prot · GP0988 · 2002-04-02 00:00:00 — Detta berornaturligtvis delvis på att det finns många nya typer avsjukdomstillstånd , många fler komplexa sjuk-domstillstånd som vi kanske inte hade för 20-25 årsedan. Många av dessa beror också på problem påarbetsplatsen och alltså inte på hela livssituationen.Det är inte säkert att den bästa åtgärden för dessasjukdomstillstånd är en passiv sjukskrivning. Det kanfaktiskt vara så att det är en hel del andra aktiva insat-ser som är bättre.Just denna analys har ochSocialstyrelsen fått i uppdrag att göra, naturligtvistillsammans med de berörda inom professionen. Detär viktigt att man samverkar. Just när det gäller för-säkringsmedicin är vi helt överens om att kunskaper-na bör öka. Den typen av insatser görs under våren.Margareta tar också upp företagshälso-vården och menar att den ska ge mer sjukvård. Pro-blemet är att detta inte leder till förändringar på ar-betsplatsen - snarare tvärtom. Vi behöver en speciali-serad och professionell företagshälsovård som skabidra till att förändra och underlätta på arbetsplatsen,oavsett vilken bransch eller vilken organisation vitalar om. En bra professionell företagshälsovård kanmedverka till en långsiktigt bra och frisk arbetsplats.Även jag reser runt och träffar olika arbetsgivare- både privata och offentliga inom välfärdssektornoch andra typer av företag. Det är ingen tvekan om attpå de arbetsplatser - oavsett vem som driver dem -där företagshälsovården har en aktiv och delaktig rollär frånvarotalet lägre. Där finns också bättre möjlig-heter att utveckla en frisk arbetsplats. Det är en avregeringens viktigaste punkter i elvapunktsprogram-met. Jag har inte räknat upp alla, eftersom jag vet attde finns tillgängliga. Jag vet också att både CeciliaMagnusson och har läst dem.Det var en sak som förbluffade mig lite. Det varnär sade att rehabilitering egent-ligen inte behövs. Sedan säger attden stora insatsen från sida är att läggaextra pengar på just rehabilitering. Det är möjligt attni båda kan reda ut det mellan er.Jag vill avslutningsvis, fru talman, säga att CeciliaMagnusson och jag nog återigen talar om olika saker.En sak är att minska kostnaderna i statsbudgeten. Detär en viktig uppgift för en regering och en riksdag.Det är vi överens om. Men om man inför en karens-dag eller ändrar ersättningsnivåerna minskar intesjuktalet. Det kan tvärtom öka sjuktalet. Däremot ärdet sant att det kan minska statsbudgetkostnaderna.När regeringen gick in i arbetet var syftet attminska sjuktalet och klara kostnadernastatsfinansiellt, och det är det fortfarande. Det innebäratt det tar lite . Det är dessvärre en sanning.Anf. 8 ():Fru talman! Först av allt: Jag har inte sagt att re-habilitering inte behövs. Däremot har jag sagt attbehovet av rehabilitering blir mindre om färre indivi-der blir sjuka och sjukfrånvaron mindre omfattande.Det måste ändå vara syftet. Kan inte statsrådet i det?Sjukskrivningen innebär stora kostnader. Ekono-misk ersättning vid sjukdom kostade 108 miljarderkronor . I snitt har kostnaden för sjukskriv-ningar ökat med un-der . Det är massor med pengar.Därför vidhåller både och jag att de ökadesjukskrivningarna inte bara innebär stora ekonomiskapåfrestningar för såväl samhällsekonomin som när-ingslivet och de enskilda individerna. Det är också ettstort mänskligt lidande. Det får vi inte heller glömma.Det är därför det är så viktigt att åtgärder sätts inför att öka de enskilda individernas motivation attfaktiskt arbeta.Statsrådet nämnde nya typer av sjukdo-mar. Visst finns det sådana. Man jag vill samtidigtpåminna om att det är de gamla välkändasjukdomarna som står för den stora ökningen i sjuk-skrivningstalen. De gäller bl.a. sjukdomar i rörelseor-ganen. Det är de som är dominerande.Därför undrar jag återigen vilka konkreta åtgärderregeringen kommer att föreslå för att sjukskrivnings-talen ska minska genom att den enskilde individen ärmer motiverad att arbeta och mindre motiverad atttillgripa sjukskrivning.Anf. 9 ():Fru talman! De åtgärder jag har