prot · GP09122 · 2002-06-11 00:00:00 — Jag trodde att sakfrågan skulle styra en utredningoch att politikerna därefter skulle avgöra vad som ärpolitiskt genomförbart.Huvudavsikten med utredningen var att den skullekomma med förslag till lösningar på problemen ochmotsättningarna kring det fria handredskapsfisket.Alla riksdagspartier var överens om att beställa ut-redningen.Jag är besviken på utredningsförslaget. Det löserinte huvudproblemet och tar inte bort några motsätt-ningar. Vi måste ge tillbaka fiskevattenägarna densuveräna rätten att förvalta sina egna vatten. Man kaninte låta det fria fisket fortsätta att gälla där man bil-dar fiskevårdsområden och säljer lokala fiskekort. Ettsådant dubbelsystem skapar om möjligt ännu störremotsättningar än tidigare.Att staten inför fiskekortsförsäljning på statensvatten har jag naturligtvis ingenting att invända emot,tvärtom. Det borde vara lika självklart som att statengenom tar betalt för jaktarrenden. Låt ossbegränsa reformen till detta och i stället utveckla ettdirekt förhållande mellan producent och konsument,mellan fiskevårdsområde och sportfiskare. Jag trorinte på att inrätta en ny beskattasportfiskare, vars pengar sedan genom politiska be-slut skulle delas ut till politiskt korrekta eller önsk-värda projekt.Fru talman! Mitt sista men bestämda råd tillkommande riksdag och regering blir att inte införa enallmän fiskevårdsavgift.För övrigt vill jag i stort sett instämma i IngvarErikssons ord. Han tackade på ett välformulerat sättför sin tid i riksdag. Jag vill göra det samma.Anf. 112 ():Fru talman! Ansvarsfullt fiske - svenska priorite-ringar för EU:s framtida fiskeripolitik heter det be-tänkande som vi nu hanterar här i kammaren. Vad ärdå ett ansvarsfullt fiske?Skrivelsen som betänkandet bygger på går ut påatt EU måste ta ett globalt ansvar genom en aktivareoch mer ansvarsfull fiskeripolitik. Det gäller inte baraatt minska eller krympa fiskeflottan utan även att setill så att fiskekapaciteten minskar. Trots att antaletfiskefartyg har minskat har mängden fångad fisk ökat.Framför allt gäller det att förvalta havets resurser påett hållbart sätt.Ingen kan ha undgått larmet om att torsken är ut-rotningshotad och borde upp på listan för hotadearter. står andra arter på fiskefartygens fångstlis-tor. Vilka arter blir föremål för nästa larmrapport?Kommer regeringen nu att lägga ribban i sina för-handlingskrav på en nivå som inte tummar på vadbiologer och forskare säger om vilka mängder somkan rekommenderas och accepteras att fiskas upp?Olika aktörer på fiskeområdet har tyvärr sett ha-vets resurser som sina egna och som outtömliga. Dehar dömt ut de framställningar som har gjorts om attuttaget ur havsresurserna måste anpassas till dentillväxtnivå som finns i våra hav.Tyvärr har ansvariga politiker tidigare sett mer tillnäringens villkor på kort sikt än till ett långsiktigt ochuthålligt fiske. Det har skett en s.k. häst- eller kohan-del på EU-nivån. För de flesta som tänker efter bordedet stå ganska klart att det är räntan på fiskkapitaletsom man kan och bör förbruka. Tyvärr har den insik-ten inte funnits i tillräcklig omfattning hos vare sigyrkesutövare eller politiska förhandlare.Nu är vi i den situationen att det i vissa områdentroligen inte hjälper ens med ett fiskestopp. Vissaarter har kollapsat. Andra är nära att göra det. Vissaarter är nu på en sådan nivå att det är tveksamt om dekan komma igen på naturlig väg.Vi har alla i minnet vad som hände med torskenutanför . Trots fiskestopphar torskbeståndet fortfarande inte återhämtat sig. Pånivåerna under säkra biologiska gränser riskerar vi attandra arter äter upp den rom eller det yngel som blirefter den lilla lekmogna population torsk som eventu-ellt finns kvar.Det svenska saltsjöfisket var 1990 på 240 000-241 000 ton, varav foderfisket stod för nästan 37 %.Som störst var svenskt saltsjöfiskes fångst 1998, dåden var på nästan . Foderfisket stod då för80 %. var fångsten på nivån ,varav foderfisket stod för . Man kan undra