prot · GP0987 · 2002-03-22 00:00:00 — också författare, gesgoda möjligheter att leva på sitt skapande utan attvara beroende av stipendier och statliga ersättningar.Biblioteksersättningen är en viktig inkomstkälla.Reglerna bör utformas så att en större del tillfaller deförfattare vars böcker varit mycket utlånade. Möjli-gen behöver statistiken förbättras och aktualiseras.Även de författare som publiceras i tidskrifter skafå del av de upphovsrättsliga ersättningarna. Förfat-tarfondens myndighetsroll måste förändras.Biblioteken, både folkbiblioteken och skolbiblio-teken, är viktiga kulturinstitutioner och ger författarenmöjlighet komma ut med sitt skapande.Det är vidare viktigt att huvudmän uppmuntras attutnyttja de möjligheter som den nya informationstek-niken erbjuder, och naturligtvis ska samarbete mellanbiblioteken stimuleras.Fru talman! Detta har vi redovisat i vår reserva-tion nr 4.Anf. 77 ():Fru talman! har vi pratat om viktigasaker som film, radio, TV, arkiv, och kommer viin på litteratur. Eftersom jag tycker att det är viktigtatt även riksdagsledamöter får ägna sin tid åt familj, släkt, vänner - kanske läsa en brabok eller titta på en bra film - ska jag hålla mig väl-digt kort.Svenskarna är ett bokläsande folk. Ungefär 80 %av alla svenskar säger i olika mätningar att de har lästen bok, åtminstone . Men det innebärockså att inte har gjort det.Det finns oroande tecken på att framför allt yngremän och pojkar väljer bort boken till förmån för and-ra aktiviteter. Det ger en rad oroväckande signaler närvi ser att det tyvärr är alltför många unga elever somlämnar utan tillräckliga kunskaper ispråk, alltså när det gäller att tala, skriva och läsa.Här har skolan förstås ett stort ansvar att hitta läsme-toder som gynnar varje enskild individs förmåga attlära sig läsa på egen hand.Även vi föräldrar har ett stort ansvar, inte minstpappor. Det är viktigt att vi läser för våra barn ochvisar att det här med läsande och böcker är viktigt.Fru talman! Jag ska gå över till de två frågor somjag kommer att ägna resten av mitt anförande åt. Denförsta är att vi har en snedfördelning vad gäller över-sättning av litteratur. Dels finns det en massa littera-tur på svenska, som ju inte behöver översättas, delsfinns det litteratur som skrivs på världens alla andraspråk. Här finns en oerhörd snedfördelning till för-mån för engelskan. Den ligger, beroende på vilkentyp av litteratur man tittar på, på mellan . Såstor andel av all översättning sker från engelska tillsvenska.Vi har i en motion och i ett yrkande föreslagit kommer fram med olika åtgärder för att se till attvi också får översättningar från andra språkområden.Detta har tyvärr avslagits. Man hänvisar till att litte-raturstödet ska ses över och att man avvaktar denutredningen. Vi tycker att det här brådskar. Jag yrkardärför bifall till reservation 6 under punkt 7.Fru talman! Till skillnad från vill viinte lägga ut några dimridåer. avslöjarsig lite grann. Man vill öppna för nya, annorlundaaffärsidéer när det gäller bibliotek. Bibliotekslagensäger i princip att det ska finnas ett folkbibliotek ivarje kommun. Det är inga problem om man vill haflera bibliotek. Det har vi inget emot, snarare tvärtom.Man vill sätta en lägstanivå som man inte får under-stiga - inte ens i moderatstyrda kommuner.Vi vill också lyfta fram skolbibliotekens betydelseoch, inte minst, arbetsplatsbibliotekens. De har i prin-cip försvunnit - eller åtminstone minskat väldigtdrastiskt. Även här har vi yrkanden som har blivitavslagna.Avslutningsvis vill jag lyfta upp kulturtidskrifter-nas betydelse för den fria debatten, inte minst som ettdemokratiskt forum för debatt där man kan lyfta framlite ovanliga och spännande resonemang.I dag har vi en väldigt sned fördelning på markna-den. Det finns i princip två distributörer av kulturtid-skrifter och tidskrifter över huvud taget. Har man inteen väldigt stark ställning platsar man inte i den klub-ben. Då får man ägna sig åt att få ut