prot · GP0961 · 2002-01-31 00:00:00 — De sista löne-bidragsanställda får gå när museet ska spara.Då kommer frågan till ministern: Vad har minis-tern för svar på alla dessa otrygga människors frågor?Det är ändå sköra människor som vi har att göra med,människor som slussas från en handläggare till enannan. Det är alltid någon annan som bestämmer överderas tillvaro.Jag är inte beredd att gå ut och kritisera Samhall.Jag är beredd att kritisera regeringen för att man intetar sitt ansvar. Direktiven stämmer inte med hur kar-tan ser ut . Det gäller det regionala och just dethär med arbetshandikappade.Jag har träffat många platschefer som gör ett jät-tebra arbete. Jag har också träffat många Samhallsan-ställda som är nöjda och tycker att deras arbete hargjort deras liv lättare att leva, men det kommer allde-les för många kritiska röster. Det fordras en översynav hela arbetsmarknadspolitiken, för när det gällerSamhalls problem kan man också se på hela arbets-marknadspolitiken. Kraven på företag gör måste kunna prestera . Var finns detplats för dessa människor som inte klarar ,?Anf. 36 ():Fru talman! Jag tycker att det är bra att ministernockså visar på det som är positivt och det som vi gör iSverige, att vi faktiskt är bra och duktiga på att skapaarbeten till de arbetshandikappade och att även sys-selsättningen har ökat. Men bara för att vi eventuelltär bra i jämförelse med alla andra behöver vi ju intevara nöjda, utan vi måste förbättra oss. Det tycker jagär viktigt.Jag tänkte ta upp två fall med ministern som jaghar stött på. Det ena gäller en person som jag faktisktråkade springa på av en tillfällighet . Detvar en kvinna som jag mötte som berättade för mig atthon hade varit sjukskriven . Då kunde jag intelåta bli att fråga varför och om hon inte hade blivitrehabiliterad. Hennes svar till mig var, för att göra detkort: Jo, jag har genomgått rehabilitering, och jag hargenomgått det ena och det andra, men jag klarar intearbetstempot på . Det betyder att det endasom finns kvar för mig, eftersom jag inte vill ha sjuk-pension, är att vara sjukskriven. Då är det någontingsom har gått snett och blivit fel. Den här kvinnan skainte behöva ha det så här . Jag tycker attSamhall ska vara ett sätt för henne att få en syssel-sättning och känna sig behövd.En annan man som varit i kontakt med mig är . I sin ungdom var han mycket allvar-ligt sjuk och genomgick en allvarlig operation, vilkethar lett till att han har en anställning inom . För lite blev han uppmanadatt söka förtidspension med anledning av att han intelängre klarade arbetstakten där han hade sin anställ-ning. Han sade då: Vad finns det då för mening medmitt liv? Varför skulle jag klara den där operationen,nu när ingen frågar efter mig längre?Anf. 37 ():Fru talman! Bara för att än en gång understrykavikten av detta ska jag också ta ett litet scenario. Jaghar två skolkamrater, . ärchef på i närheten av där jag bor,och är arbetsförmedlare. När jag nu i mån-dags förberedde mig för den här lilla debatten tog jagen diskussion med dem om hur de har det på sinaarbetsplatser.Han som är på säger: Det är bekymmer-samt med de order vi har om att bli effektivare. Denarbetskraft vi har och bör ta in platsar egentligen intei det system som vi är på väg mot när det gäller Sam-hall.Likadant säger arbetsförmedlaren: harman dåligt samvete när det gäller att ordna arbetsplat-ser för människor med arbetshandikapp.En vädjan till näringsministern i hans många upp-drag är: Glöm inte bort de arbetshandikappade! Demåste få den tid som behövs. Jag har förståelse fördubbelbokningen i och vill inte på något sättprofitera på den. Men finns det en plats i almanackanför att besöka handikappverksamheter, , så ta en chans! Jag gör det ofta, och jag talarofta med deras administratörer.Genomlysningen av verksamhet applå-derar vi. Marknadskrafter applåderar vi. Företagskli-mat applåderar vi. Men bland alla dessa moment förföretagande får vi inte glömma att vi måste ha platsför dem som inte till har fått den