föreslagit minskarsjukskrivningarna, statsrådet gårdagens , som jag tror att statsrå-det läser, berättas det om från i Väs-terbotten, som har varit sjukskriven i tre och ett halvtår på grund av en pajad axel. Hon skulle få vänta påbehandling till om hon bodde kvar i Väster-botten. har flyttat till , och honhar redan kommit i behandling. Honkommer snart att vara tillbaka i arbete igen.Meningen med en nationell vårdgaranti är attmänniskor i arbetsför ålder ska kunna komma tillbakai arbete. Det är anledningen till att vi föreslår 7 mil-jarder extra för att rehabilitera människor som såbehöver. Det är anledningen till att vi föreslår 1 mil-jard extra till försäkringskassorna, så att det finnshandläggare som kan se till att människor kommer tillrehabilitering. Det minskar sjukskrivningarna, och detär en av de viktigaste åtgärderna vi nu måste vidta.Jag har fler förslag, men jag har inte fått ett endakonkret förslag från statsrådet om hur sjuk-skrivningskostnaderna ska minska. Det är det som detrör sig om. Jag och har föreslagiten massa åtgärder, och vi har inte fått ett enda förslagfrån statsrådet. Jag skulle vara tacksam om vi kundefå det innan debatten är slut.Anf. 10 Statsrådet ():Fru talman! Hela den här debatten bygger på detfaktum att regeringen för har presenterat ettmycket omfattande insatsprogram för att minskaohälsan, ett brett program som innehåller förebyg-gande förslag. Det handlar om samtal med arbetstaga-re och arbetsgivare över hela den offentliga och denprivata arbetsmarknaden. Samtliga arbetsgivare,samtliga löntagarorganisationer och företrädare församhället ska diskutera på vilket sätt man dels varoch en för sig, dels alla tre tillsammans ska ta ansvarför förändringar så att arbetsplatserna blir friskare ochhälsosammare - för de enskilda individernas skull,men naturligtvis också för företagens skull och församhällets skull totalt sett.Den andra insatsen, som är ett antal punkter,handlar om på vilket sätt vi gemensamt kan arbeta fördetta inom ramen för socialförsäkringsadministratio-nen, hälso- och sjukvården och - ochinte minst arbetsmarknadspolitiken, eftersom en stordel av insatserna för dem som är långtidssjuka ochkräver rehabilitering är arbetslivsinriktade. Där pågårnu en lång rad arbeten som riktar sig dels till organi-sationer, dels och framför allt till de enskilda indivi-derna i syfte att ge dem möjlighet att komma tillbakai arbete och därmed minska sjukfrånvaron.Slutligen handlar det om insatser ur ett folkhälso-perspektiv i vidare mening, dvs. att ge förutsättningarför människor - med bättre kontroll över sina liv ochmed större möjligheter att påverka sitt eget liv ocksåvid sidan av arbetsplatsen - att kunna förbättra hälsanför sig själv men också för sin familj och därmedockså för samhället i övrigt.Detta är ett omfattande program, och detta kom-mer att ge resultat på både kort och lång sikt. Det ärdet som har varit utgångspunkten för hela den härdiskussionen.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2001/02:267 om hotetmot fisketAnf. 11 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat statsrådetLena vilka åtgärder hon avser att vidtanationellt och inom EU för att återskapa möjligheter-na för att fiskerinäringen ska fungera långsiktigt,vilka åtgärder hon avser att vidta för att påskyndabildandet av reservat, om det finns åtgärderför utökad forskning inom fisket och miljöersamt om hon avser att vidta några åtgärder för attminska fiskekvoterna till en mer acceptabel nivå.