prot · GP09123 · 2002-06-12 00:00:00 — I motsatstill vad som står i moderatreservationen är det tillganska stor del en fråga om ren matematik.Vårt förstahandsansvar har vi som arbetsgivare istaten, men vi har också ett ansvar för könsskillna-derna inom kommuner och landsting. Vi vänsterpar-tister vill ju som bekant i ett första steg ge kommuneroch landsting ett ökat utrymme på 10 miljarder kro-nor, så att man där kan teckna avtal som ger de storakvinnodominerade yrkesområdena rejäla lönepåslag.Område 2 i betänkandet handlar om en internatio-nell skatt på valutatransaktioner. Det kan tyckas att debåda frågorna, jämställdheten och Tobinskatten, ärhelt disparata, men vi hävdar att det finns ett visstsamband. Ju mer demokratisk makt över det globalakapitalet, desto mer kan man driva en effektiv klass-och könsmässig utjämningspolitik nationellt.Det gläder mig att kd och c i den här frågan svikitsina mer fundamentalistiska kollegor i m och fp, somju vill att vi ska avvisa en sådan här skatt redan innanregeringen fullgjort det uppdrag som vi gav dem förett år sedan. brasklapp om att detnu inte finns någon politisk majoritet för sådanaskatter i de stora valutaländerna tar jag inte på såblodigt allvar. Samma sak gäller också det enprocen-tiga biståndsmålet, för att ta ett exempel. Om vi gavupp alla krav som inte kan samla majoritet ,skulle alla utom extremt konservativa partier behövaslå igen butiken.Karin säger att Tobinskatten är som ettKinderägg. Jag irriterar mig också på de där grejernasom delas ut. Men jag tycker inte att liknelsen är sådär alldeles välfunnen. Sedan kan man ju säga att fören del, och det kan jag också uppleva, har Tobins-katten kanske fungerat lite som en tröstnapp. Man harså att säga lyft upp den, för det är det enda konkretaförslaget. Men det här räcker ju inte på långa vägar.Tobinskatten är bra i sig. Men jag hoppas att denframför allt kommer att vara ett bräckjärn för att drivafram åtgärder för att stärka den demokratiska maktenöver det globala spekulativa finanskapitalet. Det ärnämligen absolut nödvändigt att vi får sådana åtgär-der.Till sist bara ett par ord om betänkandets tredjefråga, betalkort i staten. Jag vet inte om man får sägaså här, men jag påstår nog att vi genom vårt hot omatt stödja Per Bills motion fick fram tillkännagivandetom att myndigheterna ska motivera varje gång deavviker från huvudregeln om personligt betalningsan-svar, så jag tar helt fräckt åt mig en stor del av äranför det här tillkännagivandet.Frågan kan tyckas liten, men jag anser att vi all-mänt måste skärpa oss när det gäller den här typen avfrågor. Vi ser hur extrema partier runtom i världenkan slå mynt av omotiverade privilegier och missbrukav offentliga medel. Vi som vill slå vakt om demo-kratin och det öppna samhället måste skärpa oss påjust sådana här områden. Förhoppningsvis är det härbeslutet ett litet, litet bidrag till detta.Anf. 123 () replik:Herr talman! Jag tycker att anfö-rande var ganska intressant. Det var avslöjande ochdet var ärligt. Svaret på frågan varför ni inte till-styrkte vår reservation var att på det här sättet blir detmajoritet. Det är alldeles riktigt att det blev en majo-ritet, och då var jämställdheten för intevärd en sekin. Frågan han ställde var: Varför läggerinte ned sitt stöd för den meningslösareservationen? Det är klart att med en sådan princip-löshet i handlandet från sida blir detlite meningslöst, därför att då blir det naturligtvisalltid en majoritet som får tala även om sakfrågan äralldeles för viktig.