prot · GP0953 · 2002-01-17 00:00:00 — Kommunerna i ett län får gemen-samt ta över utvecklingsfrågor från länsstyrelserna,bl.a. gällande program för länets långsiktiga utveck-ling och planering av infrastrukturinvesteringar, samtfatta beslut om projektmedel för regionens utveckling- totalt ca . Samverkansor-ganen får också ansvaret för de nya tillväxtprogram-men för kommande programperiod.Flera talare har kommenterat den nuvarande för-söksverksamheten och sagt att det finns brister. Manhar ganska på sig för att göra en slutlig utvär-dering.Jag delar uppfattningen att det finns brister i dennuvarande försöksverksamheten. Det har inte funge-rat helt tillfredsställande i alla delar. Det är naturligt,menar jag också, att så är fallet, eftersom det handlarom en process där kommuner och landsting i ett läntillsammans ska bygga upp ett helt nytt arbetssätt. Detarbetet tar tid och måste få göra det.Det viktiga för mig är att processen nu har kom-mit i gång ordentligt och att den har väckt ett politisktengagemang runtom i landet. Det är nödvändigt medett ökat engagemang för tillväxtfrågorna på alla nivå-er i samhället, och det är glädjande att väldig mångalokala och regionala politiker vill vara med och ta ettstörre ansvar för tillväxt- och utvecklingsfrågor.Huvudsyftet när försöken startade var att prövanya former för en bättre demokratisk förankring avansvaret för den regionala utvecklingen.I Region har man kommit långt med justden lokala demokratiska förankringen, till skillnadfrån vad några talare har gett uttryck för . Jagmenar att man har gjort det, eftersom samtliga kom-muner mer direkt är med i arbetet för regionens ut-veckling. var en ganska begränsad gruppmänniskor inblandad, men är mängder av organi-sationer, arbetsmarknadens parter och kommunalpo-litiker engagerade i de nätverk som tillsammans pla-nerar och ansvarar för framtid.Det har också fött andra processer, som jag tyckerär utomordentligt glädjande utifrån mitt ansvar förkommunalekonomiska frågor. Det har fött processerdär kommunerna börjar resonera om att samverkakring uppgifter där man har kompetens.Det är uppgifter som man är ansvarig för.Det är allt från gymnasieskola till räddningstjänst ochandra uppgifter som man kan lösa gemensamt på ettekonomiskt effektivare sätt. Sådana processer harfötts i Kalmar.Jag är övertygad om att de samverkansorgan somnu kommer att inrättas runtom i landet också kommeratt medverka till att man får till stånd samarbete ochsamverkan kring frågor som man haransvar för. Det tror jag är en överlevnadsfråga förmånga kommuner i , framför allt i glesbygd.Regeringen vill alltså ta vara på och se en vidare-utveckling av den verksamhet som har bedrivits medstor framgång i . Därför föreslår vi att för-söksmodellen som län har provat ska perma-nentas och öppnas för alla län i hela landet.Samtidigt får, som jag nämnde, möjligheter att fortsätta med sin modellmed direktval under ytterligare en mandatperiod iavvaktan på en fortsatt utvärdering.Det kommer att ge oss mer tid för att se hur dessamodeller med direktval fungerar i ett lite längre per-spektiv. Innan vi tar slutlig ställning till om vi skaöppna för modellen med direktval för övriga landetmenar vi att vi också bör göra en översyn av uppgifts-fördelningen mellan de olika folkstyrelsenivåernastat, landsting och kommun.Jag tror att det är nödvändigt att vi gör det. Sveri-ge har förändrats under den senaste 20-årsperioden.Vi måste ställa oss frågan hur den nuvarande sam-hällsorganisationens förutsättningar är att klara avvälfärdsåtagandena, i perspektiv bl.a. av de storabefolkningsomflyttningar som sker i . Det ärstora befolkningsförändringar.Också EU-perspektivet måste in i en sådan över-gripande översyn av den politiska strukturen i Sveri-ge. I avvaktan på det menar regeringen att det intefinns skäl att nu starta ytterligare försök eller öppnaför lösningar med direktval i hela landet, utan vill låtaSkåne och fortsätta under en periodtill.Jag hoppas nu att många län ger sig i kast medutmaningen att själva