prot · GP09119 · 2002-06-04 00:00:00 — Detär just på grund av våra erfarenheter från förra gång-en vi försökte med transnationella partier som vi ärytterst tveksamma till att försöka återinföra detta. Vitillhör internationella nätverk för samarbete. Detär alldeles utmärkt. Men transnationella partier ärnågonting helt annat.Det talades om finansiella problem. Jag tror att detbakom detta förslag ligger betydligt mer. Jag menaratt skapandet av de europeiska partierna ingår i sam-ma paket som EU-armén, den gemensamma valutanetc. Det tillhör den uppsättning av institutioner sombehövs om man ska skapa någonting som liknar eneuropeisk federalstat.Anf. 93 () replik:Fru talman! Det sista håller jag inte med om. Jagtror inte alls att det fanns sådana tankar bakom dennarevisionsrapport och detta försök att få ordning ochreda på det s.k. partistödet. Det är att dra alldeles förlångtgående slutsatser. Man kan inte jämföra dentanken med t.ex. tanken på ett gemensamt försvareller en gemensam säkerhetspolitik.Jag noterar med intresse att efterden korta historielektionen, som han betraktade minjämförelse med internationalens historia som, ändåkommer fram till en slutsats, dvs. att den transnatio-nella epokens tid är över för . Jo, den nationella epoken.Jag noterade att inget parti i dagens EU-debatt,möjligen med undantag för , var mernationellt inriktat än . Det gällde åt-minstone ett par av partiets företrädare.Vänsterpartiet har lämnat den internationella in-ternationalens arena till förmån för den nationellapolitikens arena. Jag noterar att ni har beträtt denvägen . Det är därför ni också är mestkritiska till EU och vill ut ur Europeiska unionen,vilket inte jag vill.Anf. 94 PER () replik:Fru talman! Jag skulle vilja fråga han menar att regeringen gör tillräckligt när detgäller att visa solidaritet, hjälpa till att bygga uppdemokratin, minska miljöförstöringen osv. i förhand-lingarna med de nya ansökarländerna. Det är grundenför min reservation i betänkandet. Gör regeringentillräckligt?Anf. 95 () replik:Fru talman! Jag vet inte om jag behöver replikera.Jag skulle möjligen kunna försöka svara på Per La-gers fråga om regeringen gör tillräckligt. Begreppet"tillräckligt" har nästan en revisionell betydelse. Detär en sorts mätning. Vad är tillräckligt och vad ärotillräckligt?Så pass mycket vet jag att regeringen åstadkom-mer rätt mycket. Under ordförandeskapet var mandjupt engagerad i att försöka driva på utvidgnings-samtalen med de tio högst rankande ansökarländerna.Jag följde frågan om EU:s jordbrukspolitik skullehålla samman om vi fick in nya medlemmar i en visstakt inför en debatt på viddenna tid . Jag konstaterade att de förhandlingarsom pågår mellan EU och kandidatländerna är myck-et intensiva och att det görs mycket noggranna upp-dateringar. Hur långt har man kommit i , och , för att ta några exempel, i särskildaavseenden? Tonvikten läggs vid de mänskliga rättig-heterna, konstitutionella förändringar som säkerställermångfald och demokrati och en hel del av de social-politiska frågeställningar som vi i den västliga delenav omfattar.Jag tycker - jag har följt frågan, men jag har intesatt mig in i den så noggrant - att EU för dessa dis-kussioner på ett bra sätt. De rapporter jag har tagit delav - mest skrivelser - har pekat på det. Jag tycker nogatt regeringen både som ordförande ochunder tiden före ordförandeskapet drev på fråganväldigt väl. Om det är tillräckligt är jag inte man attsvara på, Per Lager.Anf. 96 PER () replik:Fru talman! Min användning av begreppet"tillräckligt" kanske indikerade att det saknas en delansatser och att det behövs ytterligare arbete. Detmenar i alla fall jag. Vi vet att människorna i mångaav de f.d. östländerna lever i hemsk misär. De harfruktansvärda miljöproblem. De gör allt för att anpas-sa sig till EU och för att få vara med.Samtidigt vet vi att jordbruksstödet kommer attförändras. Ansökarländerna kommer inte att få detgenerösa stöd som finns inom EU . Vi vet ocksåatt