prot · GP0978 · 2002-03-07 00:00:00 — Det kan man inom ramarna förstrukturfonderna få extra hjälp med.Det är självklart viktigt att de verksamheter somvi stöttar inom EU, också verksamheter i socialt sva-ga regioner, är moderna anläggningar, så att vi intebara ställer krav på att de ska leda till regional ut-veckling och att de ska skapa arbetstillfällen. De skaockså leva i ett större sammanhang och leva upp tillvåra miljömål.Anf. 55 ():Fru talman! Min följdfråga är: I vilken mån kanman garantera att HA-oljorna tas bort?Det har såvitt jag kan förstå varit oerhört svårt förfabriken i att i början ens få införa försök atttillverka däcken utan de här cancerframkallande ol-jorna. Det borde egentligen vara en självklarhet vidall tillverkning . Trots det är denna fabrik denenda som har denna typ av tillverkning, och ändå ärdet den man lägger ned.Jag är oerhört orolig för att det här är signaler somvisar att EU kan acceptera att man får lägga ned entillverkning där man har gjort miljösatsningar ochbyta till något annat som är sämre. På så sätt läggerman locket på när det gäller miljöutvecklingen.Anf. 56 Statsrådet ():Fru talman! Tyvärr är inte det första ex-emplet vi kan se i och i andra länder på lägger ned en miljövänlig verksamhet. Det är fråga för oss som politiker att fundera över hurman kan påverka den strukturförändring som alltidmåste ske i alla näringar och i alla länder så att denockså leder till en mer miljövänlig utveckling. Vi harförsökt göra det via strukturfondsmedlen.Men jag är tyvärr inte rätt person att svara exakt idetalj på hur den nya tillverkningen i ska gåtill. Jag kan strukturfondsfördelningen och de socialaaspekterna på den. Jag är också insatt i de skattereglersom nu gäller för . Men tyvärr behärskar jaginte alla nivåer när det gäller produktionen av däck.Jag får be att återkomma medsin fråga till miljöministern.Innehållna statsbidragAnf. 57 (m):Fru talman! Jag har en fråga till utbildningsmi-nister . Det är en fråga som är av prin-cipiell art eftersom vi här inte diskuterar enskildaärenden eller personer.Frågan är om det kan vara rimligt att en myndig-het, i detta fall , kan hålla inne statsbidragtre medan man kommer överens om hurman ska räkna antalet elever i en skola. Det innebäralltså att en skola kan få läggas ned med omedelbarverkan medan man håller på att utreda.Min fråga är bara av principiell karaktär: Anserutbildningsministern att det är rimligt att det ska ta sålång tid att utreda om skolan ska få behålla statsbi-draget eller eventuellt återbetala det så att man även-tyrar skolans existens?Anf. 58 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag tackar för att jag fick en fråga.Tyvärr är det en fråga av den art som väldigtmycket handlar om ett enskilt fall. Det är naturligtvisomöjligt för mig och regeringen att veta hur Skolver-ket och den aktuella skolan kommunicerar i just dettafall.Vänd gärna frågan till en mer principiell fråge-ställning om myndigheters sätt att arbeta! Då är minuppfattning att de ska arbeta snabbt och effektivt samtmed medborgarnas bästa för ögonen. Det utgår jagfrån att gör.Anf. 59 TALANNEN (s):Jag utgår från att re-dan i den första frågan bara avsåg att ge ett exempelsom skulle illustrera en princip.Anf. 60 (m):Fru talman! Jag hoppas att det framgickatt jag påpekade att vi här inte diskuterar enskildaärenden eller personer. Det handlar om precis det somutbildningsministern säger, nämligen myndigheterssätt att arbeta och vara effektiva och därmed interiskera att elever som tar studielån och annat på någotsätt blir ställda utanför det som man kanske har settfram emot och som man tagit risker för. Det är heltenkelt det min fråga handlar om.Jag tackar för det svar jag fick och hoppas att detockså går fram till att man har kravet påsig att arbeta effektivt så att man inte på något sättsätter elever och skola på bar backe.Anf. 61 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag utgår från att som ären mycket central statlig myndighet jobbar på ett brasätt. Det är också den uppfattning jag har om Skol-verket.Sedan utgår jag också från att om man startar enskola har man ordning och reda på sina papper ochsin verksamhet så att man inte, om det skulle kunnaske, riskerar att lura in elever innan allting är klart.Båda de här delarna måste fungera.När det gäller specifika fall är det omöjligt förmig att säga vilken situation som gäller.Den statliga verksstrukturenAnf. 