prot · GP0957 · 2002-01-24 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:57Torsdagen den 24 januariKl. 12.00 - 20.17Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------1 § Aktuell debatt: Sysselsättningen och före-tagsflyttenAnf. 1 PER ():Fru talman! Välkommen till denna debatt! Jaghoppas att den ska bli konstruktiv, inte en sandlåde-debatt, och att den ska kunna fokusera på Sverigesproblem.Det finns faktiskt allvarliga problem, såväl inomföretagandet som inom sysselsättningen som när detgäller hälsotalen i arbetskraften. Näringsministernsade här i kammaren apropå dennapolitik: "Den har ju . om jag ska försöka uttryckamig lite ödmjukt, varit en liten framgångssaga. Vi harlyckats på alla områden." Men verkligheten, BjörnRosengren, ser inte ut på det sättet.Vi har fått ta del av utredningar om Gi-slaved, om och om med var-sel om att det kanske kommer hundra nya Gislavedunder det närmaste året där vi har utsatta industriregi-oner där verkligheten inte ser så rosenröd ut.Vi har rapporter om att var fjärde svensk i arbets-för ålder inte går till arbetet , beroen-de på en dramatisk uppgång i långtidssjukskrivning-arna, i förtidspensioneringarna, när det gäller öppenarbetslöshet och i åtgärder.Vi har ett småföretagarklimat med mycket miss-nöje och pomperipossaeffekter där många går i per-sonkonkurs och där det finns en rättsosäkerhet motdet svenska samhället och staten i synnerhet.Vi har en flykt av huvudkontor från somhotar sysselsättning och utveckling i landet, och vihar även blivit alltmer varse om att vihar fått de lägsta nyföretagarsiffrorna någonsin sedanstatistik började föras i . Det finns alltså pro-blem, och vi tycker inte att regeringen verkar se demens.Anf. 2 HANS ():Fru talman! Varslen ökade kraftigt i tillverk-ningsindustrin under trycket av kon-junkturnedgången. Det slår mot regioner med sårbarnäringsstruktur. Hela orter riskerar att slås ut. Deanställda blir arbetslösa, men står maktlösa. Myndig-heterna och facket får ofta information om företags-besluten i efterhand, via massmedier. Människorsvardagsliv slås sönder, och den offentliga ekonominundermineras. Kostnaderna vältras över på de upp-sagda och på samhället.Det här är en orimlig ordning. Den ansiktslösa ochansvarslösa kvartalskapitalismen firar sina triumfer,och det måste få ett stopp. Vi måste förstå orsaks-sambanden och orka ta politiskt ansvar för utveck-lingen. Det handlar om ägandet och makten i nä-ringslivet. Det handlar om att med en strategisk poli-tik förebygga kriserna genom att minska sårbarheten,höja utbildningsnivån, skapa kunskapsrika företags-strukturer i samarbete mellan näringsliv, myndigheteroch högskola och mobilisera lokala entreprenörer ochregionalt riskkapital. Det går att kombinera bra före-tagsvillkor med ökade rättigheter och bättre trygghetför de anställda. Det hastar med system för kompe-tensutveckling och omställningsförsäkringar för attmöta omvandlingstrycket, herr minister. EU:s perver-sa subventionspolitik, som stjäl jobben från vårt land,måste avskaffas. Misslyckas det här hotar företags-nedläggningar och arbetslöshet välfärden, och mångaorter kommer att förblöda.Därför ska vi erkänna att vi står inför en djupgå-ende omställning som kräver en aktivare statlig poli-tik, och vi ska avvisa högerns billiga politiska retorik.Det är inte skatterna som är för höga när Gislavedläggs ned, Per . Varken staten, facket iDegerfors eller har för mycketmakt, tvärtom! behöver mer demokratioch samarbete, mer trygghet och inflytande för vanli-ga människor. begärde debatten justför att få tala allvar om dessa ting.Anf. 3 Näringsminister ():Fru talman! Först ett tack till ochVänsterpartiet för den här debatten och för möjlighe-ten att redovisa regeringens syn på sysselsättning ochtillväxt på ett samlat sätt. Särskilt viktigt är det kan-ske att få ett sådant här tillfälle nu när det bara åter-står drygt till valet. Vi ska tala om det somförenar oss över partigränserna, och