prot · GP0957 · 2002-01-24 00:00:00 — Och synes varainne på samma linje - förstås, höll jag på att tillägga.Men likt den man som efter en glad kväll söker efterde borttappade nycklarna under gatlampan - inte föratt det är där som han har tappat nycklarna, utan föratt det är lättare att leta där - söker man på fel ställe.Och om man söker på fel ställe, finner man inte hellerlösningen. Sökandet blir fåfängt.Lika litet som det går att kommendera fram nyajobb går det att kommendera företag att behålla an-ställda. Sådana åtgärder skulle kanske på marginalenrädda något jobb, men det skulle också, och långt mereffektivt, motverka tillkomsten av nya jobb i vårtland. Att försöka förbjuda nedläggningar innebärockså i praktiken att nyetableringar inte sker. Gör detinte, !Det är genom att blir en god miljö för attstarta och driva företag som arbetslösheten hålls nereoch välfärden tryggas. Utan tillväxt har vi bara ned-skärningar att fördela.Vi talar ibland om näringsklimat, och det ledernaturligtvis tankarna fel. Det handlar inte bara om attgöra det bättre för ett fåtal, för dem som startar ochdriver företag. Det handlar om att göra det bättre förhela befolkningen. Det handlar om att skapa ett lön-tagarklimat som gör det möjligt för fler att försörjasig själva och att som skattebetalare bidra till detgemensamma. Ett framgångsrikt näringsliv är grun-den för den svenska välfärden, för en god vård, för enväl fungerande skola och för en äldreomsorg med högkvalitet. fordras en helt ny politisk inriktning. Detär hög tid att man på synkroni-serar de få handlingarna med de många orden.Vi har gång på gång föreslagit en rad åtgärdersom skulle kunna förändra situationen. Jag skulle vilja be att försöka mota bort ettav de orosmoln som hopar sig över småföretagen. Dethandlar om arbetsgivarens sjuklöneansvar i sjukför-säkringen som föreslås bli . Jag tror attmånga företagare och många som ofta är sjuka skullevilja få ett besked från regeringen om att det inte blirnågonting av det förslaget. Ge besked, !(Applåder)Anf. 7 ():Fru talman! Att drabbas av arbetslöshet eller blivarslad om uppsägning är ett hårt slag för mångamänniskor. Än värre känns det när varsel om uppsäg-ningar sker inför semesterledighet eller julhelg. Oronoch ängslan växer som borde ha använtstill vila, rekreation och gemenskap med släkt ochvänner. Detta drabbade ungefär 800 anställda i Gisla-ved före jul.Ett stort ansvar för detta kan läggas på de före-tagsledningar i kvartalskapitalismens spår som spri-der vanmakt bland sina drabbade anställda. Samtidigtfaller även skugga på den nu styrande socialdemo-kratiska regeringen som ägnar sig åt kvartalspopulismi syfte att säkra ett fortsatt regeringsinnehav i ställetför att tillsammans med näringslivet utforma en ge-mensam strategi för att skapa förutsättningar för ettföretagsklimat i världsklass. Den socialdemokratiskapolitiken kan uppfattas vara av ad hoc-karaktär där man städar upp efter inträffade katastro-fer. I stället borde man ägna sig åt förebyggandearbete.Efter Socialdemokraternas och Vänsterpartietskongresser kan man konstatera att dessa par-tiers ledningar inte skiljer sig från ledande företrädareför kvartalskapitalismen. I sin iver att tillgodose deegna väljargruppernas intressen lägger man diskus-sioner om grunden för vår välfärds förutsättningar åtsidan och ägnar sig åt en överbudspolitik i syfte attköpa sig ett fortsatt förtroende från majoriteten avbefolkningen, precis på samma sätt som kvartalska-pitalismens företrädare köper sig aktieägarnas fort-satta förtroende genom att lägga kraftfulla varsel.Detta kan komma att visa sig vara pyrrhussegrar därden kortsiktiga nyttan i förlängningen effektivt drarundan mattan för fortsatt tillväxt och välfärd.Fru talman! ligger den stora utma-ningen i att bygga ett där företagsklimatet ärså gott att kvinnor och män vill starta och driva före-tag. Där ska företagen inte ses som något nödvändigtont utan som en förutsättningen för välfärdens fort-satta utveckling.Fru talman! Att