prot · GP09117 · 2002-05-31 00:00:00 — Kan vi bli överens omdetta, om än möjligen med något olika formuleringar,är det ett gott framsteg.Anita nämner några saker som skullekunna ingå i den typ av plan som vi har föreslagit:- hur skattesystemet skulle kunna förändras för attomfördela än mer mellan rik och fattig- hur socialförsäkringarna kan ta större hänsyn tillmänniskor med utländsk bakgrund och- hur bostadspolitiken skulle kunna förändras.Man kan ju mycket väl tänka sig att staten skullekunna ta på sig det som är ett kommunalt an-svar, nämligen att bygga bostäder. Visst kan mantänka sig att staten tar ett ökat ansvar för detta.Men när och jag nu kan ge oss in ien diskussion om hur vi skulle kunna bryta makt ochprivilegier för den vita överklassen blir min fråga:Varför är och utskottsmajoriteten ändåinte beredda att göra någonting mer än att tala omdetta i kammare? Varför inte helt enkeltgöra det som vi har föreslagit, nämligen ta fram enhandlingsplan för att bryta utanförskapet i de vitaöverklassområdena?Anf. 54 () replik:Herr talman! Jag svarade i min tidigare replik attkommunerna har en lagstadgad skyldighet attgenomföra en bostadsplanering som bl.a. ska ta hän-syn till den segregation som förekommer ute i kom-munerna. Jag tycker att vi med detta har möjliggjortatt denna diskussion kan föras på rätt plan, nämligenute i kommunerna.Vad gäller frågan om makt vill jag peka på atthela skrivelsen är genomsyrad av att vi måste inriktaoss på att ge individerna makten över sina egna liv.Det handlar om att man ska ha rätt till en bra utbild-ning och om att man ska ha ett arbete. Den allra bästavägen att skapa förutsättningar för att organisera sinprivata tillvaro är att ha ett arbete. Därför tycker jagatt det som vi från Socialdemokraterna hävdar i integ-rationspolitiken mycket väl kan stämma överens meddet som ger uttryck för, nämligen bör ges makt över sitt liv.Anf. 55 () replik:Herr talman! försöker delvis ställasig i opposition som hon läser innantill iskrivelsens listor över saker och ting som inte ärriktigt bra eller t.o.m. verkligt dåliga. också till att det finns ett antal lösningar pådetta. Det är dock fråga om lösningar som vi i åratalhar hört beskrivas i ord. och jag har årefter år bl.a. i samband med budgetbehandlingarnadebatterat skrivningar i regeringens budgetproposi-tion om att målen på det här politikområdet inte haruppnåtts. Så är det fortfarande.Socialdemokraterna har ett extremt tungt ansvarför att ha befäst det här utanförskapet. Det gäller bådepå riksnivå och på lokal nivå. Jag förde för ett parveckor sedan en radiodebatt i direktsändning medGöran , socialdemokratiskt kommunalråd iGöteborg, där denne argumenterade på ett sätt somskulle vara värdigt le Pen, nämligen att problemet istadsdelen skulle utgöras av att det kommitför många invandrare dit.Det finns både centralt och lokalt alldeles förmycket av den här typen av argumentation, där manförsöker ställa sig lite utanför och inte tar ansvar förde problem som faktiskt den egna politiken har letttill i många förortsområden. Där finns ett utanför-skap, en boendesegregation och en påtvingad arbets-löshet.Vi får vidare fortfarande inte några besked, AnitaJönsson, i frågan om ni är beredda att göra någontingåt det här och verkligen ta tag i de problem som dethär gäller.Anf. 56 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är bra att man ärotålig och vill mycket i det politiska uppdraget efter-som det är det som driver framåt. Men jag blir väldigtfundersam när det väldigt ofta anförs att vi inte görnågonting.Jag funderade inför mitt anförande över att försö-ka göra en lista över ett antal åtgärder som pågår ellerär på gång och som på ett mycket bra sätt kommer attleda oss framåt. Som vi hört finns det ingen sådanlista.Att säga att det inte görs någonting tycker jagfaktiskt är att inte hålla sig till verkligheten. Om mangår in på varje politikområde och förtecknar vilkaåtgärder som där vidtas för att öka integrationen, trorjag att man finner att det inte skulle