prot · GP0963 · 2002-02-05 00:00:00 — Men detär inte hela bilden. växte despecialutformade programmen starkt. De var oftakombinationer av yrkesförberedande program ochnaturvetenskapsprogrammet. Först minskadeantalet elever i årskurs 1 i dessa specialutformadeprogram men då startade i stället det nationella tek-nikprogrammet. Den samlade bilden är att antaletelever inom naturvetenskapliga och tekniska utbild-ningar i gymnasieskolan har varit stabilt under desenaste fem åren.Av de elever som fick slutbetyg från gymnasie-skolan ökade andelen elever från naturveten-skapsprogrammet mellan och ,från till . var andelen21,3 %.Många initiativ har tagits för att stimulera intres-set för naturvetenskap och teknik. Teknikprogrammetsom tillkommit var ett initiativför att bredda utbudet inom den naturvetenskapligaoch tekniska sektorn. Genom regeringens beslut omnationellt fastställda inriktningar har vidare elevernaerbjudits fler utbildningsalternativ inom naturveten-skapsprogrammet.Dessutom har regeringen givit stödtill kompetensutveckling av lärare i naturvetenskapoch teknik. Detta stöd kommer att fortsätta. Rege-ringen ger vidare stöd till nationella resurscentruminom de naturvetenskapliga och tekniska områdena.Dessa resurscentrum ger stöd till lärarna att utvecklaundervisningen och öka intresset för ämnena. Deverksamheter som olika teknikcentrum (science cen-ters) bedriver är också värdefulla insatser för att för-ändra attityder och öka intresset för de naturveten-skapliga och tekniska områdena. Även teknikcentru-men får statligt stöd för sin verksamhet. Här bör ock-så nämnas det femåriga som bedrivs avSkolverket och med uppgift att delsutveckla undervisningen inom området, dels ökaintresset för naturvetenskap och teknik, inte minst hosflickor. Jag vill också peka på den kraftiga ökning avantalet studerande och antalet studerande som tarexamen inom naturvetenskap och teknik i högskolan.Trots alla initiativ kvarstår dock en brist på sökande.Jag vill slutligen också nämna att Gymnasiekom-mittén ska lämna förslag till den framtida utform-ningen av gymnasieskolans utbud av studievägar.Kommittén ska särskilt pröva möjligheterna att erbju-da gymnasieutbildning i form av nya och otraditio-nella kombinationer av naturvetenskap, teknik ochhumaniora.Anf. 9 ():Fru talman! Låt mig hälsa skolministern välkom-men till kammaren. Jag har försökt ställa denna inter-pellation tidigare. Den hamnade hos statsministern pågrund av läget innan skolministern tillträdde.Jag ställde frågan kring naturvetenskapen ochspråkens ställning i gymnasieskolan och i Sverigerent allmänt inom utbildningssektorn mot bakgrundav att det är ett bekymmer att de moderna språkensställning minskar i gymnasieskolan. Det är också ettbekymmer att naturvetenskapen inte heller fyller deplatser som finns inom det naturvetenskapliga områ-det på högskolan. Om detta tror jag att vi är helt över-ens. Frågan är vilka åtgärder skolministern i konkretatermer är beredd att vidta. Det handlar alltså om att gåfrån ord till handling så att vi verkligen kan se att detsker en förändring.Låt mig börja med språkens ställning i gymnasie-skolan. Enligt har det skett en markantförändring . Om vi talar om B-språk, dvs. det språk som man efter grundskolanfortsätter att läsa i gymnasieskolan, så har det minskatfrån till . Det är alltså en väl-digt snabb förändring i utbildningen. Och på univer-siteten märks detta genom att man inte fyller kursernat.ex. i tyska, och det är där som man har det knepi-gaste läget. är t.o.m. beredda attstarta nybörjarkurser i just tyska. Och man kan frågasig om det verkligen är en högskolas uppgift att ägnasig åt nybörjarkurser på det sättet. Jag skulle viljahöra vad skolministern har för synpunkt på just detta.Detta konfirmeras också av i andra rap-porter där man självklart är bekymrad över utveck-lingen.