ta ett ökat ansvar för länetslångsiktiga utveckling. Med propositionen och ut-skottets betänkande öppnar vi för att hela landet - föratt de folkvalda runtom i - ska kunna varamed i ett mer formaliserat och mer direkt arbete medde regionala utvecklingsfrågorna. Det tycker jag är ettstort framsteg.Fru talman! Jag vill också säga några ord om läns-styrelsens roll. Staten behöver en stark och kompetentstatlig länsförvaltning för att hantera de statliga upp-gifter som inte kan eller bör skötas på central nivå.Det finns naturligtvis behov av en fortsatt reforme-ring av den statliga förvaltningen i länen. En tydligarerenodling av de centrala myndigheternas uppgifter tillnormering, uppföljning och stabsuppgifter åt reger-ingen bör ske.Länsstyrelsernas roll avseende tillsyn, uppföljningoch utvärdering behöver också stärkas. Det är viktigauppgifter för att åstadkomma likvärdiga villkor förmedborgare och företag i hela landet och för att upp-nå en effektivitet när det gäller måluppfyllelsen.Regeringen kommer också, som vi ger uttryck föri propositionen, att väldigt noga pröva om nya fristå-ende regionala myndigheter måste bildas för att manska kunna skapa en effektiv myndighetsstruktur.Utgångspunkten bör i stället vara att i största möjligautsträckning inordna regional myndighetsverksamheti länsstyrelserna.Landshövdingarna och länsstyrelserna bör ocksåfå ett bredare ansvar för att samordna statliga myn-digheters agerande i länen. Man ska vara statens part idialog med de regionala samverkansorganen.Fru talman! Med detta vill jag än en gång markeraatt det inte råder någon tveksamhet från regeringenssida när det gäller vår vilja att ge större möjligheterför lokala och regionala politiker att vara med och tadet regionala utvecklingsansvaret. måstepåverkan och formandet av den regionala utveckling-en ske i samverkan mellan stat och regionala ochlokala företrädare.Anf. 110 ()replik:Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga somkan förefalla retorisk, men som kanske ändå i dettafall kan och bör ställas. Är statsrådet nöjdmed den utformning propositionen har fått? Har pro-positionen den konsistens och tydlighet som riksda-gen har rätt att begära av en proposition?Vi vet alla att själva tillkomstprocessen var liteförvirrad. Först nåddes vi av ett halvofficiellt beskedom att det skulle komma en proposition som utgickfrån . Så är det ofta. Under del-ningen nåddes vi av ett helt annat besked. Sedan komen helt ny tredje produkt - den proposition allihopverkligen fick i pappersform. Det är uppenbart att dethar skett förändringar i sista stund, som kanske harlett till ett antal otydligheter.Man talade om en strävan efter en viss enhetlighetoch permanens som inte märks så mycket, tycker jag,i det färdiga resultatet.Konkret skulle jag vilja fråga om utvecklingsupp-draget. Är det tillfredsställande att ett regionalt ut-vecklingsorgan, och harsamma utvecklingsuppdrag inom ett visst område i ettvisst län?Anf. 111 Statsrådet ():Fru talman! Den proposition som regeringen harlagt fram på bord är ju en proposition somregeringen står för. Något annat vore väl konstigt. Detär alltid så att under beredningsprocessen i regering-en, innan en proposition är färdig, förekommer detolika synpunkter och så. Jag tycker att propositionenär en sammanhållen och bra proposition som marke-rar regeringens starka vilja till decentralisering ochstörre inflytande för regionala och lokala företrädarenär det gäller utvecklings- och tillväxtfrågor.Det är egentligen ett ganska långtgående steg vitar. Vi ger ju samverkansorganen i uppgift att utar-beta program för länets utveckling, att samordnautvecklingsinsatserna i länet. Vi säger också att ettsådant program ska beaktas av alla statliga myndig-heter på den regionala nivån. Det blir de regionalasamverkansorganen som blir den viktigaste faktornnär det gäller att forma ett läns utveckling och ta framriktlinjer för länets utveckling.Vi ställer också resurser till förfogande,i form av projektmedel för attkunna initiera och förverkliga