det plötsligt blir långa övergångstider när det gäl-ler den fria rörligheten för ansökarländerna. De blirbetraktade som ett B-lag, skulle jag vilja säga. Det ärsäkert inte meningen. Man vill inte att det ska vara så,men man låter det gå. Det är ingen ömsesidig anpass-ning, utan det är i första hand ansökarländerna somfår anpassa sig till EU.Kenth nämnde olika aspekter, och jagkan tänka mig att man inte är så dum att man baratittar på ekonomin utan att man också tittar på socialafrågor, miljöfrågor osv. Men som jag ser det har manförsatt dessa länder i en situation där man mer ellermindre tvingar dem att acceptera de avtal som demåste vara med på. Man går dem inte till mötes, så-som jag menar att man måste göra om man ska skaparättvisa förhållanden för de nya länderna.Anf. 97 () replik:Fru talman! Jag har inte samma historieskrivningsom Per . De rapporter jag har tagit del av - detär både muntliga rapporter från folk på Utrikesde-partementet som följer förhandlingarna och skrivelser- pekar på att det är helt andra förhandlingar sompågår än vad Per talade om. I er text i motionenskriver ni om någon sorts lydstatsavtal och om an-passningskrav. Riktig så är det inte.Man har i den europeiska unionen ställt fast ettantal mycket viktiga kriterier för de mänskliga rättig-heterna, för demokratin, för mångfalden, för yttrande-friheten och för en rad andra medborgerliga fri- ochrättigheter samt sociala och ekonomiska krav, somalla kandidatländer har accepterat som den protokol-lära urkunden för diskussionerna. Sedan blir detsamtal, förhandlingar och mätningar. Man gör besökoch utvärderar noggrant hur långt de olika kandidat-länderna har kommit.Några har kommit väldigt långt. Några ligger ifrontlinjen och skulle mycket väl kunna bli kandida-ter om tidsordningen skulle kunnahållas medan andra ligger ganska långt ifrån ansök-ningsscenariot. Några länder har dessutom börjattveka. De har fått opinioner inom sig. Det finns såpass starka motståndare till den europeiska unionenpå grund av att de känner hot mot sin näring. Detgäller t.ex. jordbruket i . Detta gör att man lik-som tvekar. Det avspeglar ju sig på de politiska parti-erna och på demokratin i utan att det för denskull, tror jag, äventyrar förhandlingarna.Vi började diskussionen med att tala om det här ärtillräckligt. Jag kan inte svara på det. Jag kan barasäga att det görs rätt mycket, och jag är rätt optimis-tisk när det gäller engagemang i fråga omöstutvidgningen.Anf. 98 ():Fru talman! kommenterade dentidigare debatten och anklagade försnäv nationalism. Det kräver trots allt några kom-mentarer. Eftersom jag deltog i den debatten kändejag mig något apostroferad.Karl tycker väl både ochjag om lite grann. I alla fall tycker vi om honom. Hanmyntade ju tesen "Proletärer i alla länder, förena er! ".Men han sade också någonting annat, nämligen attproletariatets kamp är till formen nationell men tillsitt innehåll internationell. Det betyder att proletaria-tet måste föra sin kamp utifrån sina nationella om-ständigheter och bilda sina partier utifrån de förhål-landen som råder i den egna nationella miljön. Sedankan de partierna samarbeta, men de kan egentligeninte omvandlas till transnationella partier.Egentligen kan man säga att den kommunistiskainternationalens diktat över partier på sätt och visstred mot denna marxistiska princip. Jag tror att denandra internationalen, som lever kvar som socia-listinternationalen, har haft ett något lösligare förhåll-ningssätt till sina partier. Därför är det något märkligtom skulle kritisera oss för att vitycker att det var bra att den kommunistiska interna-tionalen upplöstes och för att vi inte vill tillhöra någotliknande organ där den till formen nationella kampenför arbetarnas väl och ve skulle kunna dikteras utifrånav internationella organisationer.Detta är också problemet med överstatlighet, somjag har påpekat förut. sade något annat också,nämligen: Det folk är ej fritt som förtrycker ett annat.Innebörden kan vi