Även om jag inte kan erinra mig att vi har avvisatbra jämställdhetsförslag från tidigare iden här , förstår jag att han menade att detvar samma meningslöshet i de förslag som Vänster-partiet vid de tillfällena lade fram. Vi ser kanske liteseriösare på jämställdhetsarbetet än vad Vänsterparti-et gör, och jag förstår att vill lita påen jämställdhet i nästa liv och inte i det här.Anf. 124 () replik:Herr talman! Jag tror att har miss-uppfattat min inställning, även om jag naturligtvis taremot berömmet för att jag försökte vara ärlig. Det ärriktigt, jag försökte vara ärligt. Det är just för att jagser själva sakfrågan jämställdhet som det viktigaste.Det är viktigare för mig än att hålla mig väl medAgne och . Jag välkomnar ihögsta grad att också har aktiverat sigpå de här områdena. Det är jättebra om också Center-partiet blir ett feministiskt parti.Jag ser seriöst på frågan. Jag konstaterar bara hurdet fungerar här i . Vi kanske får ha en rejäldebatt någon annan gång kring detta med att tillstyrkamotioner eller inte. Men som sagt var, på det härsättet fick vi en majoritet bakom det sakligt motivera-de förslaget.Anf. 125 () replik:Herr talman! Jag tycker att det hade gått väldigtväl ihop att tycka att jämställdhet är viktigt och bidratill att den går vidare framåt och att hålla sig väl medCenterpartiet.Anf. 126 () replik:Herr talman! Jag konstaterar bara att det hadefunnits en risk om jag rakt av hade gått in för attstödja motion. Då kanske det hadeblivit en reservation från och ,och då hade sakfrågan inte förts lika mycket framåtsom den gör . Det var den bedömningen som leddetill mitt ställningstagande.Anf. 127 PER () replik:Herr talman! Det är både klädsamt och hedrandeatt ger det erkännande i talarstolensom han inte lyckades få majoriteten i utskottet attgöra i utskottsbetänkandet. Jag tycker att det är bra atthan ändå går så långt här.Jag vill fråga om han också församarbetets skull osv. är enig med regeringen, medBosse och , om att det intefinns tillräckligt många kompetenta kvinnor för attbesätta posterna, om det så är ambassadörsposter,poster i eller liknande.Jag vill också ställa en annan fråga till , somär van vid mer principiella resonemang.Vilken form av maktutövning är det när manosynliggör partier eller motioner som är skrivna avkvinnor som råkar vara framåt på olika områden osv.Jag får hoppas att historikerna är hederliga ochärliga när de ger förtjänst efter gär-ning, eller när ska göra bokslut.Anf. 128 () replik:Herr talman! Jag har uppfattningen att det finnsgott om kompetenta kvinnor på exempelvis . är de manliga maktstruktu-rerna särdeles starka just på dessa områden. Allravärst är det i det privata näringslivet, i storföretagensledningar osv., där det är extremt mansdominerat. Detgäller också finanspolitiken, och särskilt nationaleko-nomin är oerhört mansdominerad. Det finns t.ex.ytterst få kvinnliga Nobelpristagare och professorer.Detta är ett jätteproblem, och därför måste kampenför jämställdheten på det området vara starkare än påandra områden.Det är ett problem att små partier osynliggörs. Jaganser att hela riksdagsordningen och hela det politis-ka systemet leder till att det finns risk för att småpartier, speciellt små oppositionspartier, blir osynlig-gjorda. Det är ett problem.Det ligger också i den mediala logiken att politi-kens vardagsarbete blir osynliggjort. Man har storfokusering på partiledare, ibland också på vice parti-ledare, medan fokuseringen på politikens trädgårds-arbetare är väldigt liten. Det är ett jätteproblem.Men ni är inte heller oskyldiga, Per . Jagvet inte om det gäller just dig, men det är t.ex. väldigtvanligt att man kallar oss för ett stödparti till Social-demokraterna. Det är också ett sätt att osynliggöraoss.Anf. 129 PER ():Herr talman! Om det inte är att helt osynliggöra erär det i alla fall fråga om att minska den roll som nisäkert spelar i vissa frågor. I det här fallet räckte detdock inte hela vägen när inte fickmed sig utskottet på ett erkännande.Johan sade något om vad historieskri-benterna skulle skriva, på vems konto,vem som är bäst på jämställdhet osv. Det är fel atttakla det på det sättet.Det handlar inte om att vara bäst. Man kan försö-ka göra en seriös granskning av den ideologiskagrunden för jämställdhetsarbetet. Jag tror att JohanLönnroth är överens med mig om att det i en politiskideologi måste finns någon form av etisk grundteori.Jag har ställt mig frågan vad är. Ärdet ett postmodernt parti? Finns det över