ut-rustning som vi har.Näringsministern, kom i håg arbetshandikappet idet uppdrag näringsministern har i regeringen!Anf. 38 Näringsminister ():Fru talman! Det är faktiskt så som jag har sagthär: Tittar man på denna regering och jämför inteminst med den gamla borgerliga regeringen kan manse att vi lägger ned väldigt stora resurser på de handi-kappade. Jag delar uppfattningen om den kritik somhar kommit när det gäller . Jag reser mycketoch tittar på . Jag bor i ett län där det finns verksamhet när det gäller , nämligenNorrbotten. Detta är inget främmande.Vi lägger ned ungefär 4,3 miljarder påSamhall. har vi hamnat i en situation därmarknaden ser annorlunda ut. har tidigarelevt väldigt mycket på legoarbete, och dessa legoar-beten har givit stora inkomster för . Vad man gör nu - vilket jag tycker ärriktigt, inte minst sett mot de handikappade - är mer och mer går från industriell produktion tilltjänsteproduktion. tror jag att förhållandet är40-60. Vi kommer alltså att få se mer och mer tjäns-teproduktion, och det är bra. Det ger större möjlighe-ter för de handikappade att man inte bara ska varabyggd för eller ha möjlighet för industrin.När det sedan gäller den regionalpolitiska delenfinns det två bitar i kritiken mot . Den ena ärden som jag har stor förståelse för, dvs. att dessamänniskor inte mår bra. Jag förstår det, och därför harjag tillsatt två utredningar. Dels ska vi göra en totalöversyn över för att gå igenom just dettaperspektiv, dels ska vi titta på lönebidragen och sevarför de inte används så mycket osv. Det har vikanske svar på, men vi ska titta på det, gå igenom detoch se på sambanden. Det handlar nämligen om väl-digt stora kostnader. Det ska kosta, men pengarna skaockså användas rätt.Den andra kritiken, som inte får sammanblandasmed detta men som helt klart också är rimlig ochförståelig, gäller det regionalpolitiska perspektivet. Viska veta att det finns Samhallanläggningar där männi-skor jobbar som egentligen inte alls skulle behövajobba där, dvs. för sin individuella kapacitets skull.De kan alltså jobba på andra ställen. Men av arbets-marknadspolitiska skäl har sådana här anläggningarbyggts upp. Det finns en historia. När dessa läggs nedeller förändras får vi naturligtvis också en stark kritikfrån det kommunalpolitiska hållet, dvs. från ett sys-selsättningsperspektiv. Jag förstår det. Jag har respektför det. Men och andra åtgärder för de han-dikappade ska vara till för de handikappade och dehandikappades möjligheter att utvecklas och få ettbättre liv. Jag delar den uppfattningen, och det ärdärför jag har tillsatt denna utredning.Jag tycker också att man inte generellt kan sägaatt det är regeringens fel. När det gäller resurser är vimycket bättre än de borgerliga var. Det är möjligt attdet inte räcker med bara resurser, men man kan fak-tiskt konstatera att det också finns en kritik att riktamot och organisation och ledning.Därför menar jag att det är viktigt att också se överorganisationen, förutom att man ser över resurserna.Det är möjligt att 4,3 miljarder inte räcker, just pågrund av att det nu ser så annorlunda ut än vad detgjorde för exempelvis sedan.Vi får heller inte glömma, än en gång, den situa-tion vi befinner oss i där även , med denuppbyggnad det har, påverkas av den allmänna mark-nadssituationen.Anf. 39 ():Fru talman! Jag tycker att detta sista anförandeklargjorde mycket bättre och gav en annan vinklingän det svar jag fått. Men fortfarande handlar det omhelheten. Jag tycker personligen att detta inte är enpartipolitisk fråga, men jag anser ändå att de arbets-handikappade och nu är regeringens ansvar,och i synnerhet till att jag har hävdat dettamed en parlamentarisk utredning är just att vi ska fåden här förståelsen, att vi ska få lyfta upp allting påbordet, både möjligheter och problem. Därför undrarjag: Vad har ministern emot att det blir en parlamen-tarisk utredning som ger en bred delaktighet? Vad ärdet som hindrar det? Varför ska det vara en eller tvåutredare? I stället borde hela parlamentet