prot · GQ0913 · 2002-11-07 00:00:00 — Jag tycker att vi nu en gång för allaska skingra vissa missförstånd. Jag har refererat vaden som ville ha bostad i sade när det gällermarknadshyror. Jag har sagt att man måste göra nå-gonting åt hyressättningen, och det gäller i förstahand nyproduktion. Därför hängde jag upp mig på beslut, som jag tycker är en bra början.Sedan tycker jag att man kan diskutera vad man vida-re ska göra.Jag värnar om alla. Bostadsministern vet att allabetalar fastighetsskatt. Även de som bor i hyreshusbetalar fastighetsskatt.Jag fick alltså inget svar av bostadsministern. Desom nu inte har råd att bo kvar kommer att behövaflytta. Det finns undersökningar som visar att det rörsig om kanske 100 000 människor som måste flytta,medan Socialdemokraterna utreder ännu en gång.Anf. 295 Statsrådet () replik:Fru talman! När man i sådana här debatter resone-rar med försöker de alltid lägga ut dim-ridåer. Ni moderater kräver ju marknadshyror. Detgjorde ni öppet i valrörelsen. Men det skrämde ju uppganska många väljare. Det var många reaktioner somdet gavs uttryck för i den gångna valrörelsen somhandlade om att man var rädd för den moderata poli-tiken. Och det finns ju skäl för det. Ett införande avmarknadshyror på bristorter skulle leda till kraftigtökade hyror, men naturligtvis också till rejält ökadevinster för fastighetsägarna.Anf. 296 () re-plik:Fru talman! Statsrådet har lämnat viktiga beskedom hyressättningen i nyproduktionen här . Jagska avstå från att raljera med Socialdemokraternasnågot disparata hållning i den här frågan under denhär debatten. Min förhoppning är att regeringen åter-kommer till med förslag i den här riktning-en. Jag tror att det vore till gagn för bostadsbyggandetoch därmed tillgången på bostäder för framför alltstorstadsregionerna.Jag skulle egentligen vilja prata mer om de frågorsom jag ställde till statsrådet i mitt anförande ommöjligheterna för att genomföra de moms-sänkningar som regeringen vill åstadkomma och somman talar om i budgetpropositionen: vilka bostäderdet kan komma att röra sig om, vid vilken tidpunktsom den här förändringen kan komma att ske och hurdet nuvarande investeringsbidraget kan komma attpåverkas. Jag tror att det spelar en närmast avgöranderoll för bostadsbyggandet i att vi inte får ettstopp i väntan på de här beskeden.Anf. 297 Statsrådet () replik:Fru talman! Jag ska svara, men inte svara i detalj.Även måste ha respekt för den be-redningsprocess som pågår och för att det är riksda-gen som måste fatta de här besluten.Vi avser att lägga fram ett förslag som innebär ensänkning av byggmomsen på studentlägenheter, äld-rebostäder och mindre hyreslägenheter. Vi räknarmed att lägga fram det förslaget i form av en depar-tementspromemoria månad och enproposition , så att riks-dagen hinner behandla den under vårriksdagen.Vi räknar också med, vilket står i budgetproposi-tionen, att införa övergångsregler så att vi inte underden tiden kommer att få ett stopp i byggnationen. Vikommer att anpassa investeringsbidragsnivån, så attdet inte blir ett alltför kraftigt stöd. Det blir ett vä-sentligt bättre stöd än det nuvarande investeringsbi-draget, men det kommer inte att bli ett dubblat stöd,om jag uttrycker mig så. Det blir en viss anpassningav investeringsbidragsnivån för att stödet inte ska blialltför frikostigt.Anf. 298 () re-plik:Fru talman! Tack så mycket! Jag tror, och där trorjag att vi är överens, att det är angeläget att beskedenkommer så snabbt som möjligt och är så detaljeradesom de någonsin kan vara till marknaden. Statsrådethar ytterligare preciserat något lite här vad man tän-ker göra, men är det ju så att marknadensvävar i osäkerhet om hur det här kommer att se utexakt. När det gäller investeringar som görs framöver som man investerar för när manbygger så är det angeläget med besked så tydligt ochså tidigt som möjligt.Jag skulle gärna vilja ha en kommentar till varförman inte kan tänka sig att välja den modell som vikristdemokrater har valt och som jag kort