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom ska besvara frågorna.Hösten 2001 beslutade om åtgärder föratt skydda speciellt utsatta arter och hotade bestånd iden miljön. I samband härmed fastställderiksdagen även en tidsplan för beslutade åtgärder.Senast år 2010 ska sålunda av skyddsvär-da miljöer och av kust- och skär-gårdsområden med höga natur- och kulturvärden haett långsiktigt skydd. Vidare ska ytter-ligare fem områden vara skyddade som reser-vat och berörda myndigheter ska ha tagit ställning tillvilka övriga områden i marin miljö som behöver ettlångsiktigt skydd.Den beslutade tidsplanen är noga avvägd motbakgrund av det arbete som krävs innan ett marintreservat kan beslutas. Skyddsmotiven i områ-den varierar nämligen, varför en noggrann kartlägg-ning av såväl naturvärden som hotbild måste genom-föras före ett beslut.Jag vill i detta sammanhang påpeka att ett stortantal områden har stängts för fiske med hjälp av fis-kelagstiftningen som anpassats efterfiskarternas reproduktionsmönster, bl.a. för att skyddalax och öring samt hummerfiske.Fiskeriforskning är en förutsättning för att kunnaförstå fiskets påverkan på fiskbestånden. Kartlägg-ning av olika lekbestånds utbredning och storlek ärviktig, liksom kunskap om miljöns påverkan på re-produktionen. Eftersom det rör sig om en gemensamoch gränsöverskridande resurs måste nationerna sam-arbeta i forskningsfrågorna. Vid det internationellahavsforskningsrådet, ICES, pågår samarbete inomforskning om miljö och fiskeresurser. arbetaraktivt för att öka tillförlitligheten i ICES rådgivningoch förtroendet för organisationen, bl.a. genom attdriva förslag - tillsammans med likasinnade länderoch - för att förbättra den internaproceduren, stärka kvalitetskontrollen, öka beaktandetav ekosystemaspekter och förbättra utnyttjandet avorganisationens resurser.Beträffande torsken i sätts kvoterna för . Jag har ageratmycket kraftfullt för att inte endast minska kvoternatill en mer acceptabel nivå utan även driva igenomnuvarande återhämtnings- och förvaltningsplaner fördenna art. Jag kommer självfallet att fortsätta attagera på samma sätt.Regeringen har tidigare för presenteratriktlinjerna för den svenska hållningen i sambandmed översynen av den gemensamma fiskeripolitiken.Riktlinjerna syftar till att skapa långsiktiga och håll-bara förutsättningar för fiskerinäringen.Anf. 12 ():Fru talman! När jag lämnade in den här interpel-lationen anade jag knappast att behovet av diskussionkring de här frågorna skulle vara så här stort. Att detvar stort var ju anledningen till att jag skrev interpel-lationen, men att det var så här stort anade jag inte.Jag utgick då från att regeringen åtminstone vidden här tidpunkten skulle ha presenterat förslag tillåtgärder i en proposition, förslag som vi här i riksda-gen skulle ha haft att ta ställning till. De här frågornabehöver nämligen diskuteras väldigt brett. Det vi nuhar att hålla oss till är egentligen de tio punkter somministern har redovisat i en debattartikel i . I en intervju i tidningen för Alla nämnsockså vissa åtgärder. Där säger ministern bl.a. att honvill anlägga ett jämställdhetsperspektiv på fiskeripo-litiken i den meningen att fisket ska kunna vara till-gängligt för både kvinnor och män och att resursernasom satsas också ska komma kvinnor till del.Det är denna artikel och denna intervju vi egentli-gen har att hålla oss till när vi vill ha svaret på fråganvad som kommer att göras från svensk sida.I svaret på min interpellation återger jordbruksmi-nistern beslut om mål inom miljöpolitikenoch kallar det för åtgärder, vilket inte jag gör. Riks-dagen har ställt upp mål, och därefter är det viktigt presenterar åtgärder för att nå upp till dessa mål.Men i svaret säger ministern: "beslutaderiksdagen om åtgärder för att skydda speciellt utsattaarter och hotade bestånd i den miljön. I sam-band härmed fastställde även en tidsplanför beslutade åtgärder. ska sålundaminst - - -" osv. Det här är alltså mål somuttrycks på det sättet.Jag skulle, fru talman, här och vilja veta närriksdagen får ta ställning till åtgärder på det här om-rådet. När får vi de tio punkterna oss förelagda?I min interpellation har jag i stort sett bara uppe-hållit mig vid situationen för torsken. är ju intedetta ett problem enbart när det gäller torsk, utan detgäller även andra arter, inte minst strömmingen. Därrekommenderade Internationella havsforskningsrådeti sin senaste analys att fångsterna skulle vara mindreän . Den internationella fiskeri-kommissionen för beslutade om en