om vifiskar för konsumtion eller för foder.Effektiviteten har verkligen slagit igenom inomfisket. Det är det storskaliga som har gällt. År 1970fanns det 7 000 yrkesfiskare. var det kvar2 753 yrkesfiskare. Dessa färre fiskare tar upp såmycket mer. Så här kan det inte fortsätta.Ett annat exempel som jag vill beskriva är hav-skräftsfisket. Havskräftor tycks visserligen hittillsfiskas på ett varaktigt bestånd, men man tar uppkräftor som inte håller minimimåttet. av fångs-ten kastades överbord eftersom kräftorna varför små. Är det uthålligt fiske? Är det selektivt fiske?Selektivt fiske är ju ett honnörsord i dessa tider.Vi vill ha ett framtida fiske på havets villkor, intepå fiskenäringens kortsiktiga villkor eller utifrån enpolitisk kohandel om resursuttaget från fiskresursen.Torskfisket öster om är ett av de områ-den som är utom säkra biologiska gränser. I Sverigehar vi tidigare tagit av den svenska fångstenfrån just detta bestånd. är lekbeståndetdär lägre än gränsvärdet. ICES råd var attdet inte skulle få ske något fiske efter torsk i det om-rådet.Väster om , där vi tar av vår torsk-fångst, fiskas det även över den överenskomna nivån.Likväl förhandlade man fram en gemensam fiskekvoteller TAC på för de två områdena till-sammans. När kommer man att ta större hänsyn tillbiologernas rekommendation än till näringens intres-se?Även för torsken i sker ett haveri. Denär också utom biologiska säkra gränser. Likväl skerdär ett fiske där mer än hälften av den torsk somfångas är mycket ung. Den tas upp som bifångst un-der fiske av andra arter, s.k. flerartsfiske.Drastiska och radikala åtgärder måste till för attförändra beståndsutvecklingen. Det framgår i dettabetänkande samt i vårt särskilda yttrande.I skrivelsen och i betänkandet konstaterar rege-ringen och utskottet att "om ICES bedömningar visaratt beståndssituationen inte förbättrats eller t.o.m.försämrats, måste drastiska åtgärder vidtas, t.ex. etttotalstopp för fisket på detta bestånd under de kom-mande åren".Vi anser i vårt särskilda yttrande att befintligafakta redan nu talar för att ett moratorium för torsk-fiske i bör inrättas, detta enligtförsiktighetsprincipen.Fru talman! Småskaligt fiske har stora fördelarjämfört med utsjöfisket. Det småskaliga fisket harockså lokal förankring, vilket gör att det kan utveck-las på många sätt och bli en del av rekreations-, tu-rism- och fritidsfiskeverksamhet - näringar som göratt den fångade fisken får ett betydligt högre värde äni det storskaliga industrifisket. Som plus får vi ävenarbetstillfällen och ekoturism. Det småskaliga fiskethar större intresse av att förvalta resursen och ut-veckla beståndet. Ett positivt utvecklingsarbete somvisar detta är projektet miljövänligt fiske måste baseras på lokal för-valtning med deltagare i förvaltningen från olikagrupper av användare av fiskresursen. För att möjlig-göra lokalt och regionalt miljövänligt fiske krävs attkustbefolkningen tillerkänns egna kvoter vid sidan avhögsjöfisket. tar oftast de stora trålarna upp denstörre delen av det lokala beståndet samt en stor delav den tillåtna fångstkvoten. De små flerartsfiskarnamåste antingen dumpa sina bifångster eller sälja demsvart.Vi vill att inom EU ska verka för att spe-ciella kvoter för kustfisket införs. Vi vill också attsådana kvoter införs i det svenska fisket.När det gäller bifångster av däggdjur villjag fråga eller ministern vart det natio-nella åtgärdsprogrammet för tumlare egentligen hartagit vägen. Första ansatsen till detta togs 1992 avNaturvårdsverket, men vad sker nu? Var ligger ansva-ret för detta åtgärdsprogram?Jag vill avsluta med att säga att vi nu ser framemot en lyckad förhandling i EU som höjer ribbanordentligt när det gäller skyddet av havets resurser.Vi ser även fram emot den kommande propositionenpå det nationella fiskets område. Jag vill poängtera attdet då inte räcker med tekniska selekteringsåtgärdersom kan fuskas bort.Vi hoppas att fler ska inse att utan fisk finns detingen fiskerinäring.Fru talman! I