ju relatera till. När folk vill tvingapå ett annat folk sin vilja uppstår det onekligen ettdemokratiskt problem. Det var det som jag ville pekapå.Sedan tror jag att man ska akta sig för att se EUsom något enbart internationalistiskt projekt. Det ärnaturligtvis ett samarbete inom en internationell regi-on, nämligen , men utåt uppträder EU ofta påett mycket egoistiskt sätt, på ett sätt som nästan skullekunna betecknas som neokolonialt i förhållande tillländer i tredje världen. Denna kritik måste ocksåhållas levande. Det är alltså oreflekterat och det är enförsköning att säga att EU är någon sorts allmäntinternationalistiskt projekt och att EU-motståndet dåskulle vara snävt nationalistiskt. Ett EU-motstånd kanmycket väl innebära att man är för ett samarbete menatt man vill ha ett öppet samarbete och skapa någon-ting som är solidariskt också med t.ex. tredje världensfattiga folk.Anf. 99 () replik:Fru talman! Jag är glad över att re-plikerade mig av två skäl.Först och främst får jag klara upp ett missförstånd.Jag sade att det var ett par av företrä-dare här som nästan inte gav EU och unionen enendaste liten möjlighet. Jag sade inte att det var Ken-neth . var i stället i sitt inlägg ochi sina repliker inne på olika synsätt när det gällde enreformering av den europeiska unionen - det hördejag mycket noga - men det fanns andra som hade enannan åsikt.Sedan hänvisade till Kommunistiska mani-festet. Jag ska ta upp något annat därifrån. skrev ju den här inauguraladres-sen till exilkommunister som samlades iLondon: Ett spöke grasserar i . Det är kom-munismens spöke. Bäva månde - och så säger manvilka som skulle bäva. Varför säger man så? Jo, där-för att det som och menade var kom-munism - eller säg socialism - var någonting mer änden nationella politiken. Det var någonting som gicköver nationsgränsen. Det fanns värderingar och idéersom överskred nationen.Nu har vi äntligen i kommit till den slut-satsen, efter mycket tvekan, att vi skulle gå med i enunion som står för fred, som står för samarbete ochsom står för ekonomisk utveckling. Visst finns detbrister i denna union. Men det var av denna anledningsom jag menade på att kommunisterna, dvs. Vänster-partiet numera, har gått från en internationell inrikt-ning till att vara ett nästan enbart nationellt parti. Denfrekvensen lyssnade jag mycket noga in i dag.Anf. 100 () replik:Fru talman! Jag ska inte kommentera sätt att lyssna på olika inlägg. Men jag skaändå slå fast att det, när vi diskuterar den fråga somMats tog upp och som föranledde den härreplikväxlingen, fortfarande gäller att partier måstefungera utifrån de nationella villkoren. Ingen kandiktera utifrån hur dessa partier ska fungera, och detmå också gälla partier som ska verka på den europe-iska nivån.Inte ska väl andra än det svenska folket och desvenska organisationerna, som alltså har förankringhos de svenska väljarna, kunna påverka de svenskaledamöterna i en sorts EU-parlament, hur de nu väljs- det kan vi ha olika meningar om. Låt oss säga attdetta skulle dikteras utifrån och att det skulle gå emotsvenska folkets vilja också när det gäller alla olikakonstitutioner - det är ingen enighet, utan det är poli-tiskt uppsplittrat, som vi vet, och det är olika partier!Om inget av de svenska partierna skulle få sin viljaigenom för sina EU-parlamentariker skulle ju Sverigeinte ha någon röst i . Då skulle någonsorts överintresse, någon sorts makt, i dessa byråkra-tiska konstitutioner som de tänkta EU-partierna ärfrånta de svenska väljarna den minimala påverkan-smöjlighet som de har. Det är därför som det är vik-tigt att hävda just att formen för kampen är nationell.Det gäller att värna den nationella självbestämmande-rätten. Sedan kan vi arbeta med sann internationa-lism.Anf. 101 ():Fru talman! Jag förstår att konstitutionsutskottetsledamöter - det är inte så många kvar här nu - ståroch trampar oroligt och väntar på oss tre. Vi ska ju påavslutningsmiddag . De har redan börjat, menpolitiken är viktigare, eller