prot · GP0969 · 2002-02-14 00:00:00 — Detta ska bl.a. ske genom att lyfta framexempel på handlingsprogram mot kränkande be-handling som minskat mobbningen, undersöka ar-betssätt som enligt utvärderingar gett positiva resultatför att sedan kunna ge mer handfasta råd och hjälp tillskolorna samt ta fram en forsknings- och kun-skapsöversikt om kränkande behandling och mobb-ning. Utifrån denna översikt bör ny forskning initie-ras.Det görs många olika insatser för att skapa ettöppnare och tryggare klimat i skolan. Ett exempel ärkamratstödjare. Solidaritet startade en verk-samhet med kamratstödjare sedan.Arbetslösa ungdomar fick möjlighet att förstärkaskolans arbete med den psykosociala miljön och varaen länk till vuxenvärlden. De finns nu på många sko-lor i landet och gör ett arbete med gott resultat.Det finns även en mer nystartad verksamhet medklassmorfar som har en liknande inriktning med attvara goda förebilder, stödja eleverna och skapatrygghet. Båda dessa verksamheter visar betydelsenav informella och sociala kontakter. Regeringen harnyligen beviljat medel för utveckling av idén medklassmorfar.För att öka måluppfyllelsen och antalet vuxna iskolan har regeringen infört ett särskilt statsbidrag tillskolsektorn. Med start från kom-mer skolan att fram få sammanlagt 17,5miljarder för strategiska personalförstärkningar.Medlen kommer därefter att inordnas i det generellastatsbidraget till kommunerna. Kommunerna avgörsjälva vilka personalförstärkningar de vill göra fördessa medel, men de kan exempelvis användas till attanställa kamratstödjare, vilket några kommuner ocksåhar gjort.Anf. 100 ():Fru talman! Jag ska börja med att både tacka menockså att hälsa välkommen som mi-nister även för skolan. Jag har inte haft möjlighet attgöra det formellt tidigare. Det är jätteroligt att minis-tern kommer att ha hand om skolan. Då kan vi sehelheten i utbildningssystemet ända från det att barnetär litet.Vi diskuterar en viktig fråga , nämligen hurvi ska få möjlighet till ett lugnt och harmoniskt läran-de i skolan. Då kan kamratstödjare vara ett exempel,men ministern har också gett andra exempel på hurdet går att utveckla lugn och harmoni i skolan och pårasterna.Jag har följt föreningen nära, ochinom Unga Örnar jobbar man för att det ska finnaskamratstödjare i skolan men också för att föreningsli-vet ska släppas in i skolan och för ett öppet och de-mokratiskt lärosätt. Det kan vara bra att få in flerföreningar som aktivt jobbar direkt i skolan underskoltid men även naturligtvis på fritiden.Precis som ministern sade finns det många skolorsom har gjort ett stort arbete. Jag har ett exempel,nämligen Stenportskolan i . Jag har besöktskolan, och där har man kommit mycket långt medbl.a. Eleverna har själva tagit itumed situationen, och det finns en fin kommunikationmellan lärare och elever.Det finns en ung student som sitter på läktaren , , en 20-åring från . Hon harockså jobbat aktivt som kamratstödjare. Hon villgärna fortsätta med detta, och hon vill ta del av hurministern fortsättningsvis tänker utvärdera och jobbamed värdegrundsåret. Vi har hört ett exempel på attdet ska tillsättas en ny utredning. Jag lyssnar gärnamer på hur det konkret ska gå till.Anf. 101 Utbildningsminister ():Fru talman! Värdegrundsåret blev en väldig fram-gång. Dels blev det en så positiv respons från skol-världen, dels såg vi vilket behov det fanns av ökadkunskap. Nästa steg handlar om att skapa kunskapoch sprida kunskap i skolorna. Värdegrundscentrumfår då en viktig roll. Det är viktigt att de arbetar så attde har som mission att ha goda och starka relationermed skolorna ute i den praktiska verkligheten för attsprida insikter och kunskap.Jag delar också väldigt mycket om att föreningslivet har en viktig roll attspela i skolans värld. Jag vill att skolan ska vara öp-pen mot omvärlden och för relationer med mångaaktörer i samhället som kan bidra till att skapa ett braklimat i skolan. Då är föreningslivet en viktig del iden