prot · GP0995 · 2002-04-15 00:00:00 — Utjämningsbidraget tillkommuner och landsting har ökat med 2,9 miljarder.Då uppstår i budgeten tekniskt en utgift som dockmotsvaras av en lika stor inkomst, varför det är stats-finansiellt neutralt. Det motiverar en teknisk uppräk-ning av taket precis som i fjol.Reellt är budgeteringsmarginalen egentligen 4miljarder. Det finns ett reformutrymme. Det är viktigtför att kunna visa handlingsberedskap - inte sant,?Vi klarar av att finansiera de starkt ökande kost-naderna för sjukförsäkring, läkemedel, flyktingmott-agning, kriminalvård och lönegaranti men också nyasatsningar: kunskapslyft, bilstöd till handikappadeoch satsningar för att komma till rätta med den hems-ka diskrimineringen i landet. Kvinnojourer får merpengar liksom det förebyggande stödet mot missbrukav alkohol och narkotika, plus mycket annat.Och så det viktigaste: säger vi att a-kassan börhöjas . Det gäller bara att ta ställning till det eko-nomiska utrymmets exakta storlek. Vi har lovat dearbetslösa att fortsätta denna rättvisereform. Närlöntagarna får rejäla reallönehöjningar har mångaarbetslösa inte fått något alls. Arbetslöshetsförsäk-ringen ska vara ett uttryck för solidaritet mellan desom har och de som inte har ett arbete.Vi har lagt fram förslag om hur alla ska få del avhöjningen. Kanske ska vi börjadiskutera frågan , talman! Det finns många andra viktiga frågori vårpropositionen trots att den har ändrat karaktär.Inkomstprövningen av änkepensionen försvinner2003. Vad ska nu jaga Vänsterpartietmed? Det blev inget svek, det blev en reform.Det samlade programmet mot ohälsa i arbetslivetgäller kanske den viktigaste frågan av alla. Det blirmål, hälsobokslut och ekonomiska incitament. Detblir ett rejält arbetsmiljöarbete. Det blir individuellakompetenskonton och anställningsstöd för att ökarekryteringen och utbildningen till vård och omsorg.Det blir möjligt att få anställningsstöd för att om-vandla deltider till heltider. Aktivitetsgarantin får nyainslag för att skapa meningsfulla jobb. Jämställd-hetsarbetet ska intensifieras.Bosse har delvis redan nämnt reform-agendan. Låt mig återigen upprepa de fyra priorite-ringarna, där det krävs nya initiativ.Främst är det jobben. Där ska vi gå in som en garant. Permanenta de 3 miljarderna tillkommunerna ! Se till att vi får en handlings-plan och ekonomiska resurser så att de könsrelateradelöneskillnaderna kan avskaffas. Vi kan börja i väl-färdssektorn.Fru talman! Jag kan försäkra att Vänstern finns påplats när det gäller att ta ansvar även efter valet, omdet handlar om att fortsätta kampen för en rättvis ochuthållig tillväxt. Det är uthålligheten det kommer anpå.(Applåder.)Anf. 4 ():Fru talman! Regeringens misslyckande att värnaoch utveckla välfärden för utsatta grupper som barn,sjuka och gamla draperas i vårpropositionen i ettsjälvberöm av närmast olympiska mått.Men regeringen lever farligt trots goda opinions-siffror före valet. Vanligt folk kan,snabbare än anar, genomskåda attkejsaren bakom hurrande sympatisörer egentligen ärganska naken. Det är en sak att leda EU:s minister-rådsmöten och en helt annan att vända av ut-försbacke för före valet erkänner regeringen ivårpropositionen att ekonomi har utvecklatssämre än vad man gett sken av. Statsskuldenökar, arbetslösheten ökar, kommunerna är tillbaka iett krisläge där skolan och omsorgen är hotad, sjuk-skrivningarna skenar och sysselsättningsmålet uppnåsinte. Men regeringen flyr undan sitt eget ansvar ochskyller på . Det finns ett tänkvärt ordspråk somsäger "seglaren väntar inte på medvind, han lär sigsegla", nu de flesta kurvor pekar åt fel håll sätter re-geringen, likt års val, sitthopp till vändpunkter i världskonjunkturen i ställetför att föreslå förändringar som kan förbättra Sverigeslångsiktiga tillväxtförutsättningar. Men det duger inteför en svensk regering att skylla på när densvenska tillväxten har varit sämre äni omvärlden.Kejsar var i och enligtTT på sitt allra soligaste humör. Där lovade han ickeblott 50 nya jobb