prot · GP0961 · 2002-01-31 00:00:00 — Det är heltenkelt så att Simplex gör ett utomordentligt bra jobbav hög kvalitet. Men det tar sin tid. Man gör bl.a. s.k.konsekvensanalyser av lagar och förordningar somkommer från alla departement. Man tar reda på vilkakonsekvenser de får för företagen.Vi går också ut till verken - ochmånga andra statliga verk - och talar om hur de skaförenkla sitt arbete och ta bort onödiga regler. Vi görockså sammanslagningar så att man har samma re-gelbedömning. Det har också väldigt stor betydelse.Om man ska starta eget kan man därtill gå in påen portal som finns mellan och , Patent-och registreringsverket dit 24 myndigheter är koppla-de. Det innebär att jag kan gå in och ställa mina frå-gor och tala om vad mitt företag ska syssla med. Jagknappar in det, och sedan kan företaget i princip varastartat eller efter någon dag. Det äroerhört rationellt.Vi kommer också att se till att skatten blir för-enklad även för småföretagen. Man kan alltså dekla-rera via sin dator och få ut det man ska ha. Därtillbehöver man nu inte skicka in sin årsberättelse. Denhämtas direkt från PRV. Vi genomför en mängd så-dana förenklingar.Anf. 112 ():Herr talman! Jag måste ändå kommentera ett parsaker som ministern sade. Ministern talade om att vihar god tillväxt. Vad vet vi om hur tillväxten blevunder ? Om man läser dagens tidning ser detju lite illa ut. Utifrån SCB:s siffror lutar det väl åt atttillväxten stannade på . Menanalysen är ju inte klar . Men det ser inte så bra ut.När ministern gör en jämförelse och plockar framen nästan tioårig historia tar jag det som ett bevis påatt han kanske börjar sakna argument. Det brukarman ta till när man känner sig trängd och när argu-menten tryter. Vad som hände under den borgerligaregeringen ska vi väl inte diskutera ? Vi ska vältitta framåt och försöka göra det lättare för människoratt våga starta nya företag.Jag vill tacka för debatten. Jag förstår att minis-tern själv inte har haft tid att läsa Kristdemokraternasnäringspolitiska motion. Den är ganska tjock. Jagförstår också att ministern inte heller har haft tid attläsa den lite tunnare småföretagarmotionen. Jag villdärför överlämna en mycket enkel, trevlig och lättill-gänglig broschyr i vilken några av våra konkretaförslag tas upp. Jag hoppas att ministern läser dettaoch tar till sig det.I detta lilla häfte skriver vi bl.a.:Ge oss makt att skapa ett samhälle där det inte ärett helt företag att driva firma, ett samhälle där ävenföretagare behandlas mänskligt, där nyfödda företagfår en chans att växa, ett samhälle där det inte är såjobbigt att ordna nya arbeten och ett samhälle där detär idé att vara påhittig.Anf. 113 Näringsminister ():Herr talman! Låt mig bara konstatera att det näs-tan låter som en socialdemokratisk skrift. Det somskiljer oss åt är antagligen vilka medel som vi skaanvända för att uppnå dessa mål. Jag ställer mig heltbakom de mål som det har redogjorts för här.Jag vill avslutningsvis säga att det som ändå haren väldigt stor betydelse när det gäller näringsklima-tet är de makroekonomiska frågorna - låg inflation,låg ränta, bra statsfinanser. Det tycker jag ändå att vihar. Sedan är det självklart så att vi måste känna oroöver den konjunktursvacka som vi nu ser och hoppasatt det ska vända. är väldigt internationelltberoende, och vi måste med all sannolikhet tillföranya idéer som handlar om en mängd olika saker föratt förbättra näringsklimatet.Jag vill också ge den erkänslan i inlägget här attdet mer handlar om att tala om framtiden än om detsom har varit.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 2001/02:192 omtågtrafiken mellan och . 