Är det då så konstigt att det är på det sättet?Egentligen är det inte det, tycker jag. Visserligen ärengelskan ett dominerande språk som gör att manväljer det i stor utsträckning. Men det faktum attvalbarheten på de studieförberedande programmen ärutformade så att man kan välja mellan tai chi ochmysig mat och en lite svårare kurs i franska, spanskaeller tyska gör ju faktiskt att många kloka elever avtaktiska skäl väljer, som ministern också inser, att taden enklare kursen för att få upp betyget och därmedkunna gå vidare. Detta är naturligtvis ett bekymmer.Frågan kvarstår helt enkelt: Vad vill ministern gö-ra åt detta? Ur nationell synpunkt är det självklartoerhört viktigt att våra ungdomar som kommer ut inäringslivet kan fler språk än baraengelska. Det borde vi vara överens om. Därför bordeockså ansträngningarna vara inriktade på att merpar-ten av eleverna faktiskt går ut skolan med mer än baraengelska som andraspråk.Min konkreta fråga på den punkten är om minis-tern är beredd att komma med förslag till en viktningav betygen i gymnasieskolan som gör att man upp-värderar, uppgraderar, språkens ställning, till förmånför språken och till nackdel för andra ämnen, t.ex.tai chi och mysig mat, som jag lite vulgärt uttrycktedet. Eller har ministern några andra synpunkter påden frågan, så att vi kan få se en konkret förändringganska snart?Anf. 10 Utbildningsminister ():Fru talman! Min och regeringens uppfattning äratt det är av största vikt för vårt land, men särskilt föreleverna, att man lär sig fler språk än engelska. Det ärett väldigt framsteg att våra ungdomars engelskakun-skaper är så goda som de är, men det räcker inte. globaliseringens tid som vi lever i behöver manåtminstone ytterligare ett språk.Detta handlar naturligtvis om flera olika dimen-sioner som måste kunna diskuteras . En ärnaturligtvis att när vi går mot en utveckling där gym-nasieskolan fått alltmer av kursutformning och allt-mer av individuell valfrihet kommer ungdomarnaibland att bete sig på ett sätt som inte var förväntatfrån sida. Det tror jag också att Modera-terna har insett, eftersom de har varit en av de politis-ka krafter som alltid har argumenterat för en väldigtstor valfrihet när det gäller vilka kurser man ska läsa.Det är naturligtvis kopplat till gymnasieskolans för-måga att utveckla ämnena. Det ser jag som en väldigtviktig framtidsfråga, att se till att gymnasieskolanförstärker sitt arbete med att erbjuda god språkutbild-ning i de stora språken vid sidan av engelska somockså attraherar eleverna. Det är en viktig kvalitetsin-sats som måste göras. Jag ser gärna att man där ocksåsamverkar med universiteten. Jag tror att det är precissom säger, att intresset för vissa avdessa stora språk har minskat så pass att universitetennu känner av det i sin rekrytering. De har intresse avatt också samverka konkret med gymnasieskolornaför att öka intresset. Det handlar också om ett bud-skap från oss alla i samhället om hur viktigt det ärmed språkkunskaper och att det inte räcker med eng-elska utan att det är väldigt önskvärt och väldigt braför en själv om man har ytterligare ett språk.Sedan nämner också det som jagnämner i mitt svar, nämligen att det naturligtvis ocksåär så att ungdomar i gymnasieskolan ganska snabbtgenomskådar vilket system som vi än har för antag-ning till högskolan och att antagningssystem vidhögskolan kan bli väldigt kraftigt styrande för hurman beter sig i gymnasieskolan. När vi tittar frammot den nya gymnasieskola som Gymnasiekommit-tén arbetar med och som kommer med sitt betänkandei höst, önkskar jag att vi nu kommer in i en periodsom innebär att detta arbete samordnas rejält med detarbete som vi håller på med på högskolannär det gäller förändrade antagningsformer. Det har isvensk historia hänt alldeles för attdess processer inte riktigt har hakat tag i varandra.Därför är jag nu inte beredd att föreslå konkreta för-ändringar i högskolans antagningssystem. Då riskerarvi att återigen hamna i det läge som vi har hamnat itidigare, att gymnasieskolans utformning inte harmo-nieras med högskolans utformning och antagnings-system.Man kan naturligtvis påstå att jag borde rycka utdenna fråga och lösa den . Men jagvidhåller att det är regeringens