prot · GP0977 · 2002-03-06 00:00:00 — Han sätter igång med bygget, och detta resulterar i att han frånkommunen får en anmälan, vilket resulterar i en mil-jösanktionsavgift på en kvarts miljon kronor.Detta kan ju inte vara rimligt. Det har inte haftnågon som helst negativ inverkan på miljön. Om handäremot inte hade satt i gång sitt stallbygge hade hanblivit dömd för djurplågeri av samma myndighet somhar att handlägga frågan ur miljösynpunkt. Det är denformen av tokigheter som vi tycker att man måsteändra på i - och göra det mycket snabbt.Anf. 122 () replik:Herr talman! Det är väldigt svårt att kommenteraenskilda ärenden, men det är klart att ingen är gynnadav långa handläggningstider. Men det behöver intevara fel. Det kan bero på andra sakerockså. Det är naturligtvis ingen som kan stå i talar-stolen och säga att det är bra med långa handlägg-ningstider. Det kan man väl säga generellt.När det är en sådan här stor lagstiftning är detklart att det kan finnas barnsjukdomar och att det kanfinans saker som man behöver se över. Att det var såmycket som vi tog upp - det var mycket "m.m.",många motionsyrkanden och reservationer - visar juockså att det finns ett oerhört stort intresse för de härfrågorna, och det är väl viktigt. Det är också viktigtatt vi får tillfälle att debattera vid varjedelbetänkande. Förhoppningsvis kommer de såsnabbt som bl.a. önskar.Anf. 123 ():Herr talman! är positivt till attmiljöbalken finns. Vid utveckling av en verksamhetblir det ofta en konflikt mellan denna verksamhet ochmiljön. Man måste välja. Jag ser då att miljöbalkenska se till att miljön inte väljs bort. Man ska inte kun-na välja bort den.I flera av anförandena här verkar det som att mananser att är för stark, eller i alla fall fördetaljerad. Jag tror säkert att det finns sådana delar imiljöbalken också, och jag utgår från att den härkommittén tar sig an dessa.Men kan också se att motsatsenföreligger, att ibland är för svag? Jag togsom exempel upp och de oljeutsläppsom sker i havet, att man där inte kommer åt demsom har ansvaret och att man därför måste skärpamiljöbalken på vissa punkter.Anf. 124 ():Herr talman! Det är möjligt, när man gör den häröversynen, att det finns delar som också behöverskärpas och kommer att skärpas. Jag tror att man gååt båda håll. Det är också något som kritiken harhandlat om, att det här har speglat mycket av sådantsom människor kanske inte upplever som så storamiljösynder. Det är det som har speglats i medierna.Samtidigt har det pågått mycket annat som intehar speglats på samma sätt. Det var det jag tog upp.Det är oerhört viktigt, precis som , att det finns ett starkt verktyg för en miljölag-stiftning, vilket det här instrumentet med miljöbalkenär.När det gäller stora infrastrukturprojekt finns detockså med i direktiven att man ska följa dem och sehur man kan göra för att de i största möjliga mån skata hänsyn till miljön.Anf. 125 ():Herr talman! är ju också en garant förallmänheten gentemot företag och myndigheter, somkraftbolag, eller något annat. Då är detväldigt viktigt att den vanlige medborgaren känner attmiljöbalken verkligen är den här garanten. Den måstevara tillräckligt stark. Man får inte förenkla den på ettsådant vis att det undergräver medborgarnas känslaför att den verkligen är den här garanten. De måste fåinsyn och möjlighet att göra sina röster hörda. På såvis får vi också en acceptans för de åtgärder sommåste genomföras.Anf. 126 ():Herr talman! Om detta håller jag helt med. Jagkan bara instämma.