114 Näringsminister ():Herr talman! Mot bakgrund av de stora störningarsom drabbade tågtrafiken i från mittenav harPer frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avseratt vidta för att tillse att ett dylikt tågkaos inte fram-gent kommer att drabba tågresenärerna mellan Upp-sala och Stockholm.Jag konstaterar att tågresandet och därmed ut-nyttjandet av infrastruktur och fordon ökat kraftigt desenaste åren. Detta är mycket positivt men har samti-digt lett till att järnvägssystemet i vissa delar utnyttjasmaximalt, vilket leder till att känsligheten för stör-ningar ökar. Det är väsentligt att järnvägssektorn kanleva upp till sitt ansvar att ta hand om sina alltflerresenärer på ett tillfredsställande sätt, annars kommertågtrafiken att förlora resande igen.Jag vill därför understryka att även jag är bekym-rad över de förseningar som drabbade tågtrafikenunder jul-, nyårs- och trettonhelgen. Det är oaccepta-belt att resenärerna inte kan lita på tågtrafiken, inteminst under storhelger med mycket resande.Därför kallade jag till mig ledningen för Banver-ket, SJ, Tåg i Bergslagen och för attinformera mig om störningarna och vad som kangöras för att undvika upprepningar.Den diskussion vi förde visade att de allvarligastebristerna har legat i informationen till resenärerna,snöröjningen, jourberedskapen och möjligheten att fåfordonen reparerade.Vid mötet uppdrog jag åt , som har ettövergripande ansvar för järnvägssystemet, att till-sammans med operatörerna återkomma med förslagtill åtgärder för att förhindra att liknande problemuppstår igen.Denna redovisning ska lämnas senast den 15 feb-ruari, och avsikten är att man ska presentera förslagtill konkreta åtgärder som kan genomföras på kortsikt. Jag vill avvakta med en diskussion om vilkaförslag redovisningen kan tänkas innehålla, men jagförutsätter att den innehåller konkreta, kraftfulla åt-gärder inom de områden som vid mötet konstateradesha de största bristerna.Jag vill i detta sammanhang även framhålla tvååtgärder som regeringen vidtagit för att förbättrajärnvägens funktionalitet och tillförlitlighet på längresikt.För det första antog regeringensinfrastrukturproposition där 138 miljarder kronoravsätts för investeringar och underhåll av järnvägs-nätet, varav nästan 6 miljarder kan användas i närtid.Därigenom kan flaskhalsar och kapacitetsproblembyggas bort, och eftersatt underhåll av infrastrukturenkan börja tas igen.För det andra har regeringen tillsatt en utredningsom bl.a. ska se över myndighetsstrukturen och an-svarsfördelningen inom sektorn i syfte att öka effek-tiviteten och höja kvaliteten. Utredningen ska hautgångspunkt i konsumentperspektivet.Jag kan försäkra Per att jag ser mycket all-varligt på störningarna i tågtrafiken och att jag kom-mer att följa frågan noga.Anf. 115 PER ():Herr talman! Jag vill tacka för ett föredömligtsnabbt svar på min interpellation. Det tog knappt envecka.Herr talman! När det snöar i ryckerBosse ut som en bandhund, och precisallting är fel. När det snöarpå järnvägen mellan och är detalldeles tyst från sida. Kanske berordet på att både och SJ sorterar under rege-ringen och att man är mindre intresserad av att krävanågot politiskt ansvar då.Jag hade tänkt hålla debatten på lite högre nivå änden som lägger sig på. Jag har låtitutredningstjänsten ta reda på hur tågtrafiken såg ut.Idén var att titta närmare på just tiden . Tyvärr klarade inte SJ av detta. Däremothar vi fått statistik för hur det har sett ut i pendeltrafi-ken mellan och under självadecember. De här siffrorna handlar om hela decem-ber.Trafikerar gör dels Uppsalapendeln, dels Svea-landsbanan. Om man tittar på det totala antalet av-gångar för Uppsalapendeln är det ungefär 1 170stycken. Där har av alla tågen ställts in,av alla tågen är försenade och grovtförsenade, dvs. försenade, är drygt10 %.Om man tittar på samma siffror för Svealandsba-nan ser man att av tågen är helt inställda,av tågen är försenade och av tågenär grovt försenade.Det här innebär totalt att av alla tågenunder hela december är inställda eller försenade.Herr talman! I näringslivet brukar man prata omnoll fel. Vi politiker brukar hålla oss med nollvisio-ner. Men de stackars pendlarna mellan Stockholmoch har fått dras fel när detsnöar. Det här är då bara under december.Om man försöker gissa hur det såg ut, dvs. attnästan alla de riktigt stora störningarna låg under desista , kommer man upp