tidskrifterna påannat sätt. Vi vill att man ser över möjligheterna atthitta åtgärder för att underlätta distribution av allakulturtidskrifter och andra tidskrifter. Vi vill också inför ett kulturporto som gör att det blir billigareatt skicka tidskrifter och inte minst böcker. Alla visom tycker om de här sakerna vet att det är väldigtdyrt att skicka dessa varor via post.Här nöjer vi oss inte med de hänvisningar somfinns till att regeringen "kan" osv. Man gör ju ingen-ting. Det är fortfarande väldigt dyrt att skicka böckerper post. Där finns det möjlighet att påverka. Därförvill jag avsluta det här anförandet med att yrka bifalltill reservation 10 under punkt 13.Anf. 78 ():Fru talman! Precis som har sagts rör detbetänkande som vi nu behandlar viktiga frågor sombibliotek, litteratur, kulturtidskrifter och språk. Förmig personligen är sällskapet med en bok en av minaabsolut bästa stunder. Jag instämmer med vad Bremeruttrycker så här: "Böckerna har blivit mitt kärastesällskap och betraktelsen en vän, som följer mig livetigenom och låter mig suga honung ur livets alla örter,även de bittra". Kan det beskrivas bättre?Den västerländska kulturen är en skriftkultur. Attbesitta förmågan att läsa och skriva har alltid betrak-tats med vördnad. Människors förmåga att skriva ochläsa är en avgörande demokratifråga. Att kunna läsaär en nödvändighet för att vara en aktiv samhälls-medborgare.Förmågan att läsa är dock inte bara en fråga ommakt och demokrati. Att läsa är även, precis som jagsade inledningsvis, en livsnjutning. Genom läsningenkan vi i fantasin fara i väg till nya världar och platser,ta del av andras livserfarenhet och känna både sorgoch lycka. Vi människor är i behov av annat än mate-riella ting för att må bra.Jag vill här i kammaren, fru talman, ta tillfället iakt att uttrycka min glädje, och Kristdemokraternasglädje, över att bokmomsen äntligen är sänkt. Vikristdemokrater hade nog inte så stora förhoppningarom att det skulle bli av ,men vi är som sagt glada att så har skett. Att prisethar stor betydelse vet vi nog alla. Det ska vara möjligtatt köpa sina böcker och därmed äga dem men ocksåatt ge en bok som gåva, en bok i omslagspapper.Bibliotekens betydelse, det har flera talare varitinne på tidigare, kan inte värderas högt nog i det härsammanhanget. De svenska folk- och skolbibliotekenomfattas med värme av stora delar av befolkningen.Det finns det bra statistik på, inte minst från . har kommit med statistik gällande2002 som visar att av alla i åldern nå-gon gång besökte ett bibliotek. Andelensom har besökt ett bibliotek harfram till 1994-1995 legat för att i de se-naste mätningarna ha ökat till . Det ärglädjande.Fru talman! Däremot är det mer otillfredsställan-de att antalet anställda vid folkbiblioteken enligtsamma statistik har minskat med sedan1990. Likaså har anslaget för utvecklingsarbete vidfolkbiblioteken - det är ju ett anslag som fördelas avKulturrådet - minskat med nästan två tredjedelarsedan 1995. kan en bibliotekarie gå igenom helasin utbildning utan att ha läst en enda skönlitterärbok. Utbildningen är alltmer inriktad på att systemati-sera information.Staten har försökt främja läsandetgenom olika former av läsfrämjande insatser. Destatliga insatserna för att främja läsandet är mycketviktiga. Men det är viktigt att de statliga insatsernaverkligen leder fram till positiva effekter på läsandet.För att veta att syftet uppnås vill vi kristdemokraterha en utvärdering av de statliga insatser som görs föratt främja läsning.Fru talman! Det svenska språket har formats un-der århundraden och utgör en kulturell enhet föralla svenskspråkiga oavsett ursprunglig nationalitetoch nationellt hemvist. Språket har utvecklats i sym-bios med vår kultur och är intimt förknippatmed denna. Att värna och vårda språket är varje gene-rations skyldighet. Orden i språket knyts också tillkänslor och är djupt kopplade till våra tidiga barn-domsupplevelser. Svenska språket tillhör ett mycketlitet