prot · GP09103 · 2002-04-26 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:103Fredagen den 26 aprilKl. 09.00 - 12.39Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § Kompletteringsval till socialutskottetTalmannen meddelade att Socialdemokraternasriksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans an-mält som ledamot i socialutskottet.Talmannen förklarade vald tillledamot i socialutskottetCatherine ()2 § Ledighet, m.m.Talmannen meddelade att () an-sökt om fortsatt sjukledighet den 1-31 maj.Kammaren biföll denna ansökan.Talmannen meddelade att ()skulle fortsätta att tjänstgöra som ersättare för Tho-mas Julin.3 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2001/02:376Till riksdagenInterpellation 2001/02:376 av ()om ersättning enligt patientskadelagenInterpellationen kommer att besvaras måndagenden 27 maj 2002.Skälet till dröjsmålet är inbokadeengagemang och inbokad tjänsteresa utomlands.Stockholm den 24 april 2002.SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 2001/02:393Till riksdagenInterpellation 2001/02:393 av () om sjuksköterskorInterpellationen kommer att besvaras måndagenden 27 maj 2002.Skälet till dröjsmålet är inbokadeengagemang och inbokad tjänsteresa utomlands.Stockholm den 24 april 2002.SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 2001/02:373Till riksdagenInterpellation 2001/02:373 av omadoptionslagstiftningenInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den14 maj 2002.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor.Stockholm den 18 april 2002.JustitiedepartementetThomas BodströmInterpellation 2001/02:374Till riksdagenInterpellation 2001/02:374 av omrättsliga åtgärder mot djurrättsaktivister.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den14 maj 2002.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor.Stockholm den 18 april 2002.JustitiedepartementetThomas Bodström4 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesMotion2001/02:Sf34 till socialförsäkringsutskottet5 § Statliga företagFöredrogsnäringsutskottets betänkande 2001/02:NU13Statliga företag (skr. 2000/01:120).Anf. 1 PER ():Fru talman! Detta betänkande innehåller den sed-vanliga redogörelsen för de statliga företagen för2001. Redogörelsen utgör ingen sensation i sig utanbeskriver egentligen bara statens ägande. Vi har frånutskottets sida, i synnerhet den borgerliga gruppen,efterlyst en statlig strategi från densocialdemokratiska regeringen. Vilka motiv har manför att äga vilka företag? Vad är grunden för det stat-liga ägandet, och vad vill man åstadkomma med det?Någon sådan redogörelse och något sådant strategi-dokument har vi ännu inte sett, även om det under enlång följd av år har varslats om att det ska komma.Det har även funnits upptaget i propositionsförteck-ningen.I det betänkande som föreligger är det engenomgång av de olika partiernas syn på de statligaföretagen. När det gäller är synen mestden som har företrätts av partiets ledamöter i riksda-gen. Det som man nu har tagit beslut om på Vänster-partiets speciella konferens uppe i - manåtergick till en mer marxistisk linje med omfattandeförstatligande av privata företag på listan - har intekommit med i detta betänkande, utan det är snarastVänsterns riksdagsgrupps motioner som har behand-lats.Utifrån mina utgångspunkter och mitt partis ochborgerlighetens utgångspunkter bör det finnas sär-skilda skäl, tungt vägande, för att vi ska ha statligaföretag. Annars bör de vara i privat regi. Vi anser attdet måste finnas skäl som gör att bolagen mår bättreav att finnas i statens ägo eller något annat starktsamhällsskäl som gör detta nödvändigt. Om företagetkan bedrivas lika bra eller bättre i privat regi anser videt vara att föredra då vi på det sättet får loss pengar,skattemedel, som kan användas till investeringar iframtiden. Då syftar vi i synnerhet på investeringar iforskningen och den tekniska utvecklingen men ävenpå engångsinvesteringar när det gäller infrastruktur ivägar, järnvägar, svartfiber, flygplatser och