i siff-ror som säger att av alla tågen varinställda och var grovt försenade. När jagförsökte räkna baklänges kom jag fram till att över100 % av alla tågen hade någon försening, vilket nogbetyder att ganska många tåg var försenade underresten av december också, enligt SJ.Jag tycker att man måste titta på det här bådekortsiktigt och långsiktigt. Kortsiktigt tycker jag attregeringen såsom ägare av SJ och borde setill att det införs en resegaranti. Jag tycker faktiskt ska göra som flera privata företag, se till att denblir retroaktiv, att de som har drabbats av så här storaförseningar ska få för-längt månadskort med en månad. Har man ett årskortska det gälla för 13 månader.Sedan får man väl kortsiktigt också se till att detkommer bussar så fort det börjar snöa och att resenä-rerna om tåget är mer än en kvart försenat har rätt attta taxi. Det tror jag kortsiktigt är vad man borde göra.Långsiktigt tror jag att vi behöver bättre konkur-rens och kanske också se till att snabbspåret som går mellan och går hela vä-gen till Stockholm.Anf. 116 Näringsminister ():Herr talman! Får jag börja med att säga att denstatistik som Per har redovisat här visar att för-hållandet är oacceptabelt. Jag tycker det.Nu kan man säga att det finns vissa förmildrandefaktorer. Det är vädret. I vissa fall får tågen problem.Så har det alltid varit under svåra väderleksförhållan-den. Men man kan också säga att det inte var värrevissa dagar än att tågen skulle ha gått och gått i tid.Jag delar den uppfattningen.Man har haft otur i den meningen att man har köptin ny materiel som har visat sig inte klara av vintern.Vi som är lite minns att det har man nästanalltid gjort. Om vi ser tillbaks på tillfällen då man harköpt ny materiel har det alltid varit vintrar, fem, tiooch tillbaks, då de nya tågen inte har gått.Det är inget nytt. Men det är ingen förklaring.Det enda jag kan försvara med äratt lokaltrafik inte går oberoende av omdet är vackert eller dåligt väder. Hade vi fått statistikpå det hade den varit avsevärt värre. Men detta ärsjälvklart inget försvar.Nu har vi tillsatt förre moderatledaren att leda SJ. Han har varit kommunika-tionsminister, och jag har stora förväntningar. Varförsäger jag det? Jo, därför att jag i egenskap av ägareoch företrädare för staten självklart har ett ansvar föratt dra upp de övergripande riktlinjerna för verksam-heten samt tillsätta styrelsen. Då har jag tillsatt UlfAdelsohn.När det kommer till det operativa utförandet avverksamheten är det faktiskt och ledningsom har ansvaret. Jag har alltså svårt att här i kamma-ren debattera om tåg går , när de går osv. Men detär klart att tågen ska gå och de ska gå . Därtillmåste vi som ägare ge styrelsen möjligheter.Som jag sade har jag gett ettuppdrag. är sektorsansvarigt och många avde problem som har uppkommit får mannog i alla fall delvis rulla på . Det handlarom jourhållning. Det handlar om snöröjning av växlaroch att hålla dem torra. förväntar jag mig att ska komma med konkreta förslag.Järnvägen är i mångt och mycket avreglerad. SJ:smarknadsandel är , men av antalet tågresorsom görs görs endast med SJ.Det har väldigt mycket att göra med att Stockholmslokaltrafik ligger utanför SJ. Det är där vi har flestpassagerare, men det är också där vi kanske har mestproblem.Med det menar jag att ett tungt ansvar självklartligger på alla dessa aktörer. Men det stora ansvaret ärsektorsmyndighetens, i det här fallet . Jagförväntar mig nu att få rapporter och ska be att fååterkomma om vilka åtgärder jag tycker att manmåste vidta.Jag kan också i det här inlägget avslutningsvis sä-ga att om man går tillbaka fem kan man se attdet gjordes en hel del missbedömningar inom SJ närdet gällde att köpa ny materiel. Det kan bara ledning-en ta på sig. Det kan jag inte skylla ens på den bor-gerliga regeringen, om den nu var inblandad i detta.Man ägnade sig så mycket åt andra affärer att manliksom glömde bort att hantera och köpa materiel.Nu finns det nästan inte materiel att få tag i. Ävenom man har pengar och kan köpa