ansvar att se till attdessa två processer nu faktiskt hålls samman. Dåförutsätter jag att man också i Gymnasiekommitténägnar stor tid, kraft och engagemang åt att funderakring hur man kan lösa den försvagade ställningen förbl.a. tyska språket som har skett under senare år.Men det finns också ljuspunkter i att andra språkhar en mycket kraftig och fin utveckling och att eng-elskan har en mycket stark ställning.Anf. 11 ():Fru talman! Det blir stora förväntningar på resultat . Min för-hoppning var kanske trots allt inte att jag skulle få ettkonkret svar utan mer att vi får en öppen diskussion.Låt mig säga att det självklart är så att valfriheteni gymnasieskolan är oerhört viktig. Eleverna skakunna välja sin framtid. Jag tror att själva grunden föratt man ska kunna göra ett gott arbete är att man ock-så känner sig motiverad i de val man gör. Men minpoäng är att när man väljer ska man också veta vilkakonsekvenser valet får. Den signalen tror jag inte hargått fram på ett så bra sätt.Därför är det bra, tror jag, om ministern talar omsamverkan mellan gymnasieskolan och högskolan.Kan ministern dessutom tänka sig att de enskildahögskolorna och universiteten kan ställa specifikakrav på sina utbildningsprogram som säger att manmåste ha ett andraspråk t.ex.? En viktig signal attskicka med till gymnasieskolan är just att säga: Vivill att du också har läst tyska, spanska eller franska -eller vad det nu kan vara - förutom engelska. Detta ären konkret fråga.Fru talman! Tiden går snabbt. Jag ska helt snabbtgå in på det andra området som var föremål för minfråga, nämligen naturvetenskapens område och denförändring som där skett.Först och främst kan vi konstatera att vi inte fyllerplatserna på högskolan med studenter. Det är vi heltöverens om. Även om antalet har ökat har föränd-ringen varit negativ . Detta ärställt utom allt tvivel. visar i sinabeskrivningar att det faktiskt är så.Också där kan man fråga sig vad det beror på.Samtidigt kan vi i andra rapporter se att grundskolaninte har det resultat som i varje fall vi vill se. Man haralltså inte tillräckligt bra baskunskaper i framför alltmatematik och svenska. Naturligtvis gäller det även inaturvetenskap. Det gör att man inte har de rättaverktygen när man kommer in i gymnasieskolan. Detupplevs svårt redan från början. Det är ett krångligtsystem och man väljer bort där. Vad gäller hösten2002 kommer vi att se att ännu färre söker sig tillnaturvetenskapliga program; detta som en följd av attgrundskolan faktiskt inte lyckats med sitt uppdrag.Här måste jag faktiskt få lägga det ansvar somman som regering alltid har på just regeringen, som har suttit och administrerat skolan utan attegentligen ha fokus på det som man ordentligt skafokusera på, nämligen kunskapen. Jag tror att det ärotroligt viktigt att skolan - då menar jag inte denkorvstoppningsmodell som våra motståndare iblandvill hävda att vi står för när man tar ordet kunskap isin mun - har fokus på kunskap i vid mening och attde signalerna också kommer från denna kammare,inte minst från skolministern som vågar säga: Viförväntar oss att skolan har fokus på kunskapsinne-hållet och på de mål som vi i denna kammare faktiskthar satt upp. Jag tror att det är en oerhört viktig signalut till skolorna. Den frågan ställde jag till förra skol-ministern men fick inget riktigt svar.Jag skulle vilja höra att skolministern återigen sä-ger att fokus för skolorna måste vara just på kun-skapsmålen.Anf. 12 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag noterar att säger"återigen säger" om mina uttalanden. Det är bra attAnders har noterat att det är en självklarhetatt skolans huvuduppgift är kunskapen. Det är social-demokratisk tradition ända sedan partiet bildades. Dethandlar om befrielse av människor. Kunskap var, ochär, makt och är oerhört betydelsefullt för enskildamänniskor. Det är därför som vi är så engageradebl.a. i att skolan ska ha tillräckligt med resurser för attkunna erbjuda alla elever den här vägen att växa medkunskap. Där har vi haft en strid