prot · GP0997 · 2002-04-17 00:00:00 — Det gör varken vi genom det somskrivs i vårt betänkande, bostadsutskottet genom detsom står i dess betänkande eller regeringen genom atti faktiskt ta upp denna fråga och peka påproblemen. Jag känner inte riktigt samma oro somTasso Stafilidis, utan jag känner att det är mycketsom ska vägas in, och en utredning brukar ge oss bravägledning. Men som sagt var, vi får se vad denkommer fram till. Det är möjligt att det då kan bli enannan debatt om detta beroende på slutresultatet. Menför tillfället tycker jag att det är ett alltför stort in-grepp att gå in och säga att vi nu inför ett förbud ochsedan får se vad utredningen kommer fram till. Det äralltså förklaringen.Anf. 127 ():Fru talman! Praktiska svårigheter har gjort att viinte har kunnat vara med vid bearbetningen av dettabetänkande. Därför är det väldigt svårt för oss attkomma in i debatten just . Det betyder inte attFolkpartiet saknar en konsumentpolitik eller en mil-jöpolitik utan helt enkelt, som jag har sagt, att depraktiska omständigheterna den här gången har hind-rat oss. Därför kommer vi att rösta blankt, dvs. attavstå från att rösta, under mom. 1 och mom. 2 medhänvisning till ståndpunkter som redan har kommitfram i motioner om konsumentpolitiken.Framför allt gäller det den stora partimotionen angå-ende handlingsplanen för konsumentpolitiken.Jag vill också påpeka att när det gäller arbetet meddessa frågor pågår en intensiv verksamhet inom och att vårt parti är bland de mest aktiva isammanhanget, t.ex. när det gäller märkning. Här harman talat och skämtat om fula fiskar och märkning avfiskar. Men den intressanta tanke som arbetas framinom är att hela produktionskedjantydligt ska kunna utläsas när man köper en vara, alltsåfrån bonden eller fiskaren till sista bearbetningsmo-mentet. Hela kedjan ska vara tydlig för konsumenten.Sedan är det en annan mycket viktig tanke attkontrollen skulle bli betydligt starkare genom kontrollav kontrollanter, så att man verkligen kan lita på deninformation som finns i fråga om olika produkter.Eftersom vi har haft de svårigheter som vi har hafttänker jag inte tala mer än så.Anf. 128 ():Fru talman! Vi i har väckt en utförligmotion om konsumentpolitiken i samband med re-geringens handlingsplan om konsumentpolitiken sombehandlades av . Där har vi ocksåtagit upp en hel del frågor som handlar om konsu-menterna och miljön.Konsumenterna har en stor inverkan på och makt över hur miljön mår . Det störstaproblemet, som vi ser det, är den stora resursförbruk-ningen. Vi som lever i den rika delen av världen utgörungefär av världens befolkning. Men vi förbru-kar av världens naturresurser. Medtanke på att de förbrukas redan som det är i en alltförsnabb takt är detta naturligtvis ett väldigt stort pro-blem. Vi förbrukar resurserna mycket fortare än denybildas. Och vi måste ändra vårt beteende i den rikadelen av världen om de som lever i syd ska ha enmöjlighet till en positiv utveckling. Vi tror att kon-sumenterna och politiken gemensamt kan styra denhär utvecklingen åt rätt håll. är det på mångaområden svårt att vara en miljömedveten konsument.Miljömärkning är ett oerhört viktigt medel somstöd för dem som genom sin konsumtion inte villbidra till den negativa trend på miljöområdet somalltjämt fortsätter och för dem som vill ta sitt ansvar.Världsnaturfonden har nu i dagarna föreslagit endel åtgärder när det gäller fisk. Man har föreslagit enköpbojkott av bl.a. torsk och jätteräkor. Det berornaturligtvis på den svåra situation som dessa beståndbefinner sig i. Torsken är i princip utrotad i vissabestånd i och i västerhavet, och politikernahar inte velat ta sitt ansvar. Jätteräkor odlas i fjärranländer men med stora miljöproblem som följd, och deäts av väldigt många människor här, och vi orsakardenna miljöförstöring.Världsnaturfonden påpekar också att den odladelaxen kräver eftertanke på grund av att det inte är denmest effektiva resursförbrukningen man kan tänka sigatt odla lax som matas med fiskmjöl från fisk