mycketannat som stärker den svenska nationella konkurrens-kraften. Därmed ökar våra förutsättningar att skapafler jobb, fler företag och därmed även bättre betaldaföretag.Det argument som finns i det här betänkandet föratt man ska bedriva statligt företagande är inte särskiltvägande. Går man igenom förteckningen finner manatt många av företagen närmast av slumpens skördarhar råkat bli statliga och sedan förblivit det i alldelesför . Vi finner flera bolag som av historiskaskäl har varit statliga men som skulle må väsentligtbättre av att komma ut i privat regi.Från statens sida, från majoritetens sida, har ar-gumenten handlat om att man ska ha ägande i infra-struktur, i natur- och råvarutillgångar. Man pratar omskogen, vattnet och malmen. Men även denna argu-mentation blir något märklig. Uppenbarligen ansermajoriteten att det är viktigt att svenska staten kon-trollerar järnmalm men inte kopparmalm, den kanvara privatägd i stället. Man ska äga den skog somKarl XI och och några andra genomreduktion förstatligade, men det mesta av den andraskogen kan gott vara i privat regi enligt majoriteten.Det finns inte heller någon logik i detta.Det här gäller även infrastrukturen. Man har vis-serligen bytt fot . Telenäten av koppar kan nu tyd-ligen även vara privata. var det bara svartfi-bern som kunde vara privat. I praktiken råder konkur-rens på området, och i praktiken kan man då säga attstatlig inblandning bör begränsas så långt det överhuvud taget går. Det kan endast gälla sådant där detfinns starka regionalpolitiska intressen eller annat därman inte i varje del kan motivera det kommersiellt.Vi anser därför att det finns skäl att gå igenomvarje enskilt statligt företagande. Man ska se vad somär bäst för företagen, deras anställda och skattebeta-larna, och man ska se vad man kan göra för att för-bättra företagens ställning. Finns det inga särskildaskäl bör de privatiseras, och det innebär våra förslag ide allra flesta fall.Vi ser att flera av bolagen skulle ha kunnat må vä-sentligt bättre, ge fler arbetstillfällen i , gebättre arbetstillfällen och mera inkomster om de hadekommit till marknaden tidigare. och Vattenfallhar bägge gått igenom en dramatisk process från attha agerat på monopolmarknader till att agera på deförsta konkurrensutsatta marknaderna. harnärmast varit världsledande i marknadsutsättningen,och därmed har företagen fått unika kompetenser ochkonkurrensfördelar. Men genom att man drog benenefter sig kom ut på marknaden alldeles för sentoch kunde därmed inte i alla delar tillgodogöra sig defördelar som man annars hade kunnat göra. Vattenfallkämpar i samma division. Man kom ut under denkraftiga elmarknadsavregleringen och marknadsöpp-ningen inom elområdet i men har inte finansi-ella resurser i sin balansräkning. Man nyttjar inteSveriges mycket starka kompetens och Vattenfallstekniska och kommersiella kompetens. Man hindrasfrån att agera på en fullt fri marknad inom elområdet.Jag beklagar därför att svenska staten och majori-teten i denna kammare inte har velat ta steget fullt utoch därmed gå till marknaden med dessa företag. Istället binds de kvar i statlig regi av grumliga skäl.Det går uppenbarligen bra om fallrättigheterna gällerstora delar av mellersta och och vissadelar av , men inte andra delar av Norrland.Då måste de prompt vara kvar i statlig regi. Detta gårinte logiskt hem. Dessutom är det förödande när detgäller nationella intressen och Sverigesintressen av att få ökade exportintäkter och av att tatill vara den tekniska kompetens och det kunnande vihar.Vi har även en skrivning i detta betänkande om attvi vill se en mer professionell förvaltning. Med pro-fessionell förvaltning av statens ägande menar vi justdetta strategiska tänkande som vi tycker att man haranledning att begära av regeringen.Vi tycker att det finns skäl att man redogör förmotiven för vart och ett av bolagen. Vilket är målet?Vilka är medlen för att äga företaget? Varför kan detinte vara i privat regi? Varför kan man inte gå