språkområde. I den internationaliserade värld vilever i är det nödvändigt att aktivt slå vakt om vårtspråk.Den 2 april offentliggörs den parlamentariskaspråkkommitténs betänkande. Jag har fått en uppgiftom att den är under upptryckning . Då ska vi få tadel av på vilket sätt man har arbetat med frågan omdet svenska språkets ställning. Vi kristdemokrateranser att det svenska språkets ställning som majori-tetsspråk, på samma sätt som be-slutade för ett antal minoritetsspråk, bör ges ettlagskydd.Avslutningsvis, fru talman, står jag givetvis bak-om samtliga reservationer där Kristdemokraternafinns med, men för tids vinnande yrkar jag bifall tillreservation 5 under punkt 6.Anf. 79 ():Fru talman! Låt mig börja med att tala mot migsjälv. I föregående inlägg sade jag att jag inte tror såmycket på vad kommuner och landsting kan göra förkulturen. Men när det gäller och bibliote-ken har jag bevis för att kommunerna kan göra rättbetydande insatser på bokens, läsningens, bibliote-kens område.Stockholms stads kulturkostnader har vuxit mel-lan 1999 och 2001 med . 2002kommer ytterligare till den härförstärkningen. En mycket stor del av detta har gåtttill biblioteken. Jag måste säga att jag faktiskt är rättnöjd med att vara folkpartist även om vi inte lever ien så bekväm tid just nu.Visst skulle jag kunna berätta väldigt mycket omvad boken, biblioteken, språken och kulturtidskrifter-na betyder, men jag ska nöja mig med att mycket korttala om en bok som jag läste under sportlovet. Dåhade jag äntligen tid, för jag är en total obegåvning påidrottsområdet, framför allt när det gäller skidor. Dåläste jag en bok jag länge hade velat läsa, nämligenSatansverserna. Det är en fantastisk bok.Den är mycket mer än vad jag trodde när jag togdel av hela polemiken. Den är ett stort litterärt verk.Men den är också ett monumentalt frågetecken överden migrationens och konfrontationernas tid som vilever i, där kultur och kultur, tid och tid, tro och tro -eller brist på tro - möter varandra.Vi är alla helt överens om att det är viktigt medböcker, med läsning och med folkbibliotek - ja, detfinns vissa undantag när det gäller just frågan omfolkbiblioteken.Vad vi måste göra nu är att än mer förstärka bo-kens position i kulturlivet och i vardagen Det varfaktiskt inte så . Jag minns bataljerna.Man påstod klart och tydligt från s.k. progressivagrupper att bokkunskap var ett redskap för klassdo-minans från överklassen. Man sade att ungdomenskulle söka sin kunskap ute och att barnen självaskulle göra sina böcker osv. Det var inte en enkelpolemik. För mig var den direkt skrämmande. Jag ärglad att vi har lämnat bakom oss och att vialla står på bokens och läsningens sida.Nu ska jag tala om den reservation jag tänker yrkabifall till. Det är reservation 14 under punkt 16. Dengäller översättning av sådant som publiceras i Sverigepå invandrarspråk.Till att börja med stöter själva publiceringsproces-sen på enorma svårigheter. Jag har träffat mångamänniskor som jobbar med andra språk, med böckeroch tidskrifter i . Jag har även träffat personersom har levat på socialbidrag ochskrivit och publicerat sig på ett helt otroligt sätt. Jaghar också träffat strålande översättare som översätterfrån svenska till sitt modersmål. Några av dem ärmedlemmar i men inte registre-rade på Arbetsförmedlingen Kulturmedia därför att deinte passar in i Arbetsförmedlingens fyrkantiga eti-kettssystem.Jag tycker att vi bör tänka ordentligt på hurvi kommunicerar mellan olika kulturer. Om vi i vårvardagsdebatt inte har en aning om vad som står i alladessa publikationer som kommer ut på andra språk,hur ska vi kunna ha en dialog?Vi har ingen dialog. Det finns en undersökningsom kom ut efter brandkatastrofen i . Denbevisar vetenskapligt att stora grupper av människor ivissa områden i lever utan att begripasig på den svenska vardagen. Därför yrkar jag bifalltill reservation 14.Anf. 80 () replik:Fru talman! Jag ser att har gjort ettsärskilt yttrande om litteratur på