prot · GP0992 · 2002-04-09 00:00:00 — Kanskeser utbildningsministern det som så självklart att haninte riktigt ser verkligheten.En vanlig uppfattning är att den vanligastedödsorsaken för kvinnor är bröstcancer. Det är fel.Den vanligaste dödsorsaken är, precis som för män,hjärtinfarkt. Generellt drabbas män av hjärtinfarktfrån och kvinnor . Mångaav de kvinnor som drabbas av hjärtinfarkt saknar desymtom som anses vara typiska för hjärtinfarkt. Detkan leda till att kvinnor som söker hjälp för smärtor ibröstet sällan blir adekvat behandlade. Kvinnor drab-bas mer av s.k. tysta hjärtinfarkter utanför sjukhusen.Kvinnors och mäns kroppar bryter ned en del me-diciner på olika sätt vilket är särskilt tydligt när detgäller medicinering mot högt blodtryck och hjärtsjuk-domar.Så sent som vid frukostseminariet med i , för en knapp må-nad sedan, var svaret ett annat: Avsaknaden av kvin-nor vid läkemedelsstudier motiveras också med attresultaten blir mera korrekta om studierna endastutförs på män eftersom de anses utgöra the goldenstandard. Den delen ska jag tala med socialministernom i stället.Thomas pekar i sitt svar på exempel frånUSA där läkemedelsföretagen får förlängd patenträttom de inkluderar barn i kliniska prövningar och attEU-kommissionen diskuterat liknande förslag. Ärdetta något som utbildningsministern kan tänka siginföra i ? Följer utbildningsministern diskussion?Fru talman! Vad biologiska skillnader mellan kö-nen betyder fysiologiskt och kliniskt är en typ avforskning som det inrättade Centrum förgenusmedicin vid kommer attbedriva. Att problemet nu börjar uppmärksammaskan antas bero på att kvinnor själva har blivit läkareoch på så sätt höjt kvaliteten i forskningen och vårdenav kvinnor. På så sätt håller jag med om det ThomasÖstros säger, att det måste ske en utjämning inomforskarvärlden.Tidigare var kvinnor utestängda från alla veten-skapliga sammanhang. De hade inte ens tillträde tillarbetsmarknaden. Det var då uppfattningen om man-nen som norm föddes. Kvinnor skulle uteslutas ochskyddas.Huvuddelen av all forskning har sedan följt i des-sa spår. Av gammal vana har man fortsatt att uteslutakvinnorna. Det är först , när kvinnor börja ställakrav, som det sker en förändring. Utbildningsminis-tern borde följa upp att all forskning som får anslagbeaktar behovet av ett genusperspektiv fullt ut. Dethandlar om att inse problemen och ta tag i dem.Jag är inte beredd att ge mina skattepengar tillforskning som utesluter kvinnor. Jag vill vara med iden forskningen.Anf. 35 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är ingen orimlig begäran att detska finnas ett jämställdhets- och genusperspektiv iforskning, särskilt i t.ex. medicinsk forskning där detär mycket tydligt att skillnaden mellan män och kvin-nor kan vara av stor betydelse.Det är väldigt tydliga villkor från Utbildningsde-partementets sida gentemot våra forskningsmyndig-heter. Det är en politik vi har drivit med framgångunder . Vi ska lyfta fram jämställdhets-frågorna och bana väg för genusperspektivet i forsk-ningen genom särskilda satsningar, och vi ska se tillatt alla våra myndigheter har detta uppdrag.Det ska dessutom ske en uppföljning. Myndighe-terna har i sina regleringsbrev också ålagts att redovi-sa vilka åtgärder som har vidtagits för att förändragenusperspektivet i forskningen. Det följs upp i sam-band med att myndigheterna lämnar sina årsredovis-ningar.Ulla-Britt koncentrerar mycket av sindiskussion på hur agerar. Jag delarhennes uppfattning, men jag vill att hon vänder sig tilldet departement och den minister som har ansvar justför . Det amerikanska exempletgäller Food and , som inte är denforskningsfinansierande utan den kontrollerandemyndigheten. I vårt fall är detta Socialdepartementetsområde.När vi från riksdags och regerings sida säger attgenusperspektivet måste integreras betyder det natur-ligtvis att det måste integreras också i sättet att arbetai t.ex. medicinsk