prot · GP0996 · 2002-04-16 00:00:00 — Varför gör man ett mycket enkelt fall till ettutomordentligt komplicerat?Det finns väl beskrivet i utredningen ,klar och remissbehandlad, att detfinns ett klart, entydigt och enkelt sätt att jämförasjukpenninggrundande inkomst, så att man kan fåbehålla den man hade innan man startade verksam-heten även under startåret och i förekommande fallända upp till två efter starten för att undvikapersontragedierna. Det är inte så stor skillnad, frutalman, mellan att starta enskild firma, handelsbolageller aktiebolag. Det är egentligen endast i försäk-ringshänseende det har blivit en avgrundsskillnadsom träffar enskilda på ett utomordentligt brutalt ochgrymt sätt som för mig är ett fullständigt oacceptabeltsätt.Även handelsbolaget är en egen juridisk person,som bekant, precis som aktiebolaget. Det har funnitsfrån småföretagarhåll, men även i denna kammare, envilja att man kanske ska försöka starta med aktiebolagför att inte riskera den egna bostaden, inte riskera deegna barnens framtid, inte sätta de anhörigas framtidpå spel när man startar en form av verksamhet. Jagtycker att det är en mycket respektabel ståndpunkt.Vi har fått mycket stark respons från banker ochförsäkringsbolag när det gällt att ta bort den personli-ga borgen när den har varit obegränsad och i ställetgöra den begränsad för att på detta sätt skapa ett ut-omordentligt bra system där man når rätt syfte.Näringsministerns svar här är att man fortsättertala, man fortsätter kartlägga, trots att det är kartlagt,trots att det finns enkla förslag till hur man rättar tilldet här problemet. träffar det enskilda per-soner, inte många, men ett antal som försätts i kraft-full misär beroende på akuta sjukdomar. Jag kan intetycka att detta är ett värdigt sätt för svensk riksdag atthantera problemet på. Näringsministern må ursäktamen jag tycker att detta ger ett tecken på en genuintmycket nyföretagar- och småföretagarfientlig attitydfrån regeringen.Anf. 41 Näringsminister ():Fru talman! Jag vet inte vem som är byråkratisk,jag eller Per , men jag förstod vad PerWesterberg sade.Jag konstaterar att Per skrev i sin in-terpellation att det han tog upp var ett gammalt väl-känt problem. Så är det egentligen med flera av defrågor vi diskuterar i denna debatt.De olika inkomstbegreppen har diskuterats sedansystemet med sgi infördes och även innan dess.Skillnaden när det gäller den tillfälliga föräldrapen-ningen har funnits och 1992. Det belyser att detta inte är enkla frå-gor. I det sammanhanget vill jag gärna, med en vissironi, påminna Per om att han var när-ingsminister 1991-1994. Var tog då detta sprudlandeengagemang att något måste ändras vägen? Det varmånga år 1991-1994. Vad gjorde Per ,handlingens man? Intet hände.Som jag har sagt är ett arbete på gång inom Re-geringskansliet. Vi går igenom skillnaderna i de soci-ala trygghetssystemen mellan företagare och anställdasamt de problem som dessa skillnader medför. Somjag sade tidigare ska det arbetet avslutas under våren.Jag avvaktar arbetsgruppens rapport och förslag. Jagmåste faktiskt hantera frågorna så. Jag tycker att manska ha respekt för att jag är grundlig. Sedan får jagåterkomma till kammaren med förslag.Anf. 42 PER ():Fru talman! Det var inte mycket nytt i det senasteinlägget från näringsministern. Hade frågan kommitpå mitt bord kan jag försäkraBjörn att frågan hade lösts. Jag var intemedveten om den vid den tidpunkten.Problemet har varit uppe tidigare, och det har ut-retts. Det ligger ett färdigt förslag . I fem århar ett färdigt förslag funnits för hur detta kan rättastill. Då väljer näringsministern att hänvisa till enfortsatt beredning, fortsatt prat, för att klara dessadelar.Jag tycker att det är fullständigt oacceptabelt.Människor far illa. Vi försämrar möjligheterna tillnyföretagande. Näringsministern är säkert välbekantmed de utomordentligt usla nyföretagarsiffrorna un-der det gångna året. De har visserligen blivit enaningen förbättrade i början av det här året, men