invandrarspråk. Jagskulle vilja fråga: Hur kommer det sig att inte Folk-partiet tycker att det är värt att stödja våra utmärktareservationer om översättning från mindre språk? Detkan även handla om att få översättning från arabiskatill svenska, spanska till svenska osv. - inte baraöversättning av engelsk och amerikansk litteratur.Varför ställer sig inte bakom det?Vi har också en reservation som handlar om litte-ratur på invandrarspråk. Vi vill att man ska be att se över detta och föreslå åtgärder för attstödja invandrarkulturer när det gäller utgivning avböcker på det egna språket. Det skulle även kunnagälla kulturtidskrifter.Varför ska man bara hänvisa till det man sagt ibudgetförslaget? Här fanns det ju en möjlighet att änen gång markera vikten av detta, även om det nuråkar vara som står för reservationen.Man kan ju hitta intressanta allianser.Anf. 81 () replik:Fru talman! vet mycket väl att vialltid kan mötas i lösningen av praktiska frågor.Jag misstänker att det helt enkelt är mitt fel att viinte har ställt upp bakom reservationen, på grund avförvirring och alldeles för mycket jobb.Anf. 82 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 14 under punkt 16.Just nu pågår en debatt i om bibliote-ken. Det är över 300 personer som arbetar vid olikabibliotek i hela landet som har samlats för att ställapolitiker mot väggen. De vill höra vad man på lokal,, landstings- och riksnivå gör för att stöttabibliotekens verksamhet.Det skrivna ordet är en viktig länk som bindersamman människor och rum. I har vi i ettglobalt perspektiv ett unikt högt läskunnande. Det ärskolväsendet tillsammans med studieförbunden ochfolkbiblioteken som tillsammans spelar denna viktigaroll för att skapa ett gott klimat för det skrivna ordet.Men bokläsandet har minskat . Det ärframför allt barn till lågutbildade som har minskat sittbokläsande.Miljöpartiet ser med stor oro på konsekvensernaav den stora biblioteksslakten , dånästan en tredjedel av landets biblioteksfilialer ladesned. talar om den positiva utveck-lingen i . För mig som bor i en söderförorthar utvecklingen inte varit positiv. iHammarbyhöjden har lagts ned.Människors tillgång till bibliotek har de senasteåren försämrats även genom att biblioteken tar utavgifter för olika tjänster, bl.a. när man beställerböcker som biblioteken saknar. Detta slår hårt motdem som bor på mindre orter, där biblioteken är små.Även de små biblioteksfilialerna i glesbygden el-ler i förorterna är livsviktiga för att ge människormöjligheter till ett rikt litterärt liv och därmed möjlig-het att behålla ett levande skriftspråk.Det finns också kommuner som satsar på sinabibliotek. Ett exempel är , där man ocksåbygger ut nya biblioteksfilialer.Den sänkta bokmomsen har lett till att alltfler kö-per böcker - alla tecken tyder på det - och denhar blivit en formidabel succé. Vi tror att den kommeratt leda till att det ställs större krav på de lokala bibli-oteken. Vi tror på en tillvänjning, så att fler börjarläsa och ställer högre krav. Vi hoppas att bibliotekenkan gå folk till mötes och ha öppet de tider människorär lediga.Det finns många möjligheter att förmedla text ielektronisk form. Det är svårt att veta i vilkenform text kommer att förmedlas . Vi vetinte om det är de tryckta eller elektroniskt förmedladetexterna som kommer att dominera.I det senare fallet anser vi att det vore olyckligtom det på grund av brister i lagstiftningen uppstårsituationer där författarna förlorar kontrollen översina verk eller inte får rimligt betalt för sina arbeten.Vi vill därför att man gör en översyn av författarnasrättigheter till elektroniskt publicerade verk.Internet har gett en ny form av kultur- och kun-skapsspridning i form av elektroniska tidningar. Inomramen för stödet till kulturtidskrifter tycker vi attKulturrådet ska kunna ge stöd till elektroniskt publi-cerade tidskrifter. Vi hade denna fråga upp i budget-debatten och har tagit upp detta i ett särskilt ytt-rande.Det finns en stor