till regelbundnagynekologiska undersökningar. Möjligheter att upp-täcka graviditeter och behandla och förebygga vene-riska sjukdomar ökar.Centerpartiet, liksom kristdemokrater och folk-partister, anser att verksamheten i börpermanentas. Dessutom bör enligt vår uppfattning delandsting som så önskar, efter prövning av Socialsty-relsen, ges möjlighet - jag betonar möjlighet - attstarta liknande verksamheter, restriktivt och underkontrollerade former.Centerpartiet anser att det behövs satsningar inomkriminalvården. Det är viktigt att anstalterna ochhäktena hålls fria från narkotika och alkohol, vilketde långt ifrån är . Det behövs mer personal. Denhöga beläggningen är ett problem. Programverksam-heten för de intagna måste effektiviseras och kon-trollåtgärderna ökas. Fler narkotikahundar behöverutbildas för användning i polisens, tullens och krimi-nalvårdens bekämpning av narkotika. Insatserna efterfrigivningen behöver förbättras. Polis- och tullresur-serna behöver förstärkas. har anslagit1,utöver regeringens anslag försatsningar på rättsväsendet . Vi anslår extra föratt möta behov. anser, slut-ligen, att buggning ska få användas vid brott som germinst fängelse. Exempel på detta är just nar-kotikabrott. Buggning är en väg att komma åt dengrova brottsligheten.Herr talman! Målet ett narkotikafritt samhällekräver mycket mer av åtgärder och insatser för attuppnås. Det är slutsats.Anf. 220 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja ta upp det som Ken-neth sade rätt mycket om, dvs. Det är utmärkt att man har varit påplats och talat med berörda, men jag undrar om maninte har funderat på att de som arbetar med dettafaktiskt har ett egenintresse av att verksamheten fort-sätter. Det finns så att säga en allians mellan dem somgår dit och dem som arbetar där för att framställadetta som mycket lyckat. Om man tittar på det somhar utvärderats finner man att verkligheten är den attdet inte finns så mycket sådant att säga. Man kan seatt , ochandra riksförbund säger att vi måste stoppa det härdärför att det är inte bra.Den här verksamheten har hållit på ,och det har gjorts flera utvärderingar. Socialstyrelsenhar gjort en sådan, och den har granskats av Social-styrelsens vetenskapliga råd. Man kan inte säga attverksamheten har någon av de effekter som sprutut-bytesprogrammet var tänkt att ha. Det har inte någonsådan verifierbar effekt.Då är det märkligt att man tycker att detta skafortsätta, när det innebär att samhället talar med dub-bel tunga. Utan att säkert kunna hjälpa någon förserman ändå människor med redskap för att begå ettbrott. Det är faktiskt det man gör: Det är ett brott attanvända narkotika , och vi förser människor meddet redskapet.Jag skulle kunna förstå det om det vid en utvärde-ring hade visat sig att detta hade en utomordentligtstor effekt vad gäller smittspridning och övriga åtgär-der, men det har det inte. De övriga sociala kontak-terna kan man lösa på annat sätt, som man har gjortt.ex. Jag finner det märkligt att visprider den uppfattningen att här stöder samhälletlagbrott.Anf. 221 ()replik:Herr talman! Ungefär det som av-slutade med anförde jag själv för inte så länge sedan.Men vi inom har tänkt igenom ochdiskuterat, och vi har framför allt på plats gjort enordentlig genomgång av den verksamhet som bedrivs.Jag sade i mitt anförande att det gav intryck. Jag vetinte om har varit där, men jag tror att detskulle vara på sin plats att han gjorde ett studiebesök.Jag tror att det skulle väcka ytterligare tankar.Det är inte så enkelt. Det är inte svart eller vitt.Här handlar det om redovisningar av att hiv och he-patit i just de här grupperna närmast är borta. Dethandlar framför allt om att få en kontakt. Det handlarom att uppfylla intentionerna i hälso- och sjuk-vårdslagen. Det handlar om att lindra, bota och före-bygga ohälsa och sjukdom. Det handlar om att se detsom ett inslag i vård och behandling, och det är det vivill göra, och som en möjlighet att gå vidare ochkunna motivera och erbjuda behandling.Det är klart att de som är där talar i eget intresse -det kan jag hålla med om. Men då är det upp till ossatt väga de synpunkter som