utvecklingen. Vi har praktiskt sett att mycket avfundamentet i kamratstödsverksamheten finns i före-ningslivet. Unga Örnar gör ett bra jobb. Flera andraorganisationer finns inblandade.Jag ser gärna att kommunerna när de utvecklarskolarbetet funderar kring hur man kan stärka närva-ron av goda vuxna förebilder i skolan. Det är förståslärare men också många andra grupper som tillhörskolans vanliga yrkesgrupper. Men det går också attöppna sig för ytterligare vuxenkontakter i förenings-livet. Det är en grundläggande frågeställning när detgäller trygghet i skolan - nära relationer till godavuxna förebilder, som kan se till att barnen får denviktiga respekt för varandras lika värde som måstegälla i skolan.Anf. 102 ():Fru talman! Jag delar den uppfattningen. Manmåste också se till att de goda exemplen sprids överlandet. När det gäller skolan spreds, tyvärr, ett tag dedåliga exemplen över landet, och man fick uppfatt-ningen att alla barn på alla skolor mådde dåligt.Nu kan vi aldrig vara nöjda förrän alla barn kän-ner trygghet och glädje över att över huvud taget gåtill skolan. Det ska inte finns något barn som på mor-gonen känner att man inte törs gå till skolan. Alla skakänna trygghet när man går till skolan. Ingen skabehöva missa undervisning för att man känner sigotrygg.Det är därför de goda exemplens makt är så vikti-ga att lyfta fram. De ska spridas över landet somcirklarna i vattnet där en sten har kastats i. Jag villåterigen nämna föreningslivet men också att kommu-ner jobbar vidare och delar med sig av exemplen omkamratstödjare. Kanske man också ska titta på hurandra länder har gjort och vad vi från svensk sida haratt visa fram. står sig bra internationellt sett.Vad kan vi lära av skolor i andra delar av världen därdet har gått bra? Vad kan vi ta till oss från dem? Ut-byte av erfarenheter är ett sätt att arbeta på, men detfinns också många andra sätt.Vi måste släppa loss föreningslivet i skolan. Detska inte bara ske eller på rasterna. Att visaupp föreningsverksamheten kan också vara en del ilärandet, dvs. prata om den gemenskap som skapasmed hjälp av engagemang och se till att det blir ettpersonligt resultat i en förening. Folkrörelser kanbjudas in, och på så sätt utvecklas svensk demokrati.Anf. 103 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag delar helt uppfatt-ning, också när det gäller möjligheten att lära sig avvarandra. Det finns ett spännande nordiskt samarbetejust kring värdegrundsfrågor. anordnas värdegrundskonferens, där har tagit överstafettpinnen, och sedan fortsätter arbetet i de andranordiska länderna. är just: Vad kanvi lära av varandra? Länderna är ju så lika på mångasätt, men det finns också spännande olikheter.Värdegrundscentrumen, särskilt det i , job-bar just med att sprida exempel. De arbetar på ettkompetent sätt med att se sig omkring vad som sker ilandet och sedan sprida goda exempel. Det är ocksåett konkret sätt att få det här arbetet att fortsätta.När det gäller just mobbning vill jag lyfta framden stora kampanj som vi är mitt inne i . Dethandlar om att väcka elevers, föräldrars och läraresengagemang i frågorna om trygghet i skolan. Manjobbar på ett mycket bra sätt med pjäser för att enga-gera ungdomar och barn i diskussioner om frågeställ-ningarna och med att sprida kunskaper och idéer. Detär också ett sätt att se till att kunskap sprids i alla våraskolor kring frågor om trygghet och alla barns likarätt i skolan.Anf. 104 ():Fru talman! Jag tror att vi ska hålla den här de-batten vid liv . Så länge det finns någotbarn som känner oro för att gå till skolan ska vi hålladebatten levande i kommunerna, i föreningslivet menockså här i . Vi ska se till att vi alltid är påvår vakt så att barnen trivs. För barnen är ändå skolanen arbetsmiljö. Därför måste vi se till att det blirtryggt på våra skolor runtom i landet och att vi bryross om.Jag känner mig nöjd med den här diskussionenoch tycker att vi kan gå vidare. Jag kan åka hem tillUnga Örnar och berätta att ministern känner storförståelse och också vill jobba vidare tillsammansmed föreningslivet, så jag vill tacka för den här dis-kussionen.