en del av de projektsom man drar upp när det gäller den regionala ut-vecklingsplaneringen. Det här är ett långtgående stegmot ett större ansvar för lokala och regionala företrä-dare för det regionala utvecklingsarbetet.Anf. 112 ()replik:Fru talman! Visst var det väl ändå så att det sked-de väldigt stora förändringar i propositionen i sistastund? Det kan väl inte vara önskvärt eller vanligt iRegeringskansliet eller hos regeringen att göra på detsättet?Den slutprodukt som ändå nådde oss har natur-ligtvis goda sidor, men det finns ett antal oklarhetersom kan hänga samman med tillkomstsättet. Jagnämnde ansvarsfördelningen i fråga om utvecklings-uppdraget. Där kan man tolka på lite olika sätt omexempelvis regeringens roll i förhållande till uppdra-get beroende på hur man läser. Det finns också andrainkonsistenser som jag inte ska ta upp tiden med.Låt mitt i stället ställa en annan fråga. Statsrådetsade inte så mycket om landstingen i framtiden.Samtidigt är det ju en viss ambivalens i fråga omlandstingens ställning redan i propositionen genom attlandstingen såväl kan som inte behöver vara med isamverkansorganet. Det finns, som jag nämnde i mitttidigare inlägg, indikationer på att man har börjatifrågasätta landstingens roll på regeringsnivå. Stats-ministern har sagt något och , stats-sekreteraren, har sagt något. Det skulle vara intressantatt höra vad statsrådet har för åsikt om lands-tingens framtida ställning i utvecklingssammanhangoch hur de kan påverka den framtida processen.Anf. 113 Statsrådet () replik:Fru talman! måste väl hanoterat att vi i propositionen väldigt klart markerar attvi flyttar över ansvaret för framtagande av utveck-lingsprogram till samverkansorganet om ett sådantsamverkansorgan bildas. Det är en överflyttning avett ansvar som länsstyrelserna har till samver-kansorganet. Så har vi gjort i län. Så har viockså gjort i och i . Därhar vi också fört över resurser som tidigare användespå länsstyrelserna till , tillregionen och till - alltså frånlänsstyrelsen. Det står alldeles klart.Sedan ska man kanske vara försiktig när man sommoderat pratar om inkonsekvens. Maken till inkonse-kvens när det gäller agerande tyckerjag att man får leta efter. Att man vill släppa framSkåne som fortsatt försöksmodell men säger nej tillVästra tycker jag är ett inkonsekvent hand-lande.Nu ska jag inte kommentera landstingens roll pådet här sättet. Vi ska ha en bred översyn av uppgifts-fördelningen mellan de olika folkstyrelsenivåerna.Jag är övertygad om att vi behöver ha kvar en regio-nal folkstyrelsenivå, inte minst för att vi ska ha endemokratisk förankring och ett demokratiskt besluts-fattande när det gäller sjukvården, den centrala väl-färdsfrågan i Sverige.Anf. 114 TALMANNEN:Jag konstaterar att inte harrätt till ytterligare repliker i detta replikskifte, som nuär avslutat.Anf. 115 BO () replik:Fru talman! Det är intressant att lyssna på ett me-ningsutbyte mellan socialdemokrater och moderaterom vilket av partierna som är mest inkonsekvent i dehär frågorna.Propositionen innehåller ju såvitt man kan förståtvå huvuddrag. Det ena är att snöpa de försök meddirektval som finns i och . Detandra måste ändå tolkas som att man som framtids-modell pekar ut kommunalförbund där det finns veto-rätt för varje enskild kommun i stället för direktvaldaregionfullmäktige. Det här är ju en mycket stor avvi-kelse jämfört med den reform som beslutades 1996och som var signerad av . Jag är litenyfiken på vad som hände mellan de kloka tanke-gångarna och den dåliga proposition som riksdagennu har fått.Min andra fråga ställer jag med tanke på att dethar blivit lite bättre tack vare det som hände i konsti-tutionsutskottet och att betänkandet är bättre än pro-positionen. Att jag tycker så är inte så konstigt, menjag är lite nyfiken på om statsrådet är mycket be-klämd över den utveckling som har ägt rum, attförslaget att snöpa försöken i och Västra Gö-taland sannolikt kommer att avstyrkas av riksdagenom några timmar.För det tredje skulle jag vilja höra någon kom-mentar