prot · GP09124 · 2002-06-13 00:00:00 — Dethar över huvud taget varit beslut som gett rätt tungaoch besvärliga effekter för de myndigheter som skahantera olika verksamhetsområden.Är det inte ganska rimligt att regeringen nu redo-visar vad man tänker göra för att hantera det här befa-rade överskridandet på 14-16 miljarder? Halva årethar gått, sånär som . Det är val i höst.Det är väl ganska vettigt att väljarna vet vad reger-ingen avser att göra.När man läser den proposition som har lagts framom den ekonomiska politiken finner man ett femtiotalhänvisningar till "vid senare tillfälle", "efter valet", "ihöst" och liknande formuleringar. Men det vore he-derligt att tala om vad det är som ska göras. Jag tyck-er att finansministern ska begagna detta tillfälle attgöra det.Jag skulle också vilja ta upp jämställdheten medfinansministern. som ska motverkadiskriminering av kvinnor har kritiserat väl-digt tungt på en rad områden. Det har handlat om denkönssegregerade arbetsmarknaden, det låga antaletkvinnor som har höga beslutsposter, våld mot kvin-nor, trafficking osv. Vi ser nu att JämO grovt kritise-rar också verksamhet. Hur serfinansministern på detta?Anf. 72 Finansminister () replik:Fru talman! Först vill jag rätta när hontalar om ett befarat underskott på 16 miljarder för i år.Om man ska referera korrektsäger de att det finns en risk för ett underskott på2 ½ miljard kronor innevarande år. De 16 miljardernagäller nästa år.Jag sade tidigare, och vill gärna upprepa det, attdet är inte säkert att regeringens bedömning är den-samma som . Vi ska nogagå igenom deras siffror. När det gäller exempelvisarbetslösheten visar det sig att den lägre arbetslöshetvi har haft under årets första månader i förhållandetill tidigare prognoser kan vara positiv även ur ut-giftssynpunkt.Regeringen har gjort sin bedömning. Regeringenhar redovisat sin bedömning i vårpropositionen, att viräknar med att kunna hålla utgiftstaket under 2002.Vi räknar med att om det behövs ytterligare sådanajusteringar är vi beredda att återkomma till riksdageni höst. Det är inte säkert att vi behöver återkommamed förslag till , utan det kanske går påannat sätt, i de bedömningar och korrigeringar som vigör av olika utgifter, att få ekvationen att gå ihop.På samma sätt har vi , trotsatt det har funnits befarade risker för överskridandeav utgiftstaket, sett till att detta har hållits. Det har vigjort trots spådomar om motsatsen och trots progno-ser från de borgerliga partierna som ständigt har slagitfel.När det gäller jämställdheten tycker jag att det ärviktigt att påminna om att de stora reformer som hargjorts för jämställdheten -inte minst maxtaxan - har bekämpats av de fyra bor-gerliga partierna. Men maxtaxan har blivit så po-pulär hos barnfamiljerna ute i landet att de borgerligapartierna tvingas lägga ned vapnen.Men det finns alltid en risk: Skulle de borgerligapartierna få majoritet i riksdag nästa man-datperiod kan denna fantastiska maxtaxereformkomma att rivas upp. Och ännu större risk är det närde borgerliga partierna just nu tycks överbjuda var-andra med nya ofinansierade familjepolitiska refor-mer, som kan späda på eventuella risker för under-skott i framtiden.Anf. 73 () replik:Fru talman! Jag kan bara konstatera att det finnsen risk för att budgettaket spricker , och det finnsen mycket stor risk för det . Finansministernutfärdar löften men tänker inte tala om hur de skabetalas, gör en springnota och håller saker hemligaför väljarna. Det är upp till röstberättigademedborgare att fundera över det. Det hade varit bättreatt kunna diskutera de här sakerna. Våra förslag föratt få en stabil ekonomi har redovisats och diskuteratsi ganska stor utsträckning.När det gäller jämställdheten kan vi konstatera attunder har lönediskrimineringenmellan män och kvinnor ökat med i måna-den. Kvinnors långtidssjukskrivning har gått uppväldigt mycket och dessutom som andel av totalengått upp från hälften till . Kvinnor har alltsådrabbats hårdare av situationen på arbetsmarknaden.Detta kritiseras