prot · GP09124 · 2002-06-13 00:00:00 — Jag tror attdet där ändå framgår att vi vill göra väldigt mycket iSverige jämfört med hur det är i dag.Sedan vill jag tacka för de vänliga orden frånMats . Jag kommer också ihåg vad han sade imåndags när vi hade samling i finansutskottet. Jagtycker att han visar en stor generositet mot en politiskmotståndare. Jag uppskattar det. Det är också ett gottbetyg till honom själv att han är beredd att visa generositet mot en politisk motståndare. Jag harpersonligen uppskattat samarbetet med vice ordförande.Jag hade naturligtvis också tänkt att vid lämpligttillfälle framföra ett stort tack till vårt kansli och tillvår utomordentliga personal med i spet-sen som har gjort ett så fantastiskt fint arbete och somhar varit en sådan trygghet under hela den tid som vihar jobbat. Arbetsbördan har varit mycket stor.Trots tidspressen och trots att det har varit oerhörtintensivt har medarbetarna lyckats upprätthålla enmycket hög kvalitet på sitt arbete, och det ska vitacka dem oerhört mycket för.Anf. 50 () replik:Fru talman! Socialdemokraterna och Centerpartietlade väldigt mycket kraft på att sanera eko-nomi. När finansutskottets ordförande kom in på den ekonomiska politiken i sitt anfö-rande, efter att ha slutat räkna stolar och annat vä-sentligt, sade han att det är väldigt viktigt med enstark och sund ekonomi - det är det naturligtvis - ochatt regeringen har fört en expansiv och kraftfull fi-nanspolitik. Man kan när det gäller utgifterna säga attarbetslösheten är permanentad på en dubbelt så högnivå som och att sjuktalen har för-dubblats . Det är klart att det kostar för-skräckliga summor pengar. Så är det ju.Jag har en fråga. Hur ser , i ljuset avdetta uttalande om en sund och stark ekonomi, på detfaktum att staten enligt prognoser ska låna 44miljarder igen? Vi är tillbaka i en lånesituation.Jag har också en fråga om förutsättningarna förtillväxt och möjligheten att ta sig ur detta. Det ärsmåföretagarnas situation som jag brukar ta upp. Ochjag undrar hur har kunnat rösta emotförslag om att man inte ska behöva betala moms pådet som man har blivit bestulen på när man är småfö-retagare, att en fåmansföretagares familj inte harsamma sociala trygghet som alla andra i det svenskasamhället, bara därför att man är gift med en fåmans-företagare, t.ex. när det gäller arbetslöshetsersättning,och varför en småföretagare inte kan få samma för-äldraersättning som andra människor i det svenskasamhället när man ska vara hemma med sitt barn.Anf. 51 () replik:Fru talman! svarade inte på min kom-mentar när det gäller riksbankspengarna. Jag villfaktiskt upprepa den frågan. När vi hade den uppe iriksbanksdebatten så lämnade debatten. Honhade inte möjlighet att replikera. På vilket sätt skulleriksdagens arbetsordning hindra från attredovisa ett riktigt budgetalternativ? Det är en frågasom jag vill ha svar på eftersom jag inte förstår det.De andra frågorna har jag fått tidigare och ocksåkommenterat. Jag ska därför inte upprepa det.När det gäller en sund och stark ekonomi börjadejag mitt anförande med att ta upp den frågan. Sedankom jag i polemik med som hadesagt detta med frånvaron. I det sammanhanget tog jagi förbigående upp den uppgiften. Det var sagt inomparentes.Den avgörande frågan är naturligtvis det som vihar talat om här, nämligen jobben. Då kommer manåter in på frågan om den regionala fördelningen avarbetslösheten. Vi kan glädja oss åt att arbetslöshetenhar sjunkit i många av de regioner där den har varitsom högst. Det är väldigt tilltalande. Men frågan somhar ställts till ett flertal gånger kvarstår: Hurkan ihop med klara ut de regi-onala problemen, som vill minska regi-onalpolitiken och som kallar det kom-munala utjämningssystemet för grundlagsvidrigt?Anf. 52 () replik:Fru talman! Jag måste säga att jag tycker att denhär debatten knyter ihop av ekonomisk politikdär situation har förändrats radikalt. Jagtycker att det är viktigt att diskutera det. Och jag kangärna lägga tid på dessa 20 miljarder. Vi har haft etthelt utskottsbetänkande och en hel debatt