flora av invandrar- och minori-tetsmedier. Det är bra. Men ännu bättre vore det omspråkbarriären kunde brytas för att det inte ska varasom det nu är, att den interna debatten förs bara inomrespektive språkområde. Då förlorar vi den bredasamhällsdebatten. Då fungerar stödet faktiskt konser-verande i stället för öppnande.För att kunna ge integrationsfrågorna en merframflyttad plats i det offentliga samtalet, att t.ex.kunna ge möjlighet att citera enkulturtidskrift från någon invandrargrupp, vill vi ska kunna ge öronmärkta pengar för att översättakanske av materialet. Detta skulle göra att vialla fick möjlighet att läsa innehållet, kanske i sam-manfattning, på svenska.Fru talman! Jag vill också ge en kommentar tillseriestödet. Det finns en egen kulturformsom riktar sig till både barn och unga, nämligen seri-er. Medan det fortfarande fanns en särskild seriegruppinom blomstrade och utvecklades densvenska serien. Det gör den inte riktigt längre. Nusäger man från att man har sett till att detska finnas kunskap om serier inom den barn- ochungdomsgrupp som fördelar seriebidraget. Men jagvill påminna om att det också finns serier för vuxna.Låt mig nämna en av mina favoritserietecknerskor,, som har gjort Familjeliv och Ensam-ma mamman. Då förstår ni precis vad jag menar.Anf. 83 () re-plik:Fru talman! Jag har inte tänkt att vi ska ha enStockholmsdebatt , . Men nämnde detta i inledningen av sitt anförande.Därför vill jag informera henne om att har 42 bibliotek och ytterligare ett kommer attöppnas på . 1998 fanns det 41 bibliotek iStockholm. Det görs alltså en satsning på bibliotek.Det behövdes ett tillrättaläggande i fråga om detta.Kristdemokraterna har en reservation som handlarom utvärdering av vissa läsfrämjande åtgärder. Vi är igrunden positiva till att staten engagerar sig i denviktiga frågan att fler ska upptäcka boken, få möjlig-het att läsa den och att därmed också få ett intresseför att läsa.Ewa uttryckte oro. Jag känner också den-na oro. Vi vet att läsandet bland barn och ungdomarminskar. Det är en av anledningarna till att vi vill hadenna utvärdering. Vi vill veta att de insatser somgörs med våra gemensamma skattemedel förhopp-ningsvis leder fram till att ännu fler upptäcker ochläser boken, inte minst barn och ungdomar som viskriver om i vår reservation.Eftersom har valt att inte stödja dennareservation vill jag fråga : Vad vill Mil-jöpartiet göra för att stimulera och öka läsandet, inteminst bland barn och ungdomar?Anf. 84 () replik:Fru talman! Jag hoppades att det skulle komma enfråga. Jag tyckte att det först var bara en lång pläde-ring.Det är en fråga att jobba med bibliotek.Eftersom , som ledamot för , sade att det är bra att bo i omman vill ha bibliotek, var jag tvungen att kommenteradet och säga att det beror på var i man bor.Stockholm växer , och det vore förbaskatmärkligt om inte nya biblioteksfilialer öppnades. Mendär jag bor i som är en gammalstadsdel har man lagt ned . Det har mangjort också i andra äldre förorter.Vi vill jobba vidare med att ge kommunerna möj-ligheter att satsa pengar på kultur. Det gör vi genomatt stödja det kommunala fördelningssystemet ochgenom att i vissa fall ge öronmärkta pengar som gårtill barn och ungdomar. Vi tror att det är svårt att iriksdagen bestämma hur biblioteken ska vara. Vitycker att bibliotekslagen är bra. Vi tror att den kanutvecklas till att också ge stöd för skolbibliotekensom är de bibliotek som ligger närmast ungdomarna.När det gäller förskolebarnen har vi i förskolebe-tänkandet skrivit om barns möjligheter att ha närhettill kultur. Men det finns ingen regel som säger att detska finnas någon bibliotek nära förskolorna. Det är enkommunal fråga att ta ansvar också för de små bar-nens möjligheter i fråga om detta.Anf. 85 () re-plik:Fru talman! säger att det är en kom-munal angelägenhet att stimulera och skapa intressebland barn och ungdomar för boken, för att de skaupptäcka den och kunna få en bok att läsa och göraegna upplevelser.Jag