det är en hel del,men vi ska också tala om det som skiljer oss.För det är en hel del som skiljer socialdemokratinfrån framför allt när det gäller synen påsysselsättning, tillväxt, företag och arbetsliv. Skillna-derna finns både när det gäller perspektiv och när detgäller resultat.Jag tar perspektivet först. Jag anser att vi har ettgott företagsklimat. Jag tror att alla i den här kamma-ren vill ha ett gott företagsklimat. Men vi socialde-mokrater hävdar bestämt att vi också måste ha ett gottlöntagarklimat. måste ha både ett bra före-tagsklimat och ett bra löntagarklimat för att kunnalyckas på lång sikt. Det är det perspektivet högernsaknar: löntagarperspektivet, de anställdas perspektiv.Därför kan man lägga förslag som undergräver an-ställningstryggheten och arbetsrätten och som skärned de anställdas försäkringsskydd och som kraftigthöjer kostnaderna för att vara med i a-kassan, ochdärför kan man lägga förslag som innebär att kollek-tivavtalen i praktiken skulle bli verkningslösa. Så serdet ut, det högerledda alternativet i svensk politik.Per och andra har aldrig förstått attvägen till tillväxt faktiskt måste innefatta både tryggaföretagare och trygga löntagare. Man har aldrig för-stått att tillväxt aldrig kan byggas på skärpta motsätt-ningar mellan löntagare och företagare. Man haraldrig förstått att de anställda måste ha möjlighet tillinflytande på arbetsplatsen, utbildning och personligutveckling. Man har aldrig förstått att också de an-ställda måste må bra för att de ska kunna göra sittbästa i arbetslivet. Man har aldrig förstått att männi-skors vilja till arbete är nationens främsta tillgång.Det om perspektivet. Här går en avgrund mellansocialdemokratin och högern. Det är oklart hur mit-tenpartierna ställer sig i den konflikten, men kanskekan vi få svar på det . Här skiljer vi oss alltså.Men vi skiljer oss också när det gäller resultaten.Våra resultat talar för sig själva. Sedan november1996 har det skapats nästan 300 000 nya jobb i Sveri-ge. Den snabbaste sysselsättningsökningen har skett iprivat sektor, men ökar också antalet anställda iden offentliga sektorn. har växt snabbare änOECD-länderna de senaste åren.När Per var näringsminister tappadeSverige 450 000 jobb, och 50 000 företag gick i kon-kurs. låg i botten av den internationella till-växtligan om man jämför med liknande länder. Så vardet då med företagsklimatet.Under socialdemokratisk ledning har Sverigeseglat upp som en av världens ledande IT-nationer.Sverige är enligt förmodligen världens främstakunskapsbaserade ekonomi. är det land somsatsar mest på forskning, högre utbildning och inves-teringar i dataprogram mätt som andel av BNP. Sve-rige har fortfarande enligt den högsta andeleninnovationer och är tvåa när det gäller antalet paten-tansökningar till EU per capita räknat.Sverige är ett av de främsta länderna när det gällersatsning på högskolan, medborgarnas läskunnighet,antalet forskare, vetenskapliga publiceringar, e-handel och hushållens tillgång till datorer och rankningslista avvärldens mest konkurrenskraftigaste ekonomier liggerSverige på sjätte plats av de 75 undersökta länderna.Sverige är bäst i EU när det gäller innovationsklimatoch slår också och , säger i en färsk rapport. Utbildning, utbild-ning och utbildning. Där ligger en stor del av förkla-ringen till framgångar under de senaste åren.Men det finns också andra förklaringar. En av po-ängerna med det nya är att detblir lättare att se tillväxt och sysselsättning i ett hel-hetsperspektiv. Man förstår snabbt att många politi-kområden är viktiga för tillväxt. Arbetsmarknadspo-litik, arbetsrätt, socialförsäkringar, utbildning ochforskning har jag redan nämnt, men det finns ocksåannat.Det har stor betydelse för företag som etablerarsig här att de anställdas barn kan erbjudas god barn-omsorg och skola. Det har stor betydelse att vi harmyndigheter som är omutbara och att korruption ochrättslöshet inte breder ut sig. Det har stor betydelse