huvud tagetnågon etik i ? Finns det sådant som ärrätt och fel eller är allting en konstruktion? Är alltingkultur?Johan partiledare har i och i andrasammanhang uttalat sig på ett sätt som gör att detsnart varken är natur eller kultur som svarar för deskillnader som finns mellan könen, eller i samhälletmellan könen. Frågan är om de ska rättas till eller inte- om det är biologi eller om det är kultur.Man kan ställa frågan om det över huvud tagetfinns några fasta värden, eller är Vänsterpartietsgrund för jämställdhetsarbetet något slags värdenihi-listisk grund som gör att ni mycket väl kan kämpa förett lika värde, men det värdet är väldigt lågt elleregentligen inget alls - ett lika värde mellan alla män-niskor. Eller är det en utilitaristisk syn?Jag vet att detta resonemang för för långt och vikan lägga ned det, men det är faktiskt inte fullt såenkelt som att historieskribenterna bara ska se vemsom motionerade först om saker och ting.Anf. 130 ():Herr talman! försöker Per locka inmig i en debatt som ligger på en mycket högre teore-tisk-filosofisk nivå än jag klarar av. Jag är alldeles förantiteoretisk för att våga ge mig in i sådana diskus-sioner.Jag ser att kamraterna från konstitutionsutskottethar kommit in i kammaren. Jag är övertygad om attde sköter den här allmänna filosofiska debattenmycket bättre än vi enkla finansutskottsledamöter.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §. )11 § - ändringar i regerings-formenFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2001/02:KU25Riksrevisionen - ändringar i regeringsformen (prop.2001/02:73).Anf. 131 ():Herr talman! Jag faller också för frestelsen att nå-got anknyta till den medialt stora händelse som haruppfångat nationens intresse under dagen.Av ett allmänt samhällsintresse och framför allt avett politiskt intresse är det betänkande som kammarennu har att diskutera. Det handlar om de grundlagsänd-ringar som måste göras för att man ska kunna genom-föra förslaget om en ny riksrevision. Det är också enutomordentligt stor händelse, men den kommer up-penbarligen att passera under något mindre publikt,och kanske också något mindre medialt, intresse.Det betänkande som finns är - jag vill gärnaunderstryka det - från sidaenigt. Bakom betänkandet ligger mångårigt utred-ningsarbete där ledamöter i kommittéer och andrasammanhang har varit splittrade.Riksdagsstyrelsens majoritet lade sedan fram ettförslag som diskuterade. I ut-skottets beredningsarbete blev vi i sann och god par-lamentarisk anda överens om vissa principer kringden nya . De principerna återspeglas idetta betänkande.Bakom betänkandet ligger principuppgörelsenfrån samt det utredningsarbete som se-dan har utförts, liksom det allmänna beredningsarbe-tet. Det innebär att nu är på väg att skapaen helt ny riksrevision.Det finns två nu fungerande samhälleliga organ,och revisorer. Bådaär naturligtvis berörda av detta nyskapande, men jagvill gärna i det här sammanhanget också understrykaatt det inte är fråga om att skruva ned en skylt, bytanamn och skruva upp en annan. I stället ska vi nufatta ett första beslut om en helt ny riksrevisionsverk-samhet. Efter de allmänna valen ska viförhoppningsvis också kunna konfirmera det i dennakammare.Huvudingredienserna i förslaget är att tre personerska utgöra den egentliga . De ska na-turligtvis också ha ett stort antal medarbetare. De skautföra revisionsarbete på sedvanligt sätt, men ocksåeffektivitetsrevision.Denna riksrevision ska också ha en styrelse medsärskilda uppgifter beträffande hanteringen av derevisionsberättelser och revisionsutlåtanden som varoch en av de tre riksrevisorerna självständigt kommeratt lägga fram.Det som i flera sammanhang har föranlett en dis-kussion kring en ny riksrevision har dels handlat omdet som kallas för oberoendet, dels möjligheten förparlamentarikerna att påverka eller vara med och drade slutsatser som olika revisionsberättelser kan för-anleda.Jag vill, herr talman, upprepa det som jag sade iden lilla diskussionen alldeles