få delaktig-het i det här för att kunna se svårigheter och problem,som jag sade tidigare.Sedan vet jag att är bra på att ge arbetstill-fällen till arbetshandikappade. Men detta är ett av defå områden där det handlar om arbetsmarknadsåtgär-der. Om det hade varit ännu bättre kanske många avdem som är på inte hade behövt ta delav arbetsmarknadsåtgärdspengar utan kunnat varaanställda ute. Som jag förstod ministerns inlägg skaman kanske se över också den delen.Men min fråga kvarstår: Varför är näringsminis-tern så emot en parlamentarisk utredning?Tack för debatten!Anf. 40 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig först säga att jag inte är emotparlamentariska utredningar. Men i det här fallet trorjag att det är bättre att ha en utredning med en personsom är kvalificerad - vilket alltid parlamentariskautredningar är - just därför att det ska gå lite fortare.Jag tycker att jag måste behandla det här oerhörtsnabbt eftersom problemen är så stora, vilket ni självahar framfört här, både interpellanten och andra. Det ärdet ena jag vill säga.Den andra och avslutande jag vill säga är att det ärväldigt lätt att stå här och tala om vad man vill ochvilket engagemang man har. Jag respekterar det, ochdet är bra - men man får också betala för det.Jag kan gå igenom era olika förslag till åtgärderpå det arbetsmarknadspolitiska området. Om jag tarde borgerliga på en kam kan jag konstatera att dethandlar om allt från att lägga ned AMS till att Folk-partiet vill anslå mindre pengar till arbetsmarknads-politiken. Kd visar inte heller sin stora generositetinom det området.Har man engagemang och vill göra något måsteman också klara ut det i budgetsammanhang och göraprioriteringar. Jag vore tacksam om jag nu kunde fåstöd från er med ert engagemang, som jag beundrar,och jag önskar att ni också visar det när ni framdelesska göra er budget. Då kommer det att gå bra.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.8 § FrågestundAnf. 41 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Nu följer frågestund. Jag ber regeringens företrä-dare att komma fram och inta sina platser framförtalmansbordet.Följande statsråd kommer att delta: Vice statsmi-nister , utbildningsminister , statsrådet , näringsminis-ter och försvarsminister vonSydow.Vice statsministern besvarar såväl allmänpolitiskafrågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frå-gor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvar-sområden inom regeringen.Jag vill erinra om att såväl frågor som svar ska va-ra högst en minut. Detta är alltså en frågestund ochicke en allmänpolitisk debatt.Betyg i grundskolanAnf. 42 ():Herr talman! Jag har en fråga till utbildningsmi-nistern och skolministern . Det är enmycket kort fråga som bör kunna besvaras med ettenkelt ja eller nej.Min fråga är: Kommer skolministern och utbild-ningsministern att arbeta för att avskaffa bety-gen i ?Anf. 43 Utbildningsminister ():Herr talman! Enligt min mening har betygen sinafördelar men också sina tydliga nackdelar.När små barn får betyg så tror jag att det mycketväl kan ha kraftiga negativa effekter för barnens lustatt lära och för den känsla de har av att kunna trivas iskolan.Vi har betyg i åttan och nian i grundskolan.Det är ett tillstånd som jag tycker är ett bra system. Iåttan och nian har barnen vuxit till sig och det börjarockså bli dags för urvalet till gymnasiet. Men jag villabsolut inte att vi ska ha betyg för de små barnen. Dettror jag skulle drabba skolan på ett negativt sätt.Anf. 44 ():Herr talman! Att få bara ett ja eller ett nej är intelätt. Jag tolkar ministerns beslut som så att det gåremot den egna socialdemokratiska kongressen, ochjag kan förundras över den demokratiska processen iert parti. I vårt parti brukar vi respektera de beslutsom fattas på våra ting.Jag noterar med glädje att ministern inte tänkerarbeta för ett avskaffande av betygen i ,men problemet med att kunna samarbeta med Väns-terpartiet i den här frågan kvarstår.På den borgerliga sidan är vi eniga - vi vill habetygen kvar i för vi tycker att de är ettverksamt redskap. Men vi vill ha fler betygssteg. Ärdetta någonting som också ministern kan tänka sig attarbeta för?Anf. 45 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag uppskattar verkligen att MariaLarsson är så intresserad av den socialdemokratiskapartikongressen. Det var många som var det, för detär klart att de beslut som fattades där är viktiga. Jagtror också att många människor förväntar sig att debesluten kommer att ligga till grund för politikenunder lång tid framöver.Den socialdemokratiska partikongressen sade attbetygen som urvalsinstrument spelar en allt mindreroll. Det är en viktig poäng, för framöver blir det alltvanligare att man kommer in på sitt förstahandsval tillgymnasiet. Men betygen har ju också andra funktio-ner.Den socialdemokratiska partikongressen sadeockså att den viktigaste framtidsfrågan för skolan äratt vi ser till att vi får fler lärare, fler specialpedago-ger och fler välutbildade människor i skolan som kanhjälpa våra barn att växa med kunskap. Det behövsmer resurser till skolan.Maria tillhör ett parti som säger nej tillspecialdestinerade bidrag till skolan, som icke ärberett att driva frågorna om mer riktade och öron-märkta resurser till skolan och som är berett att sam-arbeta med partier som tvärtom vill skära ned kom-munernas verksamhet och det som är det allra vikti-gaste för människor - deras välfärd.TågtrafikenAnf. 46 PER ():Herr talman! Vi kan läsa i att vialdrig i mannaminne har haft så många inställda tågoch tågförseningar. Vi har fått frusna växlar när har blivit överraskat av vintern igen. Bara denhär veckan har vi haft upp till 15-30 inställda tåg perdygn. ser vi att det råder brist på vagnaroch lok och att regeringen har gjort SJ ekonomisktsvagt, med små möjligheter att klara erforderligainvesteringar.Vad avser näringsministern göra för att se till attsvenska folket har rätt till bra kommunikationer ochfungerande tågsystem?Anf. 47 Näringsminister ():Herr talman! Vi har här i kammaren anta-git en proposition. Den handlar om 138 miljarderkronor för järnvägsutbyggnaden. Vi har omstrukture-rat och bolagiserat SJ. SJ sysslar nu med det som SJska - fast det kanske inte märks - och det är att köratåg. Man har alltså sålt ut hotell och andra verksam-heter och med de pengarna har man nu större möjlig-heter än tidigare.Jag vill erkänna att man under åren1996-1997 skulle ha beställt tågmateriel. Det gjordeman aldrig. Man ägnade sig åt mycket annat när detgällde SJ. Därav har det blivit så att man inte har denmateriel som man ska ha. kommer man att fåmateriel - den är beställd och man kommer att få denunder . Detta är en miss i SJ:s plane-ring.I infrastrukturpropositionen finns också 4,5 mil-jarder kronor - det är nytt - som stöd till att ocksåköpa materiel, vagnar och tåg.Anf. 48 PER ():Herr talman! Det är inga nya pengar för de när-maste åren. Det är endast oppositionspartierna somanslår nya pengar till järnvägen för de kommandeåren. Trots allt står vi här år med ständigtökande problem inom järnvägs- och trafikförsörj-ningen - överraskade av att det blir en vinter.Jag vill därför ställa en rak fråga: Kan verkligennäringsministern nu garantera att vi kommer till rättamed vagnsbrist och lokbrist och att vi får en funge-rande järnvägsförsörjning där inte tusentals och återtusentals människor blir stående på perrongerna ute ilandet i väntan på tåg som inte kommer eller inte går?Anf. 49 Näringsminister ():Herr talman! När det gäller nya pengar så tilldelasför ytterligare 6 miljarderkronor till just järnvägen för infrastruktur och förmöjligheter att köpa materiel.Man ska inte kritisera andra som har annat ansvarnär man inte vet hur man skulle ha klarat det själv,men jag måste ändå få säga detta: De största proble-men - som folk är väldigt upprörda över - finns iStockholms lokaltrafik. Den rår inte jag över, men detgör Moderaterna.FöretagsflyktenAnf. 