hur?Speciellt denna fråga är viktig. Om man drar utKenneth Kvists resonemang till sin ände hamnar mani det inskränkt nationella. Det finns partier i Europasom enbart är nationella, som över huvud taget inteblickar över nationsgränsen, som inte vill ha medandra partier att göra och som inte vill ta del av andranationers ståndpunkter.Ett sådant parti i är närapå i regerings-ställning. Det påverkar i alla fall den danska politikenkraftigt. Det är mycket främlingsfi-entliga parti. Ett annat parti har vi vant oss att levamed i . Det är Le Pens Nationella fronten.De vill inte gå över sin nationsgräns.Om man går för långt på den nationella banan ochtycker att bara det som sker hemma är viktigt finnsrisken att man hamnar fel. Jag anklagar inte KennethKvist och för att ägna sig åt sådanatankegångar. Jag säger bara att om man är så kritiskmot den sammanslutning man är med i att man inteens vill delta är det lätt att hamna i en inskränkt na-tionell fålla. Det tror jag inte att syftar till, ef-tersom han dessutom deltar i konventet som ska för-bereda nästa regeringskonferens.Den svenska ståndpunkten ska det naturligtvis be-slutas om här i riksdag och av regeringenoch den ska präglas av debatten med de egna med-borgarna. Men man måste också kunna få höra vadandra tycker. Det måste bygga på dialog. Då tyckerjag det är viktigt att partier träffas över nationsgränseroch utbyter erfarenheter.Anf. 102 ():Fru talman! Jag måste uttrycka mig väldigt oklarteller också är det som vill missförståmig. Jag säger att kampen är till formen nationell mentill sitt innehåll internationell. Om jag nu återgår tillMarxcitatet som jag tycker är helt riktigt betyder detatt man också inser att kampen har en internationellräckvidd och att den internationella solidariteten är enavgörande del av den politiska kamp som arbetarrö-relsen bör föra.Det är självklart att man ska ha internationellakontakter. Det är självklart att man ska lyssna och taställning till företeelser i andra länder för att kunnavisa solidaritet och inse sin kampgemenskap. Det ärsjälvklart att vi ska samarbeta internationellt, mendetta är något annat än att skapa institutioner somdikterar hur man ska uppträda. Om man skapar insti-tutioner som inte har en grund i folket inom ett visstland och om en sådan internationell institution skapadovanifrån sedan ska ersätta ur folkdjupet framsprung-na egna partier skapar man en konstig och elitistiskorganisation fjärmad från all sann och sund interna-tionalism.Vi är rädda att denna byråkratiska konstruktionmed Europapartier just går den vägen. Därför yrkar vibifall till reservationen. Det har inte heller varit någotmotyrkande.Härmed var överläggningen avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § Förändringar i kommunkontosystemetFöredrogsfinansutskottets betänkande 2001/02:FiU17Förändringar i kommunkontosystemet (prop.2001/02:112).Anf. 103 ():Fru talman! Detta betänkande handlar om detkommunkontosystem som syftar till att utjämna dekonkurrensojämlikheter som annars finns mellanverksamhet som utförs av privata entreprenörer åtkommuner och landsting i förhållande till sådan somutförs i egen regi av kommuner och landsting.I propositionen föreslås vissa tekniska justeringarav hur ersättningen för mervärdesskatt i icke skatte-pliktig verksamhet ska utbetalas till kommuner ochlandsting. I stället för att som i dagens separata sys-tem finansieras av kommunerna och landstingenföreslås att finansieringen sker över stats-budgeten som de generella statsbidragensänks i motsvarande grad.Syftet med förslaget är att komma till rätta medvissa skevheter i systemet som gynnat respektivemissgynnat vissa kommuner tidigare.Under utskottets behandling av ärendet framkomdet dock att propositionens förslag skulle leda till attnya skevheter uppstod och också förvär-ras vartefter tiden gick. Därför har utskottet gjort enjustering av förslaget för att komma till rätta meddetta.Vi tycker att det har varit en klok justering. Vi