det ska råda likvärdiga villkor förföretagare i olika delar av vårt land är ett krav somCenterpartiet har drivit . Men det krävs ocksålikvärdig villkor mellan företagare i hela Europa.Detta är ett minimikrav för att vi ska kunna bygga ettSverige med ett företagsklimat i världsklass. Kommernäringsminister att driva krav i påatt man inte kan använda EU-medel för att flyttaföretag och verksamheter från en ort till en annan?Att ensidigt från sida försvåra för företag attflytta ut eller lägga ned verksamheter är att ikläda sigoffrets roll, och det leder inte till framgång. Företagska vilja stanna i eller starta verksamhet här,inte tvingas till det av en lagstiftning som är på felsida i det här sammanhanget.Arbetet med att harmonisera regelverk inom helaEuropa och göra det enklare att vara företagare äravgörande för det svenska näringslivets utveckling.Det är också nödvändigt att erkänna att det inte ärföretagets administration som skapar värden, utan detär när de producerar varor och tjänster som resursertill vård, skola och omsorg skapas. Med enklare reg-ler, sänkta skatter och arbetsgivaravgifter har företagmöjlighet att utveckla nya produkter, vinna nyamarknader och anställa fler människor, och dettaligger i allas vårt intresse.Fru talman! För att en sådan långsiktig strategiska kunna utformas är det nödvändigt att tydliggöraskillnaden mellan politikens och näringslivets olikauppgifter. Genom att tydliggöra dessa skapas ävenförutsättningar för en svensk motsvarighet till Corpo-rate Social Responsibility, det ansvarskännande före-taget. Men detta kan inte kommenderas fram utanmåste utformas i en dialog mellan politikens företrä-dare och näringslivet.Politikens främsta uppgift är att skapa långsiktigaoch stabila regelverk. Vem vill investera i ett land därspelreglerna för gjorda investeringar kan förändrasöver när en minister vill visa handlingskraftgentemot sina väljare?Nu har snart av socialdemokra-tiskt styre passerat. Än en gång har vi sett möjlighe-ten att inte bara påbörja utan även leverera resultat aven ömsesidig dialog mellan politikens företrädare ochnäringslivet gå oss förbi.Centerpartiet vill ha ett maktskifte och en ny rege-ring med starkt centerinflytande där orden inte stan-nar vid just ord utan även blir praktisk politik, därSverige kan erbjuda ett företagsklimat i världsklass,sunda statsfinanser, stabila spelregler, attraktivareskatter och en säker kunskaps- och kompetensförsörj-ning utformad tillsammans mednäringslivet.Det är så vi vill att det ska vara: ett där fö-retag vill stanna kvar och verka och utvecklas, inteunder tvång och hot om lagstiftning utan av egen frivilja.Anf. 8 ():Fru talman! Vi fortsätter regera. Så sade GöranPersson glatt på valnatten 1998. Så här tre och etthalvt år efteråt inser vi att detta glada utrop på val-natten har svenska folket har fått betala ett högt prisför.Göran bildade då det så kallade superde-partementet som skulle vara en viktig kugge i detsvenska tillväxtmaskineriet. Tyvärr ser vi nu resulta-tet. Man har misslyckats med det mesta, fru talman.Som exempel kan nämnas Telia-Telenor-affären,utdelningen av mobillicenser samt en över två årförsenad infrastrukturproposition.Det enda departementet egentligen har lyckatsmed är att stänga av en väl fungerande kärnkraftsre-aktor med stora kostnader som följd. Det har gjort attSverige blivit beroende av importerad el som produ-ceras med hjälp av kol eller olja.Lägg till detta en allmän misstro från regeringenssida mot privata människors förmåga att äga ochdriva företag. Som exempel kan nämnas näringsmi-nisterns uttalande om rika personer som använderskogen som en lekstuga.Förra veckan var det en direktsänd idrottsgala iTV. sänds filmgalan med glitter, jubel ochomröstningar. Vi har ännu aldrig sett någon TV-galadär svenska folket får rösta på årets företagare.Det är just synen på företagande och företagsam-het som dagens aktuella debatt borde handla om. Detär frågor som är av största vikt för att trygga jobbenoch välfärden