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )7 § klimatstrategiFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2001/02:MJU10Sveriges klimatstrategi (prop. 2001/02:55).Anf. 127 ():Herr talman! Hårda stormar, smältande isar, djuroch växtarter som dör ut, människor som svälter ochöversvämningar. Det är inga små konsekvenser somFN:s klimatpanel, IPCC, målar upp i sitt framtidssce-nario. Visst är det skrämmande?Tittar man ut genom fönstret ser man förändring-ar: sämre vintrar, översvämningar, ovanligt mycketregn m.m.FN:s klimatpanel menar att jordens medeltempe-ratur har ökat med ca under 1900-talet.Förändringar har observerats, t.ex. när det gäller snö-täckt mark, isars utbredning och tjocklek.Samtidigt har man observerat att koncentrationen avväxthusgaser, t.ex. koldioxid, i atmosfären har ökat.Man hävdar att naturliga variationer i solstrålningensintensitet och jordföreteelser som vulkanutbrott harlett till en viss avkylning. Därför är kanske uppvärm-ningen ännu större än visat.Klimatpanelen använder sig av s.k. klimatmodel-ler - datamodeller - för att måla upp framtidsscenari-er. De data som matas in i modellen baseras på tolk-ningar av tusentals forskningsrapporter världen över.Detta är den allmänna bilden av klimatutvecklingen.Slutsatsen är att det har skett en uppvärmning avjorden och att det är människors utsläpp som är denviktigaste orsaken.Är detta då den enda bilden av klimatutveckling-en? Nej, den har kritiserats från flera håll. Forskaresom IPCC har hänvisat till i sina rapporter hävdar attde aldrig konsulterats i arbetet. ,meteorlog vid en av huvudförfattarna till rapportunderlaget,säger till tidningen : Allmänhetenfås att tro att hundratals, t.o.m. tusentals, kom tillsamförstånd angående rapporten. Sanningen är att viinte ens tillfrågats.De datamodeller som man har använt sig av harfått mycket kritik från forskare världen över. Man harsagt att de är alltför teoretiska och att resultatet själv-klart blir påverkat av de data man för in. miljövårdstekniska institutet vid iFinland hävdar att IPCC:s mest extrema scenariobygger på att vi teoretiskt bränner ut samtliga i dagkända fossilbränslekällor, vilket är nationalekono-miskt helt omöjligt. Priset blir för högt.Den danske rymdforskaren vidDanish hävdar att IPCC heltoch hållet har bortsett från att räkna med molnbild-ningens effekter på klimatet, vilket IPCC också harmedgett. Han håller på med ett världsomspännandeforskningsprojekt om detta tillsammans med ett 60-talforskare.Den amerikanska rymdforskningsorganisationenNASA hävdar att solens aktiviteter har ökat drama-tiskt under den uppvärmningsperiod som IPCC refe-rerar till. Det skulle innebära att andra faktorer än demänskligt påverkbara skulle kunna bidra till upp-värmningen.För att göra detta ännu mer komplicerat vill jagpåpeka att det finns en hel del forskare, främst kli-matologer, som menar att det inte sker någon upp-värmning alls. De menar att mätningarna är felaktigaberoende på att man har mätt i fel luftskikt eller på attmätstationerna är felplacerade. Dessutom hävdas attde mätningar som har gjorts är en alltförkort serie för att kunna dra slutsatser av.Parallellt med denna debatt kunde man iden prestigefyllda vetenskapstidningen läsaom en stor kartläggning av , där forskarnahar påvisat en drastisk nedkylning av polarisen. Ned-kylningen är så svår att de stackars pingvinerna fryseroch har svårt att hitta mat. Vidare har ögruppen höjts med - inte sjunkit, somscenarierna pekar på.Vad är då mitt motiv med att lyfta fram kritikenmot den uppfattning som är allmänt rådande, åtmins-tone i de europeiska parlamenten och vid FN:s olikamöten? Är det att förneka den globala uppvärmning-en? Är det att förneka människans inblandning i upp-värmningen? Nej, det är det inte. Jag är ingen forska-re. Det finns rätt få forskare i . Riksdagensuppgift är att fatta beslut på den vetenskapliga grundsom forskarna ger oss.Mitt enda syfte med detta inlägg är att peka på defrågetecken - berättigade frågetecken - som bordefinnas kring klimatfrågan. tycker jag att dennafråga behandlas alltför lättvindigt och alltför tvärsä-kert i denna kammare.Hur förhåller jag och mitt parti oss då till klimat-frågan? Vi är inte säkra på att det verkligen sker englobal uppvärmning, och vi är inte säkra på att det ärutsläpp av koldioxid som har lett till den eventuellauppvärmningen. Men vi anser att den hotbild somFN:s klimatpanel har målat upp är alltför hotfull föratt ignorera. Vi anser