till den grundläggande frågan om statsrådetser någon skillnad mellan de offentliga nivåer somhar direktval och de som har indirekta val.Anf. 116 Statsrådet () replik:Fru talman! Jag har svårt att ta till mig Bo Kön-bergs argumentation när det gäller att vi i propositio-nen har haft för avsikt att snöpa verksamheten i Skå-ne och finns det egentligen bara en skillnadmellan utskottets förslag och propositionens, och detär ju kulturpengarna i . Jag träffar många Skå-nepolitiker, och jag vet att det kanske inte var huvud-frågan för de skånska regionpolitikerna. De såg välockså att den modell som vi har tillämpat i VästraGötaland med en mer formaliserad diskussion ochavtalsdiskussion om användandet av kulturpengarna,de statliga kulturpengarna, har varit en modell somhar fungerat ganska bra.Den enda substantiella skillnaden, det är därförjag har svårt att ta till mig argumentationen, är jukulturpengen. Propositionen markerar att ochVästra får möjlighet att fortsätta en periodtill i avvaktan på en fortsatt utvärdering innan vi tarställning till om direktvalet är en modell som vi skakunna öppna upp för i hela landet. Den argumentatio-nen har jag alltså ganska svårt att ta till mig.Anf. 117 BO () replik:Fru talman! Ja, det förekommer väl en och annangång att statsråd har lite svårt att ta till sig argumentfrån oppositionspolitiker. Så kan det vara. Så låt osslämna det åt sidan . Det är ju ändå så attden uppfattning jag gav till känna i min fråga är väl-digt spridd och delad av politikerna i de två berördaförsöken. Både i och i har juprotesterna varit ganska stora mot propositionen. Jagantar att detta ändå har nått fram till statsrådet pånågot sätt, åtminstone via massmedierna. Det går inteatt komma ifrån den här kritiken genom att hävda attdet bara är några få oppositionspolitiker här somtycker på detta vis. Det är ju så att nästan alla som harvarit inblandade i försöken tycker precis som vi. Detvore intressant att höra någon kommentar till det.Sedan hade jag ett par frågor till. Den ena gälldeom statsrådet kände sig beklämd över det som harhänt i betänkandet, dvs. att de här försöken inte blir såilla behandlade som det var tänkt i propositionen.Den andra frågan gällde förstås det här mer principi-ella: Ser statsrådet någon skillnad mellan om man hardirekta val eller indirekta?Anf. 118 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker att ska ge migett svar. Vad är skillnaden mellan propositionen ochutskottsbetänkandet substantiellt? Jag har gett mittsvar. Den skillnad jag kan hitta är kulturpengarna iSkåne. I substans hittar jag ingen annan avgörandeskillnad. Vi skriver ju uttryckligen så här i proposi-tionen: "I län respektive länkan utgöra samverkansorgan". Vi skriveratt den inledda verksamheten bör "fortsätta ytterligareen mandatperiod".Det behövs nämligen ytterligare tid för att vinnaerfarenhet av en direktvald regional nivå med ansvarför regional utvecklingsverksamhet. Vi skriver ocksåatt verksamheten får bedrivas i stort sett oförändratutom när det gäller kulturpengarna. Jag skulle alltsåvilja ha svar på den frågan: Vad är skillnaden mellanregeringens proposition och utskottsbetänkandetenligt ?Anf. 119 TALMANNEN:Jag konstaterar också nu att inte harrätt till ytterligare inlägg i detta replikskifte, som äravslutat.Anf. 120 PER () replik:Fru talman! Jo, det finns en skillnad till som intemajoriteten i utskottet står för utan bara minoritetenoch som bygger på PARK, nämligen utvidgningen avförsöksverksamheten. Det är ju en oerhört stor skill-nad.Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet. Vadhänder egentligen med och Skåne2007 efter att är slut? Den för-valtningsmodell som har prövats under dessa årkommer att sätta sig allt djupare. Ser statsrådet att detfinns en möjlighet att denna modell rivs upp och övergår till den modell som gäller för övriga län,nämligen med samverkansorgan?Anf. 121 Statsrådet () replik:Fru talman! Per refererar PARK på ett all-deles riktigt sätt. PARK föreslog ju en förlängd för-söksverksamhet och att man skulle släppa in ytterli-gare län i försöksverksamheten. Man utgår både iPARK och i propositionen från att vi behöver längretid på oss för att göra en utvärdering. Då tycker jag attdet är lite väl mycket begärt av mig att jag skage ett svar på vad som ska hända efter 2006.I propositionen förutsätts att vi ska fortsätta utvär-deringen av och och att vi skagöra en översyn av uppgifts- och ansvarsfördelningenmellan de olika folkstyrelsenivåerna. Dessa brickorfår först vara på plats innan vi bestämmer oss för hurvi ska ha det , eventuellt med direktval som enmöjlighet i hela landet.Anf. 122 PER () replik:Fru talman! Jo, det är just den långsiktiga inrikt-ningen som det handlar om, statsrådet, dvs. att för-söksverksamheten fortsätter med utgångspunkt i ska få erfarenheter så att olika felaktigheter kanrättas till under vägen så att man kan göra organisa-tionen bättre på alla sätt och vis. Det är ju det somförsöksverksamheten är inriktad på att visa.Statsrådet flaggar trots allt för att man kan öppnaupp för direktval efter . Det är det endapositiva som jag ser i statsrådets svar här . Visarsig utvärderingen positiv kan man alltså öppna uppför de regionala självstyrelseorganen efter 2006.Då skulle jag vilja ställa en fråga. Jag har i en re-servation i detta betänkande sagt att den utvärderingsom regeringen har sagt ska göras ska ha en parla-mentarisk anknytning. Jag frågade i mitt huvudanfö-rande om detta, men statsrådet gav inte något besked.Jag skulle därför vilja höra om regeringen tänker setill att det blir en parlamentarisk anknytning när detgäller denna utvärdering.Anf. 123 Statsrådet () replik:Fru talman! Än en gång kan jag säga att PARKföreslog en förlängning och en utvidgning av för-söksverksamheten. Det gjorde man därför att försö-ken hade bedrivits under en väldigt och behövde mer erfarenhet för att dra slutsatser. Detär också regeringens bedömning när det gäller direkt-val i och , dvs. att vi behöverlite på oss innan vi drar slutsatser om huru-vida vi ska utvidga detta till att gälla hela landet ochatt man i hela landet ska få denna möjlighet.Beträffande formerna för utvärderingen i Skåneoch och formerna för översynen avuppgiftsfördelningen mellan de olika folkstyrelseni-våerna så får jag återkomma till den diskussionen.Anf. 124 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja börja med att fallaNils lite i talet och ställa en fråga tillministern om ministern är nöjd med denna proposi-tion utifrån att man just har tillmötesgått moderaternaoch inriktning att faktiskt avveckla denregionala nivån. Det skulle vara intressant att veta.Sedan talade ministern mycket om kommuner isamverkan och kommunalförbund som om det skullevara någonting nytt. Det mesta finns det faktiskt möj-lighet att genomföra . Därtill är vi någrasom har erfarenheter av kommunalförbund och kom-muner i samverkan som har utvecklats utan dennaproposition.Ministern talar också mycket om ansvar. Men detvore också intressant att höra om det inte finns ettsamband mellan ansvar och därmed makt och befo-genheter att faktiskt bestämma själv över det manåläggs ansvar för. Inte kan det väl vara så som mi-nistern ständigt påstår, att denna proposition intesärskiljer sig från nuvarande försöksverksamhet?Ministern kan väl inte på allvar påstå att kommandeförslag om kommuner i samverkan med varje kom-muns vetorätt innebär ett lika tydligt och starkt organför den regionala utvecklingen som just ochVästra och därtill har ?Anf. 125 Statsrådet () replik:Fru talman! Jag tror att en förutsättning för ska vara framgångsrik när det gäller att ta ettansvar regionalt för det regionala utvecklingsarbetetoch för de andra uppgifter som vi i propositionenanger som samverkansorganets uppgifter är att man iett län är överens mellan kommunerna. Jag tror att detär en förutsättning för en framgångsrik verksamhet.Det är därför som förslaget om att kommunernagemensamt i länet måste bilda ett kommunalförbundför att kunna utgöra samverkansorgan föreligger.Sedan till diskussionen om . Jag