därdet verkligen har satts på sin spets vad man menarmed kunskap.Ska det finnas tillräckligt med resurser? Ska vialla ställa upp med det i form av skattemedel, ellerska det vara en sak för den enskilde individen och iallt mindre utsträckning en sak för det gemensammaansvaret? Det är den centrala frågan.Moderaterna t.ex. vill minska kommunernas en-gagemang med under de kom-mande åren. Det innebär naturligtvis mycket storautmaningar för både skola och omsorg. Det är klartatt man måste göra det om man vill sänka skatterna såmycket som vill. Låtsas inte som attkunskapsmålen i skolan är frikopplade från resursernai skolan!Häromdagen fick vi en intressant rapport frånSkolverket där man just pekar på hur intim koppling-en är mellan resurserna i skolan, antalet lärare ochandra specialister samt måluppfyllelsen i skolan.Därför är det så viktigt att öka resurserna till skolanunder . Där har enuppfattning som är väsentligt annorlunda. Ni har enannan idé om hur detta ska gå till, men jag tror att detär väldigt få som i praktiken stöder den idén.I fråga om intresset för naturvetenskap och teknikär det viktigt att se verkligheten som den är. Vi harhaft en alldeles formidabel period under större delenav 90-talet när det gäller att attrahera människor tillnaturvetenskapliga och tekniska utbildningar på hög-skolan. Antalet examinationer har i det närmastefördubblats. Antalet civilingenjörer som examinerasvarje år har ökat mycket kraftigt.Det är väldigt viktigt, för hela vårt välstånd byg-ger på att vi också kan attrahera människor till de härområdena. Det är också viktigt att kunna konstateraatt det blev en väldigt stor framgång - framgångdärför att vi också lyckats attrahera andra än de somjust kommer ut i gymnasieskolan. Med en så kraftigexpansion når man självfallet en mättnadoch svårigheter att fylla platserna. Men vi kan kon-statera att vi svingar oss upp från en ganska dåligposition internationellt sett till en ganska bra position.Nu handlar det om nästa steg. Hur lyckas vi dåattrahera barnen och ungdomarna till att öka sitt in-tresse? Det gäller då inte bara det stabila intresse somde har visat utan också ett ökat intresse. Jag tror attdet finns väldigt mycket att göra och att förskolanspelar en viktig roll.Nästa år införs allmän förskola för alla våra barn.Här finns möjlighet att också stimulera det naturligaintresse som finns för naturvetenskap - även ombarnen inte skulle formulera det så. Jag tror att detbehövs ett starkare engagemang från näringslivet ochdet omgivande samhället när det gäller att visa, attra-hera och stimulera barns och ungdomars intresse förnaturvetenskap och teknik.Ta bara det fantastiska som händer inom livsve-tenskaperna! Där är internationellt mycketframstående. Den typen av vibrerande verksamhet,som betyder oerhört mycket för vår livskvalitet,måste synas mycket tydligare för barn och ungdomarså att de känner attraktionskraften i att satsa på dessaområden.Det handlar om att också öppna för möten mellanämnesområden. Det har vi gjort på högskolans områ-de, och det bör vi göra även på gymnasieskolansområde där humaniora möter naturvetenskap.Anf. 13 ():Fru talman! Först till frågan om pengarna. Skol-ministern vet mycket väl att vi anser att pengarna skagå direkt till den enskilde eleven. När det gäller stor-leken på pengarna har vi precis lika mycket pengaravsatta i budgeten som regeringspartiet, så på denpunkten behöver vi inte diskutera.Kunskap är makt. Makten måste självklart liggahos eleven. Men jag menar att om man inte kan läsa,räkna eller skriva i hjälper det inte mednågra som helst program från regeringshåll. Jag harsjälvfallet respekt för att Socialdemokraterna ochskolministern anser att vi ska ha en bra skola, men jagser ju hur det i verkligheten ser ut i våra svenskaskolor - framför allt i där jag befinner mig.Där mäktar man inte med, oavsett vilka resurser manfår. Det skiljer otroligt mycket. I min hemkommunUmeå skiljer det perelev i undervisningsresurser. På något sätt verkar detvara så att ju mer man får, desto