att vi måste reducera utsläppenav växthusgaser för att förhindra en sådan utveckling.Därför måste frågan hanteras balanserat. Lek medtanken att vi har fel. Tänk om vi har satsat mångmil-jardbelopp, flyttat arbetstillfällen utomlands och ska-pat en mycket svårare ekonomisk situation för våramedborgare och det visar sig att vi har fel. Hur detverkligen blir får framtiden utvisa.Vi tar en mycket stor risk om vi inte gör något åtväxthusgaserna, men det är inte riskfritt att göratvärtom heller. Det måste vi vara medvetna om. klimatutredningen skrev i sitt slutbetänkande attväxthusgaserna måste reduceras med till år2050. Det måste sättas in kraftiga ekonomiska styr-medel för att uppnå det målet.Men det krävs åtgärder . Därför ställer vi ossbakom tillträdande till Kyotoprotokollet ochdet ansvar som det innebär att vi tar på oss internatio-nellt. Det finns med som ett av två förslag i proposi-tionen.Herr talman! Mot denna bakgrund vill jag yrka bi-fall till vår reservation nr 1. Den innebär att vi mode-rater vill att avslår regeringens proposition.Vi menar att regeringens proposition inte innehållerde överväganden som vi anser att en klimatstrategibör innehålla.Att arbete och förse-ning lägga fram en proposition som bara innehållerett suddigt procentmål - att reducera de svenska ut-släppen av växthusgaser mellan 2008 och2012 - är inte mycket att komma med. Att dessa 4 %dessutom bara får åtgärdas inom är inte bätt-re.Sverige har en av de lägsta utsläppsnivåernai i-länderna när det gäller växthusgaser. Vår koldioxi-deffektiva energiproduktion, t.ex. vattenkraft ochkärnkraft, och ett miljömedvetet näringsliv är vårafrämsta framgångsrecept. Vi har så låga utsläpp att viinom ramen för EU:s åtaganden har tillåtits att släppaut mer än vi gjorde normalåret 1990.IPCC:s beräkningar ligger till grund för regering-ens politik. IPCC hävdar att klimatproblemen är glo-bala. FN:s miljömöten i och Kyotopekade på att de globala problemen behöver globalalösningar. Dessutom hävdade man att redan hårt an-strängda nationella budgetar behöver kostnads- ochmiljöeffektiva lösningar.Vad gör då den ? Jo, man häv-dar de globala problemen men talar mest om natio-nella lösningar. Varje procents reduktion av kol-dioxidutsläppen är oerhört mycket dyrare i ett koldi-oxideffektivt land som än i de länder somsläpper ut mer. Om man fick göra investeringar ut-omlands skulle vi få betydligt lägre utsläpp för sam-ma pengar eller en likvärdig utsläppsminskning till enbetydligt lägre kostnad. Ändå föreslås en nationellreduktion. Det är ologiskt och dumt.Ännu värre är att regeringen inte har pekat ut hurman har kommit fram till de . Tidigarehar det handlat om införande och höjande av koldi-oxidskatten. Klarar det svenska näringslivet av flerskattehöjningar i en redan hård internationell konkur-rens? Hur många förlorade arbetstillfällen skulle detleda till? Vi tycker inte heller att bilisterna ska beläg-gas med ytterligare straffavgifter, t.ex. trängselavgif-ter i storstäder. Jag är orolig för vad framtiden förmed sig!Vi behöver globala lösningar på globala problem.Till betänkandet har vi fogat reservationer om att s.k.flexibla mekanismer är en bättre lösning på proble-men - dvs. att vårt näringsliv får göra effektiva kli-matinvesteringar i andra länder och att vi kan göramiljöeffektiva skuldavskrivningar i andra länder m.m.Det är en bättre väg att gå. Dessutom anser vi att enmiljöklassning av eldningsoljor skulle vara ett sätt attfrämja miljövänliga metoder.Herr talman! Det har sagts förut och det tål att sä-gas igen i denna kammare, regeringen för en märkligenergipolitik. kommer vi att fatta beslut om detsista miljödelmålet Begränsad klimatpåverkan. Kli-matmålet är enligt regeringen ett av de viktigastemiljömålen för . Miljöminister förklarat att den koldioxidef-fektiva energiproduktionen är den främsta anledning-en till detta. Ändå valde man att lägga ned Barse-bäck 1. För miljön har detta inneburit att bl.a. dans-karna får producera mer