tillmarknaden med dessa bolag?Fru talman! Med det anförda ber jag att få in-stämma i samtliga de reservationer som vi har under-tecknat i detta betänkande. Men jag nöjer mig med attyrka bifall till reservation nr 1. Jag kommer även attbegära rösträkning.Anf. 2 ():Fru talman! är i många avseendenviktiga. De står för inte föraktliga inkomster till stats-kassan. Vissa fullgör viktiga samhällsuppgifter. Återandra fördelar service och nyttigheter jämnt överlandet. Det är bl.a. därför som vi socialdemokratervill att staten ska vara en stor och stabil företagsägare.Det har visat sig att staten sköter sinaföretag på ett föredömligt sätt. Avkastningen har varitförhållandevis jämn och hög, och de statliga företa-gen har inte sällan överträffat de privata företagensresultat och avkastning. Därför klingar de borgerligapartiernas kritik mot staten som företagsägare rejältfalskt. Staten som ägare är inte professionell nog attdriva företag och ska därför lämna ifrån sig dem bl.a.genom utförsäljningar, menar de borgerliga partierna.Argumentationen från de borgerliga partierna sägsnumera vara praktiskt och ekonomiskt betingad, menjag tycker nog i alla fall att man kan se en liten bock-fot sticka fram. Det är fortfarande den dogmatiskainställningen som gäller, nämligen att staten underinga omständigheter ska tillåtas äga och driva företag.Jag erinrar mig en intervju med Per itelevisionen med anledning av förvärv avAssi Domän. Han sade där att om de borgerliga parti-erna skulle få ta hand om rodret skulle en av de förstaåtgärderna vara att sälja ut svenska folkets egendom.Det skulle ske med förtur.Jag tror det är precis tvärtemot vad svenska folketvill. De vill ha kvar sin skog. Den är en nationelltillgång, den ger inkomster och rekreation. Om dendessutom sköts på ett bra sätt ger den oss en bättremiljö.Vin & Sprit är ett annat framgångsrikt företag,som borgarna har velat sälja ut. Det skulle kanske ståsom nr 2 på listan. Det är det bolag som sannolikt gerstaten den största avkastningen av alla statliga före-tag. Motiven är skiftande, men målet är faktiskt det-samma: Staten får inte och ska inte äga och drivaföretag. Tyvärr kan ni inte dölja den ideologiska ochdogmatiska inställningen i fråga om statligt företags-ägande.Fru talman! I fråga om statens förvaltning av bo-lagen har de borgerliga partierna tillsammans medMiljöpartiet kommit överens om ett tillkännagivandemed innebörd att regeringen ska göra vad som redangörs, nämligen på ett aktivt och professionellt sättsköta de statliga bolagen. Det måste vid närmareeftertanke vara ganska genant för er att tillsammansmed föreslå ett tillkännagivande meddenna innebörd. Det visar - om något - att ni på allasätt försöker misstänkliggöra regeringens förvaltningav de statliga bolagen i akt och mening att nå de syf-ten om avveckling av de statliga företagen som ni såidogt försöker driva även på andra sätt.Det är nog inte bara socialdemokraterna i den härkammaren som genomskådar er. Jag tror att era ta-fatta och genomskinliga försök kan noteras av varjeannan betraktare. Vi vill också i det här samman-hanget notera att regeringen satsat ytterligare för attförstärka den professionella förvaltningen och detaktiva ägandet i de statliga företagen.Det sammanlagda resultatet av den statliga affärs-verksamheten har varitgott. Jag vill i punktform ange några uppgifter, somstyrker detta påstående.· Resultatet för bolagsverksamheten uppgick till 30miljarder kronor, vilket är en ökning ijämförelse med året innan, dvs. 1999.· Omsättningen ökade till totalt 248 mil-jarder kronor.· Det egna kapitalet i bolagen uppgick till 168 mil-jarder kronor.· Det sammanlagda värdet av statens bolagsinnehavuppskattas till 500 miljarder kronor.· Utdelningen för det aktuella året uppgick till 9miljarder kronor.· 237 000 personer är anställda i de statliga företa-gen.· Statens andel av den inhemska bolagssektornuppskattas till . Det är alltså en oerhört viktigdel av företagsamheten i Sverige.