prot · GP09101 · 2002-04-24 00:00:00 — Att moderater driver detta ärinte förvånande, men hur kan ansluta sigtill denna nyliberala politik är för mig en gåta.Jag instämmer i att arbetsmarknaden gradvis hargenomgått en förändring, men jag ser en annan verk-lighet än vad de borgerliga gör. Anställningsformernahar delvis förändrats och andelen visstidsanställning-ar har ökat på bekostnad av tillsvidareanställningar.Denna utveckling är inte önskvärd och kan på siktinnebära minskad trygghet för den enskilde.Fru talman! Jag är inte på något sätt avvisande tillförändringar av den arbetsrättsliga lagstiftningen.Givetvis måste sådana förändringar övervägas från tidtill annan. En utgångspunkt måste vara att inte för-ändra lagstiftningens starka karaktär av skyddslag-stiftning. Som har påpekats har utvecklingengått mot kortare och lösare anställningsformer påbekostnad av fasta heltidstjänster. Detta drabbarframför allt kvinnor och ungdomar. Utvecklingeninnebär också ett ökat inslag av konsulter och inhyrdarbetskraft. Som jag har nämnt tidigare blir det ocksåvanligare att arbetstagare inte vågar framföra kritikmot och synpunkter på förhållandena på arbetsplat-sen. Detta är ingen önskvärd utveckling.Fru talman! Regeringen har därför på utskottetsinitiativ tillsatt en utredning som ska se över denarbetsrättsliga lagstiftningen så att den uppfyller kra-ven på trygghet och inflytande för de anställda inomramen för en flexibel och effektiv arbetsmarknad.Exempel på frågor som är föremål för översyn ärarbetstagarbegreppet, yttrandefriheten för anställdaoch korttidsanställningars inverkan på arbetslivet. Detär på detta sätt man måste närma sig frågor om ar-betsrätt och löntagarnas inflytande på arbetsmarkna-den.Fru talman! Avslutningsvis vill jag säga att vi so-cialdemokrater ser det som angeläget att utvecklakulturen i arbetslivet där den i högre utsträckningmyndigförklarar människor. Det är en kultur som intebara gynnar redan privilegierade, utan som beaktaralla vuxna människors rätt och önskan att arbeta un-der anständiga arbetsvillkor, och en kultur som gör attmänniskor växer och utvecklas.Med den socialdemokratiska politiken har vi bevi-sat att det är genom att lita på människor och derasvilja att vara med och ta ansvar som man bygger ettframgångsrikt . Det är genom trygghet ochklara regler som människor frigörs och kan vara medoch skapa ett samhälle där alla har en plats.Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till re-servation nr 24, i övrigt bifall till utskottets förslag ibetänkandet i dess helhet och avslag på övriga reser-vationer.I detta anförande instämde ,, , ,, , , , och Kristi-na (alla s).Anf. 34 () replik:Fru talman! Jag vill börja med att undra vad detegentligen är för verklighet som ochde andra vänstertalarna i debatten lever i. Han tecknaren bild av en arbetsmarknad som domineras av denkapitalistiska Storpotäten, om ni kommer ihåg denfrån barnprogrammen, som innerst inne bara vill deanställda illa och allra helst skulle vilja bli av meddem allihop. Det här är naturligtvis inte sant. Det ärmöjligt att det har varit sant, t.ex. när grun-dades . Kanske var det tuffare att varaanställd på den arbetsmarknaden. Men det har intesärskilt mycket att göra med den verklighet som vi lever i. Det är en verklighet där 700 000 männi-skor saknar jobb, där de nya jobben kommer - ochmåste komma i ännu högre utsträckning - i tjänste-och kunskapsföretag och där, vilket och för sig erkänner, alla inte har en fast heltidsan-ställning. Den politik som jag förespråkar vill att allaska ha trygghet på arbetsmarknaden, inte bara de somhar fast heltidsanställning och är med i facket.Jag tackar för komplimangen från ,som sade att när arbetslivet förändras måste arbets-rätten också göra det. Jag vill då fråga hur den ska göra det, förutom att man inte vill attden ska förändras . Hur ska arbetsrät-ten förändras så att den underlättar för tjänsteföretag?Vad tycker att ni konkret har gjortför att underlätta för tjänsteföretagen att