även i framtiden.Fru talman! Socialdemokratisk näringspolitik kanillustreras med följande lilla historia.Kålle och satt på en bänk utanför Mast-huggskyrkan en strålande vintersöndag med klarblåhimmel. De gick inte in. De tyckte att det räckte attlyssna på musiken utanför. Bland besökarna fanns enkvinna som kallades för Spader dam, en änka somalltid var klädd i svart.När gudstjänsten var slut strömmade besökarna ut,och det bar sig inte bättre än att Spader dam halkadepå en isfläck alldeles framför Kålle och därde satt på sin bänk. De satt där och sade: Där liggerhon, ja. De gjorde inte en min av att hjälpa henneupp.Prästen kom springande och hjälpte henne upp.Han frågade: Varför hjälper ni henne inte upp?Det vet du väl att lagt kort ligger.Det är precis som socialdemokratisk näringspoli-tik: en oförmåga att ändra sin politik när verklighetenförändras.Vad har de för kort? Låt oss syna dem.Resultatet blir tyvärr allt tydligare. På en rad orterhar företag lagts ned med förödande konsekvenser förmänniskor. Listan kan göras lång. Följande orter harju berörts av nedläggningar: Gisslaved, ,, , , , , , och , och tyvärr mångafler. Vi har hört det förut.Speciellt oroande är att dessa och många andraorter i vårt land är extremt känsliga eftersom de hareller har haft ett ensidigt näringsliv med ett fåtal -eller bara en - dominerande arbetsgivare på orten.I har en liknande utveckling lett till att öds-liga spökstäder har skapats, där ingen bor och alla husstår tomma. Om det inte görs någon radikal omlägg-ning av den svenska politiken är risken stor att vi såsmåningom får en rad spökstäder också här i Sverige.Otänkbart? Inte alls.Det här har regeringens egen omställningsexpertLars Jeding varnat för vid flera tillfällen.Nyföretagandet sjunker , som vi harhört här med statistik från andSociety. Det är så illa, fru talman, att vi nu för förstagången hamnar under det magiska 50 000-strecket.Det anmärkningsvärda är att våra storstäder, somtidigare har varit mycket pålitliga tillväxtmotorer, nuockså faller i statistiken. Det har hänt.Göteborg -17,, -17,, -17,. Listan kan göras mycket längre.Vi ska också ha i minnet att entreprenörsviljan ärbetydligt lägre i än i andra länder. I en under-sökning som är gjord av Global EntrepeneurshipMonitor visades att kommer först på 16 platsav 21 länder när det gäller entreprenörsviljan, ganskalångt efter t.ex. Norge.1990 var antalet nya företag ungefär 78 000. Se-dan dess kan utvecklingen liknas vid fallande löv. I årlandar det på knappt 49 000. Var och en kan räkna utvad som händer om inte den nedåtgående trendenbryts.Företagaren skulle ju bli vår tids hjälte. Men hurblev det? I tidningen har man frågat ettantal småföretagare hur det egentligen blev medhjältestatusen.Resultatet är att det blev precis tvärtom. Det blevännu krångligare att vara företagare. Hjälteskapettycks bestå i att man ska stå ut med alla krångligaregler som blir allt fler. Reglerna är ibland så krångli-ga att inte ens myndigheterna själva kan tolka demeller räkna ut vad de egentligen innebär.Vi behöver många nya och växande företag somfyller på underifrån. På det här området saknar rege-ringen förslag helt och hållet. Det pratas och utredsom vad som ska göras, så kallade avtal om tillväxtundertecknas men inget händer i praktiken i verklig-heten.Vi i menar att de välståndsbildandekrafterna är grunden för att välfärden långsiktigt kantryggas. Vi behöver följande fem kort.· Minskat krångel. Låt företagarna vara företagareoch inte byråkrater.· Bättre konkurrens och rent spel på marknaden.· En stark och uthållig energipolitik. Skrota inte välfungerande kärnkraftverk i förtid.· Vägar som går att köra på även om man är företa-gare.