50 ():Herr talman! Jag vill fråga näringsministern omhans mycket egendomliga uttalanden som vi nu kanläsa om i stora artiklar, bl.a. i Aftonbladet.Det låter på ministern som om den skulle kunna stop-pas med regleringar. Förstår inte näringsministern attföretagen flyttar på grund av att företagsklimatet ärför dåligt och att vi har för mycket regleringar och förhöga skatter? Fel diagnos ger fel medicin. Är det intelängre , utan som är detsista Sovjetfästet?När kommer förslagen som verkligen kan hejdaföretagsflykten?Anf. 51 Näringsminister ():Herr talman! Jag vill först påstå att när vi talar omföretagsflykt så är det betydligt överdrivet. Tittar vipå näringsklimatet i och har sådana indikato-rer som hur många som investerar i så ser viatt vi har direktinvesteringar i på 130miljarder. Det brukar ligga på ungefär 130-150 mil-jarder kronor som utländska företag som investerar iSverige. Det är fler svenska företag som investerarutomlands än utländska företag som investerar i Sve-rige - det ska sägas. Men det är alltså en kraftig akti-vitet.Jag tycker att artikel, som det hänvi-sas till här, är bra. Där talar man om att 8 000 jobbhar försvunnit. har det kommit till300 000 nya jobb. Bara som det harförsvunnit 8 000 jobb har det faktiskt tillkommitungefär 150 000-200 000 jobb i Sverige.Det finns självfallet mycket som man kan göra åtföretagsklimatet. Det handlar om allt från regleringartill annat, men det handlar framför allt om att vi haren god makroekonomi, låg ränta, låg inflation och enbra infrastruktur. Där tycker jag att den här regering-en har gjort mycket.Anf. 52 ():Herr talman! Jag tycker att det är förfärande attnäringsministern negligerar problemet med företags-flykten. Så länge vi hade en internationell högkon-junktur tillkom det nya jobb, men till-kommer det inga nya jobb. Det beror bl.a. på att vihar haft en företagsflykt från . Att då börjaprata om att det är genom regleringar som vi skakunna stoppa företag är ju uppochnedvända världen.Det är verkligen fel diagnos och därmed fel medicin.Företagsklimatet måste bli bättre, och näringsminis-tern har haft på sig och inte gjortnågonting. När kommer de förslag som förbättrar detsvenska näringsklimatet?Anf. 53 Näringsminister ():Herr talman! tillkom det 82 000 nyajobb. Det var inte så dåligt. Jag vill inte påstå att jaghar gjort allt, utan hela regeringen har väl bidragit.Många här har också deltagit i detta. Därför kan maninte säga som gör, att här har det inte häntnågonting. tillkom det alltså 82 000 nyajobb. Jag vill inte negligera det som händer i Sverigeoch i övriga . Vi har en lågkonjunktur. Jagtycker att vi måste vara väldigt observanta, vi måstevara väldigt försiktiga och vi måste antagligen vidtaen hel del åtgärder.Jag har aldrig påstått att man ska reglera. Jag harsagt att det inte råder neutralitet mellan t.ex. Tysklandoch när det gäller att avveckla företag. Vi harockså tillsatt en utredning för att se vad det är somskiljer. Det rimligt att vi har en harmonisering här.Det är vad jag har uttryckt. Sedan finns det rubriker itidningarna som säger något annat, men om man läserhela artikeln framgår detta ganska klart.Turkiets möjligheter till EU-medlemskapAnf. 54 ():Herr talman! Jag har en fråga till vice statsminis-tern med anledning av ministern avlagdabesök i . Det skulle vara intressant att höra hurministern bedömer möjligheter till medlem-skap i EU.Anf. 55 Vice statsminister ():Herr talman! är ju ett kandidatland till EU.Det är ett av de kandidatländer som kom ge-nom beslutet i . ärett viktigt land för och EU. Jag tycker att detär bra att de har kandidatlandstatus, men det är enlång väg att gå.Min resa handlade väldigt mycket om att ta tem-peraturen på förberedelsearbetet i . Det finnsmycket övrigt att önska där. Det gäller frågor omrättssäkerhet, rättssamhället över huvud taget, demo-krati, mänskliga rättigheter och också hur man hante-rar ekonomin. Det finns många som på ett positivtsätt försöker modernisera och europeisera Turkiet.Men det finns också många krafter som verkar där-emot. För oss gäller det att stödja de