presentera-de i mitt anförande.Anf. 299 Statsrådet () replik:Fru talman! Först ska jag bara beröra en fråga somGöran tog upp i sin första replik. När detgäller hyressättningssystemet har jag tilltro till parter-na. Jag hoppas parterna kommer fram med ett braförslag som är . Det arbetet bedrivs ganskakonstruktivt, om jag förstår saken rätt.När det sedan gäller frågan om Kristdemokrater-nas förslag om momsreduktionen gör jag den bedöm-ningen att förslaget inte håller i ett EU-perspektiv, iförhållande till EU:s mervärdesskattedirektiv. Det ärju en generell momssänkning även om ni går bakvä-gen och reducerar, får en skatteåterbäring så att säga.Anf. 300 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja uppehålla mig en om-gång till med statsrådet kring den frågeställning sommånga av oss nämnt här som handlar om hy-ressättningen i nyproduktion och om statsrådet harnågon uppfattning om hur mycket hyran ska höjas viden friare hyressättning i nyproduktion. Jag tar uppdetta, inte minst med tanke på att ju harföljt det kongressbeslut som även har gällt för Social-demokraterna.Min följdfråga till detta handlar om ett annat av-seende. Det som är hyreskostnader påverkas ju avbyggkostnaderna, och de har ju ökat mel-lan 1996 och 2001. Ser statsrådet någon kopplingmellan subventionssystemen och byggkostnadernasutveckling?Anf. 301 Statsrådet () replik:Fru talman! Byggkostnaderna, produktionskost-naderna och i slutändan boendekostnaderna skullekunna bli föremål för en hel riksdagsdebatt. Däremot måste jag kunna göra ett parpåpekanden.Det visar sig att det även med dagens regler ochdagens investeringsbidrag går att bygga kvalitativtsett bra lägenheter till rimliga kostnader. Det går attgå in på och titta på Byggkost-nadsforum. Det är en exempelsamling som man hargett ut. Det visar sig att en privat byggare i Linköpingbygger till väldigt rimliga kostnader, och som hansäger: med vinst, ja, med mycket god lönsamhet. Detgår i , det går i i och det går påen rad andra håll runtom i landet. Men en förutsätt-ning för att det ska gå är att alla parter medverkar ochatt det finns en stark byggherre i bakgrunden somgranskar alla kostnader och håller igen på alla områ-den.Anf. 302 () re-plik:Fru talman! Det är ganska många nya ledamöter,och om vi ska få någon glädje av det i slutet av man-datperioden får vi väl se. Men jag kan också konstate-ra att vi har fått en bostads- och kommunminister, ochdet hälsar vi i med tillfredsställelse. Jaghoppas att det innebär att vi nu har en minister somägnar väldigt mycket tid åt just bostadspolitiken. Jaghoppas också att det innebär att bostadsministerntänker om, inte bara i detta med bruksvärdessystemet.Jag hälsar också med glädje att man ser på tre-partsavtalet på ett bra sätt.Jag frågar mig om bostadsministern nu tänker setill att det inte blir så mycket av centralstyrning utansläpper lite på tömmarna och vågar sig på friheten attkommunerna ute i vårt land får bestämma om de tillexempel ska sälja eller köpa sina bostadsbolag. Detkanske inte gäller att köpa så mycket, men de måsteha möjlighet att sälja om de inte behöver bolagen.Hur kommer det att bli?Anf. 303 Statsrådet () replik:Fru talman! Det kan väl ibland vara bra att köpaockså. Det kan vara bra i en kommun där man intehar så mycket allmännytta att köpa sådan för att fåbalans på bostadsmarknaden.Allmännyttan är en väldigt viktig strategisk resurspå bostadsmarknaden. Det är ju allmännyttan som hartagit väldigt mycket av det ansvar som har varit nöd-vändigt att ta för den allmänna bostadsförsörjningen.Jag vill värna och utveckla allmännyttan. Det finns juockså, om jag inte har läst alldeles galet i Centerparti-ets olika programskrifter, ett Centerpartiintresse av attbevara och utveckla allmännyttan.Därmed inte sagt att ett allmännyttigt företag inteska kunna ägna sig åt beståndsvård och sälja en delfastigheter och kanske köpa en del, om det finns be-hov av det. Men att göra sig av med allmännyttan avrent ideologiska skäl, den politik som har drivits