detta betänkande har Vänsterpartiettre reservationer och ett särskilt yttrande. Vi stårgivetvis bakom alla våra reservationer, men avtidsskäl yrkar jag bifall bara till reservation 4 omsärskilda kvoter för kustfisket.Anf. 113 ():Fru talman! EU:s nuvarande gemensamma fiske-ripolitik trädde i kraft och skulle gälla 20 år.Därför måste beslut fattas beträffande den nyafiskeripolitiken, och därav denna skrivelse från rege-ringen. Vi kristdemokrater instämmer i stort i be-skrivningarna i skrivelsen.En tanke när den här fiskeripoliti-ken trädde i kraft var att modernisera fiskeflottan.Effektiv produktion skulle ge lägre pris för konsu-menten. Det gavs därför stöd till nya båtar som kundefiska effektivt. På det viset kunde t.ex. ochSpanien snabbt byta sin föråldrade fiskeflotta mot enmodern och effektiv.Mot slutet av 90-talet upptäckte man att det ef-fektiva fisket tog ut för mycket fisk från vattnen.Kustfisket fick svårt på grund av bristande tillgång påfisk. Fisket är en viktig del av en levande skärgård.EU har å sin sida förhandlat till sig fiske utanför Af-rika, och exporterar vi våra kustfiskeproblem ock-så till Afrika.EU har insett sitt misstag. utreder man hurkustfisket kan stödjas som näring och kulturbärareoch vill minska fiskekapaciteten.Nu hotas uppenbarligen flera av våra traditionellamatfiskar till sin existens, både i västerhavet och iÖstersjön. Mest betydelsefull är torsken. Jordbruks-ministern har lanserat tio nationella åtgärder beträf-fande torsken, och jag vill gärna passa på att fråga litegrann angående detta åtgärdsprogram.Fiskeriverket skulle få i uppdrag att genomföra ettåtgärdsprogram. Vi är många som tycker att åtgärder-na brådskar. Jag undrar när detta är planerat att bli av.Än har man inte hört något på den sidan.Man skulle ta fram en handlingsplan för att få bortspökgarn. Jag undrar om ministern har några tanke-gångar om när det kan bli.Utveckling och ökad användning av selektiva red-skap är en åtgärd som kräver forskning och utprov-ning. När man talar med fiskarna själva menar dockdessa att det finns tillräckligt bra redskap men att detvill att få människor att använda dem. Det kostarockså lite pengar. Jag vill höra hur ministern har tänktsig det.Ministern har också talat om ökad kunskap omkustnära lekplatser för torsk på . Det somhar hörts är att man ska utreda detta i vanlig ordning.Vad jag kan förstå ska det ingå i nor-mala verksamhet. Då kan det inte gå särskilt snabbt,utan då behövs en resursförstärkning. Jag vill gärnahöra ministerns tankegångar angående det.Det fanns också en riktigt konkret åtgärd med,nämligen utflyttning av trålgränserna med fyra nau-tiska mil. Vad blir det av det? Blir det bara en allmänöversyn, eller blir det något bestämt? Detta är sådantsom vi kan göra själva och som inte drabbar konkur-rensen.Västkustfiskarna har tidigare alltid fiskat i . flyttade de stora fiskenationerna runtNordsjön ut sin ekonomiska zon . Sve-rige ansågs sakna kust mot och blev därförutan fiskevatten i och därmed utan det tra-ditionella fisket. fick förhandla med sinagrannländer och om att få av deraskvoter. kvoter blev små. De svenska fiskar-na upplevde att gav bort fiskevatten i dessaförhandlingar.EG införde sitt gemenskapssystem för be-varande och förvaltning av fiskeresurserna. Medlems-staterna skulle tilldelas en bestämd andel avde tillgängliga fiskbestånden alltefter hur stort med-lemsstatens fiske varit och vad man fiskat.Sveriges dåliga kvottilldelning konserverades, medandra ord.