62 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till , vars plats här i kammaren, 304, jag för övrigtlånar.De regionala klyftorna växer i liksom imånga andra länder, därmed också de sociala spän-ningarna. , för att ta ett exempel, växermed ungefär en medelkommuns storlek . Ettsätt att bromsa tillväxten i skulle kunnavara att se över den statliga verksstrukturen.Av 107 statliga verk och myndigheter tillkomnaunder har eller, för att varaexakt, 79 stycken hamnat i . Är det enrimlig utveckling?Anf. 63 Statsrådet ():Fru talman! Jag har tidigare i denna kammare haften debatt om statens ansvar att vara synlig och tydligruntom i hela vårt land, dels för att markera vikten avhela landet, dels för att ibland komplettera det lokalaoch regionala näringsliv som finns.Jag har också sagt att vi då och då är för snälla iden bedömning som vi gör när vi tar emot en utred-ning och utredningen har landat i ett förslag att bildaen ny myndighet. har den person som har utrettfrågan kommit fram till att myndigheten bör finnas iett storstadsområde så att den har närhet till andramyndigheter och andra verk.Regeringen, precis som , följer ofta ut-redningarnas förslag. Det har uppenbarligen lett tillsnedvridningen. är vi medvetna om den. Senast,när vi behandlade den regionalpolitiska propositioneninnan jul, påpekade vikten av att vi varjegång blir tuffare när det handlar om att starta nyamyndigheter utanför våra storstäder. Det budskapethar regeringen självklart tagit till sig.Anf. 64 ():Fru talman! Tack för svaret. Jag hörde UlricaMessing på Radio för någon vecka sedansäga ungefär så här på ungefär motsvarande fråga,nämligen att i sig var alldeles för snäll närman gjorde sin avleverans av utredningar. Jag är inteså säker på att det är sak att prioritera varverk och myndigheter ska ligga. Det skulle helt enkeltbli ett geografiskt kattrakande, där de svaga regioner-na alltid skulle förlora till förmån för de regioner medfler mandat. Därför är min maning till regeringen attgöra en bättre prövning i regeringen och se till atthela får leva. Många av verken och myndig-heterna passar mycket bättre ute i landet - oavsett omdet är norr, väster eller söder - än i Stockholm.Anf. 65 Statsrådet ():Fru talman! Jag hörde inte själv den intervju somsedan sändes i radion. Men om de tog med allt det jagsade när intervjun bandades framgick det att jag gjor-de klart att alla statsråd har på sina ansvarsområdenen skyldighet att pröva att den verksamhet de ansva-rar för ligger på bästa stället. De myndigheter jagansvarar för utifrån mina politikområden ligger allautanför . Visst finns det en möj-lighet för regeringen - vilket jag svarade tidigare påKenth fråga - men också för attbli duktigare på att se värdet av att det offentligaSverige är representerat i hela . Det kan varasymbolik, men det är oerhört viktigt för människor attinte uppleva att det offentliga drar sig tillbakaoch att delar av landet dräneras på statliga myndig-heter och verk. Det är inte vår ambition, och vi hartagit till oss de synpunkter som uttalade närden regionalpolitiska propositionen behandlades.Diplomatisk besökspraxisAnf. 66 ():Fru talman! Jag noterade vad vice statsministernsade beträffande besök av president i Sveri-ge. Är det inte dags att , och EU, ändrar praxisså att det faktiskt blir möjligt för demokratiskt valdapolitiker att besöka ? Det bör vara möjligtinom ramen för den ett-Kina-politik som det råderenighet om i att vi ska driva. Det kan interåda någon tveksamhet om att låta demokra-tiskt valda president göra ett privat besök i . 