forskning. Då är det bra att för medicin också gör en särskild satsningpå genusforskning inom det medicinska fältet.På detta sätt bryter vi väg för det perspektiv somska vara det normala perspektivet, men som i ettojämställt samhälle inte är normalt förrän man görnågonting åt det. Jag menar att vi från Utbildningsde-partementets sida har arbetat med det på ett relativtframgångsrikt sätt under de senare åren.Anf. 36 ():Fru talman! Det är bra att kämpar.Jag vill gärna ställa frågan om tidsperspektivet. Hurlång tid tror att det tar innan vi når enjämställd forskning på dessa områden?Hur redovisas uteslutningen av kvinnor? Det kanju ske av vetenskapliga skäl, av historiska skäl ellert.o.m. av ekonomiska skäl. Går man igenom dettagrundligt med forskarna, så att det verkligen blir endiskussion?Det är inte bra om forskarsamhället skickar utsignaler som kan uppfattas som att kvinnors sjukdo-mar och hälsoproblem bedöms annorlunda på grundav att de har cykliska hormonsvängningar osv. ellersom att man anser att kvinnors fall är mer svårlöstaoch att de får vänta tills männens sjukdomsproblem ärlösta på ett vetenskapligt sätt och komma med i andraledet. Man börjar med frivilliga friska herrar, ochkvinnorna får vänta längre.Man kan över huvud taget fråga sig vilken normundersökningsinstrument osv. är byggda efter. Jagtror att vi har jättemycket att göra. Vi skulle kunna taen vandring på ett sjukhus och se över hur undersök-ningsinstrumenten ser ut. Det kan vi göra oavsett omdet är socialministern eller utbildningsministern -helst bör båda två göra det - som går med. Är instru-menten byggda efter kvinnor? Är de byggda eftermän? Hur arbetar man?Man diskuterar cykliska förändringar och kvinnori fertil ålder, men man diskuterar aldrig att ocksåmännen kan vara i fertil ålder och att det faktisktfinns en risk för biverkningar av läkemedel och strål-ning. Att spermier, som nyproduceras,också skulle kunna ta skada av mediciner och strål-ning hör man aldrig i diskussionen.Anf. 37 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag vill egentligen bara tacka för stö-det för det hårda arbete som vi utför på Utbildnings-departementet när det gäller att driva jämställdhets-frågorna i forskningspolitiken. Jag tror att det är väl-digt väsentligt, och det är ur många perspektiv oer-hört viktigt strategiskt. Det gäller inte minst kvalitet-sperspektivet.Denna diskussion visar väldigt tydligt att männi-skors sätt att fungera - hur de reagerar på medicine-ring eller vårdsituationer - kan vara könsspecifikt,och då måste vi faktiskt ha med båda könens per-spektiv i forskningen.Jag tackar för det stödet.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 2001/02:299 omutländska studenterAnf. 38 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig vadjag avser att göra för att utländska studenter inte skagynnas på svenska studenters bekostnad, för att möj-liggöra för högskolorna att sälja uppdragsutbildningtill studenter från länder utanför EU och för att över-blivna studieplatser inom en högskola ska kunna gåtill andra högskolor.Sverige är en kunskapsnation med stolta utbild-ningstraditioner. För att befästa denna ställning krävsbl.a. omfattande satsningar på utbildning på alla nivå-er. har den svenska högskolan byggtsut kraftigt, och andelen ungdomar som påbörjar hög-skolestudier i senast har ökatfrån . Därtill kommer ytterligare någraprocent svenska högskolestuderande, som med studi-estöd från CSN enbart studerar utomlands. Samman-taget är det nu av en årskull som påbörjathögskolestudier vid ålder.Regeringens mål är att hälften av en årskull ska habörjat läsa på högskolan . För att nådetta mål krävs bl.a. ett omfattande arbete från hög-skolornas sida med att bredda rekryteringen till denhögre utbildningen. Mot den bakgrunden ter det sigmärkligt att återigen ger uttryck föruppfattningen att högskolan bör ges möjligheten att taut avgifter av enskilda studenter.I propositionen Den