mycket hårt.Den situation som vi nu har är till mycket stor delen effekt av den förda ekonomiska politiken. Härfinns också verktygen för att ändra detta. Jag skullevilja höra finansministern säga vad som ska göras åtdenna mycket bekymmersamma situation. Särskiltfinansministern har ett särskilt ansvar, därför att sär-skilt har fått särskild kritik avJämO.När man tittar på den framtida ekonomiska politi-ken och vilka som utreder den finner man att 5 av 37arbetande utredningar leds av kvinnor. Denna andelhar minskat under tid med ansvarför . Vore det inte rimligt attförklara dessa väldigt konstiga fakta?Anf. 74 Finansminister () replik:Fru talman! Jag har sagt att det na-turligtvis är viktigt med en bättre balans mellan kvin-nor och män i våra statliga utredningar, även på Fi-nansdepartementets område. Jag kommer naturligtvisatt arbeta för att vi ska få fler kvinnor som exempel-vis utredningsordförande, kring skattefrågor ochekonomiska frågor.Den stora jämställdhetsfrågan har varit just maxtaxereformen. Varför ärden en viktig jämställdhetsfråga? Jo, den ger Sverigeskvinnor möjlighet till ökat inträde på arbetsmarkna-den och möjlighet att minska stressen, som inte minstfinns i våra storstadsområden, genom att man får tillstånd en bättre utbyggd barnomsorg och en bättreutbyggd förskoleverksamhet.Riksdagen har beslutat att maxtaxereformen skaföljas av en reform för fyra- och femåringar, med enallmän förskola, under nästa år.Det är stora jämställdhetsreformer som tyvärr harbekämpats av och övriga borgerligapartier.Det är också lite trist att se att det så här i valtidersätts i gång ett slags tävlan mellan de borgerliga par-tierna om vem som kan vara bäst på ofinansieradeöverbud i familjepolitiken. Det går inte ihop, LenaEk, att å ena sidan oroa sig för budgetunderskott ochför att utgiftstaket inte kan hållas och å andra sidagöra allt vad man kan för att tävla och komma mednya utgifter och därmed skapa ännu större problemnär det gäller balansen mellan utgifter och inkomster.Regeringen har i varje vårproposition och i varjebudgetproposition redovisat vilka insatser som görsför att hålla utgiftstaket. Det har resulterat i fem årsfelaktiga spådomar från de borgerliga partierna ochpåståenden om att vi spräcker utgiftstaket, men re-geringen har kunnat redovisa att vi klararutgiftstaket med marginal. senast var det 5 miljar-ders marginal.Anf. 75 () replik:Fru talman! I samarbetet mellan Socialdemokra-terna, Vänstern och har vi lyckats fåigenom en hel del viktiga miljösatsningar - allt frånökade miljöanslag till en väldigt stor grön skatteväx-ling. Trots detta har svårt att klara miljömå-len. Det ser vi som mycket oroväckande. Vi anser attdet behövs stora och viktiga insatser i framtiden.Jag vill fråga hur ser på en fort-satt grön skatteväxling i t.o.m. större skala än densom har genomförts hitintills. Dessutom undrar jaghur ser på att man från svensk sidaska arbeta för att införa en miniminivå för koldiox-idskatt även på EU-nivå.Det är oerhört allvarligt att vi fortfarande hardiskriminering i . Där har vi också gjort en delinsatser, men det är inte tillräckligt. För att motverkadiskriminering tror vi att vi behöver ha antidiskrimi-neringsbyråer i alla kommuner. Vi tror ock-så att det är oerhört viktigt att bygga ut föräldraför-säkringen. Vi tror också att det är viktigt att man frånkommuner, landsting och staten prioriterar kvinnorslöner i de kommande löneförhandlingarna.Jag skulle vilja fråga hur han serpå dessa förslag.Anf. 76 Finansminister () replik:Fru talman! Det finns ju en överenskommelsemellan Socialdemokraterna, om grön skatteväxling för en tioårsperiod.Jag har all anledning att understryka att regeringensambition naturligtvis är att fullfölja den överens-kommelsen. Det innebär att vi framöver kommer atttvingas till ganska svåra avvägningar när det gällervilken typ av skatteinkomster som vi behöver förstär-ka som en del i denna gröna skatteväxling.Tanken är att skatteväxlingen i sin helhet inte skaleda till en höjd