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 2001/02:223 om tredi-mensionell fastighetsbildningAnf. 105 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vil-ka åtgärder jag avser att vidta för att ersätta de 9 000lägenheter som inte kan byggas genom att propo-sitionen om tredimensionell fastighetsbildning skjutsfram.Jag vill inledningsvis framhålla att tredimensio-nell fastighetsindelning kan bli ett användbart instru-ment när det gäller att öka bostadsbyggandet, i syn-nerhet i storstads- och tillväxtregionerna. Att ta framett fungerande regelverk för en helt ny företeelse isvensk fastighetsrätt är dock en komplicerad ochgrannlaga uppgift. har visserligen tagit framett eget förslag till proposition, men detta utgjordeendast en sammanfattning av utredningens betänkan-de, innehöll inga genomarbetade lagförslag och varöver huvud taget inte av sådant slag att det hade kun-nat läggas fram som en proposition för riks-dag.Arbetet med en lagstiftning om tredimensionellfastighetsindelning är långt framskridet och förhopp-ningsvis ska en proposition med förslag till lagänd-ringar på det fastighetsrättsliga området kunna läggasfram när det nya öppnats.Fortfarande återstår dock att klara ut problemenkring taxeringen av den nya typen av fastigheter. Detär givetvis mycket viktigt att också dessa frågor fårändamålsenliga lösningar. Sannolikt kommer detdärför att ta ytterligare tid att ta fram förslag till dekompletterande bestämmelser om fastighetstaxeringsom kan krävas. Överväganden i denna och vissaandra skatterättsliga frågor sker i Fi-nansdepartementet. Arbetet kommer självfallet attbedrivas skyndsamt.När det gäller hur många lägenheter som kommeratt byggas som en följd av den kommande lagstift-ningen kan man ha olika uppfattningar. haruppskattat antalet till närmare 9 000. Detta är dock enbedömning som får stå för. Någon detaljeradkartläggning av möjligheterna att med rimlig ekono-mi bygga bostäder ovanpå befintliga hus har veterli-gen inte gjorts. Dessutom innebär en ny lagstiftningknappast att alla sådana bostäder skulle byggas på engång. Sannolikt kommer även fastighetsföretagen attha en lång planerings- och projekteringstid, åtminsto-ne inledningsvis.Regeringen är naturligtvis medveten om det be-hov av nya bostäder som finns i landets tillväxtregio-ner, inte minst i . beslutade riks-dagen, på regeringens förslag, att inrätta ett nytt in-vesteringsbidrag för att främja nyproduktionen avhyreslägenheter. Så sent som gav rege-ringen landshövdingen i , ,i uppdrag att överlägga med länets kommuner i syfteatt främja ett ökat bostadsbyggande. För att underlättaden processen har regeringen avsatt en del av investe-ringsbidraget till Stockholmsregionen.Anf. 106 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka statsrådetför svaret.Jag vill inrikta den här diskussionen på just tredi-mensionell fastighetsbildning. Jag är inte riktigt nöjdmed svaret. Jag tycker att det är lite undanglidande.Det är självklart att det tar tid att ta fram bra lag-stiftning. Frågan är bara hur som är rimlig.Jag anser att man har fördröjt möjlig-heten att ta fram denna lagstiftning. var detfastighetsrättsliga problem, nu är det problem kringtaxeringen - detta trots att det fanns grundläggandeutredningar . Man kanfundera över viljan.Det är lite märkligt att komplicerad lagstiftningsom stopplagstiftningen, som inskränker den kom-munala självstyrelsen, går mycket snabbt att få fram,medan lagstiftningen när det gäller tredimensionellfastighetsindelning tar att få fram.Statsrådet har framförtatt det ska komma en proposition till underåret, senast i . Min frågablir: Kommer det en proposition så att lagstiftningenkan träda i kraft ? Jag tycker att detär viktigt att alla parter får veta om det är just den1 som lagstiftningen kommer att träda ikraft.Anf. 107 Statsrådet ():Fru talman! markerade att honville att debatten skulle kretsa just kring tredimensio-nell fastighetsbildning och inte kring bostadsbyggan-det i stort. Och vi ska kanske koncentrera den tilltredimensionell fastighetsbildning, även om det hadefunnits ganska mycket att säga om just Moderaternasansvar för bostadsbristen i . Menvi kan väl lämna det därhän så länge.Jag är utomordentligt angelägen om att vi såsnabbt det över huvud taget går kan få fram en lag-stiftning som möjliggör tredimensionell fastighets-bildning. Jag har sedan jag fick det samordnandeansvaret för bostadsfrågorna i Regeringskanslietpåskyndat det arbetet.Jag räknar nu med att vi ska kunnaha en lagrådsremiss framme och att frågan kan habehandlats inom regeringen, så att vi kan lägga enproposition på bord så snart det nyariksmötet är öppnat.Men som jag sade i mitt svar finns det komplice-rade skatterättsliga, taxeringsrättsliga frågor sommåste hanteras. Vi hanterar dem nu inom Finansde-partementet med stor skyndsamhet. Det är ett högtprioriterat projekt.Jag har uttryckt min ambitionatt vi ska ha en lagstiftning på plats den 1 januari2003. Om det är praktiskt möjligt med hänsyn till defastighetstaxeringsmässiga och skatterättsliga frågor-na så ska vi ha det. Min ambition är att driva det härprojektet så snabbt som det över huvud taget är möj-ligt.Ibland har det ställts väldigt stora förhoppningarom att det här skulle vara lösningen på bostadsbris-ten. Jag tror inte att det är det. Men jag tror att tredi-mensionell fastighetsbildning kan medverka till ettökat bostadsbyggande, till tillkomst av fler lägenhet,framför allt i storstäderna och i en del andra tillväx-tregioner. Men det är så många andra åtgärder sommåste till, och regeringen har lagt fram ett antal för-slag till åtgärder som fak-tiskt också leder till ett ökat bostadsbyggande, dockinte i den omfattning i framför allt Stockholmsregio-nen som hade varit önskvärd. Där efterlyser jag nyaoch mer kraftfulla initiativ från de kommunalpolitisktansvariga i en del kommuner i Stockholmsregionen.Anf. 108 ():Fru talman! Anledningen till att jag lyfte fråge-ställningen hänger delvis ihop med att det i tidningenBofast nr 1 är en chef i somuttrycker stor tveksamhet till att man kan bli klar meden lagstiftning som börjar gälla . Hankanske upplever att är rimligare. ÄvenLantmäteriet kan känna att är en mer rim-lig tidpunkt.En konsekvens blir då att lagen troligtvis kommeratt gälla från . Det vore väldigt braför branschen och för kommunerna att de så fort sommöjligt får klart för sig när lagstiftningen ska börja attgälla. Som statsrådet påpekade tar planeringlite tid. Detaljplaneprocessen är inte alltid så snabb,vilket vi båda två är medvetna om. Därför är det vik-tigt att man ger klara besked om när propositionenkommer.Om jag backar tillbaka till detta med bostadsbyg-gandet och antalet nya lägenheter är jag beredd attinstämma med statsrådet om att tredimensio-nell fastighetsbildning inte skulle lösa alla problem.Det är självklart att det är en av alla de åtgärder somskulle behöva vidtas.Statsrådet säger att har ettstort ansvar för bostadsbristen i ochStockholms stad. Jag tycker att det är förvånande. Jagbodde i den här staden . Inte heller dåfanns det så många lediga lägenheter. Så det är välinte ett nytt problem för Stockholm.Statsrådet säger att regeringen har lagtfram ett antal förslag för att få i gång bostadsbyggan-det. Jag kan inte se annat än att det rör sig om sub-ventionsförslag. Men det finns så mycket annat somman kan göra: förändra plan- och byggprocessen,införa tredimensionell fastighetsbildning, se överhyressättningssystemet och fastighetsskatten, investe-ra i vägar för att komma till rätta med trafikproble-men, se över strandskyddet, inskomstutjämningssys-temet och konkurrensen i branschen.Det är många frågor att ta tag i, men det händerinte så mycket. Man pratar om konkurrensen, men dethänder ingenting. Jag tycker att den socialdemokra-tiska regeringen