som symtomatiskt nog skulle till-komma på arbetsförmedlingen i utan fast-mer också nya pengar till skolan - "nu när pengarnaströmmar till", som han sade.Kanske rikshushållare kunde upplysakammaren om vilka pengar som strömmar in ikejsarens kassakista? De är i varje fall okända förfinansutskottet, och som alla ser att staten nu måste börjalåna pengar igen. Planeras kanske nya räder motRiksbanken? Utan de 20 miljarderna och ytterligare40 miljarder i engångseffekter från bl.a. AP-fondenhade ni ju behövt låna 33 miljarder till driften redan iår! Hur påläst är egentligen kejsaren?Tänkande medborgare måste också snart inse attallt inte står rätt till när landets statsminister gläds åtoch välkomnar att tvingas höja räntantrots lågkonjunktur och massarbetslöshet. Kejsarentorde åtminstone vara lite småfrusen vid det här laget.Fler räntehöjningar lär bli aktuella. Kommer de ocksåatt välkomnas? Med en bättre strukturpolitik framförallt vad gäller lönebildningen skulle den uthålligatillväxttakten i bli högre och Riksbankenskulle slippa bromsa i en lågkonjunktur redan vidminsta tecken vid horisonten på en konjunkturvänd-ning.Vittnar det verkligen om järnkoll på läget och in-sikt om att välfärdskakan måste bakas innan denfördelas när samme ler och gratulerar gno-sjöborna till att de mest framgångsrika familjeföreta-gen säljs till utlandet? Det är bisarrt med tanke på attägarna säljer ut på grund av en dubbelbeskattning avsvenskt ägande och en konfiskatorisk arvsskatt somgör det hart när omöjligt för nästa generation att taöver. En mer finkänslig kejsare hade nu börjat huttrarejält.Fru talman! Vad behöver är en re-gering som både kan identifiera och uppmuntra driv-krafterna för företagande och därmed välfärden. Nu-varande regering klarar ingetdera.Visst har det blivit nya jobb. Men elva EU-länderhar haft en bättre jobbtillväxt än . Bara treländer har haft en sämre utveckling än vilketär allvarligt med tanke på att av densvenska sysselsättningsökningen beror påatt alltfler sjukskrivna behöver vikarier.Regeringen redovisar i det s.k. högtillväxtalterna-tivet i propositionen hur det skulle se ut om densvenska tillväxten var högre. Men det häpnadsväck-ande är att absolut ingenting görs för att uppnå dennahögre tillväxt. I stället står regeringen passiv och tittarpå och spanar efter medvind och skyller på nedgång-en i . Varför, , försöker ni inteens presentera en politik för att uppnå högtillväxtal-ternativet? Det skulle både ge vården, skolan ochomsorgen de resurser som behövs och ge människorde arbeten de saknar.Vad sade då när krisen i kommu-nernas ekonomi brutalt avslöjades av Kommunför-bundet ? "Det här är hanterliga belopp,vi får öka statsbidragen." Detta, fru talman, är ettuttalande som påminner om rekommendationen att tabanklån för att kunna sätta på plåster på benbrott. Såtalar bara en mycket lättklädd kejsare, för det finns juinga miljarder att dela ut.Sanningen är att fortsätter att bli relativtsett fattigare med Socialdemokraterna vid makten.Bara sedan blev statsminister 1996 harSverige förlorat i runda tal realtjämfört med om vi bara lyckats hålla samma tillväxt-takt som genomsnittet av . Det mot-svarar väldigt stora belopp som skulle räcka till unge-fär 90 000 fler anställda människor inom vården,skolan och omsorgen. Ni har haft på er, menvälfärden fortsätter att urholkas.När man lyssnar på statsministerns kommentarertill problemen i riket kommer man osökt att tänka påden klassiska kultförklarade , där trädgårdsmästaren i oför-glömliga tolkning kunde säga de mest nonsensspäck-ade och häpnadsväckande saker till omgivningen sombara nickade, tolkade till det bästa och noterade istum beundran. När filmen sedan var slut visste maninte om beundrarna någonsin upptäckte att kejsarenvar naken.Men, fru talman, det är nu kvar tillvalet. Denna regerings otillräckliga företagarklimatoch eftersläpningspolitik har kostat detsvenska folkhushållet . Det finnstyvärr ingenting i vårpropositionen som tyder pånågon som helst förändring till det