iStockholm under den gångna mandatperioden, ärnågonting som vi bestämt avvisar.Anf. 304 () re-plik:Fru talman! Socialdemokraterna och Centerpartietär nog ganska eniga om att vi måste slå vakt om all-männyttan. Frågan handlar inte om det.Frågan är om man tänker fortsätta med den cent-ralstyrning som till exempel gäller omvandlingen avhyresrätter till bostadsrätter eller bostadsrätter tillhyresrätter. Man har tagit ett beslut om tvåtredjedels majoritet. lägger vi på nytt fram ettförslag om att det ska räcka med enkel majoritet.När ministern kommer ut i verkligheten lite merhoppas jag att han lyssnar på oss även i den frågan.Anf. 305 Statsrådet () replik:Fru talman! Nej, i den frågan kommer jag inte attlyssna på . Regeln om två tredjedelsmajoritet kom till för att skydda hyresgästerna mot ensnabb omvandling av fastigheter med väldigt snävmajoritet. Den kom också till för att försäkra oss omatt de blivande bostadsrättsföreningarna vid en om-vandling fick den styrka som är nödvändig för attkunna garantera ett långsiktigt ägande och innehåll ibostadsrättsföreningarna.Att omvandla med snäv marginal skapar osäker-het när det gäller bostadsrättsföreningarnas framtidaskötsel och drift.Anf. 306 () re-plik:Fru talman! Även jag vill tacka bostadsministernför att han deltar i debatten på sakområdet. Vi harsaknat berörd minister i andra sammanhang.Jag delar ministerns uppfattning om kommuner-nas ansvar i samband med bostadsförsörjning. Jag ärdock helt övertygad om att kommunerna är väl med-vetna om sitt ansvar. Jag vill också framhålla statensansvar när det gäller att skapa spelplanen för bostads-försörjningen. Momsen är en del av det statliga an-svaret.Min fråga är: Vilka yttringar får det kommunalaansvaret ta sig? Den nya ledningen i Stockholmsstadshus har till exempel gått ut och aviserat att manska starta ett nytt byggföretag i . Frågan ärom det är ett friskhetstecken eller ett övergrepp på enväl fungerande marknadsekonomi.Anf. 307 Statsrådet () replik:Fru talman! Inom ramen för det kommunala själv-styret och inom ramen för de allmännyttiga bostads-företagen är det naturligtvis möjligt att också intarollen av aktiv byggherre.Tidigare fanns i de allmännyttiga bostadsföreta-gen produktionskapacitet och byggherrekapacitet avett annat slag än vi har i dag.Jag ska inte värdera de planer som finns i , men jag kan försäkra att jag inte kommer att lägga fram något förslagsom förhindrar att vidta åtgär-der för att få till stånd en snabb ökning av bostads-byggandet - och till rimliga kostnader.Anf. 308 () re-plik:Fru talman! Vi har en byggmarknad som i daginte har full produktion, vi har 30-talet aktörer iStockholm och vi har en verksamhet sominte klarar att ta fram sina detaljplaner. Man kanskeskulle tänka efter hur prioriteringarna ska ske.Anf. 309 Statsrådet () replik:Fru talman! Vi har också en byggmarknad somdomineras av några få stora aktörer, vilket JörgenJohansson nog är medveten om.Vi hade avslöjanden om karteller. Det varinte särskilt uppmuntrande, varken för oss som har ettpolitiskt ansvar eller kanske ens för branschen.Att få in fler aktörer som producenter på bygg-marknaden är en mycket angelägen fråga. Jag väl-komnar de privata aktörer som har dykt upp under desenaste åren. Jag brukar ta Duvkullen i Linköpingsom exempel. Fler mindre och medelstora aktörer påbyggmarknaden är nödvändigt om vi ska kunna skär-pa konkurrensen.Anf. 310 () re-plik:Fru talman! Bostadsministern talade om en offen-siv bostadspolitik. Jag skulle vilja fråga hur passoffensiv den är i verkligheten.Det utlovades 13 000 nya studentlägenheter. Jagskulle vilja ha en precisering av inom vilken tidsperi-od de kommer.Jag talar utifrån egen erfarenhet. Vår yngste son ärinneboende i ett studentrum hos en kamrat i ,och han är inte ensam om detta. När kan han och hansgelikar hoppas på att bostadsbristen för studenterkommer att vara bortbyggd?Anf. 311 Statsrådet () replik:Fru talman! Det är möjligt att jag uttryckte miglite diffust. I så fall ber jag om ursäkt för