som ärviltfångad i våra hav.Jag tycker att det är mycket bra att Världsnatur-fonden tar fram en sådan här konsumentguide, somsäkert kan ha en positiv påverkan på fiskbeståndenoch konsumenternas beteende och därmed på fiskbe-stånden. Men ännu bättre är naturligtvis om ävenpolitiken tar sitt ansvar och stöder det här arbetet.Det finns två förslag som behandlas i betänkandetoch som handlar om Kravmärkning av fisk. Så längesituationen för bestånden ser ut som den gör och maninte vill ta sitt ansvar för den övergripande fiskeripo-litiken ser vi Kravmärkning av fisk som den bästagarantin för konsumenten när det gäller att veta attden fisk man köper är fiskad i sådana områden därbestånden är livskraftiga och där det finns möjligheteratt beskatta dem.Vi menar att man när man går till affären egentli-gen inte ska behöva gå omkring med WWF:sbroschyr i handen för att veta om det är okej eller inteatt köpa den fisk man köper ifall man inte vill bidratill att utfiska världens fiskbestånd. Det bästa är omman kan se på märkningen av produkten att det ärnågot som är okej.Om vi politiker kan snabba på den här utveckling-en bör det göras, tycker vi. Men för att inte komplice-ra omröstningsprocessen säger jag, liksom Vänster-partiet, att vi, som också utskottet säger i sitt betän-kande, förutsätter att regeringen tar detta på störstaallvar. Det handlar om våra barns och barnbarns möj-ligheter att få äta fisk. Jag tycker att dettaär en oerhört väsentlig fråga.Slutligen vill jag säga att vi också stöder Vänster-partiets reservation om externa köpcentra.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §. )10 § Näringsförbud, m.m.Föredrogslagutskottets betänkande 2001/02:LU19Näringsförbud, m.m.Anf. 129 ():Fru talman! I betänkande LU19 behandlas ett an-tal motioner från allmänna motionstiden åren 2000och 2001.I betänkandet finns det två motioner som är underbehandling i Justitiedepartementet.Den ena motionen handlar om herrelösa hus. Detgäller fastigheter som efter en konkurs kan komma attsakna ägare. Det kan bli problem när en fastigheträttsligt sett blir utan ägare. Fastigheten får ingentillsyn och skötsel, och den förfaller. Om den är cent-ralt belägen i ett samhälle kan den bli både enskönhetsfläck och en miljöfara.Vi förutsätter att regeringen så snart som möjligtkan komma med ett förslag till om hur vilöser frågan med herrelösa hus.Den andra motionen som förtjänar att nämnasgäller godtrosförvärv. Till betänkandet har fogats ettsärskilt yttrande från den moderata gruppen i utskot-tet. Där behandlas frågan om att byta princip frånexstinktionsprincipen till vindikationsprincipen.Enligt uppgift är det inte så många länder somlängre har exstinktion, en princip som ger förvärv igod tro en stark ställning. Det handlar ofta om förvärvav gods som kan vara stulet men som köparen harköpt i god tro. Principen har ansetts vara konsument-vänlig. Ingen som köper något i god tro ska behövaavstå från varan, även om den i något led skulle kun-na vara stulen - i varje fall inte utan att få tillbaka detman betalat för varan.När, var och om vi inför vindikationsprincipen fården ursprunglige ägaren en starkare ställning när detgäller gods som stulits från honom eller henne ochkan, om det går att bevisa, få tillbaka sitt gods utankostnad.Det råder ingen politisk oenighet om att det är enrimlig ordning att den som bevisligen är ägare till envara också kan få den tillbaka utan kostnad.Lagförslaget om den här angelägna förändringenligger enligt uppgift klart för propositionsskrivning.Det blev tyvärr inte tid att färdigställa propositionenunder våren, men vi har goda förhoppningar om attriksdagen ska få ta ställning till lagförslaget undernästa riksdagsår.I detta betänkande finns det fyra motioner omnäringsförbud. Utskottet har beslutat föreslå engranskning av lagstiftningen i näringsförbudsfrågor-na. Utskottet föreslår att revisorer ska tasig an uppgiften att se över tillämpningen av lagenfrån om näringsförbud och de komplettering-ar av lagen som har