räcka med varesig en eller två sidor, utan det skulle bli en lång lista.Det pågår framför allt väldigt mycket ute i kom-muner och i frivilligorganisationer, där man vill varamed i arbetet på att få alla människor delaktiga i detsvenska samhället. Det viktiga när man ska förändranågonting är att man är säker på vad som egentligengör att människor stängs ute. Vilka strukturer är detfråga om? Något som har väldigt svårtatt diskutera i den allmänna debatten är hur arbetsgi-varna i sin roll utestänger genom diskriminering. Manvärderar inte de människor som har kommit till Sve-rige från ett annat land trots att de har den utbildningsom krävs för de arbetsuppgifter som det gäller.Anf. 57 () replik:Herr talman! Det görs en massa saker, säger , men vi får inte höra så mycket om vad somgörs och som ger verkligt konkreta resultat. nämnde att hon absolut inte ville ha valfriheti form av en sfi-check, en kompetensutvecklingspenge.d., något som både vi och hartagit upp.Anita ! De människor som får en chans attvälja får faktiskt en makt över sina liv. andra socialdemokrater brukar säga - och AnitaJönsson sade det också - att vissa inte kommeratt kunna välja eftersom de inte har kunskap om detsvenska samhället. Nej, men då blir det väl så att detstora flertalet kommer att kunna välja och ett fåtalkommer att drabbas av precis samma svårigheter somi dag. I värsta fall, , blir det lika dåligtsom för det lilla fåtal som inte klarar att väljasjälva, medan resten får makt över sina liv.Är inte detta en väg som vi ska gå? Vi låter alla fåmakt över sina liv t.ex. när det gäller svenskundervis-ningen eller vidareutbildning inom det egna kompe-tensområdet i yrkeslivet. Vi måste väl flytta beslutan-derätten från och mig och i stället låtamänniskorna själva bestämma.Anf. 58 () replik:Herr talman! I har man lagt ut en stordel av sfi-utbildningen på privata företag. När manundersökte vilken kvalitet dessa hade kom det framväldigt nedslående uppgifter. För mig är det vikti-gaste att det är kvalitet på den undervisning som demänniskor som behöver sfi får. Det åstadkommer vigenom att se sfi i ett helhetsperspektiv somvi ser till att sfi-lärarna kan fortbilda sig. Vi ska se tillatt kursplanerna får en sådan utformning att den en-skilde elevens förutsättningar bättre tas till vara. Detär så jag tycker att vi ska möta de brister vi ser i sfi.Vi ska öka kvaliteten i själva utbildningen.När det gäller vad som görs på de olika politikom-rådena är det första och allra viktigaste att vi har enbra ekonomisk politik och en tillväxt som möjliggöratt alltfler människor får arbete. Det andra är att vihar en lagstiftning som vi följer. Den skavara en spjutspets så att människor inte ska bli dis-kriminerade. Vi ska ha en lagstiftning som är så starkatt den ska motverka diskriminering.Om vi tittar på utbildningsområdet i övrigt görhögskolan nu stora insatser för att öppna sina dörrar.Man satsar nästan en hel miljard för att möjliggöra attutbildningen ska möta eleverna, studenterna, på dennivå där de befinner sig. Det handlar också om att fåin fler med bakgrund från ett annat land.Anf. 59 () replik:Herr talman! Jag har några funderingar och någrafrågor till . Det nämns i betänkandet attutskottet anser att svenskundervisning inte är begrän-sad till tiden för handläggning i första instans. Jag villi dag ställa en konkret fråga till omsituationen för dem som berörs av verksställighets-hinder.Det gäller dem som har fått sin ansökan prövadäven i andra instans, dem som inte är gömda, mensom befinner sig här. De finns på förläggningar. Mende får inte gå i skolan, och de får inte arbeta. Minkonkreta fråga till om den grupp somhar verkställighetshinder är: Kommer de i fortsätt-ningen att kunna delta i svenskundervisningen påförläggningarna?Jag har en fundering om att sysselsättningen harökat och arbetslösheten har minskat. Kan man inteändra på det så att det ska vara ett arbete och inte baraen sysselsättning? Det är många siffror som talar omatt många har kommit in i en viss