· Värdet av statens aktieinnehav i de direktägdanoterade företagen vid utgången av mars månad2001 var , vilket motsvararungefär av det sammanlagda börsvärdet påStockholmsbörsen.Sist, men inte minst viktigt:· Staten investerade under år2000.I beaktande av vad övriga bolag redovisar förmotsvarande period måste det ändå sägas att de statli-ga bolagen har varit framgångsrika. Det är givetvisbra för de enskilda företagen och för de anställda,men i lika stor utsträckning är det bra för svenskafolket. Det är bra att vi vid sidan av skatter och av-gifter till staten kan stärka statskassan med dessainkomster. Det ger ännu bättre förutsättningar attbedriva en för oss socialdemokrater viktig välfärds-politik. Jag är helt övertygad om att våra gemensam-ma företag även i fortsättningen kommer att spela enviktig roll för förstärkningen av statens kassa menockså som förvaltare av viktiga naturtillgångar, somutförare av samhällsservice och som tjänsteproducentmed medborgarnas bästa i förgrunden.Fru talman! Jag vill avslutningsvis påminna om deansträngningar som görs för att säkerställa enjämnare könsfördelning i de statliga bolagsstyrelser-na. Man har kommit en bit på väg, och enligt uppgifträknar regeringen med att nå upp till kvinnori de statliga bolagsstyrelserna under innevarande år.Målet som är uppsatt skulle då i principredan vara uppnått, dvs. av bolagsstyrelsernaskulle ha kvinnliga ledamöter.Det finns dock ett litet bekymmer, som vi har ve-lat ta upp här. Vi är överens om att vi behöver seförbättringar när det gäller ordförandeposterna i destatliga bolagen, och när det gäller antalet verkstäl-lande direktörer. Där behöver vi göra en rejäl insats.Men, det må också sägas: I jämförelse med de privataföretagen behöver vi verkligen inte skämmas för destatliga företagen. Andelen kvinnor i de privata bo-lagsstyrelserna har inte ens nått upp till 5 %.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslagunder punkterna 1 och 3 i betänkandet och givetvisbifall till reservation nr 3.Anf. 3 PER () replik:Fru talman! När det gäller könsfördelningen i destatliga företagsstyrelserna är jag inte särskilt impone-rad. Det arbetet började . uppnåd-des under borgerlig regering. Visatte sedan upp 40-procentsmålet och kom en bra bitpå vägen.Jag tycker inte att det bara borde handla om köns-fördelning. I en borgerlig reservation påpekar vi attdet också borde handla om utländska medborgare ochmänniskor med invandrarbakgrund. Jag tror att detvore väldigt bra för bolagen med mer pluralism istyrelserna. Det gäller oavsett om de är privata ellerstatliga.Sedan handlade det om framgångarna för det stat-liga företagandet. Låt säga att av hela tillväxteni andra halva låg inom tele-sektorn, och då i stor utsträckning . ären minst lika dominerande del inom den statliga sek-torn. Jag tycker att det är bra att man gått till markna-den, men jag vill här mycket klart markera problem-ställningarna. Vi har sett vad som sker inomTelia, precis som inom Ericsson.När det sedan gäller strategin kanske K G Ab-ramsson och därmed Socialdemokraterna kan förklaraför mig varför det är så viktigt att staten äger ochkontrollerar järnmalmen men inte kopparmalmen,zinkmalmen eller de flesta andra malmerna i Sverige.Varför är järnmalmen så central för det statliga ägan-det? Varför är det bara vissa fallrättigheter man måsteha kontroll över? Majoriteten av fallrättigheternabehöver man inte ha kontroll över, utan de kan varaägda av både privata, kommunala och utländska aktö-rer. Och varför är det bara vissa skogar som är såcentrala att staten ska äga dem? Vad finns det förmotiv? Vad syftar man till? Varför kommer man intefram med det strategiförslag till som jagtycker att det finns starka skäl för?Anf. 4 ()replik:Fru talman! När det gäller könsfördelningen i fö-retagen sade jag inte att detta var något unikt för osssocialdemokrater. Det är ju en gemensam ståndpunktsom vi kommit fram till i utskottet. Det hoppas jag attvi verkligen är överens om.Om vi läser de statliga företagens årsredovisning-ar, Per , kan vi se att de genomgående harhaft mycket hög avkastning och mycket bra resultat.Därigenom har statskassan kunnat tillföras relativtmycket pengar. Under det år vi nu pratar om var det 9miljarder, men observera att det varmer än dubbelt så hög inleverans till statens kassa.Sedan tycker jag att Per ska slutaprata om . Om vi hade sålt när Per Wester-berg ville sälja hade statens kassa gått förlustig storapengar. Det tycker jag nog att vi ska vara överens om.Vi har med vårt sätt att hantera ändå tillförsäk-rat statens kassa mycket mer pengar. Att vi sedan ficken allmän utveckling internationellt med en försvag-ning för telekomföretagen kan ingen doktor hjälpa.När det gäller skogen, Per , är det klartatt det skulle vara bra om vi hade all skog. Men jagtror att vi med vårt skogsinnehav mycket välkan svara upp mot de krav som svenska folket ställerpå att ha tillgång till skogen - som rekreation, menockså som en väldigt bra produktionsresurs som in-nebär att vi dels kan tillföra statens kassa pengar, delskan hjälpa det privata näringslivet med de insatsvarordet så väl behöver.Jag tror att det är viktigt, och där har vi nog stödav svenska folket, att vi både när det gäller skogen,malmen och vattenkraften ska vara stora ägare.Anf. 5 PER () replik:Fru talman! Först gällde det vinsterna och att läsaårsredovisningar. Det är väl bara att konstatera attflera av de statliga företagen tyvärr är mycket skaki-ga. är ett av dem. Man har fått klara ned-graderingar av kreditvärdigheten och har svårigheteratt klara sina investeringar, beroende på bristen påkapital och oviljan att gå till marknaden.När det sedan gäller är vi väldigt väl med-vetna om jämförelsen med Sonera i . Hademan gått till marknaden tidigare hade det blivit en braaffär även för skattebetalarna. Det har visats i bådeskrift och tal, vilket även har fått näringsministern attsluta med de attacker han gjorde under en period.Det verkar på K G Abramsson som om det för-hållandet att staten äger skog innebär allemansrätt. Dåtror jag att man har missuppfattat ägandet. Allemans-rätten gäller all mark och alla människor. Den är vialla ense om. Däremot förefaller det på K G Abrams-son som om man längtar efter full socialisering avskogen. Jag ser inga sådana motiv, tvärtom. Det ärbättre att allt som lika bra eller bättre kan skötas iprivat regi också får göra det. Då kan skattebetalarnaspengar användas till det de bättre behövs till. Då kanvi dessutom koncentrera staten till att vara stat, dvs.att sköta tillsyn, sätta upp regler och ställa upp krav.Det är vad staten är bäst på.Samma sak gäller fallrättigheterna, där vi har bätt-re förutsättningar att vara tillsynsmyndighet och attkunna ställa krav. Det gäller samma sak oavsett omdet är järnmalm, kopparmalm eller zinkmalm.Det är därför vi vill privatisera de flesta statligaföretagen. Vi tror att det är bättre för de anställda ochbättre för företagen. Det blir lönsamt för skattebeta-larna, och vi får mer pengar att investera i infrastruk-turen.Anf. 6 ()replik:Fru talman! är ju ett företag som vi so-cialdemokrater har sagt att vi verkligen ska behålla ioffentlig ägo. Det är en av våra viktigaste energipro-ducenter och använder en naturtillgång som är oänd-lig. Det vore fullständigt idiotiskt att överlåta det påprivata ägare. Där ska vi ha kontrollen. haräven medverkat i omställningen av energisystemetoch har också betydelse för att vi skakunna fortsätta att ställa om vårt energisystem tillnågonting som är uthålligt och försvarligt för svenskamedborgare.När det gäller skogen vet jag inte om jag uttrycktemig felaktigt, dvs. att det skulle finnas någon idé ellertanke om att vi skulle ha all skog. Vi har gjort en storaffär där vi köpte in det som hade. Sta-ten är nu en stor företagsägare när det gäller skogen,och jag tror att vi har kommit till en ganska hygglignivå. Vi har också sagt i att de härmarkerna ska användas för att hjälpa också privataföretag inom skogsbranschen att utveckla sina när-ingar.Jag tror säkert att vi