genomförts genom åren.Det är viktigt för svenskt näringsliv att grova åsi-dosättanden av regler och skyldigheter kan mötasmed effektiva sanktionssystem. Därför vill vi attfrågorna om näringsförbud får en allsidig belysning.Under de som gått sedan lagen om närings-förbud kom till har mycket hänt. Vi har delvis fått ettnytt näringsliv. behöver få veta hur lagenfungerar i dagens näringsliv och vad som eventuelltbehöver åtgärdas för att det ska bli en effektivarelagstiftning på området.Fru talman! Utskottet föreslår att avslårsamtliga motionsyrkanden i detta betänkande. Vidareföreslår utskottet att tillämpningen av lag 1986:436om näringsförbud blir föremål för granskning avRiksdagens revisorer.Anf. 130 ():Fru talman! Självklart är det förödande för denallmänna rättsuppfattningen om bilden blir beståendeatt samhället inte förmår komma till rätta med denekonomiska brottsligheten. Inte minst finns det enallmän frustration över att vissa personer verkar hasatt i system att gå i konkurs med jämna mellanrumoch över att även grova överträdelser av det regelsy-stem som gäller för företagande i vårt land kan upp-repas utan att någonting händer.Denna frustration har avsatt spår i ett antal motio-ner från allmänna motionstiden. en skärpning av reglerna om näringsförbud.Sedan näringsförbudsinstitutet infördes år 1986har det, som nämnde, ett flertal gång-er varit föremål för översyn - senast av som i sitt slutbetänkande kon-staterar att de grova åsidosättanden som förekommernormalt innefattar brott, varför möjlighet att meddelanäringsförbud finns . Kommittén såg där-för inte något behov av en utvidgning av reglerna omnäringsförbud.Vi moderater ansluter oss till kommitténs bedöm-ning. Vi tror inte att det är näringsförbudslagstift-ningen som brister, utan det gäller tillämpningen avden. Hur skulle det kunna vara på annat sätt?Sedan Socialdemokraterna återkom till makten år1994 har de systematiskt monterat ned rättsväsendet ivårt land, som ett led i den s.k. budgetsaneringen.Ekobrottsbekämpning är en mycket resurskrävandeverksamhet, och de resurserna finns inte.Vi politiker kan sitta här i och upprörasöver olika missförhållanden, lagstifta och ha oss. Menså länge vi inte anvisar de resurser som krävs för attde rättstillämpande organen ska kunna omsätta vårakloka beslut i praktisk handling blir det bara fråga omsymbolpolitik.Vi moderater tror alltså inte att det behövs någonskärpning av reglerna om näringsförbud, men vi vetinte säkert. Därför hälsar vi med tillfredsställelse attutskottet på ett moderat initiativ har beslutat föreslåatt näringsförbudslagen ska granskas av Riksdagensrevisorer. I avvaktan på att en sådan granskning skagenomföras är vi ense med utskottet om att de aktu-ella motionerna nu inte bör föranleda någon åtgärdfrån riksdagen.Så vill jag säga några ord om godtrosförvärv. Enprincip som innebär att den rättmätige ägaren inte kanfå tillbaka egendom som har stulits från honom ochförvärvats av någon annan i god tro urholkar allmän-hetens förtroende för hela rättssystemet. I svensk rättmåste därför införas en vindikationsregel, somska gälla åtminstone vid stöld av lösöre.Som nämnde finns det nu ett fär-digt sådant förslag. Egentligen finns det en bred poli-tisk enighet i denna fråga. Det är en lagändring somvi alla vill se komma till stånd. Vi hoppas innerligt attRune fromma förhoppning att regeringennu äntligen ska komma till skott snart kommer attförverkligas.Anf. 131 ():Fru talman! Jag har varit med på en motion sombehandlas här , som jag skulle vilja kommenteralite grann. Vi kan konstatera att det under föregåendehöst i massmedierna redovisades ett stort antal kon-kurser och att det var ett fåtal människor som lågbakom de allra flesta konkurserna i . Det varett hundratal människor. De allra flesta av dem kundefortsätta sin verksamhet utan att drabbas av närings-förbud.Det är självklart stötande att människor som ägnarsig åt brottslig verksamhet och plundrar företag skakunna fortsätta att bedriva en verksamhet som