67 Vice statsminister ():Fru talman! Man kan konstatera att det har sketten utveckling på området så att representanter förSverige på ganska hög myndighetsnivå, även somrepresentanter för regeringen, har besökt , ochvi har tagit emot besökare. Men, vi har gemensamtmed de andra EU-länderna satt en gräns vid denhögsta statsledningen, dvs. president, vice president,statsminister, utrikesminister och försvarsminister.Det är en gemensam praxis.Jag tror att vi kommer att kunna ha mer avspändarelationer också vad gäller besök av taiwanesiskaministrar i , men vi får gå lite stegvis i frågan.Det viktigaste är att vi inte försvårar det arbete somändå pågår mellan och att försöka när-ma sig varandra.Anf. 68 ():Fru talman! Jag noterade tonen i svaret, vilket jaguppskattar. Det var fel av vice statsministern att sägaatt det var en provokation att inbjuda presidenten attkomma hit.Är det inte nu dags att ta det sista steget? Det ären något egenartad situation där vi inom EU ska be-driva "smarta" sanktioner, t.ex. mot , för attförhindra att de som begår grova brott i diktaturer skakunna resa. Men att en demokratiskt vald president iett land som har genomgått en enorm demokratiskutveckling - vilken vi alla prisar - inte ska ha rätt attröra sig fritt ger en konstig världsordning om vi skaförsvara fria och öppna samhällen. Det får dessabakvända konsekvenser.Är det inte dags att ta steget nu?Anf. 69 Vice statsminister ():Fru talman! nämnde själv be-greppet ett-Kina-politik. I det ligger att vi har dediplomatiska relationerna med ochPeking - inte med och . Detta skiljersig helt och hållet mot fallet . Det går inteatt jämföra.Däremot finns det andra sätt för oss att tydliggöraatt vi uppskattar den demokratiska utvecklingen iTaiwan. Om vi låter bli provokationerna och förmycket symbolhandlingar i detta kan vi ta steg somgör att vi kommer nära den taiwanesiska politiskaledningen.Nationellt stöd till olympiska spelAnf. 70 ():Fru talman! Jag har en fråga som knyter an till detmin länskamrat tog upp tidigare,nämligen de regionala klyftorna.På 60-talet skrev regeringen propositioner därman öppet förordade en stark befolkningsomflyttning.Jag utgår från att den politiken är lämnad bakom oss.Jag ser gärna att statsrådet bekräftardetta. ser vi framåt. Det regionalpolitiska besluteti vintras var ett steg.Min fråga har anknytning till regional utveckling,till idrott, friskvård, turism och mycket annat. Ärregeringen beredd att ställa upp med ett nationelltstöd om idrottsrörelsen regionalt i och Här-jedalen och nationellt samlar sig till en ny ansökanom att få arrangera ett olympiskt spel i ? Ös-tersund har gjort detta tidigare och fåtthögsta betyg - men fallit, bl.a. på grund av det systemsom har tillämpats för att utse värdland med hjälp avmutor och annat. var ett exempel pådetta.Med den nye IOK-presidenten har man lämnatdetta bakom sig. Förhoppningsvis är det mer av rentspel med de verkliga förutsättningar ett land har. Detfinns starka krafter som verkar för detta. Vi i Center-partiet har sagt att vi också vill medverka. Är reger-ingen beredd att medverka till ett nationellt stöd fören sådan tanke?Anf. 71 Statsrådet ():Fru talman! Som idrottsminister har jag haft för-månen - det är verkligen en förmån - att få vara när-varande vid två . Det första var i Syd-ney, och det andra var i för bara enkort tid sedan.Jag erkänner gärna att jag är förälskad i de spelen.Det är en fantastisk upplevelse att möta 38 000 frivil-ligarbetare, som i , som tar semesterfrån jobbet för att kunna vara värdar för världensstörsta evenemang. Det är klart att alla länder som fården äran också får oerhört mycket goodwill. Härsamlas också all världens medier.Det skulle vara en upplevelse att fåkandidera, men jag tror att det förutsätter tre saker.Det ligger också lite längre fram i tiden. Den första äratt IOK själv rensar villkoren och reglerna för denkandideringsprocess som gäller. Det är oaccep-tabelt för ett land som att ens fundera på attkandidera om vi inte kan vara säkra på att själva kan-dideringen är fri från