så tar det tid. Nuhar man inhandlat ny materiel för SJ:s del för 2,5-3miljarder. Det kommer vi inte att se resultat av förräntidigast 2003 eller 2004.Anf. 117 PER ():Herr talman! Vädret är en förmildrande omstän-dighet. Ja, det kan jag också tycka. Men då tycker jagockså att det ska gälla dem som jobbar i Stockholmsstadshus och dem som jobbar i länslandsting. Det var ett av de värsta oväder vi har drab-bats av i mannaminne. Riktigt full kapacitet för attklara allting dag ett har vi inte.Herr talman! En ny klok ordförande för som ärmoderat är jättebra, men han kan aldrig ersätta nå-gonting mycket bättre, dvs. en riktigt god konkurrens.Långsiktigt är en ökad konkurrens en av de saker somverkligen skulle kunna vara bra för Uppsalapendlar-na. Uppsalapendlarna är inte en liten grupp. De ärungefär 10 000. Varje gång som ett enda tåg är förse-nat drabbas ungefär 3 000 personer om förseningensker i rusningstid . Det är inte några småresandeskaror.För många var det allra mest frustrerande, bortsettfrån att de inte kom hem till familjen, till arbetet ellermissade flygplanet eller något annat, att informatio-nen var så otroligt dålig. Jag trodde att SJ var på rättväg. Jag tycker att SJ:s trafikinformation på Internetnormalt brukar vara bra. När jag går upp på morgo-nen i tittar jag efter på Internet om det lyserrött eller blått, dvs. går , på avgångarna.Men har ingenting av detta funge-rat. Allra värst drabbade har de varit som har tagit signed till stationen. De har fått stå och frysa i timmaroch springa likt horder mellan olika spår. Det kankomma upp siffror om att det äntligen kommer ett tågtill spår 5. visar det sig att det var ettspöktåg som aldrig fanns. Helt plötsligt dyker det uppannan information om att det kommer ett annat tåg pånågon av de andra spåren. Då springer alla dit. Sedankommer inte det tåget heller. När detta har skett i entimma eller två önskar man att man tagit bussen, entaxi eller gått hem och tagit bilen.Den extra frustrationen har gällt att det har varit såoerhört dåligt med informationen. Det är förvånandeatt det inte har gått att snabbare få någon pejl på vilkatåg som inte kommer att gå alls, vilka kommer attvara minst en kvart försenade och vilka det finns enhygglig chans att komma med på om man står ochfryser på perrongen. Det var det manfick göra om man över huvud taget ville komma påtågen eftersom människorna stod packade som sillarpå tågen.Ministern sade att materielen utnyttjas maximalt.Kanske är det det som vi Uppsalapendlare ser när viser att det är dubbelt så många inställda pendeltåg tillUppsala, dvs. de tåg som går bara mellan Stockholmoch , , medan när det gäller denlängre sträckningen för är bara hälf-ten så många tåg inställda. Uppsalapendlarna är jus.k. cash cows för SJ. Är det de som blir av med tå-gen först när det fattas materiel?Anf. 118 Näringsminister ():Herr talman! Jag börjar med frågan om konkur-rensen. Vi har en mer avreglerad järnväg i äni de flesta länderna i . Den är separerad så attBanverket sköter banan, och för de icke lönsammasträckor som SJ vill avstå används en speciell upp-handlingsteknik för att ta in andra aktörer. SJ harungefär av tågresenärerna, och ligger påandra aktörer.Någon konkurrens likt den i kom-mer vi icke att ha. Där har man också återtagit attlägga ut banan för privatisering och konkurrens.Det är dessvärre som är ytterst ansva-rigt för informationen. Jouren vid fel på rälsar och iväxlar ligger på . Snöröjningen ligger påBanverket. Mycket av Uppsalapendelns problem varde tre faktorerna, dvs. jouren, informationen ochsnöröjningen. Det var där det sade stopp. Sedan fannsdet materiel som inte var så fullvärdiga som de bordevara.Jag vågar säga att med hjälp av nya åtgärder frånBanverket och att vi får bättre kontroll över SJ kom-mer detta att fungera bättre . Riktigt brakommer det inte att fungera förrän vi har byggt utspårkapaciteten. Jag tänker på när man ska åka längreän vidare mot och norrut. Där är detbitvis dålig spårkapacitet. Där räcker inte spårkapa-citeten