bättre. harhelt enkelt inte råd med och längre, stödda på är här, i det dåliga företagarklimatet, i flyktenav företag, huvudkontor, kapital och kunskap som vihar den viktigaste förklaringen till resursbristen ivården och skolan. Jag tror att goda opioni-onssiffror vilar på att medborgarna har någon sortsöverseende med att varken tillväxten och därmed inteheller vården, skolan eller omsorgen fungerar till-fredsställande. Men så kommer det knappast att kun-na fortsatta fram till valdagen.Fru talman! Jag tycker inte heller att regeringenhar levt upp till beställning att propositio-nen skulle ha ett långsiktigt perspektiv. har re-geringen kortat ned det så att det bara handlar om tvåår. De långsiktiga visionerna och förslagen lyser heltmed sin frånvaro. Det skulle vara intressant om fi-nansministern något ville utveckla vad det beror påatt ni inte lever upp till den beställning som riksdagenhar gjort av vad denna proposition skulle handla om.Det finns i propositionen kortsiktiga saker ochsjälvberöm av vad ni har åstadkommit. Men det lång-siktiga receptet på hur ska kunna få en bättreoch starkare tillväxt i fortsättningen saknas helt här.Sverige har till ca 2001 haft en genom-snittlig tillväxt på . har undermotsvarande tid haft en tillväxt på i genom-snitt per år.Detta är oerhört allvarliga saker. Konjunkturin-stitutet, och flera andra pekar på attden svenska löneinflationen är ett mycket stort hotmot att välfärden ska kunna värnas . Därgör ni alltså ingenting.Fru talman! kommer Kristdemokrater-na att lägga fram förslag för att vända en långnegativ utveckling och därmed ge förutsättningar förmer tid för barnen, en bra skola, en bättre vård och entryggare omsorg. Dagens vårproposition visar där-emot att kejsaren verkligen är naken.(Applåder.)Anf. 5 ():Fru talman, ärade ledamöter och ärade åhörare!Sverige har haft goda och dåliga tider. har vi genomlevt en av de mest stadiga och långahögkonjunkturerna som vi haft på . Ja, inte baravi. och har också haft stadigt positivatillväxttal. Grunden till att har kunnat flyta påden internationella framgångsvågen är den saneringoch reformering av svensk ekonomi som genomför-des under den förra djupa lågkonjunkturen.Centerpartiet lade ned all sin kraft och energi föratt saneringen skulle bli lyckosam. Vi, liksom mångaav er som lyssnar , vet att lågkonjunktur, bespa-ringar och saneringar drabbar de människor värst somhar minst. Det är de vanliga människorna, de vanligaföretagen och de vanliga kommunerna. Det är de medde minsta marginalerna som får bära den tyngstabördan om statens ekonomi missköts.Därför, fru talman, är jag mycket bekymradoch orolig för att det förra historiska saneringsarbetetnu håller på att gå till spillo. Finansministern bordetala om hela sanningen för svenska folket. De offent-liga finanserna visar på totalen ett plus. Men det är,mina vänner, det fristående pensionssystemet som gårmed plus. Den andra delen är kommuner och lands-ting. De går i och för sig knackigt på sina håll, mengenomsnittligt visar de på ett litet överskott. Menstatens budget, finansministerns ansvar, går faktisktmed minus. Det är med utförsäljningar och indrag-ningar från som det blir ett totalt plus iår. pekar på att det nästa årförst blir ett underskott realt på 43 miljarder, och omman sedan tittar på det underliggande underskottetkommer det upp till 59-60 miljarder. Det innebär attstatsskulden ökar.Fru talman! Ska medborgarna än en gång få betaladyrt för överbudspolitik? Kommer de med de minstamarginalerna återigen att få känna av bittra sane-ringsåtgärder efter valet eller ?Både finansministern och statsministern väntar medrecepten för de största problemen. Det som står ifinansplanen är: Detta återkommer vi med i höst.Detta återkommer vi med efter valet. Detta återkom-mer vi med i höst.Socialdemokraterna och har hittillssagt: Det går bra för . Låt oss fortsätta attförbättra. Men hur ser det ut egentligen? Arbetslösheten fortsätter uppåt. Flerelever lämnar skolan utan godkända betyg. Företag-samheten