sämre går det - un-derligt nog. Jag menar att det handlar om att man intefokuserar på rätt sak.Våga ta saker och ting i munnen, skolministern!Detta med ordning och reda och fokus på lärarna somauktoritet i skolan måste återbördas. Skolan är enarbetsplats där man måste få en arbetsmiljö som ledertill lärande. är det på väldigt många skolor intepå det sättet.Vi har här i kammaren debatterat mobbning t.ex.Om man har en skola som inte stimulerar till lärandeoch där det är en dålig ordning kommer mobbningnaturligtvis som ett brev på posten.Anf. 14 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag ska fatta mig mycket kort. AndersSjölund sade: Ju mer man får i skolan av resurser,desto sämre går det. Jag tror inte att det är så. Det härkommer att bli en intressant diskussion fram till valet.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2001/02:183 omskolundervisningenAnf. 15 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat statsministernvilka åtgärder han avser att vidta för att alla skolorkontinuerligt ska granskas så att kvalitet och objekti-vitet inte kan ifrågasättas. Arbetet inom regeringen ärså fördelat att det är jag som ska svara på interpella-tionen.Som bakgrund till sin fråga hänvisar (RRV 2001:24) omstatens skolverks tillsyn. Med anledning av detta villjag klargöra att rapporten som den över-lämnades till regeringen också överlämnades tillSkolverket, som på hemställansenast ska inkomma med enskriftlig redogörelse till RRV för de åtgärder somverket vidtagit eller planerar att vidta med anledningav rapporten. Regeringen kommer att ta del av redogörelse och sedan noga överväga om det inågot avseende finns skäl för ytterligare åtgärder frånregeringens sida.Jag vill också inledningsvis framhålla att jag anseratt frågan om utbildningens kvalitet är viktig ochmåste ges särskild uppmärksamhet. sig vid tillsynen, som naturligtvis är viktigför att värna kvalitet och likvärdighet. Kvalitet ochkvalitetsarbete stöds emellertid även genom andratyper av insatser. Jag kan här ge några exempel påvad som redan görs inom området.Regeringen tog t.ex. 1997 initiativ till förordning-en om kvalitetsredovisning inom skolväsendet. Enligtdenna ska varje skola och skolhuvudman som ingår idet offentliga skolväsendet samt fristående skolorunder statlig tillsyn upprätta sådana skriftligakvalitetsredovisningar. skärptesförordningen i flera avseenden, bl.a. genom att kopp-lingen till de nationella målen tydliggjordes. Förord-ningen hade i början svårt att få genomslag i kommu-nernas och skolornas arbete, men det är ett förhållan-de som delvis har vänts i en mer positiv utveck-ling. har bidragit till denna utveckling,bl.a. genom de s.k. utvecklingsdialoger som ingårsom en del i genomförandet av regeringens uppdragtill verket att utveckla sina former för att stödja sko-lutveckling.Vidare genomför Kvalitetsgranskningsnämndenvid nationella kvalitetsgranskningar.Granskningarna genomförs på särskilda uppdrag därangelägna frågor som regeringen önskar få belysta ärangivna. Resultaten ska genomföras och redovisas såatt de både ger underlag för bedömningar av läget iskolsystemet som helhet och fungerar som stöd lokaltför kvalitetsutvecklingen. Att resultaten återförs tillverksamheterna är en viktig princip.Som redan aviserats i budgetpropositionen kom-mer regeringen att lämna ett uppdrag tillSkolverket att utveckla nationella kvalitetsindikatorerför förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen, skolanoch vuxenutbildningen. Målsättningen är att dessaska spegla helheten hos verksamheterna genom att tautgångspunkt i såväl läroplanernas som kursplanernasmål samt för gymnasieskolan även programmålen.Indikatorerna kommer att kunna utgöra ettviktigt inslag i skolornas och huvudmännens kvali-tetsredovisningar.Jag vill också nämna den satsning som fr.o.m. i årgörs på kompetensutveckling av lärare i kunskapsbe-dömning och betygssättning. Syftet är att öka förut-sättningarna för att betygssättningen blir likvärdigmellan olika skolor.Slutligen vill