till även om vi skulle klara jour, informationoch få bättre materiel.Det handlar bl.a. om att öka spårkapaciteten. Detär fråga om gamla försyndelser. har vi också av-delat pengar och angivit en stark och tung inriktning.Det handlar om att få en bättre ordning i fråga omjour, information och snöröjning. Det handlar ocksåom att SJ får ny materiel och på upphand-lar ytterligare ny materiel. Det kommer att bli bra,men det kommer att ta lite tid. Vi gör nu de korta ochsnabba åtgärderna när det gäller det som var denstörsta synden, dvs. jour, snöröjning och information.Anf. 119 PER ():Herr talman! Det är korta och snabba saker för attfå en förbättring. Jag är ganska övertygad om att detenskilt bästa är att sätta en ekonomisk press på SJ ochBanverket, dvs. en typ av resegaranti.Där vill jag ha ett svar från näringsministern omhan inte tycker att det är rimligt att de som har ståttoch väntat två, tre och ihalva december och halva januari får sitt månadskorteller årskort förlängt eftersom man inteborde ta betalt för så usel service?Jag vet att vi har en viss konkurrens. Jag tror attbanverksmodellen är bra, och det är många utländskapolitiker som är intresserade av den. Men vi behövermer konkurrens. I är konkurrensen på spåretobefintlig. Det är därför jag hoppas att vi får ettsnabbtåg för sträckan är den största av bovarna är detkanske som ska ersätta SJ så att SJ kanbetala ut en resegaranti och ge en extra månad i kom-pensation för tågpendlarna. Det tror jag att de vill ha,och de är dessutom väl värda det. Kanske skulle då krama om tågpersonalen, som ofta gör ettutmärkt jobb men som får ta emot oerhört mycketovett från arga, frusna passagerare när de hittar någonsom får vara delansvarig för detta kaos.Anf. 120 Näringsminister ():Herr talman! Resegarantin är en fråga som disku-teras och avgörs inom . Jag vill be PerBill att ta kontakt med den nya ordföranden för attbedöma frågan om retroaktiv återbetalning. Han lärväl inte vara okänd för Per gör ett utomordentligt bra arbete. Detär en oerhört professionell organisation med en kun-nig ledning. När det gäller vintern har det framkom-mit att jour, information och snöröjning inte har varitbra.Jag kan nämna att avreglering och konkurrens kangå lite för långt. Vid verkstaden i finns det treentreprenörer som ska skotta. Det är tre olika huvud-män. De har inte riktigt kommit överens om när ochhur de ska skotta. När tågen skulle repareras kom deinte in, och när de skulle åka därifrån kom de inte ut.Det har varit en för hård konkurrens om snöskott-ningen. har det förändrats, så nu ska även dettaklaras.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 2001/02:193 omvindkraftens framtidAnf. 121 Näringsminister ():Herr talman! har ställt ett antalfrågor till mig vad gäller vindkraftens framtid. Denförsta frågan handlar om vilka åtgärder jag avser attvidta för att ska kunna leva upp till målsätt-ningarna i EG-direktivet (2001/77/EG) avseendeökning av andelen förnybar elproduktion. Den andragäller vilket kompletterande stöd jag överväger attinföra för att garantera att inte de ekonomiska villko-ren för vindkraften drastiskt försämras, och den fort-satta utbyggnaden därmed avstannar, om och när ettcertifikatsystem eventuellt införs. Den sista frågangäller vilka åtgärder jag avser att vidta för att garante-ra långsiktigt stabila förutsättningar för den fortsattautbyggnaden av vindkraft i bereds enenergiproposition, vilken regeringen avser att över-lämna till . I propositionen kommerförutsättningarna för den förnybara elproduktionen attkonkretiseras. Detta inkluderar således även vind-kraften.Ingegerd Saarinens interpellation handlar om frå-gor som kommer att behandlas i energipropositionen.Då denna bereds inom kan jagtyvärr inte besvara frågorna i dag.Anf. 122 ():Herr talman! Jag vill tacka näringsminister försvaret, även om det inte innehöll så mycket.EU:s medlemsländer enades om gemen-samma mål för utbyggnad av förnybar elproduktion.Enligt EG-direktivet om förnybar energi som trädde ikraft förväntas fram till2010 öka andelen förnybar el från , vat-tenkraften inräknad. Omräknat i terawattimmar inne-bär det att årsproduktionen för förnybar el måste ökamed . Det här är ett riktvärde, ochvarje land ska komma in med nationella mål under2002. Men det anges tydligt att riktvärdena i direkti-vet ska vara vägledande när nationella mål fastställs.Med det förslag som harlagt beräknas den förnybara elproduktionen i Sverigeöka med ca , dvs.mindre än hälften av vad som anges i EG-direktivet.Det är nödvändigt att förändringen i målsättningmellan och propositionen blirstor.