när prin-cipbeslutet om en ny riksrevision togs. Då läste jag urriksdagsstyrelsens förslag följande:"Den statliga revisionen representerar inte en be-slutsfunktion. Dess uppgift är att på grundval av singranskning informera om förhållandena inom denstatliga verksamheten. Revisionen har inte till uppgiftatt ifrågasätta politiska beslut. Det är en uppgift i denpolitiska processen, för de politiska organen. Ut-gångspunkten för revisionen är det politiskt fattadebeslutet och de mål som detta beslut sätter upp för detstatliga åtagandet. Revisionen ska ge svar på hur enverksamhet faktiskt bedrivs och vilka resultat ocheffekter den ger i förhållande till de mål och de kravsom statsmakterna ställer upp. Målet och kraven ärrevisionens norm från vilken granskningen utgår. "Det här innebär alltså att det bl.a. är en uppgift förden styrelse som ska finnas att leverera förslag, somrevisionsberättelser och annat kan föranleda, till riks-dagen för vederbörlig beredning och politiskt ställ-ningstagande.Jag har, herr talman, velat markera detta därför attdet är utomordentligt viktigt att också parlamentari-kerna är engagerade i uppföljningsarbetet och resul-taten av de många statliga myndigheternas verksam-heter på en rad olika områden.Herr talman! vill jag återigen betona attjag, när jag nu talar i den här frågan, kan göra det påhela vägnar. Från alla partierhar vi lagt oss vinn om att följa upp den uppgörelsesom träffades i den här frågan. Detta är en etapp närdet gäller att skapa den nya . Efterkonfirmerande beslut får kammaren ocksåtillfälle att ta ställning till förslag om regler för dennariksrevision. Dessutom gäller det budget och en radandra frågor. Men till detta får vi anledning att åter-komma när frågan, förhoppningsvis, varit någon delav diskussionen i samband med den valrörelse somkommer och de allmänna val som hålls i september.Jag yrkar alltså bifall till konstitutionsutskottetsförslag i betänkande nr 25.Anf. 132 ():Herr talman! Som redan harsagt är detta ett steg i en process som redan har inlettsmed tidigare beslut och som kommer att fortsätta ihöst. Det gäller alltså skapandet av den nya Riksrevi-sionen.Det är ingen hemlighet att beredningen av den härfrågan har varit komplicerad och känne-tecknats av tämligen hårda motsättningar och mot-stridiga uppfattningar mellan de olika partierna. Demotsättningarna har slutligen kunnat överbryggas ikonstitutionsutskottet. Om vi i i någonmån har bidragit till den enighet som föreligger ärvi glada över att ha kunnat göra det.Jag tror inte att jag kan leva upp till de förvänt-ningar som hade på ledamöterna ikonstitutionsutskottet när det gäller filosofi och teori.Jag ska ändå mycket kort något filosofera kring ettord, ett begrepp, som varit centralt i diskussionen omrevisionen, nämligen ordet oberoende.Låt mig först slå fast vad som borde vara själv-klart, nämligen att granskaren ska vara oberoende avden som granskas. En revision får aldrig ens misstän-kas för att ta ovidkommande hänsyn på grund av sinabindningar till det objekt som granskas. Om detta,herr talman, har vi aldrig varit oense i denna kamma-re.Men det finns också i debatten en vidare tolkningav detta oberoende - ett oberoende som på något sättskulle vara ett oberoende av politiska värderingar, ettoberoende av ideologier. Det handlar då om att detskulle finnas särskilda människor och särskilda insti-tutioner som till skillnad från förtroendevalda ochdemokratiskt tillsatta organ förmår ge en objektiv,kanske rentav vetenskaplig, bild av verkligheten.Jag skulle vilja säga att föreställningen om en så-dan av ideologier och politik oberoende revision i sigär en ideologisk och politisk föreställning. Man kanana att det på sina håll i debatten har funnits en för-hoppning om att förment opolitiska tjänstemän skaåstadkomma det som man inte själv klarat genom attsöka folkets förtroende i val. Lite grann av sammatankegång skymtar också i argumentationen för enförfattningsdomstol.Granskningen av regeringen och