År 2003 blir det fritt för medlemsstaterna att fiskapå varandras vatten när det gäller icke kvoterad fisk.De flesta fiskarter är dock kvoterade. Enligt finns det ca 90 kvoter ochdelkvoter, så det mesta är alltså kvoterat. Det gör attdet ekonomiskt inte blir intressant för t.ex. Spanienatt fiska i . Regeringen tror också enligtskrivelsen att kuststaterna får behålla sin rätt att regle-ra fisket inom en kustzon på . Men törs vilita på regeringens tro i det här fallet?Fiskarna har i alla fall oroat sig, fru talman. Jagvill därför yrka bifall till vår reservation nr 2. Visäger där att internationellt bör bevaka densvenska tillgången till fiskevatten i ochgärna försöka öka den svenska tillgången till fiske-vatten i och västerhavet. Det kan ske inomdet som anses vara riktiga kvoter.Fiskare har en ojämnt fördelad inkomst. Fångster-na är ju inkomsten. Det kan göra det svårt att bildakapital. Därför har vi kristdemokrater länge motione-rat om ett fiskekonto för yrkesfiskare, enligt denmodell som gäller för skogsbrukets skogskonton.Utskottet tycker att det räcker med att yrkesfiskarav-drag införs och vill avvakta effekten av det. Vi krist-demokrater anser att yrkesfiskaravdrag och fiske-konto kompletterar varandra. Yrkesfiskaravdragetföreslås uppgå till . Inkomsten blir då högremen kommer fortfarande att variera mycket år från år.Behovet kvarstår, vad vi kan se, av fiskekonto.Betänkandet rymmer också ett tillkännagivandeom en ny granskning av skyddet för fiskare vidolyckor med kemiska stridsmedel. Fiskare har ansett skyddet varaför dåligt och önskat den danska modellen, där ersätt-ning också ges för den förlorade fångsten. Den förlo-rade fångsten kan vara svår att uppskatta, men manklarar ju detta problem i , så det kan intevara omöjligt. Kostnadsskäl kan det inte vara, efter-som olyckorna är få.Handredskapsfisket berörs i betänkandet i någrayrkanden från den allmänna motionstiden. Detta fiskehar alltid varit fritt på . Därför har vi krist-demokrater motionerat om att det områdesvis fortfa-rande ska råda fritt handredskapsfiske. Utskottetciterar utredningen, som föreslår bl.a. att fiskevårds-område inom områden där fritt handredskapsfiskeinfördes även bör omfatta det fria handred-skapsfisket med vissa undantag. Innebär den formule-ringen att inte är aktuell för reglering avhandredskapsfisket? Det vore intressant att veta.Tacksam för besked!En annan näring inom fiskbranschen har besvärmed godtyckliga myndigheter. Det är vattenbruket.Där har ju en utredning gjorts, och vi ser fram emotden aviserade propositionen. Olämpligt vattenbruk ärmiljöstörande. Men vattenbruk kan bedrivas på etticke miljöstörande sätt. Problemet är många gångeratt myndigheter till synes har en nyckfull inställningtill vattenbruket. utgår man helt enkeltfrån att vattenbruk är miljöstörande. Inställningenskiftar från län till län.Ett annat stot problem för vattenbruket är att fors-kare ännu inte har tillräckliga kunskaper om sjukdo-mar hos fiskar, vare sig vilda eller odlade. Endast påodlad fisk tas prov och görs hälsobedömning regel-mässigt. Vild fisk undersöks helt osystematiskt ochbristfälligt. Således finns inte kunskap om vad som ärnormalt för vild fisk. Men detta hindrar inte statenfrån att via sina myndigheter fatta beslut om att stop-pa verksamhet inom vattenbruk vid förekomst av visabakterier eller virus, även om sjuklighet eller dödlig-het ej ökat i odlingen.Det har medfört att vattenbrukare nekats tillståndpå motsägande och varierande grunder med svåraföljder för den enskilda brukaren. Många vattenbru-kare har också fått uppleva att myndigheter fattarbeslut utan samordning och ibland utan bra underlag.Följderna av detta drabbar vattenbrukaren, inte myn-digheten. Utredningen om vattenbruket föreslår häråtgärder som vattenbrukarna ser som steg i rätt rikt-ning.Samspelet mellan olika myndigheter knutna tillvattenbrukarverksamhet bör granskas. För bättrevetenskaplig grund för myndigheters beslut krävs merresurser till forskningen.Fru talman! Jag ber som sagt att få yrka bifall tillreservation 2.Anf. 114 ():Fru talman! "Jag vill inte vara den som ska förkla-ra för mina barn och barnbarn varför den sista fiskenhar försvunnit." Så sade en av mina yrkesfiskare frånnorra häromsistens när debatten om ochjakten på yrkesfisket gick som hårdast med anledningav kampanjen att bojkotta bl.a. torsken som matfisk.Men, fru talman, debatten om det framtida fisket ochom utfiskningen både i och i västerhavethar just lett till det som troligen var syftet. Det