har svårt att förstå sambandet med de statligainsatserna. Det hänger ju ihop. Vi har statliga insatseroch statligt stöd. Vi ska inte styra, men vi ska i dettafall stödja och stimulera främjandet av läsandet. väljer att helt frikoppla det statliga stödet ifråga om synen på bokens värde för barn och ungdo-mar. Jag förstår inte att inte ägnar sig åtdet statliga stödet utan enbart håller sig till det kom-munala stödet. Det ska givetvis ske där också. Menhär i har vi framför allt ansvar för de statli-ga stöden.Anf. 86 () replik:Fru talman! Det är synd att inteförstår varför inte alla partier ställer sig bakom Krist-demokraternas reservation. Men det finns faktisktväldigt bra beskrivet i texten i betänkandet. För attGunilla Tjernberg inte skulle missförstå mina ambi-tioner när det gäller det statliga ansvaret sade jag attvi tycker att bibliotekslagen är bra.Sänkningen av bokmomsen har varit en väldigtstor och framgångsrik fråga för oss i Miljöpartiet.Denna sänkning har redan visat sig ge mycket godaresultat. Vi tror att det kommer att öka efterfrågan.Barn kommer att se sina föräldrar läsa. Och barn görinte det som vi säger, de gör det som vi gör. Vi hop-pas att det är en väg.Sedan tycker vi också att det är viktigt med statli-ga insatser för att ge litterärt stöd och för att stödjavissa riktade läsbefrämjande åtgärder, precis somframgår av utskottsmajoritetens skrivning i betänkan-det.Anf. 87 ():Fru talman! Jag yrkar först och främst bifall tillförslaget i utskottets betänkande.När vi behandlade samma områdensom vi behandlar gjorde ett enigt kulturutskottett viktigt ställningstagande. Vi begärde då att rege-ringen skulle tillsätta en parlamentarisk språkpolitiskutredning. Så skedde också. Jag har själv haft förmå-nen att få ingå i denna utredning som läg-ger fram sina förslag.Det blir tillfälle att återkomma till utredningenoch de förslag som läggs fram. Men jag kan redan nusäga att mycket av utredningens arbete kretsar kringdet som finns i detta betänkande. Det föreligger intenågra större skillnader mellan ochSocialdemokraterna när det gäller språkpolitiken -som har tagit upp.Det grundläggande är allas rätt till ett språk. Härhar litteraturen en central plats. På olika sätt måste vidärför stimulera läsandet. Det handlar om insatser iskolan, på arbetsplatser, på bibliotek eller för att fåföräldrar att läsa för sina barn - för att ta några exem-pel.Vi gör mycket. Stödet till litteraturen och läsandetär ett av de områden där kulturpolitiken har varit sommest framgångsrik sedan antog det senastebeslutet om mål för kulturpolitiken. har litteraturstödet stärkts med 65 miljonerkronor, och det uppgår till 240 miljoner kronor.Det tillsammans med en rad andra åtgärder kommernaturligtvis att ge resultat.Att stat, kommuner och landsting stöder litteratu-ren och läsandet är en självklar uppgift för kulturpo-litiken. Lika lite som på många andra kulturområdenkan vi här förlita oss på marknadskrafterna.Liza och klarar sig uppen-bart utan stöd från det offentliga. Men för att få ettbrett utbud och för att nå nya grupper läsare räckermarknaden inte till. Det innebär naturligtvis inte attjag nedvärderar eller . Jagtycker i stället att det offentliga och marknadenkompletterar varandra.Ett aktuellt exempel är den enorma framgång sompocketboken har fått. Överallt ser man människor läsapocketböcker - unga som gamla. Det är ett faktumsom för mig är tydligt på tunnelbanan . Manläser inte bara gratistidningar. Det är mycket glädjan-de att kvalitetslitteraturen till en billig penning kan nåut till större grupper.Det finns säkert många förklaringar till dennaglädjande utveckling. En tror jag är att förlagen harkommit på nya distributionsformer. Man hittar nume-ra pocketböcker på försäljningsställen där det vara otänkbart att de skulle ingå isortimentet. I min matbutik hemma på stårtidnings- och pocketbokställen bredvid varandra vidkassan.Men slutsatsen är ändå att det inte räcker medmarknadskrafterna.