attvi satsar på polis och rättsväsende så att kanvara ett tryggt land för både löntagare och företagareatt verka i. Det har stor betydelse att vår infrastrukturfungerar, att vägar och järnvägar håller hög kvalitetså att de anställda kan komma till jobbet och varornakan komma fram till sina kunder.Gemensamt för allt det jag nämnt - barnomsorg,skola, forskning och utbildning, rättsväsende ochpoliser, vägar och järnvägar - är att en mycket stordel av detta, nästan allt, betalas med skattepengar. Förnågra månader sedan stod jag här i kammaren ochdebatterade infrastruktur med era kolleger. Det varingen hejd på hur mycket mer pengar som skullesatsats om bara ni finge bestämma. Trots att regering-en ville göra den största satsningen någonsin på in-frastruktur anklagades vi för snålhet.Om några minuter kommer vi att få höra krav frånandra hållet, inte krav på ökade utgifter som i minförra debatt, utan krav på sänkta skatter. Vi kommernog att få höra en skur av skattesänkningsförslag.Moderaterna är som vanligt värst. De ska sänka skat-terna med 200 miljarder. Det är dubbelt så mycketsom hela sjukvården kostar i Sverige.Men innan ni går upp i talarstolen och lovar klirr ikassan till aktieägare, höginkomsttagare och andrasom kommer att tjäna på era skattesänkningar, funde-ra då lite på frågan: Om ni tänker sänka skatterna pådet sättet, vem ska då betala vägarna och järnvägar-na? Vem ska betala polisen och det övriga rättsväsen-det? Vem ska betala barnomsorgen och skolan? Vemska betala den högre utbildningen? Vem ska finansie-ra den grundforskning som är så viktig för företagensmöjligheter att utveckla nya produkter men som ing-en är beredd att betala för?Tänk på det innan ni går upp. ut för väljarnavad ni tänker göra för att finansiera detta. Tala om attni inte tänker göra som ni gjorde förra gången när nistyrde riket, då ni faktiskt drev fram både utgiftsök-ningar och skattesänkningar. Ni lånade er fram ochkörde landet nästan i konkurs.Fru talman! har sysselsätt-ningen utvecklats mycket positivt. Den öppna ar-betslösheten har halverats. Men de allra senaste må-naderna har den utvecklingen dämpats. Vi ser enökning av varslen och konkurserna. Det är tydligt attden internationella konjunkturnedgången påverkarSverige. Det gäller framför allt exportindustrin.Men ändå fortsätter sysselsättningen att öka. Desiffror vi fick från SCB var starkare än för-väntat. Vi har öppen arbetslöshet trots attantalet människor i arbetsmarknadspolitiska åtgärderminskat ytterligare. I det läget har den borgerligaoppositionen farit ut och talat om kris och katastrof.Vi måste genast sänka skatten för de rika och försäm-ra arbetsrätten. Annars går det åt pipan för Sverige.Det är i praktiken det ni har sagt.Ni har inte lyckats särskilt bra i den diskus-sionen. Människor lyssnar inte på er. Om man varjedag år ropar på vargen kommer de faktisktinte att lyssna. De tror inte på det längre. Men om viskulle hamna i ett läge som det har vi en helt annan situation. Vi har en annan statsfi-nansiell situation. Vi har ett helt annat läge för syssel-sättningen. Därför har vi större möjlighet att hanteradet om vi nu skulle hamna där.Anf. 4 PER ():Fru talman! har vi hört väldigt mycket av ensjälvberömmelsesaga från . Jag skabara nöja mig med att några korta kommentarer.Vi kan alltid jämföra i rankningen hur det går förSverige. Enligt Develop-ment, en organisation som visar vad som går bra iolika delar, är det svensk företagsmanagement somfår topplacering. När det gäller teknisk forskning ochutveckling, landets styrning, dvs. regeringen, befinnervi oss i bottenträsket. Jag tror att man ska vara för-siktig med den typen av självberöm.Det är bra med sysselsättningsökning. Men enväldigt stor del av den beror på en dramatiskt ökadlångtidssjukskrivning. De problemen verkar BjörnRosengren över huvud taget inte vilja se.När det gäller företagarklimat är vi av den upp-fattningen att det gäller både ägarens och företagarensklimat