jag också understryka att frågan omatt vidareutveckla och förstärka arbetet med utbild-ningens kvalitet i skolan är ett för regeringen högtprioriterat område. Insatser behövs på alla nivåer föratt ytterligare utveckla kvalitetsarbetet och öka tyd-ligheten i systemet. Genom en väl fungerande struk-tur för kvalitetsutvärdering skapas förutsättningar föratt fler elever ska nå skolans kunskapsmål.Anf. 16 (m):Fru talman! Jag vill börja med att tacka ministernför svaret. Som påpekades tidigare ställde vi frågornatill statsministern eftersom vi inte fick ställa dem tillden som skulle bli skolminister.Bakgrunden till interpellationen är att ThomasÖstros när han blev utsedd till skolminister medver-kade i en intervju i Aktuellt. Där framgick att den nyeskolministern ansåg att undervisningens kvalitet be-hövde följas upp mer. Av uttalandena att döma tolka-de i alla fall jag in att han också ansåg att ytterligareinsatser behövs. Det är glädjande eftersom detta är ettområde där det finns många brister och frågetecken.I interpellationen har jag därför tagit upp det somRiksrevisionsverket har påpekat i sin . Det finns många underligheter i till-synsarbetet som man måste ta tag i. Den första är attSkolverket undviker själva kärnverksamheten, dvs.undervisningen. Den andra är att tillsyninte har reglerats i lag, vilket innebär att kritik frånmyndigheten inte behöver ge resultat. Visserligen görde flesta kommuner och skolhuvudmän som Skolver-ket tycker, men det kan inte vara skolornas goda viljasom är avgörande för om man följer upp vad somfaktiskt har reglerats centralt vad gäller skolan. Detär, dessbättre, inte så mycket längre.Märkligt är också att tillsyn i principtycks stanna vid kommungränsen. Riksrevisionsver-ket berättar i rapporten att kommunerna själva fårvälja vilka skolor som ska granskas och vilka perso-ner som tjänstemän ska prata med. Deskolor som borde synas mest kan ju gömmas undan.Det är ingen bra ordning.För egen del tycker jag att rapporten pekar på enrad ganska allvarliga faktorer i tillsynen som vi måstegöra någonting åt och som inte kan accepteras.Av svaret från ministern framgår att Skolverketska yttra sig över RRV:s rapport. I slutet av dennamånad ska verket leverera ett svar. Regeringen skaefter myndighetens svar noga överväga om det behö-ver göras någonting mer. Jag har respekt för denhandläggningen. Det är en riktig ordning. Vi lär fååterkomma till frågan.Det finns naturligtvis ingenting som hindrar stats-rådet från att ge kommentarer till kritiken och framförallt om vad han själv har uttalat om nödvändighetenav ytterligare åtgärder för att förbättra och förstärkakvalitetsarbetet.I början av 1990-talet när ansvaret för skolan de-centraliserades ordentligt och långtgående avregle-ringar genomfördes var vi tydliga från alla håll om attkvalitetsarbetet och tillsynsarbetet måste hanteras rätt.Likväl sov i åtminstone fyra . Detkan accepteras i början av en ny myndighet, men densocialdemokratiska regeringen har haft ansvaret i åttaår utan att ha fått ordning på detta. Därför är jag nyfi-ken på att det äntligen ska komma någonting.När kan vi förvänta oss, ministern, konkreta för-slag som förstärker kvalitets- och tillsynsarbetet ochrättar till de påtalade bristerna? Vi har från moderatsida hävdat att det är nödvändigt att bryta loss en delav det som är kvalitetsuppföljningen till ett friståendekvalitetsinstitut. Jag kan berätta - så att jag slipperpåpekandet - att vi har budgeterat för detta. Vi tror attarbetet måste förstärkas. har ettmyndighetsansvar som också uppenbarligen behöverförbättras. Det är ett brett spektrum av initiativ sommåste tas.När kan vi förvänta oss, ministern, konkreta för-slag på området? Jag lovar att vi från moderat sidakommer att pröva dem mycket seriöst eftersom vianser att detta är en av de viktigare delarna för attdecentraliseringen av ansvaret verkligen ska fungeraoch att vi ska säkra en likvärdig utbildning för allabarn över hela landet. Så länge detta inte fungerar harvi problem.Anf. 17 ():Fru talman!