ärsjälvklart nöjd med propositionen. Jag tycker natur-ligtvis också att utskottets förslag i betänkandet äracceptabelt, eftersom det inte skiljer så mycket mel-lan propositionen och utskottsförslaget.Det faktum att i huvuddrag ställer sigbakom utskottsbetänkandet, utom när det gäller Väst-ra , innebär naturligtvis inte att socialdemo-kraterna delar bedömning om lands-tingens framtid.Jag tycker att borde vara lite merbekymrad för vad en eventuell borgerlig regering, därCentern uppenbarligen vill ingå, ska ta sig för när detgäller landstingens framtida verksamhet och densjukvårdspolitik som står för. Det bordevara ett större bekymmer för än det ärför regeringen.Anf. 126 () replik:Fru talman! Jag måste säga att jag är bekymradöver socialdemokraternas ändring i denna fråga medtanke på att jag trodde att socialdemokrater och cen-terpartister hade en gemensam syn just på utvecklingav regioner. Men ack vad jag bedrog mig. Ministernvidhåller att kommunala samverkansorgan enligtdenna proposition skulle ha samma tydlighet ochsamma möjligheter till regional utveckling som t.ex.Kalmar har . Ministerns argumentering är falsknär han påstår att det inte är någon skillnad mellan detsom står i propositionen och den verklighet som för-söksregionerna lever i . Det är en stor skillnadmellan dessa saker.Jag är också orolig över ministerns hantering avsina egna förtroendevalda som i PARK har suttit ochvarit starka företrädare för att regionaliseringen skulleutvecklas. Det är så att det är ministern somanser att det som sägs i propositionen överensstäm-mer med reservation. Det är snarare denomfamningen som har skett.Anf. 127 Statsrådet () replik:Fru talman! Till skillnad från PARK:s förslag in-nebär propositionen att vi öppnar upp för hela landetatt vara med i utvecklingen och ta ansvar för det regi-onala utvecklingsarbetet på lokal och regional nivå.Det är inte försök som regeringen ska pröva och taställning till, utan vi öppnar upp för alla som bildarsamverkansorgan att ta över uppgifter som åvi-lar länsstyrelserna.Vi ställer också resurser till förfogande för ska kunna bli framgångsrik i det regionala ut-vecklingsarbetet. Jag tycker att detta är ett avsevärtsteg framåt, mot ett större ansvar lokalt och regionaltför de viktiga tillväxtfrågorna.Som jag underströk i mitt inledningsanförande ärdet inte fråga om antingen-eller. Tillväxtarbetet ochregionernas utveckling beror både på statliga insatseroch på regionalt och lokalt politiskt ansvarstagande.Det är det samspelet som kan skapa framgång när detgäller regionernas utveckling.Anf. 128 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja ha ett par korta kom-mentarer från statsrådet angående jämställdhetsex-perterna. Lagregleringen av länsexperterna försvinnerju enligt både propositionens och utskottets förslag.Formellt blir det alltså möjligt för länsstyrelserna attgöra sig av med sina länsexperter.Vad gäller jämställdhetsexperterna är det vårt in-tryck att de har inneburit en mycket värdefull för-stärkning till länsstyrelserna.Jag undrar för det första vad som är statsrådetsbedömning av jämställdhetsexperternas arbete hittillsoch för det andra om statsrådet menar att länsstyrel-sens ansvar på detta område över huvud taget är för-enligt med att inte ha den här kompetensen i organi-sationen.Anf. 129 Statsrådet () replik:Fru talman! Det faktum att den, tycker jag, ganskastelbenta organisationen med länsexperter avvecklasinnebär inte att länsstyrelserna inte ska ägna sig åt dehär arbetsuppgifterna. Regeringen utfärdar ju årligenregleringsbrev till länsstyrelserna med återrapporte-ringskrav när det gäller resultat och verksamhet. reglerar vi noga vilka uppgifter somska utföras av länsstyrelserna. Så kommer det natur-ligtvis att vara också framöver.Vi undviker alltså en ganska stelbent organisation.Med den här större friheten för länsstyrelserna attforma sin organisation kan länsstyrelserna också göradetta utifrån de skiftande regionala förutsättningarnaruntom i landet - uppgiften har man naturligtvis kvar.Anf.