anställamänniskor som ni ändå har haft påer? De fyra borgerliga partierna har 53 förslag omdetta. Vad har ni?Den andra frågan är: Vad har Svenskt näringslivmissuppfattat? De har frågat små tjänsteföretagarevilka hinder det finns för att anställa fler människor,och dessa har då svarat att arbetsrätten är ett avstörsta hindren. Vad är det de inte har förstått?Den tredje frågan är: Vilka är för att det är just gravida som drabbats av attsmåföretagarna har fått det lite, lite bättre under peri-oden när det gäller att behålla kompetens?Anf. 35 () replik:Fru talman! frågar mig vilkenverklighet jag lever i. Jag har yrkeserfa-renhet från arbetslivet. Hur länge har i verkligheten och arbetat? Den kan frågan kanhon väl besvara först.När det sedan gäller förändringen av arbetsrättentog jag upp det i mitt anförande. Den ska så klart utgåfrån löntagarna så att deras anställningstrygghet inteförsämras - precis som jag sade i anförandet.Sedan gällde det tjänsteföretagen och Svenskt nä-ringsliv. Ja, det skulle förvåna mig om Svenskt nä-ringsliv skulle säga att arbetsrätten är rent för dåligför de anställda i våra företag. Men ställ motsvarandefråga till de fackliga organisationer som har sinamedlemmar i tjänsteföretagen! Vad tycker de? Ochmenar att tjänsteföretag skulle ha enannan anställningsrätt än industriföretag? Det är minmotfråga.Vad gäller gravida har HTF tagit fram ett materialsom visar att just detta har hänt, dvs. att gravida harfått gå. HTF i har ett antal exempel därdetta har hänt. Skulle man ställa det under prövninghade det visat sig att den fackliga organisationen dåhade sagt nej till den här formen av undantag.Anf. 36 () replik:Fru talman! För det första kan jag gärna berättaför kammaren att jag har ganska lång erfarenhet avprivat arbete, säkert längre än många ledamöter avdenna kammare. Framför allt är jag själv småföreta-gare, och jag erkänner att detta säkert färgar minuppfattning i de här frågorna eftersom jag vill attsmåföretagen ska kunna växa.För det andra betackar jag mig för att bli ålders-diskriminerad i debatten. Självklart kan jag inte taifrån det faktum att han generellt harlängre erfarenhet av att finnas osv. än vad jag har.Men jag har å andra sidan kanske fler kompisar änAnders som är i den situationen att man är30 någonting och kvinna och känner sig diskrimine-rad när man söker jobb.Apropå det konstaterar jag att inte har några belägg för påståendet attdet är turordningsreglernas fel när kvinnor i min ålderinte får jobb. En majoritet av arbetsgivarna ser detsom en tillgång när män har barn men som en belast-ning när kvinnor har det. Det finns massor av sådanatecken på problem med attityden till kvinnor i minålder. Det finns otroligt mossiga attityder, men det ärinte turordningsreglerna som orsakar detta. Jag kon-staterar att det bara är påstådda tecken som vänster-partierna ser.Samtidigt sitter kompetensen inte i magen utan ihuvudet. Det tycker jag att man ska komma ihåg. Detkan ju vara så att en gravid kvinna verkligen har enkompetens som ett litet företag vill behålla. Det fårman inte heller göra om facket ska diktera villkorenför vilka som ska stanna när företagets verksamhetförändras. Också därför måste turordningsreglernaändras.Tänk t.ex. att du jobbar hos en liten underleve-rantör till och är den ende som kan mobiltInternet. Antagligen är du därmed också bland deyngsta och anses kanske vara sist anställd, men dinkompetens behövs för att företaget ska överleva. Jagkonstaterar att tycker att företaget iså fall hellre får gå i konkurs.Jag konstaterar också att det helt saknas beläggför påståendet att det skulle vara turordningsreglernasfel att unga kvinnor diskrimineras på arbetsmarkna-den.Anf. 37 () replik:Fru talman! Skulle det vara så attden fackliga organisationen ser att kompetensen finnshos personer som står sist på turordningen gör man såklart bedömningen att de ska finnas kvar. Men skill-naden är att med förslag är det ensi-digt arbetsgivaren som bestämmer hur det ska se ut,och man kan inte ens