skattenivå. Vi ska däremot växlamellan olika typer av skatter för att belasta sådanverksamhet som är miljöskadlig med ytterligareskatter och i stället på andra områden försöka minskaskatteinsatsen. Därmed ska vi via skattepolitikenåstadkomma en förbättrad miljösituation. Mitt svar äratt vi ska fullfölja den gemensamma ambition som vihar på detta område.När det gäller EU:s insatser kring energibeskatt-ning och miljöskatter av olika slag kan jag säga att vifrån svensk sida har arbetat för att få till stånd enform av energiskattedirektiv. Det har blockerats avSpanien, men det har gjorts en heldel framsteg. Det finns förhoppningar om att vi fram-över kan nå en gemensam politisk överenskommelseom ett energiskattedirektiv från EU:s sida.Däremot skulle jag bestämt vilja varna för attöverlåta beskattningsrätten till EU. Vi ska inte ha dentypen av överstatlig beskattningspolitik från EU:ssida. Den är vi socialdemokrater inte beredda attlämna ifrån oss till Europeiska unionen.Till sist kan jag när det gäller antidiskriminerings-verksamheten exempelvis säga att vi i budgetpropo-sitionen förde in förslag om ett lokalt arbete.Det är en mycket viktig del av det fortsatta jämställd-hetsarbetet, så det skulle jag också vilja fortsätta attutveckla.Anf. 77 () replik:Fru talman! Jag anser att det är rätt att inte gene-rellt överföra beskattningsrätt till EU. Det är intedetta det handlar om. Det handlar om att begränsa sigoch införa miniminivåer enbart för koldioxidskatt iEU. Vi tror att det är rimligt och möjligt att på EU-nivå få till stånd en sådan begränsad beskattningsrättsom bara ska gälla detta område och ingenting annat.Vi tror att det kunde vara en möjlighet om man villejobba för det. Det kommer att ta lite tid, men vi troratt det är möjligt. Vi tycker att regeringen gör felbedömning av vad det skulle innebära att driva denfrågan på EU-nivå.När det gäller den gröna skatteväxlingen vill jagpåpeka att de skattehöjningar vi har gjort som en del iskatteväxlingen på miljö- och energisidan har variteffektfulla. Man har t.ex. minskat intäkterna när detgäller energiskatter. Det ger oss anledning att reflek-tera över om vi inte ska öka takten på den grönaskatteväxlingen. Vi får rapporter om att fårsvårt att klara sina miljömål när det gäller växthusga-serna, t.ex., och med tanke på det tror vi att skatte-växling är väldigt viktigt.När det gäller diskrimineringsarbetet fick jag intesvar på om regeringen skulle vara beredd att t.ex.arbeta för att den offentliga sektorn ska prioriterakvinnors löner i de kommande löneförhandlingarna,om man är beredd att bygga ut föräldraförsäkringenoch om man är beredd att satsa ännu mer på det lo-kala diskrimineringsarbetet. De resurser som vi haravsatt nu gäller försök med antidiskrimineringsbyråeri ett antal kommuner. Vi tror att det behövs i helalandet. Det finns även andra viktiga insatser sombehöver göras. Vill vi verkligen ta tag i diskrimine-ringen krävs det resurser.Anf. 78 Finansminister () replik:Fru talman! Det var just för ett lokalt antidiskri-mineringsarbete som vi avsatte resurser i budgetpro-positionen . Jag vill, som jag sade förut, gärnafullfölja det arbetet och se vilka resultat vi kan nåframöver.Jag är överens med om att det ärbra om man kan nå politiska överenskommelser i EU-sammanhang när det gäller energibeskattning ochmiljöbeskattning. Däremot är vi inte överens om ska överlåta beskattningsrätten till EU, även omdet gäller på ett avskilt område som miljöområdet.Börjar man överlåta beskattningsrätten på ett områdeär min bedömning att man har svårt att värja sig förkrav som gäller andra områden. Det finns starkakrafter inom Europeiska unionen som gärna skulle seatt beskattningsrätten övergick från de nationellaparlamenten till unionen. Det är en utveckling somjag definitivt inte kan tänka mig att acceptera.Anf. 79 () replik:Fru talman! Jag ställde några frågor till BosseRingholm i mitt inledningsanförande, då han inte varhär. Vis av tidigare erfarenheter ska jag nu ställa fyrafrågor på ett sådant