fångst-kvot på . Dessa problem, som är påväg att bli jätteproblem för näringen, är alltså ocksåmiljöproblem.När får vi förslagen till åtgärder? När kommerpropositionen?Anf. 13 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag välkomnar den här debatten. Vihar agerat från departementets sida under en längretid, inte bara . Varje årinför förhandlingarna i sammanträderarbetsgrupper som har politisk instruktion, och i sep-tember när själva förhandlingen börjar finns det för-stås också en politisk instruktion.Det senaste året har den instruktionen varit att vi iförsta hand ska se till att stoppa torskfisket i enlighetmed de förslag som har kommit från ICES. Tyvärrhar vi varit ensamma. Vi har varit det enda av nioländer som haft den hållningen. I stället har vi försöktatt se efter om vi på något annat sätt kan försökaförbättra situationen, om jag nu talar om Östersjön.Jag ska återkomma till vad vi har gjort där.Harald frågar när får diskute-ra detta. Ja, detta är ju en debatt. Sedan undrar jag omdet har undgått att jag har lämnat enskrivelse till . Det går bra att motionera medanledning av den, och jag hoppas att vi också kan haen debatt med utgångspunkt i den skrivelsen.Den handlar om hur vi ska förändra den gemen-samma fiskeripolitiken, vilken position skaha när vi , och det är vi i början av, ska förändraden gemensamma EU-fiskeripolitiken. Det här är intenågon svensk fråga. Det är ingen nationell fråga, utandet är en EU-fråga. Det gör det hela mer kompliceratå ena sidan. Å andra sidan vet vi att fisket och fiskar-na inte är en svensk tillgång eller en svensk resursutan den förvaltar vi tillsammans med de andra län-derna. Vi har således tillfälle att diskutera den linjendär.Varför kom det då ingen proposition? Därför attjag menar att vi måste anlägga en helhetssyn för atttrygga ett bra fiske. Det finns annat fiske än det kust-nära. Det finns fritidsfiske, det finns insjöfiske osv.Alla måste vara med och ta sitt ansvar. Låt mig ge ensiffra som kanske belyser detta tydligt. Enligt upp-gifter från vårt fiskeriverk tar det kustnära småskaligafisket och insjöfisket tillsammans ca fisk.Fritidsfisket tar omkring fisk, dvs. Då tycker jag att det är rimligt att maninte enbart tittar på det kustnära fisket och insjöfisketutan att man också tar med det andra som tar upp såmycket mer och som därmed naturligtvis påverkarbestånden.Det är därför som jag har skjutit på propositionen,för att få med också fritidsfisket. De tio punkterna ärpunkter som jag valde att inte lägga in i den proposi-tion som ska komma . Det är sådant som kangöras . Det var alltså av omsorg om bestån-den och av omsorg om fisket som jag deklarerade attvi nu gör de här sakerna. Propositionen kommer sena-re i höst.Den propositionen kommer att innehålla ytterliga-re förslag. Framför allt kommer den att vara en vilje-inriktningsproposition, där det kustnära fisket ocksåfår ett regionalpolitiskt perspektiv. Det har vi nämli-gen inte varit så tydliga med tidigare. Det är förklar-ingen till att propositionen skjuts upp. Jag tycker attden förklaringen håller om man är angelägen om attbevara bestånden.Anf. 14 ():Fru talman! Jag känner till den skrivelse somhandlar om samarbete på EU-nivå kring de här frå-gorna. Vi kommer självklart att agera i det samman-hanget. Det som skapade den här oron, inte bara hosmig utan hos många andra, var ju att vi väntade på enproposition som skulle handla om det kustnära fisketoch innehålla förslag till konkreta åtgärder, och sådras den i sista stund tillbaka. Då väcks naturligtvisen mängd olika frågor: Varför gör den det? Tar maninte från regeringens sida hårdare på de här proble-men?Vi är dock överens om att vi på EU-nivå måstefortsätta att agera kraftfullt och att de här problemeninte är specifikt svenska. Men vi kan göra åtskilligtfrån svensk sida. Utöver de fyra punkter som jag hartagit del av i debattartikeln i villjag ändå här och diskutera ytterligare punkter.Jag vill för det första fråga: Kommer man senarefrån regeringens sida att ta upp