· Gör det billigare att anställa. Sänk arbetsgivarav-gifterna.Fru talman! Hur många spökstäder ska vi få i Sve-rige innan och regeringen vaknaroch gör något? Hur många procent ska nyföretagan-det falla innan gör något? Vad blirregeringens förslag?Jag passar på att överlämna vår senaste företa-garmotion till näringsministern. Den borde man antaså att vi får en bra näringspolitik i Sverige.Anf. 9 ():Fru talman! har sysselsättningenökat i landet. Det har lett till minskad arbetslöshet ochen högre BNP-tillväxt än vi varit bortskämda med påsistone samt inte minst bättre statsfinanser.Det privata konsumtionsutrymmet har ökat. Skat-teintäkterna har också ökat, vilket lämnat utrymmeför både utgiftsreformer och skattesänkningar.Framtiden ser dock dystrare ut. En mycket ange-lägen fråga i dagens debatt, fru talman, är varförmånga av våra företag flyttar utomlands - främst tilllåglöneländer - och lämnar besvikna uppgivna föredetta anställda åt sina öden. Det kan vara anställdasom har jobbat länge i företaget och kanske förväntatsig att stanna på sin arbetsplats till pensionen.Att inte möta framtidens krav och t.ex. kom-petensutveckla sin personal är ett resursslöseri maninte har råd med i dagens globaliserade värld, prägladav snabba förändringar. Kontinuerlig kompetensut-veckling gynnar både arbetstagare och arbetsgivareoch måste huvudsakligen vara dessas ansvar, framförallt arbetsgivarens. Staten kan på olika sätt försökaunderlätta kompetensutvecklingen.En av dessa chanser kunde ha varit möjlighetentill individuella kompetenskonton som regeringen nutyvärr sumpar genom att skrota den ambitiösa utred-ningen. Den kunde ha legat till grund för att den en-skilde individen hade fått en liten grundplåt för sinkompetensutveckling och på så sätt stå bättre bereddvid nedläggning och arbetslöshet.Frågan blir vart de 2,5 miljarderna från överens-kommelsen tar vägen. Jag är rejält besviken. Likabesvikna kommer alla arbetstagare och enskilda fö-retag att bli som går miste om chansen att indivi-duellt få bestämma om sin kompetensutveckling.Fru talman! Varslen var många: 31 000bara inom industrin. Det har inte varit värre då ca 80 000 inom industrin varslades.Nedläggningsbeslut på väletablerade företag somGislaveds däck och stålverket i skakarlandet, och kommunalråd och landshövdingar deltaroch uttalar sig. säger också att man kommeratt varsla på nytt. På alla dessa orter har människorfått gå från sina platser.I många av dessa fall var det inte huvudsakligenlönsamheten som brast utan vad företagsledningarnakallade strategiska hänsyn, vilka för utomstående intealltid verkar invändningsfria.Fru talman! Underleverantörer som jagar kostna-der på alltmer hårdnande marknader drivs att flyttatillverkningen till låglöneländer. Om det enda sombetyder något för svensk industri vore att jaga kort-siktiga kostnadsfördelar så kanske det är logiskt. Mendet är inte så man bygger industriell långsiktig styrka,utan forskning visar att man gör det i kluster, i var-andras närhet och i utvecklingssamarbete mellanleverantörer och kunder. Givetvis måste ens kostna-der ses över. Allt annat är dålig hushåll-ning. Men att stirra sig blind på dagens kostnads-struktur är ett statiskt reaktivt synsätt, vilket knappastleder till framgång i en dynamiskt föränderlig värld.Kortsiktigheten i näringslivet börjar nu också kri-tiseras internt, vilket förhoppningsvis kan öppnadörrarna för en diskussion om hur ägaransvaret skatas i ett näringsliv som alltmer ägs av anonyma fon-der, vilka egentligen ska företräda våra intressen,eftersom det är våra sparpengar och våra pensions-pengar. Våra intressen som anställda, som underleve-rantörer, som kunder och som samhällsmedborgare,beroende av den service, infrastruktur och framtidstrosom kan vara intimt förknippad med framtiden för deföretag som vi själva delvis äger, måste givetvis görasig hörda.Vad är viktigast för oss? Givetvis är det att företa-gen är konkurrenskraftiga nog att möta framtiden.Men viktigare än att kortsiktigt möta kvartalsbokslutoch kanske få någon promilles högre avkastning kanvara att företaget på orten hemmavid kan fortsätta attverka där och att service och infrastruktur finns kvardär. kanske omvandlingstrycket omöjliggörannat än en nedläggning eller flytt. Men i andra fallkanske det skulle ha betydelse om