dehar varit utomordentligt dåliga.Det är skräp att det inte går att rätta till problemet.Det räcker inte att näringsministern bara pekar påhistorien. Det är faktiskt nu vi talar om. Kan vi göranågonting nu? Det borde gå att göra någonting tämli-gen för att rätta till ett missförhållande.Förslagen föreligger, men näringsministern väljer attpassa och peka på fortsatt beredning. Förmodligenblir väl även denna fråga lämnad till efter valet.Anf. 43 Näringsminister ():Fru talman! Jag har svarat på frågan tidigare. Ibetänkande 1997:85 Förmån efter inkomst föreslogsbl.a. att den som startar eget företag oberoende avföretagsform under vissa förutsättningar ska ha rätttill sjukpenning även om företagaren inte kan visainkomst av eget förvärvsarbete. av verk-samhetens uppbyggnadsskede skulle, enligt förslaget,sgi beräknas till lägst den sgi som skulle ha beräknatsom sjukfallet inträffat innan den försäkra-de började arbeta i verksamheten.En nackdel med detta förslag var att det skullekunna medföra en försämring för en del företagaremed enskild firma eller handelsbolag. En annan frågasom uppmärksammades var att förslaget medförde attförsäkringskassorna skulle bedöma vem som är attanse som företagsledare i fåmansföretag. Det fanns enhel del frågetecken. De bör vi nu titta på.Fru talman! Jag delar Per uppfattningatt är viktiga och ibland kritiska förnystartade företag. är nettoin-täkten i den enskilda firman ofta låg. Det ger en lågsjukpenninggrundande inkomst. Därför finns när detgäller enskild firma och handelsbolag möjlighet tills.k. När en person startar egenverksamhet har möjlighet att underverksamhetens uppbyggnadsskede fastställa en fiktivsgi baserad på en jämförelseinkomst. Med jämförel-seinkomst menas en skälig lön för liknande arbete förannans räkning. Uppbyggnadsskedet får maximaltsträcka sig till fem år.Genom att kan fastställa en fik-tiv sgi utifrån vad en anställd tjänar i ett liknandearbete, menar jag att egenföretagare har ett gott skyddi sjukförsäkringen under de första viktiga åren.Många känner inte till detta, i synnerhet många avdem som väljer aktiebolagsformen. Jag delar PerWesterbergs kritik mot detta, men det här är inte såenkelt. Det var det tydligen inte heller 1991-1994.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2001/02:332 omE 45Anf. 44 Näringsminister ():Fru talman! har frågat migom jag ämnar arbeta för att ska ändras . Enligt skulleE 45 bli ett attraktivt vägval för sydeuropeiska turisteroch ha betydelse för den regionala tillväxten.Av interpellationen uppfattar jag att Jan-EvertRådhström föreställer sig att en förändring till automatiskt skulle innebära en standardhöjningav vägen. Jag vill framhålla att så inte är fallet.Europavägnätets omfattning beslutas inom ramenför FN:s Ekonomiska kommission för , ECE,men det finns inga ekonomiska bidrag att söka speci-ellt för Europavägarna. En förändring till Europavägskulle därför inte automatiskt ge mer pengar till väg45. I det perspektivet är det viktigare att väg 45 ingåri EU:s Transeuropeiska nät, TEN. Det innebär åtmin-stone en möjlighet att söka ett bidrag till utbyggnadav vägen.Inom ECE har medlemsländerna kommit överensom att Europavägnätet företrädesvis ska bestå avmotorvägar och andra vägar som har mycket högteknisk och trafiksäkerhetsmässig standard. Fleravästeuropeiska länder uppfyller överenskommelsen.Eftersom tillhör dem som inte gör det är jagför närvarande inte beredd att argumentera för attSverige ska få ytterligare en som inteuppfyller de uppställda standardvillkoren. Jag anserockså att turister inte ska förledas att tro att vägen harhögre standard än den faktiskt har.En förändring till skulle medföra ettomfattande omskyltningsarbete på både väg 45 ochdet intilliggande vägnätet. uppskatta-de omskyltningskostnaderna till över 12miljoner kronor, något som skulle belasta Vägverketsanslag och de ca 25 berörda kommunerna. Därtillskulle flera andra myndigheter drabbas av administ-rativa kostnader.Vägledande för prioritering