överpröva det.Jag kan inte ställa någon fråga till , men fundera på detta: Är det förenligt med svenskrättspraxis att man inte kan överpröva ett beslut nå-gonstans? Jag ställde frågan vid den förra debatten -ingen ville svara mig. kan fundera påden. Om vi möts här igen kan hon kanskesvara då.Anf. 38 () re-plik:Fru talman! går på mycketbräcklig grund till storms mot undantaget från princi-pen sist in först ut för småföretag med upp till tioanställda. Han talar om de många gravida och föräld-ralediga som har drabbats, trots att vi vid kontaktermed samtliga fackförbund i inte har kunnafinna ett enda fall där en gravid har avskedats tillföljd av förändringen i turordningsreglerna.Anders hänvisar också till en utredninggjort av HTF. Jag undrar om det är han syftar på. I så fall ska jag baraupplysa kammaren och andra om att hennes kartlägg-ning gäller förtag med upp till 200 anställda. De flestafallen är hämtade från företag med 30-40 anställdaoch kan alltså inte utgöra någon grund för att påstå attdenna diskriminering är en följd av förändringen iturordningsreglerna.Det är det generella problemet här: Socialdemo-kraterna och drar nytta av det tråkigafaktum att många kvinnor diskrimineras i arbetslivetoch använder det som ett argument för att ta tillbakaoch omintetgöra en positiv förändring för småföreta-gen i - i stället för att göra det de ska, nämli-gen se till att den egna kommer med ettlagförslag som syftar till att förstärka de föräldraledi-gas och de gravida kvinnornas ställning på arbets-marknaden.Anf. 39 () replik:Fru talman! Det spelar ingenroll om man är gravid eller ej. Men vad finns det förskäl att undanta två stycken från turordningsreglernabara för att man jobbar vid ett företag med tio anställ-da? Det finns inget skäl att göra det när det är elvaanställda. Det är ju det som frågan handlar om.Förutom det, , kan man intepröva det. Man kan inte ens förhandla om att undantatvå stycken, utan det är arbetsgivarens godtycke sombestämmer vem som ska vara kvar. Då behöver detinte handla om kompetens. Det kan vara en obekvämarbetstagare som arbetsgivaren vill göra sig av med,och man har inte möjlighet att pröva det ens i enförhandling.Jag ställer samma fråga till jag ställde till , som inte kundesvara: Är detta förenligt med svensk rättspraxis?Anf. 40 () re-plik:Fru talman! Först konstaterar jag att AndersKarlsson knappast svarar på mina frågor. Det skaman väl göra om man får en replik mot sig.Är det undersökning AndersKarlsson syftar på? Är det i så fall korrekt att användaen undersökning som behandlar företag med upp till200 anställda för att kritisera ett förslag till lagändringsom gäller företag med upp till tio anställda?Sedan gällde det den påstådda omöjligheten attöverpröva. Ni skriver själva i er reservation att ar-betsgivarens rätt att helt efter eget huvud förfoga överturordningsundantagen ökar risken för diskrimine-ring, detta även om beslutet senare kan prövas enligtdiskrimineringslagstiftningen. Det finns alltså allamöjligheter att pröva sådant här enligt diskrimine-ringslagstiftningen.Intressant är också att jämställdhetsombudsman-nen liksom HTF konstaterar att det har skett en ök-ning av antalet anmälningar från gravida och föräld-ralediga, men JämO hittar ingen anmälan som kankopplas till ändringen av LAS.Anf. 41 () replik:Fru talman! Jag ska svara utgår bl.a. från utredning, detär alldeles riktigt.Matz svarar inte på min fråga hel-ler. Finns det någon skillnad mellan att jobba i ettföretag med tio eller elva anställda och hundra an-ställda. Vad är skillnaden? Varför ska man kunnaundanta någon? Och man ska inte använda sig av detarbetsrättsliga lagsystem som vi har i övrigt. Det ärhär skiljelinjen går. Varför ska man göra så? Jag vetatt inte kan svara, men jag ställer frågan ändå.Jag har svarat på den fråga som har ställt.Anf. 42 () replik:Fru talman! säger att det på soci-aldemokratiskt initiativ har tillsatts en utredning. Låt den utreda, genomlysa, ta ett samlatgrepp, styrka eventuella påståenden som kan