demokratiskakrafterna.Anf. 56 ():Herr talman! Det är klart att det är viktigt med dereformer som vi ser att vill genom-föra, men det är ju implementeringen och tillämp-ningen som är det viktiga. Hur ser det egentligen utpå MR-området?Anf. 57 Vice statsminister ():Herr talman! I är det ofta så att det serganska bra ut både i konstitution och i lagar. Vi kan tatortyr som exempel. Det är förbjudet i . Dåborde allting vara bra, men rapporterarorganisationerna för mänskliga rättigheter - och jagträffade flera företrädare för dem - om nya tortyrof-fer. Det kommer alltså nya offer till dem just . Detär sådant som har hänt . Detta är enalldeles förfärlig utveckling. Man behöver rehabilite-ra väldigt många medborgare från fängelser och po-lisstationer som har blivit utsatta för tortyr.Man har alltså lång väg att gå, men jag hoppas attmöjligheten att bli EU-medlem ska göra att man seratt detta behöver förändras också i verkligheten ochinte bara i lagarna.Fysisk aktivitet i skolanAnf. 58 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till skolmi-nistern. Den handlar om behovet av fysisk aktivitet iskolan. Det är en stor folkhälsofråga, och jag hoppasatt vi är överens om det. Skolan har ett utomordentligtansvar och en stor betydelse här.I dag kan vi se en närmast epidemisk ökning avfetma, benskörhet, diabetes och stress både blandbarn och vuxna. Forskningen är fullständigt överensom att här kan fysisk aktivitet, givetvis i kombinationmed riktig kost, förbättra läget. Är ministern bereddatt, tillsammans med alla partier utgår jag ifrån, ställaupp för centrala beslut för en miniminivå för grund-skolan på den här punkten?Anf. 59 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag tror att jag och samma uppfattning när det gäller vikten av attröra på sig. Det är väldigt centralt inte minst för bar-nens utvecklingen. Där spelar skolan en stor roll, mendet är också väldigt betydelsefullt vad barnen gör påfritiden. Vi vill i samverkan med vår idrottsrörelsestimulera alla barns motion och deltagande i idrott såatt de rör på sig på många olika sätt.När det gäller skolan och timplaner finns det endiskussion om många ämnen som skulle behöva ochvilja öka sitt antal timmar i skolan. Lösningen vidvarje diskussion kan inte vara att man säger att justdet ämnet får en ökning den här gången och nästaämne nästa gång, utan vi måste också finna lösningarsom gör att barn rör på sig mer också vid sidan avgymnastiktimmarna i skolan. Det blir särskilt viktigtför de barn som kanske inte trivs med gymnas-tiken i skolan och som känner att det inte blir en hjälptill att röra sig även på fritiden.Jag vill gärna samverka här med svensk idrottsrö-relse för att på bredden stimulera våra barn att röra påsig mer.Anf. 60 ():Herr talman! Vi kan vara överens om det resone-manget. Men det kan ju visa sig att vi inte klarar attbevara folkhälsan. Det är ju den mest grundläggandeav alla funktioner. Om eleverna inte är friska och inteklarar sitt dagliga liv normalt, klarar de inte hellernågon inlärning. Jag är vän av självstyrel-se och har jobbat i kommunerna . Därför vet jagvad det innebär, men på den här punkten tror jag attvi kommer till ett läge där vi måste fatta ett centraltbeslut. Det är en ödesfråga för nästa generation. Jagär övertygad om detta.Anf. 61 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag delar inte upp-fattning när det gäller värdet av att alltid reglera cent-ralt. Däremot delar jag helt och hållet hans uppfatt-ning om att vi måste få ett starkare arbete när detgäller att stimulera våra barn och ungdomar att rörapå sig mer. Då är gymnastiken viktig. Skolans verk-samhet i övrigt är också viktig. Där kan man ocksåröra på sig i andra former. Men det är inte minst vik-tigt vad barnen gör och hur vi tillsammansmed t.ex. idrottsrörelsen kan stimulera detta. Jag serfram emot att arbeta med de frågorna, men jag kaninte säga till att det är just ge-nom en central reglering av timplanerna som vi hittarlösningarna.Artilleriet i FörsvarsmaktenAnf.