av åtgärder i detsvenska vägnätet ska vara samhällsekonomisk lön-samhet och hänsyn till hur mycket åtgärderna bidrartill att de transportpolitiska målen uppnås. Detta ärinte beroende av vilken benämning en väg har.Väg 45 ingår i det nationella stamvägnätet. Dennationella väghållningsplanen för omfattar investeringar på flera delar av väg 45. kommande långtidsplaneringen för perioden2004-2015 ska behoven analyseras på nytt ocheventuella åtgärder föreslås för de återstående delar-na. Regeringen beslutade om upp-drag till , och länen att upprättalångsiktiga planer för transportinfrastrukturen. Ut-gångspunkten i arbetet ska vara de transportpolitiskamålen enligt beslut den 14 december 2001med anledning av regeringens förslag i propositionenInfrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsy-stem.I propositionen föreslog regeringen att 17 miljar-der kronor ska användas för att förbättra det befintligavägnätet. Det gäller åtgärder för tjälsäkring, bärighetoch rekonstruktion. Vidare ska 87 miljarder kronoranvändas till drift och underhåll, vilket innebär enväsentlig höjning. Därtill föreslog regeringen att 39miljarder kronor ska användas till investeringar ochtrafiksäkerhetsåtgärder på stamvägnätet.Att väg 45 har stor betydelse för näringslivet ochmedborgarna i inland och ärodiskutabelt. Likaså är det odiskutabelt att standardenbitvis är låg. Men på den långa sträckan mellan och varierar trafikflödet mycket. Påde delar där det är lite trafik kan stora investeringarinte motiveras. Där bör inriktningen vara att säker-ställa en bra funktion genom en bra underhålls- ochdriftstandard.Regeringens och beslut innebär enstark satsning på det befintliga vägnätet. Jag anser attdet nu har skapats goda förutsättningar för att bevaraoch säkerställa funktionen på samt för attutveckla och modernisera de delar som är i behov avdet. Även förutsättningarna för en god regional ut-veckling har stärkts avsevärt.Anf. 45 ():Fru talman! Jag tackar för svaret, men jag tyckeratt jag finner signaler från ministern som jag uppfattarsom uppgivenhet när det gäller väg 45. Det är intebara uppgivenhet utan ett direkt hot mot de regionersom befinner sig längs . Jag hoppas givet-vis att dagens debatt ska ändra på dessa signaler.Jag vill göra några kommentarer till det svar jagfått. Först missuppfattar ministern mig - att jag ser enautomatik med standardhöjning om det blir . Jag förstår naturligtvis att det inte finns en sådanautomatik.Om och regeringen såg vikten av attdenna väg borde vara en skulle det kunnagöras klassningar på den. Om de såg vikten av väg 45skulle det innebära att det kanske t.o.m. gjordes sats-ningar på den.Att inte har Europavägmärkning är Ro-sengrens och den yttersta ansvar.Det framgår tyvärr tydligt att några tankar i den rikt-ningen inte finns hos regeringen.När ministern tar upp frågan om att det i nulägetär viktigt att väg 45 ingår i EU:s transeuropeiska nätTEN känner jag hopp och glädje i den delen av sva-ret. Jag hoppas att vi här kan utveckla detta ochge en positiv signal till de delar av landet som berörs.Väg 45 ingår i TEN-vägnätet, men det säger inteså mycket. Det är till intet förpliktigande.Min fråga till ministern är: Skulle näringsminis-tern med tanke på det som sagts i svaret kunna ta ettregeringsinitiativ och peka ut väg 45 som ett priorite-rat TEN-projekt?Med ett prioriterat TEN-projekt skulle följa kunde få av byggkostnaden och avprojekteringskostnaderna. Det skulle vara till storhjälp , men det kräver också att regeringenär beredd att avsätta pengar för detta specifika TEN-projekt som ministern nu vill tala sig varm för. Låtoss se om det kan bli ett löfte eller om det är en läp-parnas bekännelse.Fru talman! Det är ett i allra högsta grad viktigtbesked i den här frågan som jag och hela Västsverigeskulle kunna få av ministern . Det är viktigt inteminst med tanke på vad ministern sagt i sitt svar,nämligen att han vet att väg 45 har så dåligstandard att han inte ens vill föreslå att den skulle