öppna högskolan har rege-ringen lämnat förslag som syftar till att öka mångfal-den i och internationaliseringen av den svenska hög-skolan. I propositionen gör regeringen bedömningenatt högskolan bör öka inflödet av utländska studenteroch att principen om avgiftsfria studier bör stå fast.Som jag har framfört i en tidigare interpellationsde-batt om avgifter, i vilken också , står den socialdemokratiska politiken för enhögskola som är öppen för alla - oavsett bakgrundoch ekonomiska möjligheter.Svenska studenter har rätt till avgiftsfria studiervid våra universitet och högskolor. Den principengäller även för alla EU-medborgare och medborgareinom EES-området vid studier i . Enligt rege-ringen skulle en avgiftsbeläggning av enbart vissautländska studenter innebära en icke önskvärd upp-delning av studenterna i olika kategorier. De som iförsta hand skulle drabbas är studenter från ländermed svagare ekonomi, såsom exempelvis länder iÖsteuropa och . Jag motsätter mig därföravgifter inom den högre utbildningen i , oav-sett vilket land en student kommer ifrån. Till dettakommer att våra nordiska grannländer och Tysklanderbjuder avgiftsfria högskolestudier. Vidare skulle enavgiftsbeläggning behöva kompletteras med en be-tungande administration av stipendier för dem somskulle vilja studera i Sverige.Jag delar inte synsätt att enöppen högskola gynnar utländska studenter på svens-ka studenters bekostnad. Internationaliseringen avhögskolan, till vilken de utländska studenterna bidrar,är något positivt, och de utländska studenterna är entillgång som berikar undervisnings- ochforskningsmiljöer. Studenter med erfarenheter avsvensk utbildning, svensk kultur och svenskt sam-hällsliv är dessutom goda ambassadörer för Sverigeoch kan utgöra en rekryteringsbas när svenska företagoch organisationer anställer medarbetare i utlandet.Uppdragsutbildning är utbildning som anordnasmot avgift från annan än enskild och för personersom uppdragsgivaren utser. - "att sälja uppdragsutbildning till stu-denter" - tyder på att har en an-nan tolkning av begreppet. Denna tolkning är i prak-tiken inget annat än en omskrivning för avgiftsbe-läggning.Min inställning till avgiftsbeläggning har jag re-dan tydliggjort. Uppdragsutbildning för vilken upp-dragsgivaren står för kostnaderna kan däremot varaett sätt att öka antalet utländska studenter i densvenska högre utbildningen. Enligt min mening börarbetet med sådan utbildning fortskrida och utveck-las.Som regeringen anför i propositionen Den öppnahögskolan bör universitet och högskolor få möjlighetatt utan särskilt medgivande av regeringen bedrivautbildning på uppdrag också av beställare från länderutanför EES-området. Jag avser att föreslå ändringarav reglerna om uppdragsutbildning så att detta blirmöjligt.Det nuvarande systemet för tilldelning av resurserför grundläggande högskoleutbildning har nyligensetts över, och såväl utredaren som de lärosäten somyttrat sig över utredningens betänkande förordar i alltväsentligt att nuvarande system för tilldelning bibe-hålls.I nuvarande system har varje lärosäte ett eget an-slag för grundutbildningen med ett givet takbelopp.Antalet studenter och deras prestationer bestämmerutfallet inom ramen för takbeloppet. Möjligheterfinns för det enskilda lärosätet att göra överföringarmellan olika budgetår såväl av outnyttjade takbelopp- sparande - som av helårsprestationer, om dessa interymts inom takbeloppet. En omfördelning mellananslag kräver dock riksdagsbeslut.Med stöd av lärosätenas prognoser har regeringoch riksdag genomfört en temporär indragning med262,på anslagen för grundut-bildning vid vissa lärosäten . De frigjordaresurserna används för tre mycket angelägna sats-ningar, nämligen till utbildning av obehöriga lärare,till uppbyggnad av ett nätuniversitet och utbildningför utländska akademiker. På grundval av förnyadeprognoser avser regeringen att ekonomiskavårproposition föreslå överföring av medel för