har ett väldigt stort ansvar. Vadbranschen efterlyser är förutsägbarhet och långsiktig-het. Man vill ha långsiktiga beslut, och det kan manväl inte säga att investeringsbidraget är.Anf. 109 Statsrådet ():Fru talman! blev det som jag misstänkte, attdiskussionen svävar ut i en mer allmän bostadspoli-tisk debatt. Jag ska kort bara ta upp ett par trådar iEwa inlägg.Hon undrade vad regeringen har gjort. Vi har in-fört investeringsbidrag för studentbostadsbyggande,men det var inte med på. Tack vare detinvesteringsbidraget tillkommer 13 000 studentlägen-heter.Vi har infört investeringsbidrag för hyresrättspro-duktion, men inte heller det var med på.Tack vare det bidraget kommer hyresrättsproduktio-nen att öka till åtminstone 5 000-6 000 lägenheter omåret. pratar jag inte om specialbostäder utan omvanliga, ordinära hyresrätter.Det investeringsbidraget har varit en stor fram-gång runtom i landet för hyresrättsbyggandet. Tyvärrär framgången ännu inte lika stor i och ide moderatstyrda kommunerna. Men i , , , och på andra håll byggerman nu hyreslägenheter i rask takt tack vare investe-ringsbidraget, men det var inte med på.Jag skulle kunna fortsätta uppräkningen av områ-de efter område där regeringen har tagit initiativ somger effekter i form av en ökad bostadsproduktion.Nu senaste gav vi ett uppdrag till landshövdingeni , . Han ska överläggamed kommunerna, och han har då 1 miljard till förfo-gande för att dela ut i investeringsbidrag. Han kanockså resonera om trafiksatsningar som frigör nyabostadsområden i . Dessutomkan han använda den statliga marken som ett verktygför att öka takten i bostadsproduktionen i Stockholmslän.Jag har ingen annan uppfattning än om den tredimensionella fastighetsbildningen.Jag är anhängare av den. Det är viktigt att vi så snabbtsom det över huvud taget är möjligt får fram en lag-stiftning som möjliggör tredimensionell fastighets-bildning.Jag kan också se att det inte är den enda lösningenpå bostadsbristen, men tredimensionell fastighets-bildning kan bidra till ett ökat bostadsbyggande,framför allt i , , och inågra andra tillväxtområden i Sverige.Jag önskar att jag hade kunnat ge ett definitivt be-sked om datumet. Jag kan ge det beskedet att vi räk-nar med att ha en lagrådsremiss klar före sommaren.Då kan vi lägga en proposition på bord närriksdagen öppnar i höst.Vi jobbar intensivt och ser taxeringsfrågor och öv-riga skatterättsliga frågor som är knutna till den tre-dimensionella fastighetsbildningen som ett prioriteratprojekt. Det är ändå ett besked som branschen bordekunna hälsa med tillfredsställelse.Anf. 110 ():Fru talman! När det gäller tredimensionell fastig-hetsbildning utgår jag ifrån att om det hamnar enproposition på bord - om regeringensitter kvar - innebär det att lagstiftningen börjar gällafrån . Om det uppstår oklarheter om ifalldet är möjligt att genomföra detta till det datumetutgår jag ifrån att statsrådet tydligt talar omatt det blir förseningar.Statsrådet räknade upp allt som man hade gjort,och det var två saker: investeringsbidrag till student-bostäder och investeringsbidrag till hyresbostäder.Det var ju förnämligt. Och eftersom varemot detta är det vi som är skurkarna.Vidare räknade statsrådet upp ett antal kommunersom bygger hyresrätter. I min hemkommun, Staffan-storp, bygger man hyresrätter med hjälp av investe-ringsbidraget. Det intressanta är att hyresrätternabörjade byggas redan innan investeringsbidragetinfördes. När det började gå rykten om att bidragetskulle komma lade byggherren ned sitt projekt. Hanväntade till beslutet var fattat, och sedan fortsatte hanmed byggandet. Det har alltså byggts en hel del hy-resrätter utan investeringsbidrag, och fortsätterman - lite försenat - med att bygga nya.Det intressanta här är det uppdrag som har fått. gav man ett uppdragtill landshövding . Han fick ihop entjock lunta med massor av åtgärder som skulle behö-va vidtas just i . Men det har intehänt någonting. får nästa landshövding ett nyttuppdrag