energi i sina kolkraftverk.Den ökade koleldningen i vårt närområde har förvissointe lett till högre svenska utsläpp men väl till ettrejält nettotillskott till atmosfären.Hade vi i stället satsat alla de pengar som detkostat den svenska staten att lägga ned 1på de mest effektiva internationella insatserna hadedet varit betydligt bättre för miljö. Enligt flera studier,bl.a. utredningen för att uppnå klimatmål,kostar de billigaste åtgärderna per kilokoldioxid. Kostnaden för nedläggningen av Barse-bäck 1 motsvarar alltså en koldioxidreduktion jäm-förlig med hela , hela och halvaNorges totala utsläpp av växthusgaser. Har vi då rådatt fortsätta med att lägga ned ? Det är ettekonomiskt och miljömässigt vansinne.Herr talman! Regeringens klimatproposition ärundermålig. Att sätta ett utsläppsmål utan att visa påvägen dit är inte ett bra sätt att bedriva miljöpolitik.Därför vill vi avslå regeringens mål för den svenskaklimatpolitiken. Däremot tillstyrker vi till-träde till Kyotoprotokollet.Jag vill trots mina kommentarer här hälsa nyastatsrådet välkommen till kammaren.Anf. 128 ():Herr talman! Som ordförande i utskottet vill jagpassa på och hälsa välkommen tillden första debatten med utskottet i kammaren.Det här är inte den första debatten vi har som be-rör klimatfrågorna. Vid en tidigare debatt var frågan om kopplingenmellan klimatfrågorna och översvämningarna aktuell.Vi påmindes då om de stora katastrofala händelsersom skedde runt om i vår värld. Antalet väderfeno-men av okänd styrka tycks bli fler och fler. Den enaöversvämningen efter den andra drabbar också vårteget land.Färska forskningsrön pekar alltmer tydligtpå att mänsklig klimatpåverkan under det senasteseklet är en bidragande orsak till de klimatföränd-ringar vi nu kan ana.Sedan början av 1900-talet har t.ex. trädgränsenför björk, gran och tall höjts i genomsnitt över 100meter i södra delen av fjällkedjan. Bara i mitt egethemlän är sydligaste fjäll Tandövalai dag helt skogklätt. På samma sätt blir därifrån mer och mer skogbeklätt. Den skan-dinaviska fjällkedjans höga naturvärde håller snabbtpå att förändras. Färska forskarrön visar att Sverigesklimat inte varit varmare än nu på ca 3 . Sedan100 år tillbaka har trenden brutits, fjällfloran talar sitttydliga språk, säger aktuell forskning.Det här är bara några av de tecken på klimatför-ändringar som med stor sannolikhet beror på mänsk-lig påverkan. Bara under det senaste seklet har jor-dens medeltemperatur i genomsnitt ökat med 0,6grader. Bedömningar av framtidens klimat tyder påen ökning på mellan 1,4 och under inneva-rande sekel. Med det perspektivet är klimatföränd-ringar till följd av ökade utsläpp av växthusgaserkanske det största globala miljöproblem som mänsk-ligheten står inför under 2000-talet.De utsläppsminskningar som krävs för att lång-siktigt hejda klimatförändringarna kommer med storsannolikhet att innebära livsstilsförändringar. För attnå verkliga resultat på klimatområdet gäller det attalla länder aktivt bidrar till arbetet. En viktig uppgiftär att få med på tåget.Vi kristdemokrater biträder i huvudsak regering-ens förslag. Vi motsätter oss inte på något sätt högaambitionsnivåer, men vi anser att det är väsentligt attfylla klimatpolitiken med konkret innehåll. Det räckerinte med vackra visioner.Visserligen innehåller propositionen tankar somleder åt rätt håll, bl.a. ökad satsning på energieffekti-vitet i byggnadsbeståndet, klimatinvesteringsprogrami kommunerna, främjande av el från förnybara ener-gikällor och en strategi för alternativa drivmedel,liksom informationskampanj till hushållen. Det ärbra.Trots detta måste starka invändningar riktas motambitionsnivån. Avsaknaden av samordning med denkommande energipolitiska propositionen är ett miss-tag som regeringen gör. Det hade varit en avsevärdfördel om regeringen kunnat samla sig till en sam-manhållen energi- och klimatproposition eftersom såmycket av klimatåtgärderna är energibetingade. Enfråga jag har till miljöministern är: Delar inte