varaoklara och komma med konstruktiva förslag.Sedan användes uttrycket att det är fråga om enmaktförskjutning. Ja, jag tror att det mycket handlarom ett slags symbolisk maktfråga som egentligen intehar den storlek som den politiska uppblåstheten hargett den.Anders tog faktiskt till lite brösttoner: Visocialdemokrater tar de svagas parti. Till skillnad frånde flesta andra, tydligen. Det tycker jag också är litemagstarkt, för nog har man väl missat där. Ta somexempel bara frågan om flexibel arbetstid som varuppe för några decennier sedan, på 70- och 80-talen.Då var Socialdemokraterna verkligen inte först ut.Eller ta kvinnors möjligheter att starta eget, där det ivissa branscher där kvinnor har särskilda fördelargenom att vara väl förberedda närmast råder yrkes-förbud. Eller ta jämställdhetslagen, som ni kämpadeså hårt emot, men som ni numera erkänner att det varrätt att den dåvarande borgerliga regeringen införde.Sedan varnar , fru talman, förnyliberala tendenser. Jag tycker att det är bra, för detvi behöver är socialliberala tendenser och inslag,därför att Socialdemokraterna väldigt ofta kör påstorföretagens villkor mot småföretagarnas intressen.När det gäller en fråga som skattelättnader är det juhögavlönade gästarbetare och miljardärer som harSocialdemokraternas särskilda ynnest, medan ensam-stående familjeförsörjare, ofta kvinnor, har Europashögsta skatter. Detta kan inte vara att ta de svagasparti.Anf. 43 () replik:Fru talman! ställde ingen fråga, hanförde fram en mängd påståenden om saker som harhänt i kammaren för sedan. Det har jagsvårt att svara på.Men det finns väl ingen anledning att ifrågasättaatt vi inte skulle ta de svagas parti. Vi gör det i denfråga vi diskuterar . Det finns många andra frå-gor, som lyfte in i den här diskussio-nen, men de behandlas inte i det betänkande vi skaprata om . Men i det här betänkandet är det up-penbart vem som tar de svagas parti.Anf. 44 () replik:Fru talman! Jag ska väl zooma in mig mer på denspetsfråga som diskuteras här, nämligen turordnings-frågan. Jag menar att den har blivit något av ett mant-ra. Det är i sak en liten fråga, men den har haft godpsykologisk betydelse för småföretagaren som pågrund av osäkerhet och ibland svårighet att följa dejuridiskt svårtolkade frågorna i arbetsrättslagstift-ningen har varit onödigt försiktig.Så har vi då fått en turordningsregel som gör detmöjligt att få disponera två platser i ett småföretag,ofta rentav motiverat av företagets överlevnadsmöj-ligheter. När talar kan det ge in-trycket att det här är det undantag som finns. Men detstora undantaget kan ju storföretag och fack göra uppom, att ska bort och ingen turordninggäller. Jag har sagt i denna kammare förut att det ärmassor av löntagare som faktiskt har känt sin van-makt då de har blivit övergivna inte bara av företagetutan också av facket. Det fanns ingen möjlighet för delöntagarna att få det överprövat.Anf. 45 () replik:Fru talman! Jag vet egentligen inte vad ElverJonsson syftar på. Om det är företagsnedläggning ärdet ju en annan sak. Då är det viktigt att man harskyddslagstiftning som ger de anställda i det företagetmöjlighet till utfasning, så att man inte bara slutarsamma dag som företaget läggs ned utan har möjlig-het att få ett nytt jobb, att man har en a-kassa att gåtill som ger osv. Det vill ni också skära ned.Vi ger alltså en trygghet när företaget lägger ned.Att sedan strukturförändringar sker i svenskt närings-liv, det har det alltid gjort och det kommer det ävenfortsättningsvis att göra. Men det gäller att de männi-skorna som drabbas av det verkligen också känner sigtrygga när den situationen uppstår.Anf. 46 ()replik:Fru talman! Turordningsreglerna har fått en väl-digt hög och fin svansföring från socialdemokratisksida. Det är förvisso en inte alltför stor fråga. Det ärlite grann som att debattera hundskatten i jämförelsemed övriga ärenden i fullmäktige. Diskussionen omden stora skatten har gått , men hund-skatten kan man diskutera i två timmar.Det finns många andra