bliEuropaväg.Turister ska naturligtvis inte luras in, som minis-tern säger, på en vägsträckning som är så dålig att dekänner sig lurade av vägbeteckningen. Men vad inne-bär egentligen det som ministern har uttalat?Man ska naturligtvis inte locka turister in på enfelaktig väg, men kontentan av resonemanget är ettbakslag för regionen. Då hjälper det inte vad vi skri-ver i turistbroschyrer osv., även om jag kan intyga attdet finns mycket positivt att säga om denna region.Jag repeterar min enda fråga: Skulle näringsmi-nistern, med tanke på det som sagts i svaret, kunna taett regeringsinitiativ och peka ut väg 45 som ett prio-riterat TEN-projekt?Anf. 46 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill börja med att konstatera attväg 45 från till är väldigt varie-rande. Många delar av denna väg är mycket bra, ochmånga delar är mindre bra.Men jag förstår inte vad man skulle vinna på attgöra detta till en . Jag skulle vilja ha ettsvar på det. Vad är poängen med detta? Det finnsmassor av vägar i som är bra, men som ändåinte uppnår Europavägstandarden.Vi måste ha klart för oss att en är enmotorväg eller det som man kallar express route. Enexpress route är en väg där endast motorfordon fårköra, där alla anslutningar sker via planskilda trafik-platser eller andra särskilda knutpunkter och därstopp och parkeringsförbud råder. Få vägar i Sverigekan uppnå denna standard. Jag som väl känner tillKaresuando och söderut skulle tycka att det voreolyckligt om man gjorde denna väg till en ,dvs. hade den standarden. Vissa sträckor av riks-väg 45 bör vara motorväg och ha väldigt hög stan-dard. Jag ska be att få återkomma till det senare.Jag förstår inte vinsten med detta. Om väg 45skulle ändras till skulle trafikanterna intemärka någon annan skillnad än utseendet på väg-skyltarna. Och det skulle försvinna 12-15 miljonersom kan användas till annat. Bortsett från den drygaoch dyrbara omskyltningen skulle inte några extrainvesteringar eller åtgärder genomföras utöver demsom ändå skulle ha genomförts.Som jag sagt tidigare ska den samhällsekonomis-ka lönsamheten, med hänsyn till hur mycket åtgär-derna bidrar till de transportpolitiska målen, varavägledande för vilka åtgärder som ska prioriteras. Detfinns inga öronmärkta pengar för just Europavägar.Sedan gällde det frågan om väg 45 ingår i EU:stranseuropeiska nät TEN. Att väg 45 ingår i TEN ärett erkännande av vägens betydelse. Det innebär ock-så en möjlighet för att söka bidrag från EUför åtgärder på vägen, även om vi inte kan få någrastora belopp.Enligt finansieringsförordningen för TEN kanman få bidrag med max av kostnaden för utred-ningar och max för byggkostnader. Merpartenav kostnaderna måste vi alltså själva stå för.Järnvägsåtgärder prioriteras. av bi-dragen ska avsättas för järnvägar och max förvägar. Just nu behandlas ett förslag från kommissio-nen om att höja bidragsandelen för byggkostnadernatill något över 20 %.Jag kan inte stå här och säga att vi nu ska göra enTEN-väg. Det kan få väldiga konsekvenser. Däremotvill jag säga att vi på många ställen satsar väldigtmycket på . Jag ska be att få återkomma tilldet. Jag ska också redogöra för var jag tycker att detär mest angeläget att lägga ned pengar på riksväg 45.Anf. 47 ():Fru talman! Det blev inte den glädje jag hade för-väntat mig när näringsministern skulle svara på minenda fråga. Jag såg ett hopp när jag läste näringsmi-nisterns svar, men inte när det blev konkret.Vad som gäller för känner näringsmi-nistern väl till. Vi har mycket skiftande krav på Euro-pavägar i . Det är långt ifrån överensstäm-mande med vad ministern redovisar, nämligen att detskulle bli så beklämmande svårt för just väg 45.Det ska bli intressant att höra näringsministern taupp allt som görs och har gjorts på , och jagförväntar mig att vi då kanske också får en redovis-ning i den del där den mesta trafiken finns - frånVärmland och söderut mot Dalgränsen.Jag känner till en del av de projekt som fanns iden gamla planen. Men den gamla planen innebär