är viktiga att ha med motövriga synpunkter, och så kommer man till en slut-sats. Den slutsats vi har kommit fram till är att det ärdags att ta ställning. Vi vill inte stänga. Har man hållitpå är det rimligt att man fårett klart besked. Vi tycker att man nu ska få det be-skedet.Anf. 222 () replik:Herr talman! Jag måste säga att jag är imponeradav att anser sig kunna dra den slutsatsenefter ett besök där, när man dessutom är medveten omatt de som finns där talar i egen sak. Det är inte såmånga andra som har lyckats dra den slutsatsen. OmKenneth läser igenom Socialstyrelsensutvärdering kommer han att se förklaringar till depositiva saker som han tycker finns där. Det gällerstatistiken, vilket material det är, hur det kommer tillStockholm och hur det ser ut på andra ställen. Alltdetta är genomgånget.När man granskar detta med vetenskapliga ögonkan man inte säga att det har någon effekt. Om dethade någon effekt skulle jag vara för det hela, mennär man inte kan säga det tycker jag att vi måste hållapå de lagar som gäller i samhället. Vi uppmanar härtill lagbrott. Vi hjälper t.o.m. människor att begålagbrott genom att förse dem med redskapet.Det är intressant att de som är mycket berörda,t.ex. mot Narkoti-ka, , som är Kriminellas Revansch i Samhälletoch som har mycket kontakter med detta, samt , säger att detta ärfel, att vi leder in människor på fel väg.De vällovliga kontakter som går att ordna på annat sätt. Det har man ord-nat i . Det går att ordna med mödravårdoch med sjukvårdsmottagningar för att hjälpa påannat sätt, utan att använda metoden att ge sprutor tillmänniskor när det är förbjudet att använda narkotika.Jag förstår inte riktigt att kan dra ensådan här slutsats och säga att utvärderingarna frånSocialstyrelsen och Vetenskapliga rådets bedömningger de inte mycket för, därför att de har pratat enstund med dem där nere.Anf. 223 ()replik:Herr talman! Jag har inte refererat Socialstyrel-sens undersökning. Om man tittar på vad som står därfinner man att de säger att det inte går att se vare signackdelar eller fördelar. Det är den korrekta beskriv-ningen. Någon måste kunna dra politiska slutsatser.Man ska inte överlåta all bedömning till myndigheter.Det är väl vår uppgift att göra det i det här huset, LeifCarlson.Vi har tagit intryck - det står jag för. Vi har vägtde intrycken mot andra delar. Det är inte svart ellervitt, utan det handlar om att vi tycker att fördelarnaöverväger nackdelarna och att man inte kan hålla påatt driva försök hur länge som helst. Då har vi kom-mit fram till att vi tycker att detta ska permanentas.Vi säger inte att det som man gör på andra håll ilandet är sämre eller fel. Det enda vi säger är att omman i något annat landsting vill få frågan prövad skaman ha den möjligheten och få göra det hos Social-styrelsen, som ska kolla att det är korrekt i alla delar.Det är så vi har sett det, och det är utifrån det vi hardragit slutsatserna.Vi i understryker att det handlar omatt jobba med en fortsatt restriktiv narkotikapolitik.Lagen om förbud mot innehav och bruk av narkotikaska ligga fast. Men vi måste också se till att kombine-ra det med lite modernt tänkande när det gäller vårdoch behandling och se att det ibland inte är fel attpröva sig fram med nya möjligheter i den delen.Anf. 224 ():Herr talman! Jag vill också säga att speciellt i dagoch i den här debatten känns saknaden mycket myck-et stor efter utskottskamraten förslag när det gäller narkotikabe-kämpningen är vällovliga men räcker inte för attstoppa och vända utvecklingen mot alltfler narkoti-kamissbrukare. vill ha en avsevärt störresatsning än regeringen. Vi föreslår drygt en halvmiljard mer än regeringen fram i anslagtill kampen mot narkotika. Satsningen ska användas ihuvudsak till fyra ändamål:- en utvecklad strategi för tidig upptäckt av narkoti-kabruk,- en förstärkning och vidareutveckling av narko-manvården,- ett stöd till de nya specialenheterna inom polisenoch- satsningar på tullen för att förhindra smuggling.Genom denna satsning och de övriga förslag vihar lagt fram i vår motion anser vi att det blir möjligtatt återupprätta den svenska narkotikapolitikensframgångar