sysselsättningsgrad,osv. Jag tror att man måste byta sysselsättning mot ettriktigt arbete.Jag har också en fundering om valarbetet hos detta år och att man inte har kunnatlyfta fram det. Jag beklagar att man inte har gjort mer.Tanken finns där, och partierna har fått pengar. Mendet ska finnas en opartisk vägledning från Integra-tionsverket.Jag vill också lyfta fram invandrarkvinnors situa-tion och just de unga kvinnornas. Väldigt mycketgörs hos kvinnojourer osv. Men de mindre gruppersom vill hjälpa varandra har väldigt svårt att få ta delav hjälpen.Anf. 60 () replik:Herr talman! När det gäller hur mottagningssys-temet ska se ut är det väldigt viktigt att vi har kun-skap om hur vi på bästa sätt kan genomföra de åtgär-der som syftar till att vi får en god integration. Denutredning som sitter och jobbar med frågorna haratt se över hela mottagningsprocessen. Det gäller frånden människor kommer in i systemet,när de går vidare, om de får uppehållstillstånd ochkommer in i det mottagningssystemet och under tidenframöver. Jag förutsätter att man under det arbetetockså kommer att belysa dessa frågor för att lösa detpå bästa sätt för den enskilde individen.Sedan till frågan om på vilket sätt vi ska nå in-vandrare med information om valet och ge kunskap.Det finns för partierna att dispone-ra. De ska framför allt användas för åtgärder som ärriktade för att nå dessa grupper. Dessutom kommermaterial med information om själva valet att utkom-ma på ett antal språk. Det är en annan myndighet somhar ansvaret för det.När det gäller enskilda organisationers sätt att ar-beta har man alltid möjlighet att söka projektbidragfrån . Men eftersom inte har en så stor kassa med medel förden här verksamhet ska sådana ansökningar konkur-rera med ansökningar för andra projekt. Jag kan för-stå att man från enskilda organisationer ibland kankänna en besvikelse.Anf. 61 () replik:Herr talman! Det är just det som är problemet. Demindre grupper som inte tillhör de stora föreningarnakan inte utnyttja projektpengarna. Jag vet att det ärmindre medel avsatta för detta ändamål. Det är be-klagligt att man inte avsätter mer pengar under ettvalår.Jag vill säga något mer om mottagningen avasylsökande. Även om det nu finns en utredning ärdet väldigt viktigt att lösa problemen för dem somfinns här och har fått ett beslut av Utlänningsnämn-den att de inte får stanna. har inte kunnatskicka tillbaka dem till sina hemländer.Det gäller t.ex. gruppen statslösa palestinier somhar varit här . De har varit här i minst ett årefter det att sista beslutet fattades hos . Jag tycker att man skulle kunna ge beske-det att man ska tillgodose deras behov åtminstoneunder utredningstiden. Det handlar omintegration från dag ett, som vi har talat om i dag.En annan bra grej som är på gång är undervisningi modersmålet. Jag hoppas att det så småningomkommer ett förslag. Själv vet jag att den bästa integ-rationen kommer genom modersmålet. Vi ser i dagbrister i relationen mellan ungdomar och deras föräld-rar. Ungdomarna har ingen kontakt med modersmå-let.Jag är glad att man kan diskutera den här frågan.Jag vill skicka en hälsning till utredningen och demsom jobbar med detta. Jag hoppas att man kan börjajobba med modersmålsundervisning redan i förskole-åldern. Det är mycket viktiga år.Anf. 62 () replik:Herr talman! Jag vill bara instämma i det sistaMagda sade. Det är väldigt viktigt att barnenredan när de går på förskolan får möjlighet till mo-dersmålsundervisning. I de storstadssatsningar somnu görs kan vi se att en del av resurserna används justför att stärka inte bara det svenska språket utan ävenmodersmålet. Det har visat sig i rapportatt detta är en av de bästa insatserna för att möjliggöraför barnen att ta till sig kunskapen på bästa sätt. Jagförutsätter när regeringen återkommer med anledningav att vi får se en positiv bedöm-ning av modersmålet.Anf. 63 () replik:Herr talman! Jag vill först precisera en sak. Sfi harinte privatiserats i . är inte privat,och studieförbunden är inte privata. Det som har