det.Genom de investeringsbidrag som vi under degångna 2 ½ åren har haft för byggandet av studentbo-städer har det tillkommit, eller tillkommer, 13 000studentlägenheter. Merparten av dem är redan bygg-da. Investeringsbidragen gäller också nästa år.Detta räcker inte, och därför aviserar vi nu ensänkning av byggmomsen för att i ökad takt kunnafortsätta byggandet av studentlägenheter under dekommande åren.Detta är dock inte bara ett statligt utan också ettkommunalt ansvar. Därför aviserar vi att vi i framtidatilldelningar av högskoleplatser kommer att ställakrav på kommunerna att de också tar ett ansvar förbostadsförsörjningen på orten.Anf. 312 AXEL DARVIK (fp) replik:Fru talman! Bostadsministern sade i sitt anförandeatt investeringsbidragen har varit väldigt eftertrakta-de. Det kan säkert stämma, men jag undrar hur effek-tiva de egentligen har varit. Det är en fråga som ocksåtas upp i regeringens proposition där man undrar hurstor betydelse de egentligen har.Sveriges studentbostadsförening har räknat framett exempel från . Exemplet visar att manhade kunnat tjäna om man i stället föratt bygga studentlägenheter hade byggt små hyres-rätter. Detta är en orättvisa som gör att det kan varasvårt att ekonomiskt motivera varför man ska byggastudentbostäder i stället för små hyresrätter.I det nya systemet, som är på väg att utformasmed en momssänkning, finns risken att denna orättvi-sa kvarstår. Jag undrar därför om bostadsministernkommer att beakta detta när det nya systemet utfor-mas.Anf. 313 Statsrådet () replik:Fru talman! Axel Darvik representerar ett partisom inte har varit särskilt förtjust i investeringsbidra-gen. De gick inte med på investeringsbidrag till stu-dentlägenheterna när vi införde det. Sedan har deunder årens lopp ändrat sig. De har inte heller varitpositiva till investeringsbidrag för hyresrättsproduk-tion, utan avvisat det i . Men jag välkomnardet nya intresset från för investeringsbi-dragen.När vi nu håller på att utforma förslaget tillmomsreduktion, till en sänkning av momsen, på den-na typ av bostadsproduktion, kommer vi naturligtvisatt väga in de stödbehov som finns för att vi ska kun-na åstadkomma ett kraftigt ökat byggande under dekommande åren. Det gäller såväl studentlägenhetersom hyreslägenheter.Anf. 314 AXEL DARVIK (fp) replik:Fru talman! Mitt intresse rör framför allt orättvi-san i utformningen av de olika investeringsbidragen.Anledningen är att bostadsföretagen har svårt attmotivera varför de över huvud taget ska bygga stu-dentlägenheter om de tjänar mer på att bygga småhyreslägenheter.Jag tycker att detta är ett felaktigt system eftersomdet snedvrider utnyttjandet av det. Vårt förslag inne-bär att man i stället ska ha långsiktiga regler medsänkta skatter och så vidare.Anf. 315 Statsrådet () replik:Fru talman! Jag har lärt mig att studenterna i daginte är stöpta på samma sätt som de var när jag stude-rade. är det meravarierat uppåt i ålder. Man har till och med familj.Det gör att behovet på bostadsmarknaden är lite vari-erande.Därför behövs ett investeringsbidrag för att byggavanliga hyreslägenheter, med den köksstandard ochdet utrymme som den kategorin kräver, men det be-hövs kanske också ett investeringsbidrag, eller ensänkt byggmoms, för att stödja produktionen av mertraditionellt studentboende.Dessa bidrag syftar till att tillgodose båda beho-ven.Anf. 316 ():Fru talman! uppskattas antalet elöverkänsli-ga i till 200 000 personer. Men långt ifrånalla får den hjälp av samhället som de skulle behöva.Det må vara hänt att elöverkänslighet har kommit attbli ett begrepp som sysselsätter experter och forskaremed huvudbry. Hur vi dock än vrider på frågan kvar-står faktum - för de drabbade är elöverkänslighetenett reellt problem. Sjukdomsbilden varierar, menbland vanliga symtom återfinns: trötthet, huvudvärk,hudutslag, stickningar, värmekänsla och min-nesproblem.Resultaten av undersökningar som gjorts pekarockså på att en det hos en förhållandevis stor gruppav befolkningen finns en oro för att elektriska