pekar nedåt. Inflationen pekar å andra sidanuppåt, vilket inte alls är bra. Minskat offentligtsparande och ett ökat skattetryck. Hushållens dispo-nibla inkomster sjunker . Den sociala ochregionala klyvningen har aldrig varit så stor som nu.De flesta av nyckeltalen pekar faktiskt i en negativriktning, av brinnande högkonjunktur.Låter det som ett framgångskoncept? Om det ärregeringens framgångar är löftet om att fortsätta påden inslagna vägen snarare ett hot än ett löfte. Deregionala klyftorna har blivit djupare under den se-naste valperioden. pekar på att av tioregioner i där sysselsättningen minskar ochsom är i en krisartad situation finns åtta i Sverige.Fru talman! Om man ska göra internationella jäm-förelser, som finansministern gjorde, är det kanskeden jämförelsen man ska fundera över och den situa-tionen som man ska försöka hitta ett åtgärdspaket för.Människor på landsbygden, på de små orterna ochi de små städerna - de många städer som har minskatsin befolkning - begär inte allmosor, förmåner ellerbidrag. De begär, och det med all rätt, lika villkor föratt själva kunna ordna tillväxt och bra levnadsvillkorpå sina orter. Men det är inte det som de får.För att kunna upprätthålla en bra offentlig sektormed de krav som de allra flesta av oss har på vård,skola och omsorg krävs en rejäl och uthållig tillväxt.Då räcker det inte bara med en löftespolitik, för vaddet handlar om är att titta på hur det går med företa-gen och hur företagsklimatet ser ut. Det är nämligengrunden för välfärden. Det är där de pengar skapassom vi sedan kan fördela.Sverige har gått från attvara världens fjärde rikaste land till att hamna underEU:s genomsnitt när det gäller välstånd per innevåna-re. Hade vi behållit vår position så hade situationen iSverige varit helt annorlunda.Det finns massor av siffror som visar hur nyföre-tagandet minskar, hur konkurserna ökar och hur ut-flyttningen ökar. Det handlar förstås om att vi saknaren reell industripolitik i , men det handlarockså om att vi saknar en reell politik för småföreta-gande. Ska vi gå till stora företag så måste det börjamed små företag. Ska företagen växa och skapa till-växt så måste det finnas lika villkor för företagen ihela landet.Älmhult är väl inte och kommer kanske inte att bli- jag säger kanske, för man vet aldrig med smålän-ningar - en stor stad eller ett storstadscentrum. Ändålyckades skapa företaget justmed utgångspunkt i . Om vi ska ha fler såda-na framgångshistorier, vilket vi allihop behöver, såmåste vi fundera över småföretagarklimatet.Det finns oändligt mycket statistik som visar hurjobbigt det är att driva företag . Det finns oänd-ligt många berättelser från företagare som visar hurdet är att vara företagare. Du betalar moms på detsom du har blivit bestulen på. Din familj, din hustrueller man, får inte arbetslöshetsersättning om honeller han är gift med en fåmansföretagare. Den som ärföretagare får av föräldraersättningen jäm-fört med en arbetstagare med lika lön.Det är inte bara så att det är ett dåligt småföreta-garklimat - det är t.o.m. så att regeringen med stöd avVänsterpartiet och rent ut sagt diskrimi-nerar människor med små företag. Då omöjliggörman också för en reell och bra tillväxt i framtiden.Centerpartiet har under ledning av ihop med de andra oppositionspartierna presente-rat en rapport om småföretagarklimatet med 53 för-slag för att skapa nya företag, fler jobb och högretillväxt. har vi sagt vårt. väntar vi på regering-en i den här frågan. Än så länge leder vi med 53-0.Jag ska återge vad finansministern har sagt. Våramöjligheter att klara tillväxten och välfärden begrän-sas på både kort och lång sikt av medborgarnas högaohälsotal, framhåller finansministern i sin plan.Då undrar jag bara: Vart tog folkhälsopropositio-nen vägen? Ohälsan kostar 310 miljoner kronorom dagen. Bara under de som det tog förfinansministern att presentera vårbudgeten kostademedborgarnas ohälsa två och !Det är så stora belopp att det svindlar. Det är svårt attöversätta detta