in-stämmer till fullo i det förslag som ligger men noteraratt utskottsmajoriteten trots att utskottets förslag mar-kant skiljer sig från förslaget i propositionen valt attinte vilja ge detta regeringen till känna. Utskottetföreslår faktiskt ett bifall av propositionen men skri-ver någonting helt annat i texten i betänkandet.Detta är helt annat än logiskt men kanske någonav majoritetsföreträdarna kan reda ut tanken bakomatt föreslå en sak i texten och yrka bifall tillförslaget i betänkandet. Det var väl någonting mankom överens om mellan majoritetspartierna någonsen natt när man förhandlade sig fram till detta.Vi får hoppas att regeringen hur som helst läserutskottsbetänkandet noggrant och ser skillnadenmellan det ursprungliga förslaget och det som nuföreligger.Värre är att de förslag som krävs för att kommatill rätta med systemets kraftigt konkurrenssnedvri-dande effekter fortfarande saknas. De saknas trots atten tidigare utredning lyfte framproblemet och trots att regeringen redan för två årsedan aviserade att man avsåg att analysera behovetav konkurrensneutralitet i systemet ytterligare ochåterkomma med förslag om detta.Fru talman! Jag undrar om Socialdemokraternasrepresentant i denna debatt kan klargöra för oss ikammaren när regeringen har för avsikt att återkom-ma med dessa förslag som man har utlovat i flera årstid.Det är, enligt vår mening, oacceptabelt att densystematiska diskriminering som pågår av privataentreprenörer får fortgå. De privata entreprenörer somarbetar med välfärdstjänster på uppdrag av och i sam-arbete med kommuner och landsting bidrar i hög gradtill valfrihet för medborgarna och en god hushållningmed skattebetalarnas pengar. Det är därför viktigt attdessa entreprenörer inte diskrimineras utan får verkapå samma villkor som gäller för offentliga tjänstepro-ducenter.Nuvarande regler snedvrider konkurrensen ochgynnar ensidigt verksamheter som drivs i kommunaloch landstingskommunal regi. T.ex. kan kommunaltdrivna skolor, daghem och vårdgivare samt lands-tingets folktandvård via kommunkontosystemet fåersättning för den moms de betalar då de köper invaror och tjänster. Motsvarande privat drivna verk-samheter, i vissa fall på entreprenad åt kommuner ochlandsting, har inte samma möjlighet eftersom verk-samheten inte är skattepliktig. Därmed blir kostna-derna högre för de privata entreprenörerna.Inom är man oroligför hur kommunernas ekonomi kommer att utvecklasunder . Utgifterna ökar snabbt, ochinkomsterna väntas minska. Därmed räknar man medatt kommunsektorn kommer att gå med kraftigt ochökande underskott under kommande år.Därför är det viktigt att kommunerna kan användaskattemedlen på ett så effektivt sätt som möjligt, t.ex.genom en väl fungerande konkurrensupphandling därbåde kommunala verksamheter och privata entrepre-nörer kan delta på lika villkor.Framväxten av fler företagare och entreprenörerinom välfärdssektorn är viktig eftersom den lederbåde till fler arbetstillfällen och till att de som arbetarinom t.ex. vård, skola och omsorg ges en större möj-lighet att välja arbetsgivare. Erfarenheterna visar attdär det är möjligt för yrkesverksamma, inte minstkvinnor, att välja arbetsgivare inom välfärdssektornförbättras både lönevillkor och andra anställningsför-hållanden. Detta är således ytterligare ett viktigt ar-gument för att skapa konkurrensneutralitet mellanolika tjänsteproducenter.Mångfald inom vård, skola och omsorg är ävenviktigt för att öka valfriheten för medborgarna. Ge-nom att man kan välja en vårdgivare man har förtro-ende för eller en skola med den pedagogik som mananser passar det egna barnet bäst ökar tryggheten ochförbättras välfärden för alla. Det är därför orimligt attmångfalden och valfriheten motverkas genom dis-kriminerande regler. Vi föreslår därför tillsammansmed de övriga borgerliga partierna att regeringen gesi uppdrag att utreda och återkomma med förslag tillhur kommunkontosystemet verkligen ska lyckasuppnå full konkurrensneutralitet.Fru talman! Vi