äryrkesfiskarna i som ensidigt anklagas förutfiskningen och "torskar dit" med svartepetter sit-tande i båten, medan de som är ansvariga för bristan-de miljöåtgärder och insatser på landbacken går friafrån anklagelser och ansvar för de havsmiljöutsläppsom pågått . Det är på det sättet somden fiskepolitiska debatten drivs . Då, fru tal-man, kan jag inte annat säga än att ansvarsfrågan harfördelats oerhört orättvist.Detta blev också så uppenbart när dioxinlarmetgick i samband med att nya gränsvärden för konsum-tionsfisk skulle antas i EU.Fru talman! Det är ett allvarligt läge för fisken, förfisket och för havsmiljön. Detta bekräftas förutom avhavsmiljöforskare också av yrkesfiskare som utifrånden egna vardagen ser och drabbas av de förändringarsom sker.Men, fru talman, det är också en annan långsiktigtmycket allvarlig situation som inträder när larmet blirså högt att det mentala trycket och jakten på en yr-keskår får sådana effekter att nya generationer avstårfrån att ta vid som yrkesmän. Inträder ett sådant ske-de, vilket vi kan höra om som ser yrkesfisket som enviktig näring i våra kommuner, så att hela den svens-ka fiskenäringen försvinner ur det svenska näringsli-vet, ja, då försvinner därtill hela kustsamhällen ochderas karaktär av levande åretruntsamhällen. Låt ossha det i åtanke när vi hanterar det miljökänsliga fisketoch svåra politiska beslut. Kanske vi med egna ögonnu i väljer att besöka de yrkesfiska-re och samhällen som finns längs den svenska kusten.Därför, fru talman, anser att det ärviktigt att vi även fortsatt hanterar dessa frågor medså stor samstämmighet som möjligt mellan regering,forskare, näring och övriga politiska partier.Europeiska kommissionen har utarbetat reform-förslag för fiskesektorns framtid inom EU. Förslagetinnehåller en rad åtgärder som syftar till stabilitetinom näringen i det längre perspektivet, bl.a. långsik-tiga förvaltningsplaner för fiskebestånden baserade påvetenskapliga rön. Lika viktigt som att inte fiska merän ett bestånd tål är den biologiska rådgivning somligger till grund för på vilken nivå de olika fiskekvo-terna fastställs. En högre kvalitet på denna biologiskarådgivning är dock avgörande för om EU:s intentio-ner att öka långsiktigheten i fiskeripolitiken ska kun-na fullföljas.De praktiskt utövande yrkesfiskarna besitter ocksågedigna och ytterst värdefulla kunskaper och erfaren-heter från sin verksamhet till havs, kunskaper som istörre utsträckning måste tas till vara i ett framtidaökat samarbete mellan fiskare och havsforskare.Fru talman! Jag säger detta utifrån egen erfarenhetdå jag i praktiskt kommunalt arbete tillsammans medfiskare och forskare sett att beslut som bygger påömsesidig kunskapsrespekt får mycket bra resultat igenomtänkta förslag och beslut som t.ex. Väderö-Kosterfjords-överenskommelsen för att skydda olikahavsmiljöområden.I förslagen rörande utformningen av den nya fis-keripolitiken ingår bl.a. också en omläggning av deolika strukturstöd som kan utgå till investeringar ifiskeflottan. Det föreslås att offentligt stöd till nyafartyg eller modernisering av befintliga fartyg tasbort, eftersom flottan redan anses vara för stor i för-hållande till resurserna. Det är bra och är också enväg man från svensk sida redan slagit in på. Och deoffentliga stöden har ändrats till att förutom åtgärderför att förbättra säkerhet och miljö i stort sett baraomfatta kollektiva åtgärder med stark betoning pååtgärder som främjar det småskaliga kust- och insjö-fisket.Fru talman! Det krävs också medvetna åtgärderför att locka en ny generation fiskare till att våga blien nästa generation yrkesfiskare med kanske andraförutsättningar än de som gäller . Annars dör detsvenska yrkesfisket ut av åldersskäl. Det krävs t.ex.gemensamma ansträngningar för att tillskapa ett fis-kets utbildningscentrum, en gymnasieskola medkringverksamheter som redskapsutveckling m.m. förbåde yrkesfiskare och personal inom fiskberednings-branschen. Jag har erfarenhet av lokala försök i