förslag om och varatydligare när det gäller begränsningar för och stoppav fiske av vissa arter? Kommer den typen av frågoratt tas upp?Hur är det för det andra med kontrollen? Hur skaen utökad kontroll skötas? På vilket sätt kommerregeringen att ta upp den frågan?De reservaten är för det tredje en viktig deli åtgärdskedjan. De nämndes inte vad jag minns idebattartikeln, dock har ministern berört dem i inter-pellationssvaret.För det fjärde vill jag peka på föroreningarna, allt-så urlakningen ut i , som är en orsak till deproblem som vi här har att diskutera. De problemennämns inte i svaret. Det tycker jag är synd, därför attdet är problem som man måste ta itu med i det härsammanhanget.För det femte vill jag beröra någonting som jagundrar om regeringen överväger att ta upp senare,nämligen om vi rentav behöver en haverikommissionnär det gäller . Vilka kommentarer har jord-bruksministern till den frågan?Anf. 15 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag har förklarat varför det inte kom-mer någon proposition. Jag har också försökt att be-skriva att det går fortare på det här sättet. Om dessatio punkter skulle ha kommit i form av en propositionhade vi förvisso fått diskutera dem här i ,men då hade det fördröjt själva agerandet. harFiskeriverket redan börjat vidta de åtgärder som jagbeskrev i mina punkter i tidningsartikeln.Därutöver finns det ett antal saker att göra till-sammans med fritidsfisket, om man får in det där. Detär det som jag vill göra . Men det går forta-re att göra på det sätt som jag nu har gjort.Vi kommer att agera precis som vi har gjort tidi-gare. Vi har redan försökt att förmå andra länder tillett fiskestopp, inte minst öster om . Men detfinns inget stöd för det i något annat land. Då försö-ker vi titta närmare på om vi kan göra någontingannat. Och vi har på svenskt initiativ fått till stånd enförvaltningsplan för torsk i . Jag tror att dengår att utveckla ytterligare. Det handlar om trålstor-lek. Det handlar om mer selektivitet. Det handlar omstorleken på fisken. Vi har ännu inte lyckats få ettgodtagbart minimimått på fisken därför att det inte ärnågot annat land som vill ha det.Vi måste ju vara överens, och det tycker jag ocksåär intressant att få säga, därför att ordningen är sådanatt blir man inte överens i blirdet fritt fiske. Det såg vi när det gällde sill. Någraländer kunde inte godta den 30-procentiga nedskär-ning som hade föreslagits och därmed blir det frittfiske. Då fiskar man så mycket man vill. Det är ocksåav det skälet som det är så viktigt att länderna kom-mer överens och att vi är noga med att sköta de inter-nationella förhandlingarna.Det vore väl förskräckligt om vi inte skulle bli över-ens om torsken och det därmed skulle bli fritt fiske påtorsk. Det tror jag inte att vill. Jaghoppas i alla fall det.När det gäller kontrollen finns det i skrivelsen be-skrivet hur vi tänker. miljöer har jag sagtnågot om här. Men det ligger i miljömålspropositio-nen, och det är ansvar. Sammasak gäller när vi talar om föroreningar. Det är klart attföroreningarna ska begränsas. Vi har också på olikasätt försökt att stötta andra länder runt påett sådant sätt att de ska kunna göra det.När det sedan gäller frågan om ,som jag också har sett några uttala sig om i medierna,vill jag säga att det knappast är lämpligt med en na-tionell i internationella samman-hang. Vi styr inte ensamma över frågan. Jag menar attdet är bättre att på olika sätt försöka pressa och hittaallierade för att på så vis bli så många som möjligt.Tyskland verkar nu vara mer inne på den svenskalinjen. Vi ska försöka förmå att kommamed också. Det är inte lätt. De har varit oerhört avvi-sande. På det här sättet kan man kanske också fåigenom någonting som de andra kan ställa upp på.Men, återigen, om vi inte blir överens när detgäller blir det "hela havet stormar", och dettror jag inte är bra.Anf. 16 ():Fru talman! Självklart är det inte bra. Det vore enkatastrof om man skulle släppa torskfisket fritt nu.Det gäller även fiske av andra