moderater står givetvis bakom bå-da de reservationer vi har undertecknat, men för attvinna tid yrkar jag bifall endast till reservation 1.Anf. 104 PER ():Fru talman! Det kanske inte vinns så mycket tid.Jag tänkte nämligen yrka bifall till reservation nr 4,som är viktig. Det är förstås den andra också.Som vi har hört är syftet med kommunkontosys-temet att skapa konkurrensneutralitet i valet mellanextern verksamhet och egen regi inom ickemomspliktiga verksamheter. Det handlar, fru talman,om att de gemensamma resurserna ska användas såeffektivt och bra som möjligt.Här har i förarbetena specificerats två huvud-problem, och vi har hört om dem här . Det första äri och för sig ett allmänt problem, nämligen att detfinns allmänt kontraproduktiva incitament för ävenmomspliktig verksamhet att minimera ingående mer-värdesskatt. Man väljer alltså att producera tjänster iegen regi eller att använda entreprenörer som i sin turgör det mesta i egen regi, och det är inte lyckligt.Huvudproblemet som kommunkontosystemet skaåtgärda är dock de särskilda negativa incitament somfinns att minimera den ingående mervärdesskatten itidigare led vad gäller sjukvård, tandvård, social om-sorg och utbildning. Det här skapar en liknande sned-vridning som den som finns i det allmänna kontra-produktiva systemet, dvs. en snedvridning av konkur-rensen vid upphandling av tjänsterna. I propositionentalas om en inlåsningseffekt för privata huvudentre-prenörer. Vi har fått exempel av tidiga-re, så jag kan korta av mitt anförande i den delen.Det finns, som vi har hört, en rätt till en schablo-niserad ersättning för den här dolda mervärdesskat-ten, men just för att den är en schablon slår det interätt utan snedvrider konkurrensen, som sagt.Det andra problemet, som vi också har hört talasom, är att systemet omfördelar resurser, och har sågjort sedan det kom till, inom kommunsektorn pågrund av konstruktionen. Avgifter betalas in per in-vånare, men kompensation har utgått efter hur mycketman har upphandlat i extern regi.Nu ska jag ägna lite tid åt exegetik, dvs. se vadsom faktiskt står i texterna.Regeringen har lagt fram sin proposition. Man villåtgärda omfördelningseffekterna mellan kommuneroch landsting genom att göra systemet statligt, frånatt ha varit inomkommunalt. Man vill liksom lyfta inhela systemet under statsbudgeten på inkomstsidan.Men i propositionen skriver regeringen att kommuneroch landsting även fortsättningsvis ska bära kostna-den för mervärdesskatt i icke skattepliktig verksam-het. Det ska vägas in, skriver man också, i framtidabedömningar av nivån av det generella statsbidraget.Det här har naturligtvis uppmärksammat, och även - inteminst, får vi väl säga - , fru talman.När man jämför regeringens förslag med utskot-tets förslag finner man, som påpekade,att det i betänkandet står att utskottet - och därmed såsmåningom , får man väl tänka, om det bliren majoritet - tillstyrker regeringens förslag. Man kandå fråga: Är detta verkligen regeringens förslag?På s. 8 i utskottets betänkande refereras det frånpropositionen: "Regeringen har i propositionen angi-vit att utgångspunkten för den föreslagna finansie-ringsmodellen är att kostnaderna för mervärdesskatt iicke skattepliktig verksamhet även skallbäras av kommuner och landsting." Utgångspunktenför propositionen - det är tungt.På nästa sida säger utskottsmajoriteten, och där ärvi för övrigt överens, att "det inte kan vara en ut-gångspunkt för fastställande av statsbidragen att dettainkomstbortfall skall finansieras av kommuner ochlandsting".I propositionen sägs alltså att det ska vara ut-gångspunkten, och i utskottsbetänkandet sägs att detinte kan vara utgångspunkten.I nästa stycke står det dessutom: "Utskottet vill istället framhålla att huvudprincipen enligt propositio-nen" - det är ju fantastiskt - "är att det skall införasen statlig finansiering av kommunkontosystemet - --." Javisst, vi ska ha en statlig finansiering av detbefintliga systemet som det är här och .