förvaltningen äremellertid en i grunden politisk uppgift, en demokra-tisk uppgift, som i sista hand faller på folkets valdaombud i denna kammare. Men för att kunna göra detbehöver vi verktyg och kunskaper. De verktygen ochde kunskaperna skaffar vi oss bl.a. med hjälp av enoberoende revision, en revision som utan skygglapparoch som utan förutfattade meningar och otillbörligabindningar kan undersöka vad som förevarit och hursaker och ting fungerar. På den grundvalen granskaroch kontrollerar parlamentet regeringen och regering-ens förvaltning.Det är på den, om jag får lov att säga så, filosofis-ka grunden som det här förslaget vilar och som kon-stitutionsutskottet har kunnat enas kring detta. Jag ärdärför glad över att kunna yrka bifall till utskottetsförslag i betänkandet i dess helhet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §. )12 § Myndigheten RegeringskanslietFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2001/02:KU32Myndigheten (förs.2001/02:RR15).Förste vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 16 §. )13 § Några sekretessfrågor m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2001/02:KU38Några sekretessfrågor m.m.Anf. 133 ():Herr talman! Om möjligt blir det ännu mer kort-fattat i detta ärende. Som bekant handlar det om någrasekretessfrågor. I ett antal motioner tas olika sekre-tessaspekter upp.Låt mig inledningsvis konstatera att inte hellersekretessfrågorna på något sätt är skilda från, ska visäga, de vanliga politiska motsättningarna och denideologiska kartan. Här finns det olika synpunktersom strider mot varandra. De blir ofta ganska tydliganär man kommer in på sekretessfrågor, nämligen närman ska väga behovet av sekretess mot andra värden.Vilka värden, vilka intressen, ska då gå före?I detta ärende har vi i en reserva-tion, reservation nr 2, som gäller Exportkreditnämn-den. Där används sekretess när ärenden omexportkredit bereds - av hänsyn till kommersiellaintressen. Jag säger inte att de kommersiella intresse-na är ovidkommande eller att det inte kan finnas ettbehov av sekretess i sådana sammanhang. Det är baradet att vi har kunnat konstatera att sekretessbestäm-melserna i det här fallet kommer i strid med intressetav en allmän offentlig insyn i sådana här ärenden.Vi vet nämligen att exportkrediter förekommer istörre projekt i andra länder. Det finns all anledningatt granska dessa projekts genomförande, t.ex. frånmiljösynpunkt eller från social synpunkt - synpunktersom inte kommer fram om man låter enbart de sö-kande företagen föra sin talan och om ingen annan fårmöjlighet att få reda på att detta är på gång och där-med inleda en granskning.Här menar vi att sekretessintresset måste vika.Mot den bakgrunden har vi reserverat oss till förmånför en motion från yrkar bifall till reservation nr 2.Anf. 134 PER ():Herr talman! I det här betänkandet behandlas enmotion från som handlar om att vi begärett regeringsförslag till ändring av 9 kap. 21 § sekre-tesslagen så att den också omfattar ärende enligt la-gen om Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, ienlighet med det förslag som lagts fram i utredningenRäkna med mångfald!, SOU 1997:174, dock med denändringen att ett rakt skaderekvisit bör införas.Sedan tillkomsten av Diskrimineringsombuds-mannen 1986 har man haft möjligheter, som hosandra ombudsmän, till sekretess av vissa uppgifter förenskilds personliga ekonomiska förhållanden om mankunde anta att den enskilde led skada eller men omuppgiften röjdes.När regeringen senare lade fram sin propositionom lag om åtgärder mot etnisk diskriminering i ar-betslivet innebar den att sekretess inte längre skullekunna gälla i andra ärenden än i arbetslivsärenden.Riksdagen beslutade då att med utgångspunkt i utred-ningens förslag stifta en lag om Ombudsmannen motetnisk diskriminering men tog inte upp utredningensförslag till följdändring av sekretesslagen. Jag serdetta nästan som att förbiseende. Jag har svårt attförstå varför, för t.ex. haralltjämt tidigare