ytter-ligare platser från vissa lärosäten till andra.Mot bakgrund av att den högre utbildningen stäl-ler krav på långsiktig planering och att det nuvarandetilldelningssystemet i allt väsentligt har ett starkt stödanser jag att detta tilldelningssystem i sina huvuddragbör bibehållas.Anf. 39 ():Fru talman! Tack för svaret!Undervisningen vid universitet och högskolor skavara avgiftsfri för svenska studenter. Det tycker bådejag och mitt parti. vill vi att det ska varamöjligt för universitet och högskolor att agera inter-nationellt, bl.a. genom att sälja uppdragsutbildning,vilket också är möjligt med de bestämmelsersom finns. Men vi vill inte att det enbart ska gällastater, organisationer och företag utan att man ävenska kunna sälja studieplatser till enskilda utländskastudenter i länder som inte tillhör EU.Såvitt jag förstår av ministerns svar är det i det häravseendet som vi skiljer oss. I mångt och mycket ärvi helt överens. Det gäller vikten av att högskolan harhög kvalitet, att våra svenska studenter har företrädeosv.Kristdemokraterna har fått stöd för uppfattningenatt vi mycket väl kan behöva ta ut en avgift av stu-denter från icke EU-länder för att upprätthålla högkvalitet. Det stödet finns i Advantage , denstatliga utredningen. Där ges möjligheten att sälja tillstater och företag utanför EU, och där finns det ocksåförslag om att det ska vara tillåtet att köpa undervis-ning vid svenska universitet eller högskolor.Den här interpellationen skrevs som vinåddes av nyheten från . Därhade man tagit emot 80 studenter från inte hade fått ett tillräckligt antal svenskastudenter och därför riskerade att få tomma platser. Istället för att låta de tomma platserna gå till andrasvenska högskolor och studenter erbjöd man dem tillkinesiska studenter.I realiteten är jag väldigt positiv till att de kinesis-ka studenterna fick läsa på ,men vet jag att det är kö på andra platser ilandet, där man inte har tillräckligt med utbildnings-platser. Därför kom min fråga: Vad avser ministernatt göra för att överblivna studieplatser inom en hög-skola ska kunna gå till andra högskolor?Av svaret kan jag inte utläsa någonting annat änatt man inte ska rucka på det här. De lärosäten somfår platser över kan sälja dem till utländska studenter,dvs. studenter som har någon vän eller förankring i ettföretag så att det kan gå under beteckningen upp-dragsutbildning.Fru talman! Utbildningsministern menar att ettsystem där man tar betalt av enskilda studenter frånett land utanför EU gynnar de rika och slår mot defattigare länderna. Detta är enligt min mening intealls korrekt. I realiteten kan det gälla de studentersom kommer från länder som kanske inte är demo-kratiskt sinnade, som har ett utbildningssystem däralla inte får plats av olika anledningar. De har möjlig-het att söka till ett annat land och där få en chans.Ministern säger att den öppna högskolan gynnarutländska studenter och att det är positivt. Den upp-fattningen delar jag till fullo, men kvar står frågan:Varför måste de enskilda vara kopplade till företag?Anf. 40 Utbildningsminister ():Fru talman! Det som blir olyckligt med YvonneAnderssons resonemang är att det i praktiken riskeraratt bli en hämsko på internationaliseringen av vårahögskolor. Ta som exempelär en högskola med högtsöktryck och god förmåga att fylla platserna. Det ären högskola som t.o.m. får en extra tilldelning när vinu gör en ytterligare omfördelning . Detär en mycket framgångsrik högskola. Det är en hög-skola vars rektor följde med mig på en resa till i syfte att stärka kontakterna mel-lan kinesiska universitet och akademier och svenskauniversitet. Ett väldigt viktigt syfte var också att bidratill en fri värld som gör att kontakterna mellan aka-demierna i och den fria världens akademierökar. Jag är övertygad om att det är väsentligt förKinas utveckling. Då blir också studentutbyte ochlärarutbyte en viktig del i detta.Sverige är litet och är gigantiskt, men om