arter. Men det finnsingenting som hindrar att vi går före. Vi för dennadebatt gång på gång i riksdag i miljöfrågoröver huvud taget, kanske mera sällan när det gällerfiskefrågor: Varför skulle vi gå före? Det är klart attvi ska gå före och visa vägen!Kan inte jordbruksministern tänka sig ett natio-nellt fiskestopp - att vi går före när det gäller stoppför fiske av torsk? Jag vet vilken reaktionen blir frånnäringen. Men går det inte att föra en diskussion? Detär inte bara miljön som är utsatt utan även fiskeri-näringen.Om vi inte får stopp på fisket nu torde det få stör-re följder för näringen än ett nationelltfiskestopp. För man inte den typen av resonemang?Det borde man göra.Det här är i högsta grad miljöfrågor. Jordbruksmi-nistern har svarat på den interpellation som jag harställt till miljöministern. Jag vet att fiskefrågornaligger hos jordbruksministern. Är det kanske dags attgöra en omfördelning och betrakta frågorna somhemmahörande i ? Vi kanskeskulle nå större resultat i dessa viktiga miljöfrågor omansvarsfördelningen var en annan. Det är en funder-ing som jag vill rikta till jordbruksministern.Anf. 17 Jordbruksminister ():Fru talman! Den sista funderingen är jag intemänniska att svara på. Den bör lämpligen riktas tillstatsministern som har att fördela arbetet inom re-geringen. Jag kan dock säga att vi är en regering. Vistår alltid bakom frågor och svar och förhandlingspo-sitioner. Vi är fullständigt överens i regeringen omhur vi ska hantera denna fråga.Jag vänder mig mot ett ensidigt svenskt stopp förtorskfiske. Den svenska kvoten i är 20 %.Vad händer år 2 om vi skulle avstå från vår kvot? Detär klart att de andra länderna försöker få del av densvenska kvoten. Det är ju en kvot för hela Östersjön.Det skulle vara ganska meningslöst. Dessutom ställervi oss utanför. Vi skulle t.ex. inte kunna medverka iarbetet med förvaltningsplanen för . Viskulle avhända oss vårt inflytande.Om vi inte kan samarbeta, om vi inte accepterardet som kommer fram blir det fritt fiske. Det är vadsom hände med sillen. Det blev ett oacceptabelt re-sultat.Det internationella samarbetet är viktigt, eftersomfiskebestånden rör sig över de nationella gränserna.Då kan vi inte ta egna beslut. Vi måste samarbeta.Det är därför jag vänder mig mot ett ensidigt svensktfiskestopp. Det är ingenting som jag har diskuteratmed näringen utan det är ett politiskt ställningstagan-de. Jag ser vilka konsekvenser det får för bestånden.Det är inget bra beslut.Det kan låta fint. Det kan se bra ut i medierna ochge stora rubriker. Men i verkligheten skulle det t.o.m.kunna få totalt motsatt effekt. Det vill jag inte med-verka till.Vi har lyckats när det gäller en förvaltningsplanför laxen. Jag tror att vi kommer att lyckas också närdet gäller torsken.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2001/02:300 om skat-teväxling i SverigeAnf. 18 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att minska skatter-na på arbete och öka skatterna på miljöbelastandeutsläpp, mätt som andel av BNP.Stefan Attefalls fråga tar sin utgångspunkt i ensammanställning av SCB:s Miljöräkenskaper överutvecklingen av miljöskatterna respektive skatternapå arbete . Den visar attmiljöskatterna som andel av BNP minskade med 8 %mellan 1993 och 2000 som skatterna påarbete ökade . Detta, menar , visaratt regeringens uttalanden om grön skatteväxling ochen ökad miljörelatering av skattesystemet saknarverklighetsgrund.Jag vill inledningsvis framhålla att det primärasyftet med den gröna skatteväxlingen inte är att för-ändra de olika skatternas andel av BNP. Det främstasyftet är i stället att minska skadliga miljöutsläppgenom att öka miljörelateringen av skattesystemet.Genom att öka skatteuttaget per utsläppsenhet bidrarskatteväxlingen till att priserna bättre återspeglarprodukternas verkliga kostnader. Med hjälp av intäk-terna från höjda miljöskatter ger skatteväxlingenockså möjligheter att sänka skatterna på arbete. Lägreskatter på arbete stimulerar till ökat arbetsutbud ochhögre sysselsättning.