mutor och misstankar om eko-nomiska brott.Den andra är att IOK och resten av den internatio-nella idrottsrörelsen fortsätter att arbeta aktivt motdopning, så att spelen inte bara blir förknippade medfusk och mygel.Den tredje är att det finns ett brett folkligt stöd iSverige. Ett kostar oerhört mycket pengar.Anf. 72 ():Fru talman! Att det svenska folket har ett stort ochgenuint idrottsligt intresse har vi fått bevisat. Senastvar det när 30 000 människor gick ut föratt titta på skidåkning runt . Det var en fantas-tiskt fin uppvisning i skidåkning när den går rätt till.Jag väljer att tolka statsrådets svar positivt. Jaghåller med statsrådet att det skulle skapa mycketgoodwill om vi kunde rensa bort mutor, dopning ochannat. Vi kan se på andra sidan gränsen mot Norgevilken enorm positiv regional effekt det fick i helaGudbrandsdalen när fick äran att arran-gera spelen . Vi vet också att satsningen iLillehammer - svenska folket sörjde att det inte blevså mycket medaljer i - skapade enenorm bredd i idrotten i som fortfarande hareffekter.Jag väljer att tolka svar positivt, och jaglovar att kommer att backa upp detta tillfullo om också regeringen gör det.Anf. 73 Statsrådet ():Fru talman! En utgångspunkt är också att svenskidrottsrörelse är överens om att en kandidatur skullevara rimlig och rolig. Jag tror inte att svensk idrotts-rörelse är helt överens om det. Det är ett förstasteg att det finns en gemensam uppslutning frånRiksidrottsförbundet och Olympiska Kom-mitté att kämpa mot samma mål. Utgångspunkten skavara samma plats.Jag tror att detta kräver mycket eftertänksamhet.Trots att spelen i gick till historien som debästa någonsin, kan vi se att det finns en spöklikstämning över de anläggningar som finns kvar. Delarav det som var rivs. I fannsfördelen att inte en enda ny anläggning behövde byg-gas.Vi är måna om att det som byggs upp för ettolympiskt spel också ska ha en sådan funktion att detblir något slags effekt efteråt. Ingen av oss vill ha enspökstad - i eller någon annanstans.UtbildningsplatserAnf. 74 ():Fru talman! Jag har en fråga till utbildningsmi-nister har lite varstans i landet högskoleplatser sominte tas i anspråk på det sätt som kanske var tänkt frånbörjan. I går hörde vi på radio att man tar in kinesiskastudenter till . Jag har egentligeningenting emot det, men jag är mycket bekymradöver att vi har för få platser för utbildningar inomvårdyrkena. Jag tänker främst på läkare och sjukskö-terskor. Vi ser också i prognoserna att det kommer attsaknas utbildad arbetskraft inom dessa yrken.Jag vill gärna höra hur ministern funderar kringdetta faktum.Anf. 75 Utbildningsminister ():Fru talman! Vi har haft en mycket stark expansioninte bara av platser utan också av antalet studenter ihögskolan. De senaste siffrorna visar att antalet harökat med ytterligare 10 000. De allra flesta är natur-ligtvis svenskar.Jag tycker att det är väldigt positivt att våra hög-skolor alltmer öppnar sig också för utländska studen-ter. I och med propositionen Den öppna högskolanhar alla våra högskolor i uppdrag att internationalise-ra våra miljöer. har också ställt sig bakompropositionen. Detta är väl använda resurser eftersomdessa människor kommer att vara ambassadörer förSverige.Jag delar uppfattning att viinom vård- och omsorgsyrkena måste expanderakraftigt. är vi inne i en mycket kraftig expansion.Vi ökar antalet sjuksköterskestudenter . Jagtror inte att vi i svensk historia harvarit inne i en så snabb expansion.Vi ökar också antalet läkarstudenter i enlighetmed de uppskattningar som gjordes när Vårdkommis-sionen försökte blicka ut över deframtida behoven.De investeringar som görs inom vård och om-sorg är väldigt viktiga för framtiden.Anf. 76 ():Fru talman! Tack, ministern, för svaret. Det låterlovande.Jag vill ändå ställa en ytterligare fråga. Den gällerde studenter som väntar på att få gå t.ex. medi-cinutbildningen. Jag vet att det finns de som har gjortstudieuppehåll. De är oroliga för att läsa något annat iväntan på att komma in eftersom