som löntagarens klimat. I det inkluderar viäven kvinnliga löntagare, till skillnad från näringsmi-nistern. Vi vill öppna för kvinnligt företagande och enarbetsmarknad som är betydligt bredare än den somför närvarande finns.Den utveckling vi haft i hargått från basindustri till teknik- och kunskapsindustri.Det finns flera internationella studier av ledandeekonomer. De kommer fram till att kanske detfrämsta skälet till enorma utveckling inomIT och tele var en radikal och ytterst framgångsrikavreglering av den svenska telemarknaden och enavreglering av elmarknaden. Inom arbetsförmedling-en fick vi fram de s.k. bemanningsföretagen. Det ärvad som har skapat framgångsvågen under 90-talet.Teleavregleringen bedömer man vara den enskiltviktigaste förklaringen. Den gjordes under en borger-lig regering. Vi vände krisen till denåterhämtning vi har sett sedan början av 90-talet.Men låt oss inte enbart träta om det förgångna.Jag tror att det är fel. Låt oss i stället titta på framti-den. Det är vad vi har debatten för.Det är tyvärr så att nyföretagandet i detsenaste året har kommit ned till den lägsta nivå vinågonsin haft sedan man började mäta nyföretagan-det. Det är allvarligt, i synnerhet i , i Deger-fors, i och i många av de andra krisor-terna, där vi har stora industriella problem.Vi har undersökningar som visar att företagareoch företag inte bedömer företagarklimatet fullt såpositivt som man gör från regeringens sida. Bara12 % är nöjda med den förda näringspolitiken. Deutlandsägda företagen har gått ned till en bråkdel avdem som anser att de vill öka verksamhet i Sverige.Det har gått ned till en tiondel mot vad som gällde ibörjan . Det finns larmsignaler.Den framgångssaga som villframhäva står i skarp konstrast till vissa delar avverkligheten. Jag förnekar inte att Socialdemokrater-na har gjort en hel del bra de också.En vanlig vardag som i går var fjär-de svensk inte till arbetet. Det beror på arbetslöshet,sysselsättningsåtgärder, dramatiskt ökad långtidssjuk-skrivning och kraftiga ökningar av förtidspensione-ringar. Det är saker som jag inte är stolt över.Jag vill se handling - att människor ska bli friska.Vi ska se till att ta bort vårdköerna och få tillbakamänniskor i arbete. Jag vill ha åtgärder i ,och - men inte bara där vi harproblem med industrin och konkurrenskraften och därvi har människor som fruktar för sina jobb utan ocksådär vi behöver öka satsningarna på kommunikatio-nerna. Näringsministern satsar inte några nya pengarunder på att förbättra kommunika-tionerna. Han drar in SOD-finansieringen till nya,teknikintensiva företag. Han har även gjort storaförändringar som hotar att göra det besvärligt förmånga av de mindre och medelstora företagen.Min talartid medger inte att jag drar namnen på ettantal misshandlade småföretagare, men det finnsmånga. Småföretagare är den grupp som kännerrättsosäkerheten mest i - rättsosäkerheten närdet gäller skattetillämpningen, tillämpningen av mil-jöbalken och offentlig konkurrens. Näringsministerngör inte någonting här, och många småföretagareråkar ut för pomperipossaeffekten. Det gäller inteminst många nya och medelstora företag, som fårbetala mer i skatt än de får i inkomst. Näringsminis-tern gör inte någonting för att ta bort förföljelsereg-lerna, 3:12-reglerna, för alla små och medelstoraföretag.Nej, vi behöver göra saker i ! Jag hoppasatt näringsministern kan se de listor som jag visar upphär. De kommer från , och de visarden stora flykten av över hundra svenska företag. Deflyr ut ur landet eller låter huvudkontoren lämna lan-det. Detta är ett problem. Jag tror att näringsministernmåste se att en dramatisk nedgång i nyföretagandettill den lägsta nivån någonsin sedan man började förastatistiken är ett problem.Var fjärde svensk i arbetsför ålder går en vanligvardag inte till arbetet. Det är ingenting som vi skavara stolta över. Vi vill ha handling - inte bara pratoch självberömmelse.