hänti är att man har lagt ut det på anbud. Hurman har handlat med detta osv. är en annan fråga.Men det är inte fråga om privatisering.Jag måste erkänna att jag är direkt förbryllad överreaktionen från talarstolen. Jag vet att Socialdemo-kraterna har en annorlunda grundläggande ideologiskinställning än den klasskampsromantik som här väd-ras av . Min ideologiska skolning haralltid visat mig att socialdemokratin väljer reformensväg och inte de våldsamma motsättningarnas väg.Därför är jag otroligt förvånad över att höra AnitaJönsson hålla med som vill röka utöverklassen från . Jag vill påminna AnitaJönsson om att FN:s deklaration om mänskliga rättig-heter innehåller en mycket viktig artikel om privatägande som betraktas som en grundläggande mänsk-lig rättighet och som utesluter den sorts byråkratiskrevolution som här med entusiasmföreslår.Anf. 64 () replik:Herr talman! Jag noterar att mitt lilla inlägg gaven tolkning av vad jag sade som jag inte gjorde. Jagtalade faktiskt om reformens väg. Jag talade omskattesystemet, om socialförsäkringar och om bo-stadsförsörjningsprogram som en väg att nå målet -makten. Jag talade om makten över sitt eget liv ochtalade då om arbete.Vidare sade jag att också jag kan se bekymmer iatt områden sluter sig så som sker i några av de om-råden som nämnde. Där vågar man inteöppna sig och möta nya människor. Men genom bo-stadspolitiken kan man faktiskt förstärka den härslutenheten. Därför tycker jag att det är viktigt att sebostadspolitiken som ett sätt att minska segregationenjust genom de bostadsförsörjningsprogram där hän-syn ska tas till segregationen. För mig ligger dettaväldigt långt från den tolkning som uttryck för.Anf. 65 () replik:Herr talman! Vi diskuterade här rasismen. Jag villpåminna om att man genom det som hänt i Frankrikeen gång till visar hur lätt det är att gå från klasshat tillrashat.All hatpolitik är destruktiv och ett hot mot demo-kratin. Det måste vi gång på gång på gång klart ochtydligt påminna om. Att tala om att röka ut överklas-sen från är att hålla på med hatpolitik.Sedan vill jag gå vidare och säga följande. tycker att studiecheckar och omställ-ningspeng inte behövs därför att människorna är försvaga för att använda sig av sådana möjligheter. Minerfarenhet av praktiskt arbete med arbetslösaakademiker från andra länder visar att de inte alls ärför svaga, men behandlas de som små barn.Därför vill vi ge dem ett vapen.När en människa väljer kurs påverkar den männi-skan skolan eller högskolan. Och när en arbetslös harmöjlighet att gå ut från arbetsförmedlingen för attaldrig mer komma tillbaka dit därför att man på ettgrymt och omänskligt sätt har behandlat honom ellerhenne har den här människan - om han eller hon harmöjlighet att gå till andra, t.ex. till en invandrarorga-nisation, för att lösa sina problem - makt att påverkaett system som inte längre fungerar.Jag ska upprepa vad jag har sagt i en interpella-tionsdebatt med statsrådet : Vi politikerär inte övermänskliga makter som ska ge makt åtmänniskorna. Men vi måste se till att öppna vägen förmänniskorna så att de själva kan ta makten över sinvardag.Det är vad vi gör med sådana redskap som om-ställningspengen och studiechecken.Anf. 66 () replik:Herr talman! Om jag inte missminner mig taladejag inte om att någon var svag, utan jag sade att mankanske inte har någon större kunskap om det svenskasamhället. Ska jag göra ett val ska jag, för att det skabli det bästa valet utifrån mig som individ, känna tillalla möjligheter som jag har att välja.Vad jag tycker är det viktiga när arbetsmarknads-politiken ska utformas eller när det gäller skolpoliti-ken är att jag möts utifrån de behov som jag just dåhar och att det finns en hög kvalitet och kompetenshos de människor som ska hjälpa mig på vägen in idet svenska samhället. Det är detta som är det cent-rala och det som man ska satsa på.Jag ska veta att vilken skola jag än väljer skaskolan ha så hög kvalitet att jag vet att mina barn fården goda utbildning som jag kan förvänta mig att allaska