ellermagnetiska fält faktiskt orsakar ohälsa. Bland strål-ningskällor som brukar anges vara de som elöver-känsliga blir sjukast av återfinns trådlösa telefoner,mobiltelefoni, andra trådlösa kommunikationer, di-rekt exponering för bildskärmar av icke-kristalltypsamt lysrör och lågenergilampor. De här tingen kan vifinna på de flesta arbetsplatser i dag.Fru talman! finns goda exempel där såvälorganisationer och fackförbund som offentliga ochprivata arbetsgivare tar problemen med elöverkäns-lighet på allvar. I de fall elöverkänsligheten respekte-ras och tas på allvar får också de drabbade stöd ochhjälp. Men fortfarande finns alldeles för många ex-empel på när stödet inte fungerar.Om du lider av kronisk värk, trötthet, migrän,ryggont eller andra besvär är naturligtvis ett avgrundkraven när du kommer till din vårdcentral ellerläkare att du ska bli tagen på allvar. Samma självklaramänskliga rätt ska naturligtvis elöverkänsliga perso-ner ha. Men är skillnaden stor mellan olikakommuner i bemötande och stöd till dem som sökerhjälp.I en kommun kan en elöverkänslig person sjuk-skrivas med diagnos elöverkänslighet, få medicinskbehandling och hjälp att elsanera sin bostad. Samti-digt kan en person i en annan kommun tvingas ac-ceptera en helt annan diagnos för godkänd sjukskriv-ning för sina besvär samt nekas hjälp till ett anpassatboende. kan kommunerna således avslå en an-sökan om bostadsanpassningsbidrag till en elöver-känslig oavsett om den elöverkänslige har intyg frånen läkare eller inte. Det här är inte acceptabelt.Den organisation som sammansluter elöverkänsli-ga i , , är en statligtunderstödd organisation som ingår i HSO, Handi-kapprörelsens Samarbetsorgan. Det borde vara natur-ligt att också elöverkänsliga inkluderas i den lag somgör kommunerna skyldiga att vid behov ordna handi-kappanpassat boende.Fru talman! rekommendationer och fö-reskrifter gentemot kommunerna bör ses över så attelöverkänsliga ges rätt till likabehandling vid ansökanom bostadsanpassningsbidrag oavsett var man bor ilandet.Jag har varit med och föreslagit i en motion i denallmänna motionstiden att våra offentliga byggnaderoch lokaler utrustas med elfria zoner. Om man skullevara riktigt krass borde ingen byggnad få kalla sighandikappanpassad förrän man installerat en elfrizon. Endast enstaka sjukhus har elsaneradeakutrum. För många elöverkänsliga finns därför inteens möjlighet att vårdas på sjukhus.Fru talman! Den andra frågan jag vill ta upp här ikammaren är inte helt obetydlig för frågan omelöverkänslighet. För att boendet ska fungera bra föralla och för att vi ska kunna upprätthålla en god hälsai våra bostäder, behöver också byggbranschen ha bravillkor.Boendet är det fjärde viktiga benet i välfärdspoli-tiken tillsammans med vård, skola och omsorg. Det ärviktigt att se över alla möjligheter till att fårfler bra men billigare bostäder. Regeringen har före-slagit sänkning av kostnaden för visst boende i bud-geten. Det är bra och bör följas upp för att eventuelltkunna gå vidare i hur det påverkar byggandet ochkostnadsbilden för konsumenten. Möjligheten till ettriktat investeringsstöd för renoverings-, ombyggnads-och tillbyggnadsarbeten borde vi ändå titta närmarepå.Utformningen av bostadsbidragen är en annanviktig fråga. Kan vi behålla bostadsbidragen ochsamtidigt förstärka dem? Jag är för bostadsbidragen,därför att de betyder så mycket för så många grupperav människor.Boendekostnaderna är en fråga vi ofta ställs inför.Varför de ökat så kraftigt? Det finns många funde-ringar kring detta. Bland annat har marknadskrafternaenligt mitt sätt att se fått för stort utrymme.Den översyn som pågår avseende fastighets-, för-mögenhets- och gåvoskatten är bra. Men byggbran-schen har också ett ansvar för de stigande kostnader-na. Den minimala konkurrensen till följd av det lågaantalet aktörer är en viktig faktor i sammanhanget.Nu pågår dock en utredning om de ökade bostads-kostnaderna. Jag ställer gott hopp till att den kommerfram till något klokt.Kommunerna har naturligtvis