vialla i västvärlden främjar intensiva kontakter medkinesiska universitet och kinesiska individer på uni-versitet bidrar vi till att urholka stenen i den totalitäraregimen i . Jag tycker att det är ännu ett mycketstarkt argument för internationalisering på goda vill-kor när vi nu ser att tar emot kinesiskastudenter. Detta ger oss en möjlighet att visa ,vår demokrati och våra värderingar, och vi får ambas-sadörer som kan när de reser tillbaka tillKina. Jag tycker att det är väldigt positivt.Vi lever i då vi bygger ut högskolan mycketkraftigt. Det finns ingen period i svensk historia somkan mäta sig med den när det gäller den resursöverfö-ring som har skett till svenska högskolor. Dethandlar om mer än av skattemedelför att bygga ut högskolan på det mycket starka sättsom har gjorts. Vi har fått en fantastisk ökning avandelen svenska ungdomar som går vidare. Den harökat från till . Det är klart attdet i den här dynamiska perioden också är klokt attöppna sig för utländska studenter.När vill införa avgifter på in-dividnivå för utländska studenter uppstår genast ettproblem. Hur ska vi göra med baltiska studenter, somingår i vår region? Vi har allt intresse i världen av attmånga baltiska studenter kommer till . Vibehöver också åka till de baltiska länderna och stude-ra där. Med avgifter kommer vi att hindra en fattigstudent från från att över huvud taget funderapå att åka till . Är det en klok politik för Sve-riges del i globaliseringens tid? Jag tycker inte det.Det andra viktiga argumentet handlar om attYvonne för in en kil i systemet i Sverigesom öppnar vägen för avgifter också för svenskastudenter. Hur ska vi hitta system som skiljer dessastudenter åt? Ska en människa som har levt i inågra år och som har utländsk bakgrund betala avgifteller inte? Hur ska vi göra när kraven på avgifterockså för svenska studenter kommer på tapeten när viinför avgifter för vissa studenter?Detta vill jag absolut inte medverka till, utan jagvill ha en stark uppslutning kring den avgiftsfriasvenska högskolan. Därmed tycker jag att YvonneAnderssons hela argumentation riskerar att resultera ien minskad internationalisering och ett minskat antalutländska studenter i , vilket skulle vara väl-digt olyckligt både för kvaliteten och för rolli världen.Anf. 41 ():Fru talman! Problemet är att ministern utestängerenskilda studenter från andra länder från att överhuvud taget komma åt en högskoleutbildning.Jag säger återigen, för vilken gång i ordningen vetjag inte, att det över huvud taget inte är aktuellt förvare sig mig eller mitt parti att ta betalt av svenskastudenter eller EU-anslutna studenter.Jag tycker att det är jättebra att tog emot de här studenterna. Jag tycker att manska ta emot många fler, men jag tycker att enskildalärosäten själva ska få bestämma och avgöra om devill göra detta. Jag tycker framför allt att enskildasom inte är kopplade till ett företag eller en organisa-tion ska ha möjlighet att komma till och stu-dera. Det är tydligen i det avseendet som vi är oeniga.När det gäller min argumentation i interpellatio-nen och det som står i ministerns svar är vi överensom grundtankarna, om nyttigheten med internationa-liseringen och med att vi faktiskt delar erfarenheter.Det är jättebra att vi har byggt ut vår högskola,men vi måste låta det bli möjligt för alla, oavsett omman är kopplad till ett företag eller ej, att ta del avdetta. Och det ska vara möjligt för alla lärosäten ilandet att ta del av och få in utländska studenter pådet här sättet. Det är där som vi inte är överens. Jagtror att man ska jobba vidare med den frågan.Det som jag talar om innebär inte på något sättbegränsningar, utan jag vill öka möjligheterna försvenska universitet och lärosäten att ta del av det somfinns för högskolor och universitet i andra länderinom EU.Anf. 42 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag skulle önska att såg den opinionsbildning som pågår för attinföra avgifter i