frågor som har liknandekaraktär, bl.a. de ökande löneklyftorna. Där har manfrån kommuners och landstings sida verkligen integynnat några kvinnor. Där har fortfarande kvinnornalägre löner, och klyftan vidgas. Då är inte Socialde-mokraterna lika yviga.Dessutom är visstidsanställningar och vikariatsan-ställningar för kvinnor en fråga med väldigt högtgenomslag, oavsett färg på . Vadgör Socialdemokraterna och i defrågorna?Anf. 47 () replik:Fru talman! De ökade löneklyftorna är ett be-kymmer. Jag har inte tillräcklig statistik för att kunnage besked om exakt hur det ser ut.Däremot kan jag intyga att när det gäller anställdai kommuner och landsting som är timanställda, an-ställda på vikariat och sådant ser vi i min egen kom-mun, som är socialdemokratiskt styrd, till att ändradetta nu så att alla som vill ha en tillsvidareanställ-ning ska få möjlighet till det. Det här är en processsom inte går eller , men den proces-sen är i gång. Den förekommer i många landsting ochi många s-styrda kommuner. Jag vet inte hur det är iborgerliga. Men självklart ska den som vill ha entillsvidareanställning ha rätt till det. Det andra skavara en möjlighet.Anf. 48 ()replik:Fru talman! Jag vet inte heller exakt hur det ser uti borgerligt styrda kommuner, men i min egen bor-gerligt styrda kommun, , har man sammaarbete på gång med att se till att människor får tills-vidareanställningar i kommunen. Men det har också ibåda fallen skett efter det att vi har stiftat lagar om inte ska få gå på vikariat i mer än tre år.Vi har också från sida från regeringenbeställt en översyn av om det verkligen är så att gra-vida och föräldralediga har blivit utslagna av turord-ningsreglerna. har det inte kommit bevis föratt det har blivit så, och framför allt har det intekommit några förslag från regeringens sida. Jag hop-pas att kan skynda på detta. Om detskulle vara på det sättet är det verkligen angeläget attden översynen och den lagstiftningen kommer tillstånd.Anf. 49 () replik:Fru talman! Jag kan bara instämma. Om det verk-ligen är så tycker jag också att det är angeläget att detfinns en lagstiftning som möter det.Men det vi diskuterar här, och som kanske inteMargareta parti står bakom, men som deandra borgerliga partierna säger, är att man ska för-ändra lagstiftningen så att den blir flexiblare. Med detmenar man klart att den ska bli sämre för löntagarna.Det vore intressant att få veta, men man kan egentli-gen inte ställa en fråga i sista repliken, hur den bor-gerliga regeringen ska se ut och vem det är som vin-ner i dragkampen om det.Anf. 50 CARLINGE WISBERG (v) replik:Fru talman! Jag kan konstatera att varken BjörnKaaling eller har hunnit - förmodli-gen av tidsbrist - att säga någonting om rättsläget vidföretagsnedläggelser. Jag kan också konstatera att detvi kan läsa ut av betänkandet gör väl heller inte någonmänniska direkt glad.Jag utgår från och LarsStjernkvists krav i samband med deras demonstrationi . krävde reella lagändringar.Lars krav var mer av - om jag ska försö-ka mig på ett bildspråk - en gäspning.Av den anledningen och med det lilla som är skri-vet i betänkandet vill jag fråga omhan upplever de mer spektakulära företagsnedläggel-serna som ett problem. Vilka krav på förändringsar-bete är socialdemokratin beredd att ta upp i dessafrågor?Anf. 51 () replik:Fru talman! Det är klart beklämmande med demer spektakulära företagsnedläggelser Carlinge Wis-berg nämner, dvs. när företag flyttar från en ort till enannan utan företagsekonomiska realiteter utan detfinns andra skäl. Det är svårt att bevisa. Man bör haen lagstiftning som i möjligaste mån kan förhindraden typen av verksamhet. Det måste i så fall utredashur den ska se ut.Sedan var det frågan om strukturförändringar isamhället. Det finns verksamheter som harvarit stora i vårt land men som på grund av struktur-förändringar försvinner. Det finns då ingen anledningatt försvara att de finns kvar. Då har verksamheternaslagits ut av konkurrensskäl. Då ska vi konkurreramed hjälp av en högt utbildad och duktig