studiemedlen skulleta slut för dem.Finns det någon möjlighet för dessa studenter attfå dispens så att de kan preparera sig i väntan på attläget ändras och det blir ytterligare platser på läkarut-bildningen? Det kommer att behövas om framtidensbehov av läkare ska täckas.Anf. 77 Utbildningsminister ():Fru talman! parti och mittparti, och alla andra partier i , har varitöverens om att vi ska ha ett studiemedelssystem somomfattar tolv terminer, dvs. Alla våra högsko-leutbildningar får plats inom dessa sex år.Jag menar att det är viktigare att locka nya stu-denter än att attrahera några få att läsa flera långautbildningar. Den här typen av prioriteringar hamnarvi alltid inför.Nu har vi ett studiemedelssystem som är mycketgenerösare . Bidragsdelen är högre ochskulden därmed lägre. Det är kopplat till pensionen,vilket innebär att man får pensionspoäng av att läsapå högskola. Det är ganska världsunikt.När vi ökar den statliga insatsen måste vi natur-ligtvis också ha möjlighet att begränsa antalet termi-ner som studiemedlet ska omfatta. Det är viktigare attöppna högskolan för fler.Vi ökar antalet platser på sjuksköterskeutbild-ningen mycket kraftigt, och vi ökar också platsernapå läkarutbildningen. Vi fortsätter att öka platsernat.o.m. på naturvetenskap och teknik, som är så svåraatt attrahera . I det stora hela ser det alltså myck-et bra ut.Rett CenterAnf. 78 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministerLars . Jag tror att ministern är väl bekantmed ämnet.I måndags var jag i och besökte en verk-samhet som kallas Rett Center. Det finns på denvackra vid Frösö Strand. Det är ett unikt cen-ter för personer med Retts syndrom. Det är ett neu-rologiskt syndrom som drabbar flickor. Från ungefärett års ålder blir flickorna på olika sätt mer och merutvecklingsstörda. drabbas munnen,sväljrörelserna, talet och matsmältningen. Till slutkanske man inte ens kan gå.Vid centret utreds en mycket svårbedömd dia-gnos. Man behandlar och har forskning och utveck-ling. Det är ett nationellt kunskapscenter.Man har varit väldigt orolig för hur det skulle gåmed ekonomin, och man bjöd dit socialministern iseptember . Efter det besöket har chefen,som är barnneurolog, skrivit så här i deras tidning:Efter allt tvivel och all oro kände vi oss mycket lätta-de. Det var inget tvivel om att Rett Center skullefinnas kvar. Socialministern sade att det var mellanlandstingen och staten man skulle reda ut den ekono-miska biten, för centret skulle finnas kvar.Kommer socialministern ihåg det?Anf. 79 Socialminister ():Fru talman! Ja, det gör jag verkligen, inte minstdärför att en delegation från i frågan . Jag kundedå ge följande besked.För det första - det är viktigt, och där har vi sam-ma uppfattning - bedrivs det en fantastiskt bra verk-samhet vid Rett Center i . Den betyderotroligt mycket för de flickor som har drabbats avsjukdomen och för deras familjer.För det andra - det är detta det handlar om - skavi ta kontakt med och gemen-samt diskutera med dem hur vi ska finna en väg föratt garantera verksamheten under de kommande åren.Jag är medveten om att det inte finns några statli-ga medel för att bedriva vård - vi bedriver inte längrevård på statlig nivå. Däremot träffar vi regelbundnaöverenskommelser med inomramen för Dagmaröverenskommelserna. Det vargenom en sådan överenskommelse som Rett Centerförra gången fick pengar för att klara verksamhetenunder en tvåårsperiod.Vi har inlett en sådan här diskussion med , och jag är ganska övertygad om att viska finna en lösning så att verksamheten kan fortsätta.Den behövs verkligen.Anf. 80 ():Fru talman! Tack så mycket för svaret, och tackför de uppmuntrande orden! De som hade varit påbesöket här nere var lite oroliga, så jag blev väldigtglad att höra att en diskussion nu är på gång medLandstingsförbundet.Vid det besök som ministern gjorde på Frösönsade ministern att om det inte blir någon bättringmåste staten ta ett större ansvar finansiellt. Det här ären verksamhet som vi i måste vara jättestoltaöver. Den