juatt projekten har blivit skjutna . Då kännsdet lite genant att läsa i svaret att man nu ska se på deeventuella åtgärder som föreslås i infrastrukturpropo-sitionen för återstående delar. Om jag överdriver litegrann kan jag säga att när det gäller satsningar på45:an återstår allt. Det har blivit några mitträckenmellan och och en investering vid grän-sen mellan och . Det är i stort detsom har skett. I övrigt återstår i princip allt.Vi känner till att näringslivet verkligen ber för45:an. Vi vet hur situationen är för i Trollhättan.De har säkert också uppvaktat om detta.Vi vet hur det är med Värmlandsindustrin. Rosengrenvet ju också resultatet i närliggande regioner somBengtsfors.Att få näringsministern att se 45:an som ett prio-riterat projekt när man ställer en konkret fråga äromöjligt, tyvärr, vill jag påstå. Även om han inled-ningsvis skrev att det kanske var det som vi skullesatsa på.Det blir väl, som jag sade i mitt första inlägg, änmer viktigt för dessa regioner och kommuner efter45:an i att uppfinna något alldeles ex-ceptionellt när det gäller turistbroschyrer. Att Sveri-ges land har en näringsminister som uttalar att vägenär så dålig att vi inte ska locka in turister på den vä-gen genom att ge den Europavägsstatus tycker jag ärledsamt. Den broschyr är ännu inte tillverkad somkan uppväga den negativism som vår näringsministernu har visat dessa regioner.Min fråga återstår. Jag ändrar frågan lite grann föratt ge en möjlighet. När kan näringsministern titta påom det ska tas ett regeringsinitiativ och peka ut riks-väg 45 som ett prioriterat TEN-projekt?Anf. 48 Näringsminister ():Fru talman! Jag blir imponerad av argumenta-tionstekniken. När jag säger att det inte är rimligt kräver att väg 45 ska bli en får jaghöra att jag försöker smutskasta denna väg som möj-lig för turism. Det har jag inte sagt. Jag sade att detinte är rimligt att man meddelar människor i världenatt riksväg nu är en med de krav på statussom man har på en sådan. Det var vad jag sade. Jag ärimponerad av retoriken, men jag måste ändå påstå attden inte är speciellt saklig.Låt mig sedan tala om vilka prioriterade TEN-projekt som vi har i . Det är ochden nordiska triangeln. är t.ex. inte ett TEN-projekt. Det är en ganska stor väg. E 20 är inte hellernågot TEN-projekt. Vi måste se var vi lägger detta.Det innebär inte att jag är emot en upprustning . Den behöver rustas upp på många ställen.Det är en komplicerad väg eftersom den varierarväldigt. På vissa ställen är intensiteten på trafikenväldigt låg och på andra ställen är den väldigt hög. Vimåste göra våra prioriteringar med utgångspunkt idet.Sammanlagt omfattar den gällande nationellaväghållningsplanen till 2007, som jag sadetidigare, investeringar på på väg45. Därtill kommer för Gö-tatunneln i , och den ingår som vi vet i dens.k. Flera åtgärder hargenomförts på efter tidigareläggning av inve-steringar i enlighet med regeringens proposition Re-gional tillväxt för arbete och välfärd. De prioritering-ar av drift och underhåll som gjorts harockså förbättrat förhållandena på väg 45.När jag allmänt säger att det är viktigt att man nuupprätthåller standarden på och talar om driftoch underhåll, om de 87 miljarder som vi har tilldetta, menar jag verkligen att man ska använda depengarna för sådana vägsträckor som finns på riksväg45. Därmed landar jag ändå i att vi nu kan vidta enhel del åtgärder. Sedan får jag självfallet avvakta deplaneringar och de bedömningar som gör.De kommer in med dem, och vi får titta på dem ochföra en diskussion om hur vi ska rusta upp riksväg 45.Den behöver rustas upp på många ställen.Men kom inte och säg att jag har smutskastat den-na väg bara för att jag inte tycker att den ska bli enEuropaväg. Det är demagogik i den högre skolan.Anf. 49 ():Fru talman! Jag skulle väldigt gärna vilja höranäringsministern säga att kunde bli ettprioriterat TEN-projekt. Det är många vägar som ärmed i en nationell TEN-plan, precis som näringsmi-nistern säger. Vi känner till att E 18 också