(Applåder)Anf. 5 HANS ():Fru talman! Det var skönt att vi slapp statistiktjaf-set, som bara leder till politikförakt, den här gången.Jag tror att äntligen har förstått att ni harhaft fel. Kom i håg att de jobb som har tillkommit hartillkommit i små företag, i privat sektor och inomtjänstesektor! Det är det utvecklingsbara - det är detsom pekar framåt.Detta hindrar inte att vi har stora problem. Dethindrar inte att det är ett elände med långtidssjuk-skrivningar. Därför vill jag föreslå en sak, : Låt oss införa regionala sysselsättningsmål!Hur skulle det smaka? Låt oss införa ett sysselsätt-ningsmål som mäter arbetade timmar och inte räknarin sjukfrånvarande bland de sysselsatta. Jag tror attdet skulle vara bra för politiken och för en sakligdiskussion.Det finns ingen quick fix när det gäller de härtingen. När jag tänker tillbaka tycker jag attvi märkte det när och de 101 direktörernavar ute med sin artikel med de enkla budskapen omskatterna och vad det nu var för någonting mer. Tänkom då skulle ha haft sinne för struktur-problemen, t.ex. i sitt eget företag. Tänk om han hadebrytt sig om produktionsförmågan och mobiltelefo-nerna. Då kanske vi hade haft en annan relation mel-lan och i dessa svåra tider för tele-kom.Det är bra med Metalls initiativ att försöka etable-ra en dialog. Hoppas det går! Men det ska inte varanågra eftergifter, som att vi förpassar arbetsrätten tillhistoriens sophög. Låt oss föra en dialog med förnuf-tiga företagsledare! Många varsel sker i onödan,läste jag i . Men kom ihåg, ni somskäller på arbetsrätten, på skattetrycket och på a-kassans utformning, att vi har samma regelverk i helaSverige. Ändå har vi hög arbetslöshet i vissa regioner,låg sysselsättningsgrad i vissa regioner och hög sys-selsättningsgrad i andra. Vi har modern, framåtriktadindustri på vissa håll men inte på andra. Men det ärsamma regelverk. Ta tag i de riktiga strukturfrågorna!Vi har naturligtvis färre nya företag 2001, i enhäftig lågkonjunktur. Så är det över hela världen. Vihar färre utlandsinvesteringar i , men de somhanterar detta professionellt vet att det nu håller på attvända. Det är klart att vi har det när vi fick den storalågkonjunkturen, och efter vad som hände den 11september. Detta vet också Per . Använddin kunskap, och stå inte här och slå blå dunster iögonen på oss!En stor fråga handlar om den regionala sårbarhe-ten. Detta har tagit upp gång på gång, ochom kommer det en ny utredning. 60, 70 eller80 kommuner lever farligt. 30 lokala arbetsmarknaderlever farligt, och är beroende av ett eller flera storaföretag. Utbildningsnivån är låg och teknikinnehålletlitet. De kommer att ha ett svårt konkurrensläge iförhållande till låglöneländerna, som kommer alltnärmare i och med , osv. Här harvi riktiga problem som kräver vad? Jo, de kräver merintegrerad produktion och ökad förädlingsgrad. Dekräver mer kunskap och ett mer konkurrenskraftigtnäringsliv. Bygg upp nätverk mellan företagen! Byggupp nätverk mellan näringslivet, högskolan och deregionala myndigheterna!Ge inte upp! Jag minns så många som sade: upp Domnarvet i . Staten tog över och gjorde stora investeringar.Vi har bästa, högteknologiska, tunn-plåtsverk där uppe.Det leder mig in på nästa fråga. Vad är det förstrategi som vi ska ha? Ja - inte ska vi, när sådantsom i , och inträffar,säga: Det är okvalificerade jobb. Låt dem gå! Jagsäger: Vi måste ha ett högt omvandlingstryck. Jagsäger: Vi ska inte satsa på låglönearbete. Men jagsäger: Ha inte inställningen att låta företagen gå utanatt försöka! Och försöka gör man genom att höjaförädlingsgraden, och försöka gör man genom atthöja kvaliteten och kunskapsnivån och integrera pro-duktionen.Jag är mycket kritisk mot AMS-chefen . Jagär mycket kritisk mot tankesmeden själv i socialde-mokratin, - för det är väl han, BjörnRosengren, som på något sätt säger att detta är okvali-ficerat? Let it go! Försök säga det till arbetarna i Gi-slaved! Försök säga det till ingenjörer och arbetare iKatrineholm! Det är larv. Det