och verkligen närma oss målsättningenom ett narkotikafritt samhälle.Herr talman! Att ingripa tidigt är det viktigasteman kan göra, och detta gäller inte minst ungdomarsom experimenterar med narkotika men ännu intehunnit utveckla något mer avancerat beroende avdroger. Detta ger positiva resultat på många områden.Att ingripa tidigt medför att missbrukaren intehinner utveckla ett destruktivt narkotikaberoende,vilket besparar individen och hans eller hennes anhö-riga mycket lidande. Prognosen för att bli drogfri närman väl har etablerat ett drogberoende är tyvärr inteså god. Det är därför viktigt att man ingriper så fortsom möjligt.Att ingripa tidigt medför att missbrukaren inte kansprida sitt missbruk vidare. Narkotika smittar, brukarman säga. Det handlar om att man vill dela med sigav sina positiva erfarenheter och därför introducerarandra i narkotikabruket. Spridningen sker främstunder den s.k. smekmånadsfasen, den inledande peri-oden av missbruket.Att ingripa tidigt ger mer verksamma påföljder.En etablerad narkoman är i många fall idet närmaste straffimmun medan människor somfortfarande har en social förankring har mer att förlo-ra på ett straff, varför eventuella påföljder blir merverkningsfulla.Att ingripa tidigt får spridningseffekter. Ungamänniskor vill inte riskera att åka fast av polisen ellersocialtjänsten. Ett ingripande får därför preventivaspridningseffekter då kamratkretsen ser att det fårtydliga konsekvenser om man bryter mot lagen.Att ingripa tidigt är ekonomiskt. Det är extremtdyrt att försöka få en avancerad narkoman att blidrogfri.Att ingripa tidigt minskar missbruket. Forskningvisar att ingripanden från myndigheterna inte baraverkar på de individer som grips utan också ger eneffekt på hela samhällets missbrukarutveckling.Att ingripa tidigt ger bonuseffekter. Att ingripamot de små narkotikabrotten ger ofta bonuseffektergenom att man lyckas nysta upp större narkotikabrott.Erfarenheter från den s.k. i Stock-holm visar att man lyckas göra stora beslag genomt.ex. tips som kommer fram på det här viset.Herr talman! Det finns alltså ett flertal skäl attingripa tidigt mot narkotikamissbruk. Det är främstunga människor, under , som testar narkotika.Det är extremt ovanligt att en person som har passeratden åldern testar narkotika om han eller hon aldrighar gjort det tidigare. Att ingripa tidigt innebär därföratt man inriktar sitt arbete mot ungdomars missbruk -det handlar om de platser där missbruket sker och detillfällen då det sker.I dag är det betydligt lättare för unga att få tag inarkotika än vad fallet var . Närman sedan kan konstatera att CAN:s drogvaneunder-sökning bland elever i årskurs 6 visar att fyra av tiointe har fått någon information alls och att en fjärde-del har fått väldigt lite information finns det anled-ning att oroas. anser att alla skolor böråläggas att införa en drogpolicy i syfte att upptäckaoch åtgärda narkotikamissbruk. Det ska ske i samar-bete med föräldrar, socialtjänst och polis. Varje elevska ha rätt att gå i en drogfri skola. Mot bakgrund avatt narkotikamissbruket ökar och går allt längre ned iåldrarna anser vi att det, när stark misstanke före-kommer om drogbruk bland barn , skavara tillåtet att med målsmans tillstånd genomföradrogtest på barnet.Herr talman! Också inom polisen har sparkravengått fram radikalt , kanske i den falskatron att narkotikaproblemet visadesig gå åt rätt håll. Det kan inte uteslutas att avveck-lingen av narkotikaenheter och annan specialkompe-tens hos polisen runtom i landet har medverkat till attutvecklingen vänt åt fel håll. Det ärhög tid att se till att polisens resurser prioriteras så mer effektivt kan bidra till kampen mot narkoti-kan. Särskilda polisenheter bör enligt Folkpartietsförslag bildas i hela landet i detta syfte för att tillför-säkra resurser och kompetens.I går kunde man i ett TT-meddelande läsa att poli-sen i hade upptäckt hundra nya narkotikamiss-brukare. I samband med spaningar som har resulterati att en stor narkotikahärva i har nystats upp harpolisen i kartlagt över hundra nya missbrukare,en del så unga som . Ett ökat antal narkotikare-laterade