är tillskada både för den enskilde och för det allmänna. Detär helt oacceptabelt att oseriösa näringsidkare kanplundra och starta nya företag som de harskatteskulder på flera hundratals miljoner.Det är förödande för skattemoralen att vissa per-soner ska klara sig från sådana skattebrott. Därför ärdet naturligtvis angeläget att lagstiftningen ses över.Bara lade en utredning fram ettförslag till en ny näringsförbudslag. Förslaget innebaren skärpning av gällande rätt. Bl.a. skulle den somvarit inblandad i flera konkurser eller lämnat efter sigstora skatteskulder åläggas näringsförbud om det intefanns särskilda skäl mot detta. En domstol skulle ivarje enskilt fall pröva dessa skäl.Den valda modellen visade stora likheter med denmodell som finns . Jag kan läsa upp vad somgäller: Den som i näringsverksamhet har gjort sigskyldig till grövre brott eller till upprepad brottslighetska enligt gällande rätt åläggas näringsförbud om intesärskilda skäl talar emot detta.Fru talman! Med tanke på de internationellt settmycket liberala regler vi har rörande etableringsfriheti har nästan alla möjlighet att driva vilkennäring som helst. Den som visar sig vara olämplig attdriva näring och inte följer spelets regler ska natur-ligtvis på ett effektivare sätt än förhindras attfortsätta med det och åläggas näringsförbud.Det är svårt att förklara för allmänheten hur dettakan få fortsätta. Vi har en situation där personer sombevisligen har förorsakat stor skada för de enskildaoch samhället fortsätter med den skadebringandeverksamheten.Effektiva åtgärder ska naturligtvis vidtas motdetta, och missförhållandena måste stoppas.Jag gladde mig när jag läste i betänkandet att ut-skottet kommer att ge revisorer i uppdragatt se över lagstiftningen och tillämningen. Vi somskriver motioner vet att de inte alltid bifalls, men jagskulle ändå, fru talman, kunna tolka detta som ett litetsteg i den riktningen. Det tycker jag är alldeles ut-märkt. Vi får se om vi i slutändan kanske ändå landari något som speglar motionens anda.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §. )11 § Återvinning av säkerhet i konkursFöredrogslagutskottets betänkande 2001/02:LU20Återvinning av säkerhet i konkurs (prop. 2001/02:57).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 14 §. )12 § Vissa fastighetsrättsliga frågorFöredrogsbostadsutskottets betänkande 2001/02:BoU10Vissa fastighetsrättsliga frågor.Anf. 132 ():Fru talman! Jag tror inte att jag gör mig skyldigtill någon överdrift om jag konstaterar att den debattsom nu inleds inte kommer att innehålla några storanyheter utan mera präglas av återseendets glädje.För egen del vill jag på detta sätt till en börjanglädja kammaren med att yrka bifall till reservation nr3 och meddela att jag fullt ut står bakomalla de moderata reservationerna i utlåtandet.I reservation 3 visar vi moderater på att lagen omförvärv av hyresfastigheter åstadkommit en mycketbyråkratisk hantering och lång fördröjning vid för-värv av hyresfastigheter. Detta är till skada för bådeköpare och säljare, vilket i sin tur inte innebär någotpositivt för de hyresgäster som bor i respektive fas-tighet.Rimligare vore att myndigheterna finge rejälamöjligheter till ingripande mot oseriösa hyresvärdarsom inte sköter sin uppgift på ett acceptabelt sätt. Dåskulle man kunna bekämpa de oseriösa hyresvärdarnapå ett säkrare och mer träffsäkert sätt än vad lagen omförvärv av hyresfastigheter nu medger.Fru talman! Från moderat håll har vi även kon-staterat att kommunerna vid sidan av den kommunalaförköpsrätten har många olika instrument för att styraden kommunala markplaneringen. Kommunerna harmöjlighet att expropriera och använda det kommunalaplanmonopolet och har gentemot de flesta enskildamarkägare överlägsna ekonomiska och personellaresurser för att driva sina frågor.