och att förstå med både hjärta ochhjärna vad det betyder för svensk ekonomi och förvanliga medborgare som råkar ut för sjukdom ellerarbetsskada.Ge mig en kvart , sade redan ArneTammer. Tänk om regeringen hade ägnat en kvart omdagen åt att försöka lösa dessa problem! Om mantittar på försäkringskassornas anslag för rehabiliteringser man att de ligger på samma nivå som de i stortsett alltid har gjort, medan kostnaden för sjukpenningstiger brant som en bergssluttning i alperna.Man vägrar att vara med på Finsam - det som varett samordningsprojekt för bättre kvalitet i sjukvår-den. Inga ytterligare pengar kommer på detta område.Detta drabbar kvinnor allra mest. Kvinnors andelav långtidssjukskrivningarna ökar. Kvinnors lönedis-kriminering ökar - och detta av partier som står för enfeministisk hållning. Det finns inget i det materialsom vi har fått , fru talman, som visar på att manvill lösa problemen varken med de sociala klyftornaeller de regionala. Det finns inte ord om hur man skalösa problemet med lönediskrimineringen mellan mänoch kvinnor.Fru talman! Vi kommer att läggafram förslag från som handlar om likavillkor för människor, för regioner och för män ochkvinnor.Anf. 6 ():Fru talman! Det är få områden där det är så tydligthur mycket vi behöver varandra på denna jord somekonomin. Det är därför vi liberaler kämpar för merfrihandel, för valutasamarbete och för internationelltutvecklingsbistånd.Självfallet gläds vi nu åt den internationella vänd-ning som ser ut att vara på väg. Och visst är det roligtatt har fått höjda kreditbetyg och att vi haröverskott i de offentliga finanserna.Det är t.o.m. roligt med en alldeles rosa proposi-tion. TV-tittarna kanske inte har sett den. Jag vet inteom det beror på att det är Ungt val den här veckanoch finansministern satsar på att få vara med i Gry-nets show . Det kanske är därför han hargjort ett rosa omslag på propositionen, men i så fallfår nog finansministern göra något åt kavajen också.Det är alltså Ungt val, och jag tror att ungdomarbryr sig mycket om vad som händer . Menom det får vi veta väldigt lite innanför det rosaomslaget. Den ekonomiska utvecklingen präglas trotsdet rosa av stagnation, stigande räntor, företag somflyttar, arbetslöshet som biter sig fast och ökandesjukskrivningar. Den internationella händelseutveck-lingen kan vi inte skriva av bara för att det tycksvända i konjunkturen. Vi har ju t.ex. krisen i Mellan-östern.Vi har ganska stabila statsfinanser, och det är bra.Tyvärr har vi också en alldeles för stabil ekonomi istället för en dynamisk och sprudlande sådan. Vi harlåg tillväxt, men ändå redan stigande räntor. Sverigeverkar ha kört fast i arbetslösheten - i alla fall ser detut så om man läser siffrorna i vårpropositionen. 90-talskrisen kan inte längre vara någon ursäkt för dettalika lite som den kan vara någon ursäkt för passivite-ten när det gäller att göra någonting åt sjukskrivning-arna.I stället för offensiva förslag för att fler ska kom-ma in på arbetsmarknaden återanvänder man nu löftetom höjd a-kassa, som kanske ska komma. Vi får välse om det kommer första maj.Man skulle verkligen kunna vänta sig att reger-ingens sista ekonomiskpolitiska dokument till riksda-gen före valet skulle handla om vad regeringen vill.Men det gör det inte, utan det är mest skryt övergenomförda utgiftsökningar och tidigare vunna segraroch ett upprepande av tidigare gjorda löften om ut-gifter. språkrör så långt att hon säger att detta är en bouppteck-ning. Det kan för min del gärna få gälla själva reger-ingen, men är inget dödsbo. kanväxa, och människor kan växa.Men vi kanske på något sätt lever i olika världar,och att det i värld är så att välstånd skapasgenom mer anslag i budgeten medan det i min världär så att välstånd skapas av människor. I Ringholmsvärld kanske välstånd skapas av miljarder i anslagmedan det i min värld skapas av att människor fårmöjlighet att skapa miljarder genom produktion, köpoch försäljningar.Vilhelm skriver så här i satiren Det gamlariket - en ganska talande