är unik, och den har också väckt stor upp-märksamhet utomlands. Det vore sorgligt om dethände någonting med den.Anf. 81 Socialminister ():Fru talman! Några av dem som var med i delega-tionen vid uppvaktningen hade en föreställning om attstaten kan besluta om att ge statligt stöd direkt tillverksamheter av det här slaget. När jag upplyste omatt några sådana möjligheter inte finns blev åtminsto-ne någon i delegationen lite ledsen och tyckte att dethade varit bättre om staten tagit över driftsansvareteller det ekonomiska ansvaret.När jag däremot upplyste om att vägen går viaöverenskommelser med , som ärsjukvårdshuvudman, och att vi gemensamt ska hittaen lösning tror jag att de flesta tyckte att det var enbra väg.Vi har gemensamt gett besked, från och departementet, att Rett Center ska fåbesked om hur vi ska klara verksam-heten framöver.Kontroll av ungdomars spelandeAnf. 82 ():Fru talman! Jag har en fråga till finansministern.I en skriftlig fråga undrade jag vadministern skulle göra för att få till stånd en mer re-striktiv lagstiftning när det gäller ungdomars spelandepå spel som staten sanktionerar eller tillhandahåller.Svaret var luddigt. Det jag efterlyste var hur vi ska fåen effektivare kontroll av ungdomars spelande, efter-som risken för spelberoende är dubbelt så stor somhos äldre.Två exempel gör att man blir upprörd. Dels kundeen 14-åring beställa ett spelkort av påInternet med erbjudande om spelrabatt. Dels kundetvå 13-åringar spela på hästar hos fem av tio slumpvisutvalda ATG-spelombud i , trots att en 18-årsgräns gäller för det.Frågan kvarstår: Vad tänker ministern göra för attfå till stånd en effektivare kontroll?Anf. 83 Finansminister ():Fru talman! Den som i första hand har ansvaretför att de tillstånd som finns för lotteri- och spelverk-samhet kontrolleras i är Lotteriinspektionen.Lotteriinspektionen har naturligtvis till sitt förfoganderesurser lagmässigt och förhållningsmässigt och påandra sätt möjlighet att följa verksamheten.Därutöver har regeringen , när-mast på socialministerns uppdrag, gett Folkhälsoin-stitutet i uppdrag att göra en ordentlig genomgång avrisker i spelbranschen och konsekvenser av det spel-missbruk som förekommer. Vi är naturligtvis mycketspända på den rapport som vi senare kommer att fåfrån Folkhälsoinstitutet.Det är en dubbel omgång av kontroll, via bådeLotteriinspektionen och det arbete som Folkhälsoin-stitutet har startat och som kommer att rapporteras tillregeringen senare.Anf. 84 ():Fru talman! Tack för svaret. Lotteriinspektionenkräver ju redan nu mer resurser för att granska attspelmarknaden följer uppsatta bestämmelser och attspelombuden ges rätt att kräva legitimation av demsom spelar.Vi kan alltså redan nu konstatera att det som krävsär mer resurser och kontroll av legitimation. Jag und-rar då hur ministern ser på dessa frågor och om dennatillsyn kanske skulle kunna utföras kommunalt påsamma sätt som sker i fråga om tillsynen när detgäller alkohollagstiftningen.Anf. 85 Finansminister ():Fru talman! Den tillsyn som Lotteriinspektionenutövar är enhetlig över hela landet. Jagtror att det är viktigt när det gäller en sådan typ avverksamhet som lotterier och spel att praxis och re-geltillämpning inte skiljer sig åt på olika håll i landet.Därför tror jag att det är viktigt att det är en statligkontrollverksamhet i fortsättningen.Det förs självfallet en ständig dialog mellan re-geringen och myndigheten på vilket sätt vi kan stärkamyndigheten både resursmässigt och när det gäller deinstrument via lagstiftning och annat som inspektio-nen kan behöva. När vi får rapp-ort kommer den att vara en del av det underlag som visenare kommer att ta ställning till när det gäller om viytterligare kan effektivisera kontrollen av spelmark-naden.Utbetalning av studiemedelAnf. 86 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till ut-bildningsministern. har vi haft pro-blem med utbetalningarna av studiemedel. Vi har settskrämmande exempel på försenade utbetalningar ochlånga handläggningstider.