sätt att det ska vara enkelt attsvara ja eller nej. Det är bara två alternativ. Finans-ministern har på sig per fråga. Det bordekunna räcka.Första frågan lyder så här: Ska det tillfälliga sys-selsättningsstödet permanentas?Fråga nr 2 är denna: Kommer attprata med oss vänster- och miljöpartister innaneventuella nya ställningstaganden och offentliggöran-den görs i denna fråga eller andra frågor där vi sam-arbetar?Fråga nr 3 är denna: Finansministerns närvaro påett regeringssammanträde, som man ju har en gång iveckan, är uppenbarligen viktigare än hans närvarovid sista finansdebatt . Är enig med mig om attdetta kan vara ett tecken på ett systemfel i relationer-na mellan riksdag och regering?Fråga nr 4, slutligen, är denna: Vi spelade fotboll itisdags. spelade i ett enkönat lag. Jagspelade i ett tvåkönat lag. Är bereddatt verka för att vi ska spela i samma tvåkö-nade lag?Anf. 80 Finansminister ():Fru talman! Den sista frågan är enklast att besvaraeftersom vi socialdemokrater med 2-0 slog de bor-gerliga, förstärkta med och Miljöparti-et. Jag spelar gärna i det vinnande laget också nästaår. Sedan får varje lags kapten ta ut det lag som hanvill ha.Johan tredje fråga gällde om det är ettsystemfel i mina möjligheter att vara närvarande ikammaren under den här debatten. Jag ska inte ta uppdiskussionen om den här finans-debatten ska föras. Jag utgår från att finansdebatten iförsta hand förs mellan utskottens företrädare och attjag som finansminister har möjlighet att delta i de-batten. Det kan jag också göra på det sätt som harskett, och jag tror att det är en ordning som går atthantera i fortsättningen.Jag har inget emot att debatten förläggs på en tidsom ger mig möjlighet att vara med under en störredel av den än vad som var möjligt i dag.Den första frågan, som hänger ihop med denandra, handlade om det s.k. tillfälliga sysselsättnings-stödet om till kommuner ochlandsting, som beslöt om sedan.Det är ett led i vår konjunkturpolitik för att få flerkommuner och landsting att anställa sjuksköterskor,lärare och annan personal och därmed möta arbets-lösheten. Det är ju en tillfällig insats, och så länge vihar en svag konjunktur är den motiverad. Hur kon-junkturen ser ut ska vi avgöra . Om vi görstödet permanent är det inte längre fråga om kon-junkturpolitik. Jag tycker att man ska behålla det härsom en konjunkturpolitisk insats. En diskussion omkommuninsatser i största allmänhet hör till ett annatoch mer riggat sammanhang.Fråga nr 2 handlade om ifall jag är beredd attprata med om ställningstaganden somSocialdemokraterna gör vid olika tillfällen. Jag kanbara konstatera att vi på våra partikongresser, som idet här fallet, gör ställningstaganden och att vi intekommer att samråda med före dessa.Anf. 81 () replik:Fru talman! Låt mig börja med det tillfälliga sys-selsättningsstödet. Det är välkänt att det finns enkritik från och Landstingsförbun-det mot att våra beslut här är alldeles för kortsiktiga.Man behöver en långsiktig planering. Ekonomin blir ide flesta kommuner och landsting sämre än iår, och det är risk för att man nu kortsiktigt inte vågaranställa folk om man inte säkert vet att man har resur-ser. Man kan inte gärna sparka dem som man haranställt . Det är därför rimligt att vi nu tar ställningtill att permanenta detta stöd.I fråga om formerna för våra förhandlingar ochnärvaron i är det välbekant för att vi, för att uttrycka det milt, var något irrite-rade när vi satt och förhandlade och hårt hade drivitett krav på mer pengar till kommuner och landsting.Vi fick nej i förhandlingarna, men plötsligt annonse-rades det på att det här i och för sigvälkomna förslaget skulle komma.Detta är inte en rimlig form för förhandlingar medlikvärdiga partier.Jag ska avsluta med att tacka så väldigt mycketför det samarbete som vi har haft. Jag tycker att vi harnått många goda resultat, och det har på det hela tagetfungerat bra trots att systemet för våra överläggningaroch våra relationer egentligen konstitutionellt är full-ständigt orimligt. Ni jobbar