få i det svenska samhället. Det är alltså kvalitetensom är det viktigaste för oss att arbeta med. Arbets-marknadspolitiken - så som denna är utformadmed ett helhetsansvar och med en helhetssyn - tyckerjag därför är det bästa sättet för de människor som avolika anledningar behöver ett stöd för att komma inpå arbetsmarknaden.Anf. 67 ():Herr talman! Jag vill tacka socialförsäkringsut-skottet för dess seriösa behandling av min motionSf260 som handlar om döva asylsökande. Utskottethar begärt in yttrande från och harockså kallat till sig representanter från och på sätt skaffat sig ett bra be-slutsunderlag.I formell mening har min motion inte vunnit bi-fall, men den har - som man uttryckte det förr - fåttavslag med krans. Utskottsmajoriteten har valt attagera på ett sådant sätt att mitt förslag sannolikt blirverklighet, och det är ju det som är det viktiga, inteformaliteterna.Herr talman! Från rättssäkerhetssynpunkt är deten självklarhet för oss alla att asylsökande ska gesmöjlighet att lägga fram sina skäl på sitt hemspråk.Det måste vara rimligt att även döva omfattas avsamma rättssäkerhet.Barndomsdövas hemspråk är oftast teckenspråket.Många tror att detta språk är internationellt, att sam-ma tecken används i alla länder. Så är inte fallet.Migrationsverkets yttrande till utskottet andasvälvilja, men också okunskap. Detta hängernaturligtvis samman med att det i samhället i stortråder stor kunskapsbrist när det gäller de dövas speci-ella behov och livsbetingelser. Situationen blir hellerinte enklare av att också andra språk och kulturermåste vägas in.I min motion föreslår jag att den lilla gruppen dö-va asylsökande ska tas emot på en förläggning i lan-det. På så sätt kan resurser, kunskaper och kontaktnätbyggas upp och koncentreras. Rimligen skulle dettaöka kvaliteten på mottagandet av denna grupp.Min motion och ett par andra motioner, som ocksåde berör de dövas situation, föreslås av utskottet bliöverlämnade till nu pågående utredning om motta-gande och introduktion av flyktingar. Jag ser framemot att få ta del av det betänkandet. Utskottets starkaskrivning måste rimligen leda till en förbättrad situa-tion för en mycket utsatt grupp människor.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )4 § Tillämpning av EG-förordningen omgränsöverskridande betalningar i euroFöredrogsfinansutskottets betänkande 2001/02:FiU24Tillämpning av EG-förordningen om gränsöverskri-dande betalningar i euro (prop. 2001/02:168).Anf. 68 ():Herr talman, ledamöter och åhörare! Jag vill börjamed att yrka bifall till reservationen i betänkandet.I dagens förslag om gränsöverskridande betal-ningar i euro föreligger en mycket ovanlig möjlighettill utvidgning av tillämpningsområdet för ett EG-direktiv. Utöver att den nya lagen omfattas av euro-betalningar, överlåts till enskilda medlemsstater attnationellt besluta om den egna valutan också skaomfattas av detta direktiv.Således kan besluta om att låta densvenska kronan också omfattas av tillämpningen,liksom om den danska kronan och Englandom det brittiska pundet. Det föreligger alltså ett slagsoptionsrätt till detta.Om vi beslutar om att den svenska kronan skaomfattas av förordningen ska detta meddelas kom-missionen, som sedan ska offentliggöra meddelandeti . Denna utvidgning får efter offentliggörandet.Med detta följer att gränsöverskridande betalning-ar i svenska kronor inte får kosta mer inom EU äninhemska transaktioner. Vad kan detta få för konsek-venser för exempelvis kortbetalningar och uttag frånuttagsautomater? Vad kan komma att ske på densvenska betalmarknaden?Svaren på dessa frågor, herr talman, är att det vetingen, eftersom regeringen avstått från att genomföranågon som helst konsekvensanalys.Riksbanken, som var en av remissinstanserna,skriver: "En sådan prisreglering skulle påverka aktö-rernas beteende och sannolikt minska bankernas in-tresse för att aktivt konkurrera via priset på hemma-marknaden utan att konkurrensen på gränsöverskri-dande betalningar i kronor ökade." Och Finansin-spektionen skriver: "Eftersom det i promemoriansaknas en konsekvensanalys är det enligt Finansin-spektionens mening svårt att göra en uttömmandebedömning av de ekonomiska effekterna av lagför-slaget och vilka strukturella förändringar förslagetkan komma att medföra. "pekar på troliga konkur-rensnackdelar för bankerna som rimligen kommer attpåverka enskilda kunder och konsumenter, eftersomeffektiva gränsöverskridande betalningar kräver vo-lymer som inte kan uppnås med den svenska kronan.Bankernas korttjänster kan komma att förändras dåkostnaderna kvarstår men intäktsbortfall är att för-vänta.Att reducera möjligheterna till kostnadstäckningför exempelvis automatuttag utanför skullekunna innebära att många svenska aktörer hänvisastill att erbjuda endast nationella bankkort.Herr talman! Med dagens förslag till beslut kom-mer inte att disponera frågan om hur förord-ningen ska tillämpas på svenska kronor, utan det blirytterst som har att avgöra detta ochtolka förordningens tillämpning.Den nu angivna tolkningen innebär att företag ochmedborgare i andra EU-länder torde kunna åberopaförordningen och det svenska beslutet för att hävdaatt avgifterna för deras transaktioner i svenska kronor,i och utanför , ska omfattas av förordningen.Detta kan komma att få konsekvenser på den inhems-ka betalmarknaden. Tolkningen avgörs av och vi som lagstiftare kommer i realiteten attsakna möjligheter att bidra till klarlägganden.Lagrådet menar därför i sitt yttrande till finansut-skottet att man måste fråga sig om frivilligtska utvidga tillämpningen av en förordning där bety-dande svårigheter kan förväntas komma att uppstå vidtillämpningen både för dem som ska rätta sig efterbestämmelserna och för dem som ska övervaka dem.Frågan måste besvaras med ett nej just för att enkonsekvensanalys saknas.Herr talman! Jag vill fråga och hur man med säkerhetvet att inga negativa konsekvenser uppstår på densvenska betalmarknaden för konsumenten? Kommervi att betala mer för kortuttag här hemma, eller kom-mer våra betalkort att gälla nationellt framöver ochdärmed inte kunna användas för uttag utomlands?Varför vill inte och Socialdemo-kraterna vänta på en konsekvensanalys? Vore det intebättre att bereda vägen för ett snabbt och snart beslutom inträde i EMU för att öka den svenska integratio-nen i EU?Att med ett lagförslag rörande gränsöverskridandebetalningar ensidigt och försöka likställa Sve-rige med länder som deltar i valutaunionen är fel sättatt närma till EMU.Därför, herr talman, yrkar jag återigen bifall tillreservationen om att en konsekvensanalys måstegenomföras innan den svenska kronan tillåts omfattasav förordningen.Anf. 69 ():Herr talman! Med den lag som vi nu diskuterarblir det lättare och billigare att föra pengar mellanEU-länder, antingen det handlar om bankomatuttagunder semesterresan eller om affärer mellan två små-företagare i olika EU-länder.Lagen bygger på en EU-förordning som säger attde avgifter som banker och andra institut tar ut förgränsöverskridande betalningar ska vara samma somde avgifter som tas ut för motsvarande betalningarinom ett och samma land. Det innebär att avgiften föratt t.ex. föra pengar mellan banker inom EU ska varasamma som avgiften mellan banker i genomförde enundersökning av bankers uttag av avgifter för gräns-överskridande betalningar. Det visade sig att över-föringar är dyra jämfört med inhemska transaktioner.För 1 480 överföringar om vardera somgjordes inom unionen var medelavgiften drygt 24euro. Medelavgiften som togs ut av svenska bankerför att sända till andra medlemsstater upp-gick till mer än . Det innebär att runt en fjär-dedel av pengarna försvinner i avgifter när de försmellan medlemsländerna.Ett annat exempel är avgiften för bankomatuttag.Vi svenskar betalar i vanliga fall ingenting för ban-komatuttag i , som vi betalar för samma uttag utomlands. Det är två viktigaexempel på avgifter som är för höga för gränsöver-skridande betalningar.Lagen föreslås träda i kraft . Dåska förordningen tillämpas på elektroniska transak-tioner, dvs.