finns med.Men problemet uppstår när vi har en regering och ennäringsminister som inte från nationell nivå priorite-rar de TEN-projekt som ändå finns. På EU-nivå finnsdet ingenting att göra på grund av att det inte finnsnågon vilja från ansvarig minister. Det är dit jag villkomma. Jag skulle vilja höra att näringsministernuttalar att det är ett prioriterat TEN-projekt. Det vardet jag menade med läpparnas bekännelse. Jag tror attdet finns anledning för mig att ta en ny debatt medvår näringsminister och påtala hur många TEN-projekt vi har men hur få, om ens något, som är prio-riterat. Det händer alltså ingenting. Det är dit jag villkomma.Jag har full förståelse för att näringsministern görskillnad på som den är nu och om denskulle vara en . Men min förhoppning äratt standarden kan höjas så att vi med god vilja ochglädje kan se att näringsliv och turism kan blomstra iden delen av vårt land också.Infrastruktursatsningar är de absolut säkraste sats-ningar vi kan göra för regional utveckling, och dågäller det riksväg 45.Anf. 50 Näringsminister ():Fru talman! Jag blir inte riktigt klar över vad sommenas här. Med prioriterat TEN-projekt brukar manmena den s.k. Essenlistan. Om det är det som fram-förs här, vill jag säga att det finns 13 projekt i helaEuropa på Essenlistan. Det är det som kallas priorite-rade TEN-projekt. Då har jag lite svårt att hänga med.Fru talman! Låt mig avsluta med att säga att detsom bekymrar mig mest är att några delsträckor finnsbland de 100 mest olycksdrabbade vägarna. Det ärsträckorna Ale-Lilla Edet i , , och Sunne-Torsby-Mora, dvs. främst på den sydligare delen avriksvägen. Jag vet att trafiksäkerheten kommer attförbättras på några av sträckorna genom redanplanerade åtgärder. De övriga sträckorna kommer attbedömas på nytt under den kommande långsiktigaplaneringsperioden. Jag är övertygad om att desvåraste bristerna kommer att kunna åtgärdas om vigenomför de förslag som finns iinfrastrukturpropositionen.Jag kan väl nämna hur trafikintensiteten förhållersig.På sträckan , som jag sersom mycket angelägen från industrins synpunkt, inteminst för i , är det motorvägnärmast och sedan fyrfältsväg och 11-13-metersväg. Där rullar mer än 8 000 fordon ,inne i hela 70 000 fordon.På sträckan är det mo-torväg närmast , och i övrigt är vägen mellan7 och . Flödet är mindre än 8 000 for-don , delvis t.o.m. under 4 000 fordon.Vägen är 6-9 meterbred, och flödet är mestadels mindre än 4 000 fordonper dygn. Det är det som vi måste ha som utgångs-punkt när vi gör våra stora investeringar.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.10 § Svar på interpellation 2001/02:338 ommitträcken och jordbruketAnf. 51 Näringsminister ():Fru talman! har frågat jordbruks-ministern vilka åtgärder som hon är beredd att vidtaför att initiera ett samtal med respektivejordbrukets företrädare för att diskutera mitträckenoch jordbruket. Arbetet inom regeringen är så fördelatatt det är jag som ska svara på interpellationen.Frågan är ställd mot bakgrund av att Vägverkethar presenterat ett förslag till ombyggnad av vägE 14, delen , till "2+1"-väg med mitt-räcke, en s.k. mötesfri landsväg.Vägverket är den myndighet som har i uppdrag attutveckla och förvalta det statliga vägnätet. I verketsansvar ingår att utföra insatser som bidrar till att upp-fylla transportsektorns sex delmål: ett tillgängligttransportsystem, en hög transportkvalitet, en säkertrafik, en god miljö och en positiv regional utvecklingsamt ett jämställt transportsystem.Mötes- och avkörningsolyckor svarar för drygthälften av alla döda och svårt skadade på 13-metersvägar där hastigheten är 90 eller 110 kilometerper timme. Därför är det viktigt att separera trafiken,t.ex. bedriver sedan1999 ett utvecklingsprogram benämnt Alternativa 13-metersvägar. Syftet med programmet är att öka trafik-säkerheten på befintliga 13-metersvägar och motor-trafikleder genom åtgärder som ger väsentligt lägreinvesteringskostnader och mindre markintrång än vidtraditionella åtgärder.