meden proposition som vi får på oss att för-handla om. Det fungerar inte. Den ordningen måsteändras, . Men ändå, trots detta: Tackför samarbetet!Anf. 82 Finansminister ():Fru talman! Jag kan återgälda tacket för ett gottsamarbete. Man kan alltid diskutera formerna församarbetet, och det är jag beredd att göra med JohanLönnroth och andra också i fortsättningen för att hittabra samarbetsformer. Däremot tror jag att JohanLönnroth har stor förståelse för att när den socialde-mokratiska partikongressen fattar beslut i enstakafrågor, kan det inte ske något samråd med Vänster-partiet . Så har vi inte gjort tidigare ochkommer vi inte att göra . Jag tror att vi äröverens på den punkten.Vidare är det naturligtvis så att kommuner ochlandsting vill ha långsiktiga och stabila spelregler ochbesked. Det har jag all förståelse för. Jag tycker ocksåatt det är viktigt att vi exempelvis som vi gjort kunnatge besked till kommuner och landsting att de för denärmaste fem åren har att räkna med 5 miljarder frånstaten i form av medel till skolan och att de för tre,har att räkna med 13 miljarder till sjuk-vården och äldreomsorgen. Det är långsiktiga ochstabila besked som regeringen och staten kan lämnatill kommuner och landsting.Men det är ju så, , att konjunktu-ren är kortsiktig, inte långsiktig. Konjunkturernaändras, och om någon ska bedriva konjunkturpolitikär det staten. Om staten över huvud taget ska ha nå-gon konjunkturpolitik kan staten inte varje gång dengör en konjunkturpolitisk insats säga att den ska varaför tid och evighet. Det är detsamma som att statensäger att det inte kommer att ske några ändringar ikonjunkturrörelserna. Men det är vad som hela tidensker. Konjunkturen går upp, och konjunkturen gårned, och efterhand som det sker förändringar, framförallt i nedgångstider, måste vi vidta någon form avmotåtgärder.Det var i ett sådant skede som vi lanserade idénom att satsa extra till kommuneroch landsting. De borgerliga var emot det eftersom deinte tycker att man ska stärka offentlig verksamhet iform av nya sjuksköterskor, lärare och annat. Jag troratt vi kommer att behöva den typen av konjunkturpo-litik också . Vi får naturligtvis påsamma sätt som vi har gjort förr i samband med bud-getpropositionen diskutera med kommuner ochlandsting om de långsiktiga satsningarna, men vi kaninte avsvära oss möjligheten till konjunkturpolitik.Anf. 83 ():Fru talman! På allmän begäran ber jag att få yrkabifall till reservation 2 under punkten 2.Frihet, ansvar och egenmakt är tre ord som jag villta som utgångspunkt för mitt anförande . Depassar bra eftersom det är skattepolitikens inriktningsom är ämnet för eftermiddagens debatt.Jag tycker att frihet i detta sammanhang är för-knippat med känslan av oberoende, men det kan ock-så vara känslan av de möjligheter som det innebär attkunna göra saker själv och tillsammans med andra.Frihet handlar om att kunna utvecklas och ta initiativi de riktningar som man själv önskar. Det skapar enmångfald som hela samhället tjänar på. Friheten be-tyder för mig också att människor inte ska vara ut-lämnade åt andras godtycke.Detta för mig över till begreppet ansvar. Ansvarär ett ord som går hand i hand med frihet. Vi har somenskilda människor alltid ett ansvar att göra vad vikan för att familjen, arbetskamraterna och vännernaska kunna fungera, utan att andra blir lidande. Ansvarhandlar också om att var och en efter egen förmågaska kunna lämna sitt bidrag inte bara till den person-liga välfärden utan även till samhällsutvecklingen istort.Egenmakt handlar om att man som medborgaremåste ha möjlighet att påverka sin situation. Skaffarman sig en utbildning ska det också betyda något ipraktiken - kanske ett intressantare jobb, ett ökatprivatekonomiskt utrymme eller vad man nu priorite-rar. Man måste genom det egna beteendet och age-randet kunna påverka sin och sin familjs ekonomiskasituation.Frihet, ansvar och egenmakt har därför i hög gradmed skattepolitikens inriktning att göra.I den moderata motionen med anledning av re-geringens