för att göra ungefär samma sak. Det är bramed den statliga marken, men det räcker inte. Det ärså mycket annat som måste göras.Gör mer! Två olika investeringsbidrag räcker inte.Anf. 111 Statsrådet ():Fru talman! Problemet är ju att barasäger nej till olika initiativ. nämn-de rapport som han tog fram på rege-ringens uppdrag. Det är flera förslag i den rapportensom regeringen har genomfört.Ulf Adelsohn föreslog ett investeringsbidrag förstudentbostadsbyggande. Det införde regeringen, ochnu får vi 13 000 nya studentbostäder till följd av detinvesteringsbidraget. ställde sig vidsidan om.Han förslog förändringar och förenklingar avnormerna för studentbostadsbyggande. inte behöva bygga både kök och gemensamtpentry. Det ledde till lägre kostnader. Detta har rege-ringen genomfört.Han föreslog att regeringen skulle ta ett samlatinitiativ när det gäller de stora, tunga infrastruk-tursatsningarna i . Regeringentillsatte Stockholmsberedningen som i ganska bredpolitisk enighet kom fram till ett förslag hur dettamed infrastruktursatsningar skulle kunna lösas iStockholmsregionen.Det finns även andra förslag i rap-port som regeringen har genomfört. Problemet är juatt säger nej till alla initiativ. Jag hoppasnu att kommunerna i , inklusivede moderatstyrda kommunerna, går in i ett konstruk-tivt samarbete med landshövdingen för att se till attöka bostadsproduktionen i . Re-geringen är angelägen om detta, och dessa kommunerborde känna som en stor och viktig uppgift att ta itumed den bostadsbrist som är så besvärlig för mångamänniskor i Stockholm.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionen, m.m.Andre vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemoria om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och överlämnats till utskott:2001/02:FPM48 Utvidgningens finansiella ram tillutrikesutskottet12 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition2001/02:88 till jusititeutskottet13 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition2001/02:95 Ett tillfälligt sysselsättningsstöd tillkommuner och landsting14 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 14 februari2001/02:730 av () till statsrådetMona SahlinSmåföretagen och Postens priser2001/02:731 av () till kulturministerMarita UlvskogFolkbibliotek på entreprenad2001/02:732 av () till justitiemi-nister av åklagare2001/02:733 av () till justitieministerThomas BodströmPolisens arbetsbelastning i Bohuslän2001/02:734 av () till finans-minister spel AB2001/02:735 av () till utbildnings-minister cirkushögskoleutbildning2001/02:736 av () till statsrådet /02:737 av () till statsrådet mål2001/02:738 av () till jordbruks-minister av kött från vilt2001/02:739 av () till utrikesmi-nister i Rumänien2001/02:740 av () till socialmini-ster personer på rättspsykiatriska kliniker2001/02:741 av () till jordbruksmi-nister /02:742 av () till justitiemi-nister för terrängskoter2001/02:743 av () till justitie-minister /02:744 av () till utrikes-minister /02:745 av () tillsocialminister för torterade flyktingarFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 19 februari.15 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 14 februari2001/02:665 av () till justitieminis-ter för att stryka svenskar från FN:s terrorlista2001/02:689 av Carlinge Wisberg (v) till statsrådetMona SahlinÅtgärder mot mobbning i arbetslivet2001/02:691 av () till utrikes-minister minor2001/02:692 av () till utrikesministerAnna LindhKonfiskationslagar i Turkiet2001/02:693 av Skånberg (kd) till utrikesmi-nister atombombshot mot Israel2001/02:698 av Skånberg (kd) till näringsmi-nister /02:702 av () till statsrådetMona SahlinVärdegrundSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 19 februari.16 § Kammaren åtskildes kl. 16.20.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets börjantill ajourneringen ,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 9 § anf. 103(delvis) ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.