svensk högskola. Flera företrädareför Moderata samlingspartiet har sagt klart ut att devill ha avgifter. har snuddat viddet. De har antytt att svenska studenter på något visska kompenseras via studiemedelssystemet. Jag trorni har trasslat er ur det, men det var ett faktum förnågra månader sedan.Det vore mycket bättre om vi fick en uppslutningkring hur positivt det är med en öppen högskola, somär beredd och intresserad av att ta emot utländskastudenter. Man har där en insikt om att utländskastudenter bidrar till kvalitetsutvecklingen av högsko-lan. Att införa avgifter för vissa studentgrupperkommer obönhörligen att leda till krav på avgifter förövriga studenter. Då kan vi glömma alla visioner omen öppen högskola.Denna opinionsbildning finns nu i samhället. Manvill använda gruppen utländska studenter som ettbräckjärn för att införa avgifter. Jag vill icke detta.Jag menar att det är en klok investering för Sverigeatt vara öppen för utländska studenter. Vi har utrym-me för att ta emot fler utländska studenter i ,liksom fler svenska studenter har möjlighet att ge sigut i världen.I dag har vi kanske 30 000 - som ett stort svensktuniversitet - ute i världen. Vi behöver ännu flersvenskar som reser ut. Då måste vi också vara öppnaför att ta emot utländska studenter i på likavillkor som de svenska.Anf. 43 ():Fru talman! och jag är helt över-ens i de här frågorna. Jag tar starkt avstånd från denopinionsbildning som innebär att vi ska ta betalt avstudenter här. Men jag skulle vilja att vi hittade enväg för en kille eller en tjej från ett samhälle i ett landnågon annanstans och från en familj som inte är väl-beställd att också få möjlighet att komma in på ettuniversitet eller annat lärosäte. Det är det jag är an-gelägen om.Jag kommer själv från en familj som inte hadekunnat ge mig möjligheter att läsa på universitet omdet varit . Tack vare starka poli-tiska krafter som ordnade ett bra studiestödssystemoch bra skolgång har också jag läst på universitetet.Utifrån detta ser jag på många människor som leverpå andra ställen i världen. De kommer inte i närhetenav en högre läroanstalt. De är enskilda individer utankoppling till företag eller organisationer. Jag vill hittaen väg för dessa personer.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.12 § Svar på interpellation 2001/02:314 omkvaliteten på svensk forskningAnf. 44 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig vadjag avser att göra för att förstärka forskningen vidSveriges universitet och högskolor.Låt mig börja med att konstatera att forskning avhög kvalitet spelar en mycket viktig roll för Sverigesfortsatta utveckling som ledande kunskapsnation. Detär därför av stor betydelse att tillhör dengrupp av länder i världen som, i förhållande till sinstorlek, satsar mest offentliga resurser på forskningoch utveckling. höjsstatsanslagen till forskning, framför allt grundforsk-ning, och forskarutbildning med 1,5 miljarder kronor.Till detta kommer att har ett mycket FoU-intensivt näringsliv. Totalt sett satsar nästan4 % av BNP på forskning och utveckling, vilket ärmer än något annat land i världen.Svensk forskning håller dessutom generellt sett enhög kvalitet. och vi som bor här är bra på attutveckla, ta till oss och använda ny teknik. Sverigehar en mycket hög examination i forskarutbildningenoch är världens största producent av vetenskapligkunskap per invånare. intar en tätplats vadgäller antalet publicerade artiklar per invånare, menäven antalet ofta citerade artiklar är stort jämfört medövriga . Vi har en stor andel anställdainom kunskapsintensiva företag och är bra på attskaffa oss nya patent.I utförs den offentligt finansierade forsk-ningen huvudsakligen vid universitet och högskolor.Det är ett uttryck för en medveten politik från rege-ringens och sida. Att så mycket forskningutförs vid lärosätena är av stor betydelse, eftersomdenna forskningsanknytning bidrar till god kvalitet iall högre utbildning.