ekonomiska vårproposition finns ett antalförslag på skattepolitikens område, som alla leder tillett samhälle med högre grad av frihet, större möjlig-heter till eget ansvar och inte minst egenmakt, genomatt man kan påverka sin ekonomi genom det egnaagerandet.När det gäller t.ex. vårt förslag till en reformeradinkomstbeskattning är målsättningen klar. De första50 av en inkomst ska vara skattefria.Därtill kan läggas ett barnavdrag om per åroch barn. Detta leder inte bara till att svenska låg- ochmedelinkomsttagare kommer i ett betydligt bättreekonomiskt läge än . Det svenska skattesystemetfår därmed också en utformning som bättre stämmeröverens med hur det ser ut i andra länder i Europa.Det är viktigt med tanke på lönebildningen och där-med landets konkurrenskraft.Den prioritering som vi har gjort för att åstad-komma klara och märkbara förbättringar för Sverigeslåg- och medelinkomsttagare har det uttalade syftetatt belöna arbete, utbildning, sparande och företagan-de hos enskilda medborgare.Det anses, fru talman, kanske inte alltid lika op-portunt att tala om behovet av att uppmuntra utbild-ning och kompetens. Icke desto mindre är det oerhörtviktigt att vi gör det. Våra förslag om att successivtsänka den statliga inkomstskatten är ett viktigt inslagi en reform som stimulerar både utbildning och ar-betsutbud. Vi kan därigenom undvika attgöra undantag i lagstiftningen för vissa höginkomst-tagare. Ett rättvist skattesystem bör bygga på att per-soner med samma förutsättningar ska betala sammaskatt.En reformerad inkomstbeskattning av det slagsom vi skissar på i vår motion gör det också möjligtatt låta en privat tjänstesektor växa fram. Det kan skeinte bara inom det som brukar betecknas som hus-hållsnära tjänster, utan också inom utbildning, teknikm.fl. områden.Det finns skäl att understryka att denoro som jag och många med mig känner för svart-sektorns utbredning är något som måste lösas ocksåinom ramen för skattesystemet. Det räcker inte medenbart ökad kontroll. Den som arbetar vitt och redo-visar rätt måste känna att villkoren är rimliga. Annarsfinns ju risken att alltfler kommer att välja vägen attsänka skatten alldeles på egen hand. Kvar blir en alltmindre skara som gör rätt för sig och tvingas betalaalltmer skatter. Vi har inte råd att dessa individer ochföretag ska konkurreras ut av dem som tjänar pengar ien svart eller grå sektor.Fru talman! För entreprenörer och företagare ärfrihet av den allra största betydelse. Utan frihet gårdet inte att experimentera, uppfinna, utveckla tjänsteretc. När det gäller företagsbeskattningen måste jagtyvärr konstatera att regeringen har misslyckats mo-numentalt. Under en väldigt har det funnitshögt ställda förväntningar på den s.k. 3:12-utredningen. Den kommer efter vad jag har förståttden att presentera sitt förslag, men av vad somhittills framkommit måste jag tyvärr dra slutsatsen attde diskriminerande fåmansbolagsreglerna inte kom-mer att ändras i någon större utsträckning. Den utred-ningen kommer väl att möta samma öde som Småfö-retagsdelegationens förslag som presenterades , varav de flesta ännu inte är genomför-da.Fru talman! För sedan var jag på ett möte.Efteråt kom det fram en person till mig som var rela-tivt fåordig, men han sträckte fram en lapp till migoch sade: Tänk på detta. Där stod det som var hanssammanfattande syn på skattesystemet: Bestraffa inteansvar, flit och sparsamhet. Det tyckte han att jagskulle bära med mig. Men det är just vad dagenssmåföretagsbeskattning gör. Är man en ensamföreta-gare tvingas man att leva under en hårdare skattere-gim än om man är anställd företagsledare i ett storfö-retag.Skattesystemet måste ta hänsyn till att det är för-enat med en betydande risk att satsa sitt sparkapital iett företag jämfört med att sätta in pengarna på t.ex.banken. Jag menar att en betydligt större andel avavkastningen i ett företag måste beskattas som kapi-talinkomst. Men det finns naturligtvis en annan vägatt gå, och det är att slopa den statliga inkomstskattenhelt.