miljö-ministern uppfattningen om den strategin?Ett område där ambitionerna definitivt måste hö-jas är energisparandet i byggbeståndet. Bostäder ochkontorslokaler svarar för av all energian-vändning. Analyser inom bl.a. har visat attbyggsektorns totala utsläpp av växthusgaser i Europaskulle kunna minskas med fram till 2020.Ett "renoveringsprogram" för miljön på europeisknivå skulle slå tre flugor i en smäll: kraftigt reducera-de utsläpp, avsevärt lägre energikostnader för konsu-menterna och dessutom ett stort antal nya årsarbetenunder den tid renoveringsprogrammet pågår. Om vidrar in kandidatländerna i bilden och även dessa om-fattas av Kyotoprotokollets krav är sparmöjligheternaännu större.Men regeringen tänker inte i Europatermer. Ochhär ligger den allvarligaste kritiken mot propositio-nen. Förslaget till klimatstrategi är påfallande inåt-vänt och bortser helt från den gemensamma elmark-nad som håller på att växa fram i , enmarknad som öppnar för helt nya möjligheter förSverige och EU att i nära samarbete effektivt mötakraven i Kyotoprotokollet.Det är den höga användningen av kolkondensutanför våra gränser som gör svensk el så högintres-sant. Den stora delen av den svenska elen producerasutan koldioxid- eller svavelutsläpp. Antag att vi iSverige kraftigt ökade våra ansträngningar att sparaoch hushålla med el i både industrin och bostadssek-torn. Den el som då blir över kan säljas på kontinen-ten och medverka till att lägga ned koleldade kraft-verk.Möjligheterna i till ökad utbyggnad avfjärrvärmen, ofta med biomassa som bränsle, är dess-utom långtifrån uttömda.Därtill finns stora möjligheter att producera bådeel och värme från dagens fjärrvärme genom s.k.kraftvärme. Rent tekniskt sett är det inga problem förfjärrvärmesektorn att bidra med ytterligare upp till 20terawattimmar el. Det innebär att ett sådant kraftverkhar verkningsgrad eftersom kylvattnetanvänds för att värma bostäder och andra lokaler.Men hindret är dagens skatteregler som drabbarkraftvärmen med en skatt när spillvärmen ändå an-vänds till något nyttigt.Det här visar att det finns en stor potential att viasvensk elexport reducera de totala utsläppen av kol-dioxid inom EU. På köpet skulle luftkvaliteten i Syd-och påtagligt förbättras i och med attdanska och tyska kolkraftverk stängs ned.Det märkliga är att så lite av dessa möjligheter be-rörs i regeringens klimatproposition.Men först krävs också ett beslut om en gemensamkoldioxidskatt på EU-nivå för att påskynda utveck-lingen mot ett mer rationellt och miljömässigt utnytt-jande av energin. Parallellt måste också subsidiernatill kol i flera medlemsländer fasas ut. Så länge pro-duktionen av kol åtnjuter höga subsidier i vissa länderkommer inte marknaden att fungera på ett bra sätt.Vidare krävs ett fullt utbyggt system för handel medutsläppsrätter. Mycket talar för att handel med ut-släppsrätter kan bli en viktig del av den globala lös-ningen i klimatfrågan. Det handlar om att satsa pååtgärder som leder till stora reduktioner till lägstamöjliga kostnad.Herr talman! På trafikområdet är det också cent-ralt att arbetar med harmonisering inom EUför att nå resultat avseende utsläppsminskningar. Detgäller t.ex. trafikavgifter, kilometerskatt på tungafordon och miljöskatt på bränsle. Introduktionen avalternativa drivmedel såsom etanol är en viktig del avklimatstrategin. Pågående pilotprojekt, som exempel-vis etanolfabriken i , måste få fortsattamöjligheter att utvecklas. Det är nu också hög tid attregeringen tar de etableringsansökningar som syftartill att utvinna etanol ur inhemskt skogsavfall på all-var. Att utnyttja den rika tillgången på inhemsk råva-ra måste vara att föredra framför fortsatt import avetanol baserad på undermåligt vin från södra av jord- och skogsbruket är ett annatviktigt område och en viktig del i arbetet med att fåned koldioxidavgången från jordklotet. En skogssköt-sel med inriktning på att öka upptaget av koldioxidmåste ha tydliga incitament. Åtgärder för att öka