sekretessmöjligheter. har DOjust den här frågan oreglerad.Då kan man fråga sig: Har inte DO behov av det-ta? Jo, mer än någonsin har man behov av möjlighe-terna att sekretessbelägga vissa uppgifter. Människorkommer in med känsliga papper, t.ex. sjukjournaler,ärenden om hänger ihop med en annan ombudsman,där uppgifterna är sekretessbelagda men just hosDiskrimineringsombudsmannen är de inte det. Det ärinte bra. Därför menar vi att regeringen måste åter-komma med ett förslag om en ändring i sekretessla-gen så att DO får den här möjligheten.Nu svarade majoriteten att det här är någontingsom regeringen håller på att titta på, man beredersaken. Dessutom, säger man, tittar en utredning pådetta. Ja, den utredningen ska vara färdig 2004, omjag minns rätt. Det här är oerhört viktiga frågor somsnabbt måste lösas. Människor utsätts förrisken att få sina känsliga uppgifter offentliggjordadärför att det är öppet. Det finns ingen möjlighet förDO att sekretessbelägga dem, till skillnad från andraombudsmän. Det är något fel i det här. Då menar jagatt det inte finns något annat att göra än att helt enkeltbe regeringen att återkomma med förslag. Man behö-ver inte utreda och bereda detta mer, det har nämligenfunnits tidigare - enkelt att återställa. Av rättviseskälbör det göras så snabbt som det bara går.Jag yrkar bifall till reservation 1.Anf. 135 ():Herr talman! Jag börjar med att yrka bifall till för-slaget i betänkande KU38 och avslag på reservatio-nerna.Detta betänkande är en uppsamling av motionerfrån allmänna motionstiden. Jag tänkte inte här moti-vera samtliga avslag på motionerna, men rent allmäntvill jag säga att det motiveras med att det redan pågårutredning eller att frågan är under beredning.Jag vill koncentrera mig på de två reservationerna.I motionen från begär Per och att 9 kap. 21 § sekretesslagen ska ändrasså att den även omfattar ärenden enligt lagen omOmbudsmannen mot etnisk diskriminering. Motionä-rerna önskar även ett rakt skaderekvisit, dvs. att sek-retess ska gälla om det kan antas den enskilda liderskada om uppgifter röjs.Det är en komplicerad fråga som motionärerna be-rör. Den av motionärerna önskade sekretessen förärenden hos Ombudsmannen för etnisk diskrimine-ring gäller , om ärendet gäller arbetsliveteller studenter i högskolan. Detta enligt lagen omåtgärder mot diskriminering i arbetslivet och lagenom likabehandling av studenter i högskolan.Men utanför arbetslivet kan DO inte föra talan idomstol. Skydd mot etnisk diskriminering på andraområden än tidigare nämnda finns i 16 kap. 9 §brottsbalken. Brottet heter olaga diskriminering ochutreds av polisen. Men den i motionen föreslagnaändringen är utredd och ligger i beredning i Reger-ingskansliet. Det går nog som motionärerna önskar.Dessutom har vi en parlamentarisk kommitté somutreder en sammanhållen diskrimineringslagstiftning.För att inte föregripa beredningen i regeringen ochutredningen yrkar vi avslag på reservationen.I den andra reservationen, från , yr-kas det på en översyn av sekretessbestämmelser somgäller för , som jag fortsätt-ningsvis kallar för EKN. Reservanterna tar upp attnämndens verksamhet bör öppnas upp för att kunnagöra en meningsfull utvärdering av de projekt somEKN behandlat sedan miljöpolicyn infördes. Därföranser reservanterna att sekretessbestämmelserna somgäller för EKN bör ses över.EKN ställer ut garantier för risker i samband medexport. Enligt sekretessförordningen omfattas EKN:sstödinsatser av 8 kap. 6 § sekretesslagen. Det somsägs där är att sekretessen gäller om det antas att denenskilde lider skada om uppgiften röjs. Den enskildeär här den enskilde företagaren, såväl småföretagaresom stora företag. Det här är ett affärsmässigt skyddsom inte bara gäller för EKN utan även för annanstatlig stödverksamhet.Långt ifrån all information i EKN sekretessbe-läggs. Diarier och kundregister är offentliga, men denövriga informationen om en garantiansökan sekre-tessbeläggs vanligtvis fram till dess att en garantiför-bindelse utfärdas.