styrelsen i bolagetspeglat de faktiska ägarna och om alla hade fått sägasitt hjärtas mening. Då hade kanske andra beslutfattats och andra prioriteringar gjorts.Det är kanske dags att AP-fondernas, PPM-fondernas och sparfondernas rättmätiga ägare börjarföra sin egen talan. Man kan ju undra om de som nusitter på rösträtterna, fondernas förvaltare, skulle förasina rösträtters talan och argumentera som de rättmä-tiga ägarna, dvs. vi sparare, skulle.När uppsägningstiderna nu går ut är det ju ound-vikligt att arbetslösheten stiger om inte nyanställning-arna kan kompenseras. Och det fattas också utbildadarbetskraft.Våra stora företag som vi alla har räknat somsvenska stöttepelare i ekonomin har i och med globa-liseringen sålt ut sig till större utländska ägare, och dåär steget inte långt till att flytta verksamheten också.Negativt för sysselsättningen i är också atthuvudkontoren efter uppköp och sammanslagningarofta flyttas till det land där den största ägaren har sitthemvist.Känslan att behålla företaget i finns intekvar, och det är här som man skulle vilja ha en dis-kussion om ägandet och om hur ska stå in-dustriellt rustat för framtiden.Skillnaden mellan dagens lågkonjunktur och kri-sen är att dagens kris beror på överin-vesteringar i IT-företag och , en aktiebubblasom spruckit och exceptionella världshändelser. Vidden förra krisen var det också en kreditbubbla, mendet var en kostnadskris. Då försökte vi med fast väx-elkurs. klarar sig relativt väl tack vareatt vi gynnas av att kronan är svag, framför allt gen-temot dollarn. Därför går exportföretagen bra. Förut-sättningarna hade inte varit lika goda om vi hade varitmed i . Och just detta, förmågan att lättare ridaut konjunktursvängningar och chocker, är ett av skä-len till att stå utanför. Rapporter pekar också på attSverige har klarat sig mycket bra ekonomiskt gente-mot många länder i EU.I mitt nästa inlägg kommer jag att tala lite omkompetensen.Anf. 10 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill kortfattat kommentera någraav de inlägg som vi har hört. Först verkar detsom om alla inte har läst de senaste sysselsättnings-siffrorna. Sysselsättningen fortsätter faktiskt att ökaoch arbetslösheten fortsätter att minska. Den öppnaarbetslösheten var . Det är, om manundantar då siffran var , den lägstasiffran . Det är inte resultat av någonAMS-satsning. Tvärtom minskar antalet människor iarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Inte ens den om-fattande nedgången i IT-sektorn kan rubba utveck-lingen. Det är faktiskt fler människor som arbetar iIT-sektorn än det var sedan.Ett annat exempel. På i nettoan-ställde man 20 personer förra året.För medlemmarna på Metalls avdelning 41 i Västsve-rige har arbetslösheten nästan halverats ochär nu . Man kommer knappt ihåg när densenast var så låg. Detta är också en verklighet i Sveri-ge, trots varsel och uppsägningar på flera håll. Ochjag säger inte att det inte finns några problem, menjag säger att man faktiskt måste se både de positivasiffrorna och de negativa om man vill vara seriös idebatten.Sverige är alltså så starkt att det trots den svagainternationella konjunkturen skapas alltfler jobb i vårtland. Och det kan ni väl åtminstone glädjas åt. Ni kanväl ändå säga att det är ganska bra, om ni nu inte villta i för hårt. Men man får nästan intrycket av att endel av er är födda under ett svart moln, så att ni aldrigförmår att glädjas åt någonting utan att er huvudupp-gift i politiken är att påstå att allting alltid går åt sko-gen, eller som vi säger i , dysterkvistar.Jag är stolt över att faktiskt verkar kunnahävda sig väl. Jag är ganska säker på att det beror påalla de åtgärder som vi har vidtagit under de senasteåren. Men jag underskattar inte risken för en sämreutveckling. Vi kan komma att få ökad arbetslöshetunder våren. Det är bl.a. därför som vi förberett AMSpå en sådan situation. Men just därför är det så viktigtatt vi nu håller greppet om ekonomin och att vi intebörjar slarva med statsfinanserna. Därför