denorganiska substansen i åkermarken är också ett verk-samt medel för att marken ska bli bättre som funge-rande kolsänka och därmed bidra till minskade ut-släpp. Med mer varsamma metoder vid brukandet avjorden kan man binda kolet genom växternas foto-syntes. finns exempel på ekologiska odlings-system som ökar jordens mullhalt. Ett annat sätt attöka jordens mullhalt är effektiva och storskaligakomposteringsmetoder för den biologiska nedbrytba-ra delen av hushållsavfallet. I stället för att alltmer avdet komposterbara avfallet bränns borde det tas tillvara i kampen för att minska koldioxidutsläppen.Det åtgärder som måste vidtas för att reducera ut-släppen av växthusgaser måste garantera vår fortsattavälfärd och svensk industris fortsatta utvecklings-möjligheter som målet om en hållbar ut-veckling inte får släppas ur sikte.Hanteringen av klimatproblemen aktualiserasockså på ett speciellt sätt genom de etik- och livsstils-frågor som följer i spåren. Inte minst angeläget är attu-länderna ges möjligheter till stöd för teknologiöver-föring och tekniksprång som leder till låg påverkan påklimatet.Herr talman! har ett antal re-servationer i betänkandet med idéer som vi hoppas attregeringen tar till sig. Jag har ingen annan avsikt härän att yrka bifall till reservation nr 2.Anf. 129 ():Herr talman! Även jag vill hälsa det nya statsrådetLena välkommen till den här debattenoch till kammaren.Herr talman! ligger långt framme i kli-matarbetet. Jag tycker därför att vi bör utnyttja denposition som vi innehar för att driva på klimatfrågor-na inom den europeiska unionen och också inom denövriga delen av världssamfundet.Jag måste också inledningsvis konstatera att alladelar av vårt eget samhälle, alla delar i , måstevara engagerade i arbetet för att minska utsläppen avväxthusgaser. Enbart politiska beslut räcker inte.Människor och företag måste bli medvetna om deproblem som utsläppen av växthusgaser ger upphovtill. En bred upplysningsverksamhet och en bredinformationsverksamhet behövs därför.Herr talman! Regeringens målsättning är attminska utsläppen av växthusgaser med minst 4 %utan kompensation för upptag i kolsänkor och medflexibla mekanismer. Vid kontrollstationen 2004avser regeringen som komplement att överväga ettmål som innefattar de flexibla mekanismerna. Det kan tyckas vara en bra målsättning. Men medhänsyn till att ligger så långt framme borde viegentligen redan nu kunna sätta ribban lite högre.Herr talman! Jag hoppas och förutsätter att det ut-redningsarbete som pågår kring hur vi ska hands-kas med de flexibla mekanismerna och kolsänkornasker med skyndsamhet så att vi kan höja ribban ochspänna bågen 2004.Jag nämnde tidigare att alla delar i vårt samhällemåste engageras. Det är några områden som jag tyck-er är åsidosatta, bortglömda, undangömda i den pro-position som är förelagd . Jag ska ta upp ettav de områden som jag tycker kanske har kommitallra mest i skymundan och tala mest om det. Detgäller frågan om transporter, transportsystem, fordon,kollektivtrafik och dylika ting.Transportsystemens andel av utsläppen av växt-husgaser uppgår till ungefär en tredjedel av de totalautsläppen. Det är därför som vi i anseratt det är nödvändigt att vi miljöanpassar transport-systemen för att minska miljöpåverkan och därmednå en hållbar utveckling. I detta har valet av såvältransportslag som bränsle en avgörande roll. Tillnästan alla delar baseras ju dagens transportsystem,järnvägen möjligen till någon del undantagen, påfossila bränslen som har en stor klimatpåverkan vidförbränning och åstadkommer skador på människoroch miljö. Det är därför viktigt att vi skapar ett gröna-re transportsystem.Användningen av fossila bränslen måste minskaoch fasas ut. En anpassning av transportsys-temen i riktning mot detta kräver åtgärder både ,dvs. på kort sikt, och på lite . Omställning-en måste ske på så sätt att det också är möjligt att booch verka i småorter på den svenska landsbygden,som vi har gott om i , men också i större stä-der.