titel:"Regeringspartiet i Idyllien är ett idéparti. Detomfattar två idéer: 1: Partiet ska komma till makten.2: Partiet ska behålla makten. "Mot det står ett liberalt idéparti som vill ha mak-ten för att genomföra förändringar. Och varför då? Jo,därför att vi behöver en offensiv, reforminriktad eko-nomisk politik så att kan växa. Om Sverigeska växa så måste människor kunna växa, och för attSverige ska fungera så måste människors vardagfungera.Men vi vet att ute i vardagen slits både småbarns-föräldrar och andra mellan jobbet och dagis, mellanmatkassar och skurhinkar, mellan krav på jobbet -patienters, elevers och kunders behov. Vi ska sop-sortera och vi ska skjutsa barnen hit och dit. Vi ska fåbåde tid och hushållskassa att gå ihop. Politikerna ståroch säger i kör hur det ska vara. Maxtaxa - jobbamer, säger en. Sextimmarsdag - jobba mindre, sägeren annan. Ovanpå det kommer några som pekarfinger och säger: Du har en tidsskuld. Det är inte såkonstigt om resultatet blir stress, press, utbrändhetoch långtidssjukskrivningar. Men det görs alldeles förlite för att på bredden förändra det här.Vi behöver kortare vårdköer och mer rehabiliter-ing, ett mänskligare arbetsliv och mera makt i varda-gen i stället för köer och långtidssjukskrivningar. Vibehöver riva hierarkier och reformera den offentligasektorn för att släppa loss kvinnors skaparkraft och fåbättre kvalitet. Och det är dags att en gång för allagöra upp med de orättvisa lönerna och usla arbetsvill-koren för kvinnor.Ska växa, måste småföretagen växa. Istället har antalet småföretagare på det senaste åretminskat med 6 000. tror mer påföretagarna än på mig, men då kanske han skulle tittapå egen barometer, ellertermometer, för där kommer och Centernförst och sist bland dem som var med -Socialdemokraterna valde att inte delta. Så tro gärnapå företagarna i stället för på mig, för de sätter Folk-partiet som nummer ett.Ska växa måste människor kunna växa.Då tycker jag att det vore bra att börja med barnen.Regeringen är väldigt stolt över att enligtOECD är det land som satsar mest pengar på skolan.Men samma har kommit fram till att Sverigeär bland de sämsta länderna när det gäller att få ord-ning och reda i klassrummen, att vi är nästan sämst påatt ge barn med utländsk bakgrund en vettig utbild-ning och att det är vanligare i att ungdomarhoppar av gymnasiet än i nästan något annat land. Enfjärdedel av barnen når aldrig målen för grundskolanoch bara drygt hälften klarar gymnasiet.Vi behöver en rejäl omläggning av skolpolitiken,främst för att de barn och ungdomar som verkligenbehöver skolan mest också behöver den bästa skolan.En bra skola är den biljett till klassresan som ingaomfördelningssystem i världen kan vara. Men det ärockså så att en bra skola ger växtkraft.Fru talman! Om ska fungera, måste var-dagen fungera. Då måste vi ha bra och fungerandesocialförsäkringar. Vi har fått ett "kretsloppat"löfte om höjd a-kassa en gång till. Hans Anderssonsäger att man ska se exakt hur mycket det kan bli. Jagfår liksom intrycket att det är ett gäng som står ochskådar efter överskott i budgeten som kommer attvara lika sannolika som att en fågelskådare på Ölandfår syn på en rosa flamingo. Vad vi behöver är ensocialförsäkringsreform som skapar trygga och sta-bila socialförsäkringar, så att man inte behöver mätaav om det eventuellt finns någotöverskott någonstans som man kan använda.Fru talman! Det har talats om mycket bra saker,och det har talats om brister. Jag tycker att det är enavgörande brist att den ekonomiska propositionenhelt saknar riktlinjer för skattepolitiken. Det är juliksom hela inkomstsidan. Det pratas jättemycket omolika anslag hit och dit på utgiftssidan. Men förstmåste man ha pluring in innan man kan fixa pluringut.När det gäller skattepolitiken förväntas vi sanner-ligen köpa en gris, inte vet jag om den är rosa, men ialla fall i en rosa säck. Det är ju inte så att det på dethär området saknas utmaningar. Globaliseringen är igrunden så bra därför att möjligheter öppnas.