måste mo-deraterna tala om hur de ska finansiera sina gigantis-ka skattesänkningar till de välbeställda. Det har defortfarande inte gjort.Fru talman! Per inlägg var i övrigtlätt att förutse. Han har bara två strängar på sin gitarr.Knäpper man på den ena börjar den ljuda om skatte-sänkningar. Och knäpper man på den andra hörs enmelodi om marknaden.Låt mig säga några ord om marknaden. Markna-den är bra i många fall. Den är en källa till dynamikoch utveckling. Visst är det så, det erkänner jag. Menman gör ett mycket allvarligt misstag om man tror attmarknaden löser alla problem. Se på historien. Mark-naden byggde inte järnvägarna i . Marknadenstartade inte universiteten i och ochdrog i gång forskningen. Marknaden byggde inte uppmyndigheterna, en omutbar statsförvaltning och etteffektivt rättsväsende.På samma sätt är det . Marknaden löser intebehovet av högutbildad arbetskraft. Marknadenkommer aldrig att bygga ut bredband i hela landet.Och marknaden skapar inte barnomsorg och skola förde minsta och vidareutbildning och kompetensut-veckling för de vuxna. Marknaden ser inte ens till attupprätthålla det som är förutsättningen för dess egenexistens, nämligen fungerande konkurrens.För allt detta krävs politik, politiska beslut ochskatter. Och Per driver linjen att det inteska vara någon politik. Och jag skulle gärna vilja höravad mittenpartierna anser om detta.Anf. 11 PER ():Fru talman! Det verkar som om näringsministerninte lyssnade på mitt inlägg. Han verkade ha ett fär-digskrivet andra anförande och angrep mig för sakersom jag över huvud taget inte tog upp i mitt förstainlägg. Men låt mig ändå kommentera detta för att viska få en konstruktiv debatt.Ja, det är det fria företagandet som i stor utsträck-ning har byggt upp välfärden i . Staten skavara stat och göra det som åligger staten. Det gällerväldigt mycket inom utbildning och rättsväsende, attse till att man får bra regler så att man får bra företa-gande och bra villkor för arbetskraften och de somska jobba, utvecklas och trivas i Sverige.Jag är stolt över att vi räddade under denborgerliga regeringen i början . Lika stolt ärjag över att vi genomförde de radikala avregleringar-na av telemarknaden, IT-marknaden, elmarknadenoch av arbetsförmedlingarna som enligt många inter-nationella bedömare skapade basen för den ekono-miska återhämtningen på 1990-talet.Jag är glad över att näringsministern blev åtmins-tone lite mer realistisk i sitt andra inlägg och komihåg någon mån av självkritik och inte bara ser allt iblått och menar att allt är enkelt och lätt kan genom-föras.Vi har faktiskt betydande problem. Det gäller Gi-slaved, och som jag har valtsom exempel. Det är exempel som väl lämpar sig föratt sammanfogas med flykten av huvudkontor urlandet - beslutskraften försvinner ur landet beroendepå att det inte varit tillräckligt attraktivt att stanna.När huvudkontoren inte finns i minskartrycket på att satsa på och på att satsa i De-gerfors och i . Det är därför viktigt att hahuvudkontor, forskning och utveckling i . Detär förödande när utländska dotterbolag bara till entiondel av vad de sade anser det värtatt satsa på . Detta är ett direkt underkännandeav det klimat som vi är så beroende av för vår välfärdoch utveckling.Björn , det är inte bara öppet arbetslösasom det handlar om, utan det handlar i lika hög gradom hur många det är som arbetar en vanlig vardag.Det är faktiskt det vi lever på - dvs. på dem somarbetar. Äts då minskad arbetslöshet upp av syssel-sättningsåtgärder, av närmast mer än fördubbladelångtidssjukskrivningar och av enkraftig ökning av förtidspensioneringarna är detta ettunderkännande och ett allvarligt problem.Vi måste satsa mer på att få tillbaka människor iarbetslivet. Vi måste se till att vi tar bort sjukhuskö-erna, att människor får vård i rätt tid. Det är lönsamtför den enskilda människan. Det är humant, och detär lönsamt för skattebetalarna.Vi måste stärka småföretagandet. Det nyföreta-gande som vi nu har är det lägsta sedan man börjadeföra statistik.