också ett ansvar. Demåste framför allt leva upp till sitt ansvar för bostads-försörjningen genom att bland annat hålla tillbakaavgifter och taxor och se till att bedriva en offensivpolitik för markpriser. Min absoluta uppfattning är vid byggandet av bra, sunda och billi-ga bostäder inte får göra avkall kraven på en godarbetsmiljö samt trygga anställningsvillkor för deanställda i byggbranschen.Anf. 317 () replik:Fru talman! På slutet berör fastig-hetsskatten och säger att det är bra att den nu utredsigen. Då måste jag fråga: Är det bra att människormåste flytta redan nu beroende på de höga boende-skatterna? Hur länge ska man hålla på att utreda? Dethar utretts jag vet inte hur många gånger.Medan gräset gror dör kon, som jag tidigare sade.Människor håller nu på att flytta från sina fastigheter.Det kanske är människor som just de om i början som är elöverkänsliga och bor litelängre ut i skärgården där det inte finns alla ledningaroch alltihop. Kanske är det just de som behöver flyttafrån sitt boende.Anf. 318 () replik:Fru talman! Som och som jag sade i mitt anförande pågår det enutredning och en översyn av fastighetsskatten. Menfastighetsskatten är sänkt, och begränsningsregler harinförts.Om jag inte missminner mig sade dePourbaix-Lundin tidigare att hundratusentals männi-skor fick flytta på grund av fastighetsskatten. Jag haricke mött dessa hundratusen. Man framför ofta att detär oerhört många som får flytta på grund av fastig-hetsskatten. Jag tror inte att det är så.Jag tar frågan på största allvar. Jag tycker därföratt det är bra att översynen kommer till stånd.Anf. 319 () replik:Fru talman! Även om det bara skulle vara ett parundrar jag om det är acceptabelt i Socialdemokrater-nas , där man talar om den sociala bostadspo-litiken. Jag ställer samma fråga som jag har ställttidigare. Gäller inte det dem som bor i småhus? Gäl-ler det bara dem som väljer en boendeform som Soci-aldemokraterna tycker är okej?Anf. 320 () replik:Fru talman! Vi socialdemokrater tycker att allaboendeformer är bra. Vi har på olika sätt genommånga år varit initiativtagare till att människor skakunna bo i hyresrätt, i bostadsrätt, i villor och vad deän kommer fram till.Det är märkvärdigt när man ena stunden talar omhundratusen och är nere i ett par tre stycken.Spännvidden är väldigt stor i det moderata sättet atttänka.Jag tycker att det är bra att utredningen kommertill stånd. vore det oerhört bra om alla tala-re som tycker att skatten ska sänkas talar om vad somska skäras och tas bort. Det är 20 miljarder det hand-lar om.Anf. 321 () replik:Fru talman! Jag har en fråga till bostadsbidragen, som nämndes i anförandet. Jagvill veta om inte ser några som helstnegativa konsekvenser av bostadsbidragen, till exem-pel att människor fastnar i fattigdomsfällor. Margi-naleffekterna gör att så fort människor försöker höjasin inkomst dras bostadsbidragen in. Hur ser RonnyOlander på den problematiken med bostadsbidragen?Anf. 322 () replik:Fru talman! Bostadsbidragen har för många män-niskor i en oerhört avgörande betydelse omalla ska ha ett gott liv att leva och ett gott ställe att bopå. Vid familjebildning är det viktigt inte minst förbarnens skull för att de ska kunna ha tillgång till egetrum och få bra studieresultat. Det har betydelse.Självfallet måste man alltid vara uppmärksammavid alla typer av bidrag så att inte människor fastnar idem. pågår en fortlöpande över-syn av bostadsbidragen. De har en viktig funktion.Fördelarna är helt klara. Det är oerhört viktigtmed bostadsbidrag om vi tycker att alla människorska ha ett gott ställe att bo på.Anf. 323 () replik:Fru talman! Här har haft en annanuppfattning. Det gäller i stället att öka stödet generellttill barnfamiljerna till exempel för att komma ifrånmarginaleffekterna.Det finns också en annan koppling till bostadsbi-dragen som det vore intressant att höra uppfattning om, nämligen det kostnadsdrivandevad gäller bygg- och hyreskostnader, och vad hantycker om bidragssystem.Anf. 324 () replik:Fru talman!