Även om ministern inte kan uttala sig om exakthur metoderna ska se ut i för hur vi ska nåEU:s målsättning om förnybar el, inräknat vat-tenkraften, till 2010 antar jag att ministern kan talaom huruvida målsättning kommer att varaatt nå upp till EU:s målsättning på området.Jag vill därför fråga om ministerns målsättningkommer att vara att ska nå upp till EU:s mål-sättning för andel förnybar el: Blir ökningen,jämfört med , förnybar el,eller blir det bara det som föreslås i utredningen, 10terawattimmar?Anf. 123 Näringsminister ():Herr talman! Får jag börja med att säga att enligtdirektivet om främjande av el producerad från förny-bara energikällor ska , som det sägs här, se-nast anta och offentliggöra enrapport med nationella vägledande mål för den fram-tida användningen av el producerad från förnybaraenergikällor. I rapporten ska då redogöras för deåtgärder som har vidtagits och som planeras på natio-nell nivå för att uppnå dessa nationella vägledandemål.Som jag sade, återkommer vi med denna fråga iden energipolitiska propositionen. Jag kommer då attta upp det . Eftersom vi bereder ärendet för-handlar vi också med våra samarbetspartier i ener-gifrågor, dvs. och Centerpartiet.Övriga frågor som ingår i det här direktivet, så-som ursprungsmärkning och nätfrågor, kommer attutredas i särskild ordning innan regeringen presente-rar förslag på hur direktivet ska genomföras.Ingegerd Saarinen uttrycker farhågor för att in-vesteringar i vindkraft kommer att avstanna när sys-temet med elcertifikat införs. Det framgår tydligt iinterpellationen. Vi känner till de farhågor som fram-förs. Bl.a. i de remissvar som vi har fått in uttrycksdetta starkt.Jag kan säga att regeringen diskuterar utform-ningen av en möjlig kompletterande övergångslös-ning för vindkraften i den energipolitiska propositio-nen. Jag kan dock inte närmare kommentera detta,eftersom propositionen är under beredning.Regeringen har givit uppdrag åt ,, och Svenska Kraft-nät när det gäller olika åtgärder som handlar omvindkraftens fortsatta utbyggnad, och jag skulle viljakort redogöra för detta. Det handlar om att ta framunderlag och om förutsättningar för en storskaligetablering av vindkraft i havs- och fjällområden.Regeringen avser dessutom att lägga ytterligare upp-drag.Naturvårdsverkets uppdrag är att beskriva natur-vårdens intressen avseende utsjöbankar och att prio-ritera bankarna med avseende på deras naturvärde.Naturvårdsverket ska också belysa vilken ytterligarekunskap som behövs för att från naturvårdssynpunktbedöma förutsättningarna för storskalig etablering avvindkraft inom olika havsområden. Vidare ska verketföreslå undersökningsprogram avseende vindkraft-sparkers effekter på naturmiljön i havsområden. Re-dovisningen avser naturvårdens intressen. Det skeddei december. redovisas arbetet med att före-slå undersökningsprogram.Boverket ska redovisa ett planerings- och be-slutsunderlag som visar de övergripande förutsätt-ningarna för storskalig utbyggnad av vindkraftsan-läggningar i havs- och fjällområden. I uppdraget ingåratt utveckla en applikation för digital analys och geo-grafidatametoder för att illustrera vindkraftsparkerspåverkan i olika typer av landskap.Riksantikvarieämbetet ska, som ett led i en redo-visning av förutsättningarna för storskalig utbyggnadav vindkraftsanläggningar i havs- och fjällområden,beskriva kulturmiljövårdens intressen med avseendepå vindkraftens inverkan på kulturlandskapet.