arbetskraft,dvs. ligga steget före.Anf. 52 CARLINGE WISBERG (v) replik:Fru talman! Strukturella förändringar har vi alltidhaft och ska vi alltid ha. Det är en nödvändig del isamhällsutvecklingen. Men vi är förmodligen överensom att händelserna i , eller Motalainte kan definieras som en strukturell förändring utanatt det handlar om helt andra saker.Jag efterlyser fortfarande någon form av stånd-punkt, synpunkt eller färdriktning från socialdemo-kratin på området. Det uppdrag regeringen har gettAMS och är att konstatera det nurådande läget - ingenting mer. Förresten ska kart-läggningen presenteras - jag förmodar att det är ettfeltryck i betänkandet, våra statliga myndigheterjobbar väl knappast - . Detblir väl antagligen . saknar jagen färdriktning från socialdemokratins sida på deområden som jag bedömer är livsavgörande försvensk arbetsmarknad.Anf. 53 () replik:Fru talman! Jag kan inte svara med mer än vad jagi stort sett redan har gjort. Strukturella förändringarkommer att ske och måste ske.Jag har för få detaljkunskaper om de företagsned-läggelser som Carlinge Wisberg hänvisar till. Men imassmediedebatten har det framstått som att det finnsandra skäl till nedläggelserna. Därför har regeringentillsatt en arbetsgrupp för att se över detta. Vi får välavvakta vad som framkommer till den 2 maj.Anf. 54 () replik:Fru talman! Debatten har belyst frågan om turord-ningsreglerna. Vi har tydligt visat att det inte finnsnågon sanningshalt i retoriken om att gravida kvinnorhar sparkats till höger och vänster på grund av ändra-de turordningsregler. Jag tror att vi därmed förhopp-ningsvis kan se att propagandakriget avstannar något.Det finns inga fakta i målet.Jag har ett förslag till och Soci-aldemokraterna: en statlig utredning. Ni harregeringsmakten, och ni har utredningsmakten. Till-sätt en statlig utredning som får granska fakta i målet.Det har ni inte gjort . Varför inte det? Titta i dennautredning på hur de småföretag som har utnyttjatdenna undantagsmöjlighet har utvecklats efteråt. blivit mer eller mindre livskraftiga när de har kun-nat behålla nyckelkompetens vid en neddragning?Tillsätt en utredning och skaffa fram fakta. Sedan kanni komma tillbaka i diskussionen.Jag tog upp den rapport som Socialdemokraterna iriksdagen har tagit fram. Vi kristdemokrater blir an-gripna i denna rapport. I mitt anförande pekade jag påtre konkreta lögner i rapporten om Kristdemokrater-nas politik. Jag hade en liten räkneövning med BjörnKaaling. anhöll om att få gå hem ochräkna på detta.Jag undrar om har hunnit räkna.Kan han de fyra räknesätten? Ett av dem är multipli-kationstabellen. En enkel räkneövning visar att påstå-endet att vi ska höja a-kasseavgiften med ärfullständigt gripet ur luften. Jag skulle vilja att An-ders å socialdemokratins vägnar ber Krist-demokraterna om ursäkt.Anf. 55 () replik:Fru talman! Jag kan svara på det första. Det finnsingen anledning att be om ursäkt.Stefan Attefall finns med i ett TT-meddelandesom jag har fått : "Attefall bekräftar att kd villhöja a-kasseavgiften, en tredjedel av totalkostnadenbör betalas av de arbetande och arbetslösa, en tredje-del av företagen och resterande av staten. "är a-kasseavgiften runt för de allraflesta. Det finns de som har i måna-den. Utan att jag själv har räknat på detta - jag litarpå dem som har tagit fram siffrorna - bör det stämmaganska väl med att a-kasseavgiften hamnar runt 300kr för de allra flesta. Det finns ingen an-ledning att be om ursäkt.Stefan Attefall sade att vi ska tillsätta en utred-ning. Men varför ska vi tillsätta en utredning omföretag med färre än tio anställda? Vi tycker att det ärfel - och det är inte bara på grundval av de gravidakvinnorna utan på grundval av att hela lagstiftningenär felaktig. Den ska mer överensstämma med denarbetsrättsliga lagstiftningen. Det finns ingen anled-ning att tillsätta någon utredning.Stefan Attefall sade i sitt tidigare inlägg att det ärfråga om halva sanningar och hela lögner och attarbetsgivare ensidigt får avgöra uppsägningar.