får anledning att i framtidenkomma fram till att vi kan köpa mer skog. Men vi kanockså handla med skogen och sälja av en del av våraskogsresurser.Det här med är ju en ganska lång historia.Det är inte så att vi har bestämt oss för att socialiseravissa metaller, utan här var staten inne tidigt och harskött om det här företaget. Hade inte staten varit äga-re skulle det säkert ha sett annorlunda ut. Jag tror attdet har varit hälsosamt för att staten har ägtdet.Anf. 7 ():Fru talman! Det här är ett betänkande som åter-kommer med jämna mellanrum - , för att varatydlig - och vi får ungefär samma diskussioner. Mankan väl säga att den skrivelse vi behandlar harblivit mycket bättre. Man kan bättre följa hela detstatliga ägandet, och man kan också gå in på de re-spektive företagen. Däremot behövs det kanske en delandra ansatser för att få ett bredare intresse för och enbredare diskussion om de statliga företagen.Efter att i går ha varit på stämma kanjag konstatera att de här företagen, som har varitstatliga monopolföretag och fortsätter att vara statligthelägda företag, kanske inte alltid känner sig tvingadeatt vara noga med att få ut så bred information sommöjligt eller att få så bred publicitet som möjligt.Därför skulle jag vara intresserad av att vi fick enbredare information från de statliga företagen, att vifick tillställningar med bra mycket mer människornärvarande där man verkligen kunde diskutera ochföra fram kritik mot de statliga företagen och reda utden efter hand. Jag tror att vi måste hitta någon sådanväg för att ytterligare modernisera den statliga ägan-deformen.I övrigt vill de borgerliga partierna, vilket framgårav Per anförande, fortfarande sälja ut iprincip hela det statliga ägandet. Jag kan tänka migatt kd anser att Systembolaget ska vara kvar i statenstrygga famn, och det känns ändå skönt. Men denborgerliga utförsäljningslinjen känns alltmer föråld-rad, måste man säga. Låt gå för att det för några årsedan kunde vara en viss vits med att köra den härsortens argumentation om att all statlig verksamhet iprincip skulle säljas ut, men det känns inte riktigt likahett som tidigare.Per vill ha klara motiv för varför sta-ten ska äga olika företag. Egentligen vore det jättebraom vi kunde sätta oss ned och titta över hela företag-samheten, både den privata och den statliga, och pånågot sätt nysta ut vilka företag som ska ägas offent-ligt och vilka vi inte ska äga offentligt. Då kan detvisa sig vara så att en hel del av de privata företagen kanske skulle må bäst av att just vara statligtägda. En sådan genomlysande diskussion skulle varamer än intressant.Motivet för statligt ägande kan vara både syssel-sättning och regionalpolitik. Men jag tycker att kon-kurrensskäl i allt högre grad har tillkommit. Som vinyss hörde av K G Abramsson är de statliga företagendessutom spjutspetsar vad gäller att öka jämställdhe-ten i styrelser.Men konkurrensskälet tycker jag börjar bli dettunga skälet. Jag kan ta ett par exempel:Vattenfall har, helt tvärsemot det Per Westerbergsade, faktiskt mycket god ekonomi och behöver intealls gå till staten och be om mer pengar. Det vorenaturligtvis katastrofalt om vi skulle besluta att säljaut . möter konkurrens frånandra större elbolag som ofta har statliga ägare också.En utförsäljning av i skulle ome-delbart försämra konkurrenssituationen. Jag tror inteens att en borgerlig näringsminister skulle ställa sigbakom ett sådant förslag i dag.Vin & Sprit är en annan variant. Man kan undravilka problem man skulle lösa genom att sälja ut Vin & Sprit. Skulle vi få någon sorts ökad konkurrens?Nej, det troliga är naturligtvis att ett annat stortvärldsbolag köper upp Vin & Sprit.Av historiska skäl äger staten ett antal företag. Detär möjligt att vi inte skulle gå in och köpa Vin & Sprit om det skulle vara en sådan situation. Men viäger det, och jag ser ingen större vits med, ingen brautveckling med att sälja ut Vin & Sprit.Det är ofta mycket rationellt ur samhällsekono-misk synvinkel att staten är ägare.