är inte därför dettahänder. Det händer därför att det finns strukturaffärer,och dessa strukturaffärer görs upp av några få ägarepå egen hand - i några fall med behändigt biståndfrån , som skickade ut gratispengaroch förstörde marknadskraft och konkurrensförmåga iGislavedfallet såvitt jag har kunnat förstå. Det är enskandal. Jag önskar, , att ministern tartag i detta så att jag får se på hurBjörn med kraft kräver att EU:s regional-politik görs om och att man inte fördärvar europeiskkonkurrensförmåga när vi har en inre marknad.Strategin ska alltså vara denna: Upp med kompe-tensen! In med inflytandet! Och jag vill också säga:Låt näringspolitiken spela en större roll, ! Vi behöver mer av joint mellanstaten och näringslivet som stimulerar framtidsbran-scher. Vi behöver miljöomställning och trafiksystem.De gröna bilarna började vi med. Vad händer med degröna tågen, ? Det är de stackarslösningarna uppe i Bergslagen med Bergslagstågensom inte går därför att det är . Vikräver en produktutveckling. Det gäller också spår-vagnar - framtidens kollektivtrafik.Låt oss med kraft - politiker och näringsliv till-sammans - utveckla den svenska teknologin! Och låtoss utveckla konkurrenskraften på framtidsområden!Konkurrensfrågor är över huvud taget viktiga.Jag återkommer till frågor om ägande och makt imitt nästa inlägg. De kanske är de allra mest avgö-rande.(Applåder)Anf. 6 ():Fru talman! Alla som något har följt den senaretidens nyhetsrapportering har kunnat konstatera attvarsel och företagsutflyttningar ökar dramatiskt. År2001 varslades 69 000 personer vilket kan jämförasmed att 25 000 varslades - år 2000.Den öppna arbetslösheten bland ungdomar noteras nutill . signalerar recessionför första gången på över åtta år.Mariestad, , , Kumla, Linkö-ping, , , , , ,, , , , , , , , ochTrollhättan - listan över drabbade orter slutar intedär. Och en lista över alla de människor som drabbatsär förstås oändligt mycket längre.Regeringsföreträdares självberöm när arbetstill-fällena ökade har övergått till ett ständigt pekandepå den internationella konjunkturen. Utvecklingen,som sades vara ett resultat av den egna förträfflighe-ten, har när problemen hopar sig övergått till attvara någon annans fel.I de tidigare inläggen har det diskuterats hur Sve-rige har lyckats . Men det intres-santa är kanske att jämföra olika länder under sammatidsperiod. Hur har klarat sig då? Har rege-ringspolitiken lyckats? Har regeringen gjort ett braeller dåligt jobb?Om vi tittar på sysselsättningsutvecklingen underåren 1995 till 2000 när socialdemokraterna har haftmakten kan vi se att följande länder i EU har gåttbättre: , , , ,, , , , ,och . Dessa länder har det gemensamtatt de har haft en snabbaresysselsättningsökning än vad har haft. AvEU:s femton länder har elva haft en bättre sysselsätt-ningsutveckling än enligt statistik från Eu-rostat och kommissionen.Sverige är ett litet och extremt exportberoendeland i en global ekonomi. En annan ekonomisk poli-tik hade naturligtvis inte förhindrat varje utflyttning,nedläggning eller varsel, men jag är övertygad om atten annan politik hade skapat bättre förutsättningar föratt bevara jobb och företag i vårt eget land. Vi Krist-demokrater har år föreslagit en rad åtgärderför att göra bättre rustat att möta framtiden.Men de år av goda konjunkturer som hade varitutmärkta för att vidta viktiga förändringar har gåttförbi under en enastående passivitet från regeringenssida. Det blev inga sju feta år, som statsministerntalade om. Och de feta år som kom har inte använtsför att fylla ladorna eller för att genomföra de struk-turförändringar som snart sagt varje ledande ekonomefterlyser. ministrar har blivittafatta brandmän i stället för att fungera som träd-gårdsmästare i det svenska näringslivet. För dettaförtjänar regeringen stark kritik.Näringsminister koncentreraruppenbarligen nu sina krafter på att diskutera åtgärdersom gör det dyrare för företag att varsla eller lägganed verksamhet.