Även utan bibehållande av den kommunala för-köpsrätten kommer kommunerna att ha en överlägsenställning gentemot de enskilda medborgarna ochfastighetsägarna när det gäller att styra markfrågornai kommunen. Vi moderater anser därför att den kom-munala förköpsrätten bör avskaffas och att vi på detsättet bidrar till en sundare och effektivare fastig-hetsmarknad.Fru talman! Ett ok som många fastighetsägareuppfattar som särskilt tungt och nyckfullt är tomt-rättsinstitutet, och det gäller ägare till både stora ochsmå fastigheter. Ingenting har såsom tomträttsinsti-tutet givit landets fastighetsjurister sysselsättning. Dejuridiska processerna kring tomträttsfrågorna har varitoerhört många och utdragna i det oändliga. Det berorpå att tomträttsinstitutet i princip är en felkonstruk-tion, vågar jag säga.En person äger byggnaden. En annan person ägermarken på vilken byggnaden står. Det är ett tvångs-gifte som ingen av de inblandade, till skillnad frånvad gäller för vanliga giften, kan lämna. Hur i allvärlden skulle de kunna komma överens om vad somär en rimlig hyra för den mark som huset står på?Markägaren har ett utpressningsläge, och husägarenär i grunden utan motvärn. Därför är det naturligt atttomträttsinnehavaren och markupplåtaren lever i evigoch varaktig söndring. Sådant ger jobb åt jurister.När tomträttsinstitutet inrättades 1907 fanns detdär bakom goda bostadssociala motiv, men de varinte försedda med någon gedigen konsekvensutred-ning.Vi ska inte underkänna lagstiftares godaavsikter, men har tomträtten helt spelat ut sin soci-ala roll och i stället blivit ett plågoris präglat av högakostnader, osäkerhet och maktlöshet.Fru talman! Tomträtten bör avskaffas genom inte ytterligare upplåter tomträtter eller låterinnehavare friköpa respektive tomträtt.Anf. 133 ():Fru talman! har till detta be-tänkande om vissa fastighetsrättsliga frågor tre reser-vationer och ett särskilt yttrande. Den första reserva-tionen handlar om jordförvärvslagen för att värnajord- och skogsbruk av den typ vi har i Sverige.Landsbygden måste hållas levande och familjejord-bruken skyddas. Vi vill stärka sambandet mellanägande, brukande och boende. Det är viktigt att vi harsådana regler att familjejordbruken kan vara dendominerande ägarkategorin och att generationsskifte-na underlättas. Vi är inte nöjda med Jordförvärvsut-redningens förslag utan kräver en ny utredning.Den andra reservationen handlar om tomträttsav-gälderna. har funnits sedan 1907och infördes då som ett komplement till äganderätten.Tanken var att också de som inte hade så goda eko-nomiska resurser skulle kunna ges möjlighet till attbygga ett eget hem. Kommunerna upplät mark mot enganska låg tomträttsavgäld. Det handlade då omupplåtelsetider på , och efter dentiden upphörde tomträtten. 1953 ändrades lagen föratt få en mer kommunalekonomisk inriktning. Kom-munerna skulle kunna tillgodogöra sig värdestegring-en på sin mark. Tomträtterna hade kommit för attstanna och avgäldsperioderna reglerades till att varaminst . 1968 kom en ny lagstiftning där avgälds-perioderna kortades ned till lägst tio år.Fru talman! Lagstiftningen är mycket komplice-rad, som vi har hört tidigare av lagrådsremisser byggda på utredningsbetänkan-det Tomträttsavgäld, SOU 1990:23, har inte lett tillnågon förenkling. Antalet överklaganden växer hosdomstolarna. Att ha så långa avgäldsperioder som tioår ställer till mycket problem, inte minst för den ef-fekt höjningen får efter en tioårsperiod. I Sverigefinns 98 000 tomträtter i 165 kommuner. Kompeten-sen saknas ofta i mindre kommuner när tomträttsav-gälden ska regleras.Vi kristdemokrater begär i vår reservation en för-enkling av hanteringen och årsvisa avgäldsperioder såatt det blir bättre kontinuitet. Räntan behöver ocksåses över. Taxeringsvärdena som grund för beräkningav avgälden är inget bra system. Det blir en ren väst-götaklimax när taxeringsvärden höjs kraftigt samti-digt som det efter en tioårsperiod är dags att justeraavgälden.Vi kristdemokrater ställer oss positiva till försla-gen i lagrådsremissen , som innebär attmarkvärdet ska bestämmas för småhus genom denallmänna fastighetstaxeringen, så länge vi nu intelyckats att avveckla den - dvs. för småhus - och förkommersiella fastigheter genom en fri värdering vartfemte år.Jag undrar om , som ärsocialdemokraternas taleskvinna här, kan lova attnågonting nu ska göras, inte minst med tanke på att26 % av barnen i storstäderna bor i småhus mot 77 %av barnen på landsbygden. En om välfärdoch boende visar att barnfamiljernas önskemål oftastär att bo i småhus.Fru talman! För tids vinnande nöjer jag mig medatt yrka bifall till reservation 8 under punkt 10, ävenom jag står bakom övriga två reservationer. Dentredje reservationen handlar om en evighetshistoria,nämligen utredning om avvittringen. togett tydligt steg mot svensk äganderätt genom att de-klarera att allt herrelöst land tillhörde kronan. fanns s.k. lappskatteland, dvs. områden somenskilda familjegrupper nyttjade och som de betaladeskatt till kungen för. När gränsdragningen mellanSverige/och skedde på 1700-taletfastställde ett dokument som garanterarsamerna rätt till land, vatten och renbete över desvensk-norska nationsgränserna. För samerna är dettaett rättsdokument som har grundlagskaraktär.Den process som kallas avvittring startade i börjanpå . Flera jordbrukare hade flyttat norrutoch flera samer hade övergått till jordbruk. Jordbru-karna fick sina skattemarker synade medan de samersom övergått till jordbruk lämnades utanför dennamöjlighet. Den s.k. lappmarksgränsen infördes somskydd för renskötseln och senare också odlingsgrän-sen. I samband med denna avvittring skedde en delfelaktigheter och maktmissbruk som drabbade bådesamer och nybyggare. Vi kristdemokrater menar idenna reservation att de felaktigheter som begåttsunder historiens lopp när det gäller avvittringen ochäganderättsfrågorna måste utredas för att så långtmöjligt ge rättvisa. Hur långt har man kommit där,?Fru talman! I ett särskilt yttrande påpekar krist-demokraterna problemen inte minst i skärgården, somunder några korta sommarmånader har en stor be-folkning av sommargäster och turister, men somunder övriga delar av året har tomma hus, ödsligavägar och brist på service. har i sinskrift Planering för åretruntboende i kust och skär-gård pekat på problemen och antytt olikalösningar som exempelvis "boendeplikt" enligt norskmodell. Där har man s.k. 0-konsesjonslov som gerkommuner juridisk rätt att hindra helårsbostäder attomvandlas till fritidsbostäder - dock utan möjligheteratt förhindra att helårshus genom arv omvandlas tillfritidsboende.Förutsättningarna för den helårsboende befolk-ningen att till ett överkomligt pris förvärva bostäderär avgörande för möjligheterna att bo kvar. De möj-liggör också inflyttning. Därmed förbättras förutsätt-ningarna för kommunerna att upprätthålla service ochvärna arbetstillfällen i de traditionella samhällskär-norna. Vi tror att diskussionen om hur hela Sverigeska leva behöver förstärkas.Anf. 134 ()replik:Fru talman! Jag vill ställa följande fråga: Får intetomträttsavgälden ytterligare prägel av godtycklig,extra fastighetsskatt om den ska uttas medhänsyn till fastighetstaxeringsvärde och därmed vari-era ?Anf. 135 ()replik:Fru talman! Jag kan hålla med vill helt avskaffa fastighetsskatten.Det är vårt mål. Men så länge vi har den och det ärsom det är så kan man inte helt övergå till ett nyttsystem. Det är bättre att år för år kunna fullfölja dettaän att plötsligt få en chock och kanske blitvungen att flytta ur hus och hem därför att man intehar räknat med den höjning som kommer så drama-tiskt. påverkar ju räntan detta.Anf. 136 ():Fru talman! Jordförvärvsfrågor och fastighetsför-värvsfrågor har diskuterats i den härkammaren. Vem eller vilka som ska ha rätt att ägamarken, jorden och skogen är frågor som engageraross alla. Det gäller inte minst - vill jag påstå - oss iCenterpartiet.Jordförvärvslagen har också utsatts för en över-syn. En utredning har föreslagit vissa ändringar. ISOU 2001:38 kan vi läsa om dem.Förslaget från utredningen innebär bl.a. att gles-bygdsbestämmelserna ska slopas eftersom utredareninte anser att det är meningsfullt att ha kvar nuvaran-de regler.