dennariktning, men de har inte haft den uppbackning ochsamling som krävts. Jag har motionerat om att det börfinnas ett nationellt intresse med nationella resurserför att bygga upp ett fiskets utbildningscentrum. Tillmin glädje förstår jag att det nu trots allt pågår enbred samling med deltagande från yrkesfiskets ochfiskberedningsindustrins organisationer tillsammansmed . Jag ser fram emot en etablering påvästkusten inom de närmaste åren.Fru talman! När det gäller den långsiktiga förvalt-ningen av fiskbestånden har införts en radstränga åtgärder och begränsningar i fisket som syftartill att bl.a. undvika fångster av fiskar av undermåligstorlek. I har dessutom fr.o.m. sommar-stoppet i torskfisket förlängts . Le-kområdet vid är totalfredat för allt fiske.Fr.o.m. gäller begränsningar av garnlängder,större garnmaskor osv.Krav finns också från svensk sida på en höjningav minimimåttet på torsk till en storlek där alla indi-vider fått möjlighet att leka minst en gång innan defår fångas. För torsk ligger detta minimimått på unge-fär 40 centimeter.Även för fisket i har fr.o.m. införtsbetydligt hårdare regler för fisket, bl.a. ökade mask-mått för att skydda småfisken. Under senare del avåret väntas liknande regler för och Katte-gatt.Fru talman! Det är viktigt att fortsätta den utsta-kade väg som vi har varit överens om, t.ex. förvalt-ningsplaner med tekniska regleringar, anpassning avfisketrycket och kvoter satta utifrån biologiska förut-sättningar. Motsatsen är annars en stor risk att detsvenska fisket stoppas. Därmed försvinner svensktyrkesfiske, svensk beredningsindustri och lokalt upp-byggda marknader och miljöer, vilka aldrig går attåteruppbygga om de en gång har försvunnit.Fru talman! Fiskenäringens uppgift är att förse osskonsumenter med den nyttiga fisken nu och i framti-den. Ett långsiktigt hållbart utnyttjande är målet. Menför att nå målet med en långsiktigt hållbar nationellfiskepolitik behövs en nationell samling med ett brettdeltagande, inkluderande yrkesfisket, för att skapaframtidstro och utvecklingsmöjligheter i näringen ochi livsmedelsproduktionen. Jag yrkar därför bifall tillreservation nr 13.Men, fru talman, det är inte bara ett för högt fis-ketryck som utgör ett hot. Miljöförstöring, övergöd-ning och exploatering av havsområden hotar ocksåfiskbestånden, liksom dioxinutsläpp hotar möjlighe-ten att sälja fisk till oss konsumenter . Detpågår runt den svenska kusten många intressantadiskussioner om t.ex. vindkraftsparker. Ett problem äratt det inte finns någon erfarenhet av vad som inträf-far för närmiljön och effekterna på fisket. Därför börstaten ta ansvar för att alla som har intresse i dessaetableringar - investerare såväl som fiskare, även omde inte är ägare i juridisk mening - har likvärdigarättsliga villkor vid etablering till havs. Jag yrkardärmed bifall till reservation nr 27.Fru talman! Fiskenäringen är för viktig för att blioffer för en kortsiktig populistisk fiskepolitik. Låt ossfatta beslut som stärker miljön och ger yrkesfiskarnamöjlighet att verka som professionella yrkesmän ikänslig havsmiljö. Det är den miljö som vi gemen-samt har ansvar för.(forts. 11 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 16.00 då voteringen skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 16.00.10 § Beslut om utskottsärenden som slutdebat-terats vid dagens sammanträdeNU17 EnergipolitikPunkt 1 (Avslag på propositionen)1. utskottet2. 1 (fp)Votering:301 för utskottet15 för res. 11 avstod32 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 72 m, 35 v, 39 kd, 17 c, 15 mp,1 fp, 1 -För res. 1: 15 fpAvstod: 1 vFrånvarande: 10 s, 9 m, 7 v, 3 kd, 1 c, 1 mp, 1 -Punkt 2 (Riktlinjer för energipolitiken)1. utskottet2. 2 (m, fp)3. res. 3 (kd)4. res. 4 (mp)Förberedande votering 1:40 för res. 315 för res. 4261 avstod33 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Förberedande votering 2:87 för res. 239 för res. 3190 avstod33 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:174 för utskottet86 för res.