brott, som stölder och inbrott, låg bakomPiteåpolisens satsning på att systematiskt arbeta mednarkotikafrågan. Det ledde till ett stort beslag avamfetamin men också till att ett hundratal missbruka-re, varav många okända, kartlades. Det är ett exempelpå hur man kan arbeta och nå resultat, enligt bl.a. deförslag som vi för fram i vår motion.Herr talman! Även om det tidiga ingripandet ärviktigt har vi en skyldighet att hjälpa de människorsom har hamnat i ett missbruk. Missbrukarvården blirallt mindre. Tvångsvården för narkomaner har i dagendast en tredjedel av de platser som den hade för tioår sedan. är situationen så allvarlig att det oftahelt enkelt inte finns vårdplatser ens till de narkoma-ner som är mest motiverade att sluta med sitt miss-bruk. Detsamma gäller frivilligvården. Den vården är75 % av vad den var . sommissbruket har ökat har vårdinsatserna minskat, ochdet är horribelt.I en strategi för att rehabilitera missbrukare börman ha som självklar utgångspunkt att man ska ingri-pa tidigt i missbrukarkarriären. Vårdkedjan måstefungera smidigt. Sekretessen får inte lägga onödigahinder mellan olika samhällsfunktioner som behöversamverka. Vården och placeringen av narkomanerna ivården måste också i så stor utsträckning som möjligtanpassas till den enskilde missbrukarens behov. Ettproblem är att missbrukarvården är dåligt utvärderad.Placeringen av den som behöver vård sker ofta utanatt den som ansvarar för den har kunskap om huruvi-da behandlingsmetoden är lämplig eller inte. Detkrävs med andra ord att kommunerna när de upp-handlar tjänsterna alltid kvalitetsgranskar de tjänstersom erbjuds. En uppföljning ochäven efter vårdtiden måste också ske.Herr talman! De som missbrukar har också rätt attfå hjälp att hålla sig friska och att få den sjukvårdsom de behöver. Många missbrukare söker sig intetill vården eller blir dåligt bemötta eller t.o.m. avvisa-de när de söker vård. Det sprututbytesprojekt som harpågått i och har visat påen modell för att få kontakt med de svåraste fallen avmissbruk. Själva utbytet av sprutor tillkom efter bl.a.rekommendationer från WHO framför allt för attstoppa spridningen av hiv. Osäkerheten kring verk-samheten har varit stor , och vianser att det är dags att permanenta verksamheten.Verksamheten består inte bara av ett utbyte avsprutor. Narkomaner får här en kontakt med sjukvårdoch med medmänniskor som bryr sig om dem sompersoner. Den kontakt som de får är oftast den endakontakt som de har utanför missbrukarkretsen. Detges vaccinationer mot bl.a. hepatit. Det finns möjlig-het att träffa en läkare vid sjukdom, och det finnsmöjlighet för kvinnorna att träffa barnmorska ochgynekolog. Detta utgör en trygghet för de här männi-skorna. De har rätt till detta precis som alla andra.Invändningarna mot verksamheten växer. Dethandlar bl.a. om att man bryter mot den restriktivanarkotikapolitiken. Vi ser det inte så. Ingen blir nar-koman för att man får möjlighet att få rena sprutor.Den här verksamheten är i stället en humanitär insatsför att hjälpa missbrukarna, och genom den mycketnära kontakt som personalen får med missbrukarnakan de motivera dem att söka vård och bli av med sittmissbruk.Precis som anser vi att ävenövriga landsting som så önskar ska kunna få startasådan här verksamhet. Vi tror att det är viktigt att detbyggs många olika modeller i landet med och utansprututbyte så att vi verkligen kan få någonting attjämföra med, och det är viktigt att vi får en verkligforskning om vad som är verksamt.Det finns mycket mer att säga i den här frågan,herr talman. Jag har inte berört alla de förslag som vihar framfört för att få en mer effektiv narkotikapolitiki . Våra reservationer finns i betänkandet, såjag hänvisar till dem. Här ber jag därför bara att fåyrka bifall till reservation nr 5.Anf. 225 ():Herr talman! - inte jag - skulle idetta ögonblick ha stått i denna talarstol. Rinaldoskulle med hängivenhet, kunskap och en diger erfa-renhet ha talat om visionen om ett narkotikafritt sam-hälle. Men döden hann i kapp honom i påskärtorsdagen. Mina tankar går till hans hustru ochtvå döttrar som har förlorat en fantastisk man ochpappa.