om dettadär jag har svarat på alla dessa frågor. Jag tycker attdet är sorgligt att man ägnar sig åt sådant. När manska somna brukar man räkna får. har vi någontingnytt, vi ska räkna stolar i kammaren.Det är helt vansinnigt när vi ska tala om storaekonomiska frågor och viktiga strukturförändringar idet svenska samhället som är av yttersta vikt för till-växt och välfärdssystemen. Om inte villsvara på varför det är bra att låna 44 miljarder nästaår och varför småföretagarna ska diskrimineras såuppenbart och behandlas på ett så orättvist sätt kan hafå en ny fråga som han inte har fått förut: Hur ser JanBergqvist - vi har i utskottet diskuterat jämställdhets-frågor - på attlöneskillnaden mellan män och kvinnor har ökat med1 under den här mandatperioden?Tycker att det är riktigt att den ekono-miska politiken - som till stor del bestäms av utred-ningar, vilket finansutskottets ordförande talade sigvarm för - sköts av 37 utredare varavbara 5 är kvinnor? Tycker att det ärrimligt?Eftersom detta är min sista replik och finansut-skottets ordförande ska sluta skulle jag vilja tackahonom, utskottskansliet och mina utskottskamraterför trevliga möten, gott samförstånd och konstruktivanda. Jag önskar alla allt gott.Anf. 53 () replik:Fru talman! Jag ska börja med att återgälda detoch tacka , men sedan ska jag gå in på en delav de frågor som hon tog upp.Lena Ek har inte svarat på frågan om riksdagensarbetsordning. När vi hade den debatten lämnadeLena Ek kammaren och hade ingen kommentar. Honhar inte heller i något annat sammanhang kommente-rat den frågan. Det var inte fel att jag tog upp denytterligare en gång även om det inte blev något svar.Beträffande underskott har oppositionen år efterår talat om att blir det underskott i statsbud-geten, och har det blivit fel. Vi har haft över-skott år , och vi har överskott i statsbudgetenäven , som det verkar.Däremot kan det bli underskott och ytter-ligare 2004. Dock kommer statsskulden att minskasom andel av bruttonationalprodukten. Dock kommerde offentliga finansernas nettoförmögenhet, en netto-skuld som har omvandlats till en nettoförmögenhet,att fortsätta att öka. I den meningen ligger vi bättretill än de flesta andra EU-länder t.ex. som har under-skott i de offentliga finanserna. Vi ser fram emot enperiod med fortsatta överskott i de offentliga finan-serna. Det gör att jag, utan att säga att allt är perfekt iSverige, absolut inte, det finns väldigt mycket som vimåste göra någonting åt, ändå tycker att vi kan seframtiden an med god tillförsikt.Anf. 54 () replik:Fru talman! Det ser rätt mycket ut som en sym-bolhändelse att sista anförande i riks-dagen med endast en enda mening handlade om vil-ken ekonomisk politik man vill föra . Detkanske beror på att inte ska fortsätta attdriva rikspolitik, vad vet jag. I det långaanförandet fanns en enda mening som handlade omvilken ekonomisk politik man själv vill föra införframtiden, och den löd att vi ska ha "en ekonomiskpolitik som inriktar sig på arbete, rättvisa och väl-färd".I övrigt var det en genomgång av vad som haruppnåtts och olika redogörelser för gårdagsdebatteroch vad som står i andra betänkanden osv. Så kännerhan en oro, inte för verkligheten framåt, utan förinnehållet i olika borgerliga förslag.Jag skulle därför vilja ställa en mycket konkretfråga. Det är helt riktigt att budgetsaldo, utgiftstakosv. har hållits osv., men vad har attsäga ? Det betänkande som vi skarösta om gäller ändå , inriktningen av denekonomiska politiken för framtiden. Vad har JanBerqvist att säga om det faktum att man där redovisaratt det kommer att bli ett underskott i statsfinanserna?Vad har att säga om det faktum attEkonomistyrningsverket gör prognosen att utgiftsta-ken kommer att brytas om ingenting görs. Jag trorinte att ingenting kommer att göras, jag tror att detkommer att göras en massa. Vad jag skulle vilja vetaär om har någonting att säga om vadsom kommer att göras för att förhindra att utgiftsta-ken bryts. Vad har för kommentar tillatt det faktiskt står i riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken att det ska bli underskott i statsfinanserna?Anf. 55 () replik:Fru talman! Att det blir underskott i statsfinanser-na som vi har överskott i de offentliga fi-nanserna har vi diskuterat vid väldigt många tillfällenoch konstaterat att man klart kan sätta upp ännu högrekrav på överskotten i de offentliga finanserna. Vi kansäga att vi inte ska ha i överskott i de of-fentliga finanserna över en konjunkturcykel, vi kan-ske ska ha . I så fall kan man undvika ett under-skott i statsfinanserna. Men frågan är: Ska vidriva en så stram politik när vi ska främjasysselsättning och se till att det blir expansion ochfart. Speciellt gäller det naturligtvis om man möterkonjunkturpåfrestningar. har förtupp en diskussion om att vi kanske ska öka kravet påöverskotten inom den offentliga sektorn till . Mankan diskutera det inför framtiden.Jag uppfattar det här försöket att påvisa att det ärunderskott i statsfinanserna och göra dramatik av detlite grann som att man inte har något annat att ta till.Med den uppläggning som vi har haft av den ekono-miska politiken skulle vi egentligen ha haft under-skott i statsfinanserna för länge sedan. Men av olikaskäl har det blivit överskott, t.o.m. ganska hyggligaöverskott, och det är ingen katastrof om man får ettunderskott i statsbudgeten så länge man har överskotti de offentliga finanserna, så länge statsskulden mins-kar i förhållande till nationalprodukten och man harkontroll på den ekonomiska politiken i övrigt.När representanterna för Ekonomistyrningsverketvar på utskottet sade de väldigt tydligt att deras pro-gnoser visar på att utgiftstaken spräcks, men detkommer naturligtvis inte att ske i praktiken.Anf. 56 () replik:Fru talman! Jag är glad att i allafall, till skillnad från , säger att detär en budget som innehåller ett underskott i statsfi-nanserna. Det förnekade alldelesnyss. Däremot var det enligt henne inget problemeftersom vi har ett överskott i pensionssystemet. Jagvet inte riktigt som det är en hållning som är alldelesväldigt bra med tanke på att överskottet i pensionssy-stemet ju styrs av helt andra faktorer än konjunktur-växlingar. Inom inte alltför kommer över-skottet i pensionssystemet att börja minska av heltandra skäl, nämligen demografiska. Det är någontingdär man kunde tänka sig att inför sinförestående deltidspensionering funderade lite mer påhur det systemet ska fungera.Som sagt var det väldigt bra att ivarje fall bekräftar att det är ett underskott i statsfi-nanserna.Den fråga jag ställde om utgiftstaken var: Vilkaåtgärder planerar ni att vidta? Precis som är jag övertygad om att ni kommer attgöra någonting för att det här inte ska hända. Det är ganska viktigt för folk att veta för detfår helt olika konsekvenser för människor om det ärbiståndet man stampar ned - då drabbar det männi-skor i tredje världen - eller om det är några ersätt-ningsnivåer som förändras. Jag tycker att det är gans-ka viktigt att få reda på vad man ska göra. Det ärockså en ganska viktig del i den ekonomiska politi-ken.Fru talman! vill jag önska till, framgång och trevnad i hans framtida till-varo som kommunalpolitiker. Det kanske inte är somför att det blir en fråga mellanhonom och väljarna, uppdragen kanske delas ut pånågot annat sätt. Men jag vill lika fullt önska JanBergqvist lycka till och trevnad i hans framtida gär-ning.Anf. 57 () replik:Fru talman! Jag vill tacka för devänliga orden och önska också henne framgång i detpolitiska arbetet.Frågan är framöver hur stort överskott vi ska ha iSveriges offentliga finanser. Det finns många fördelarmed att ha ett stort överskott. Man samlar in i ladornainför de t.ex. demografiska påfrestningar som kankomma på de offentliga finanserna om ett tiotal år.Det finns också andra fördelar med det. Jag som soci-aldemokrat tycker inte det är fel om det kollektivasparandet är relativt stort och stabilt. Det finns ocksåen fördel med vårt gemensamma sparande.Samtidigt gäller det att väga det här mot stramhe-ten i politiken. Vi får inte strama åt så mycket att denkamp för att skaffa fler jobb, som vi för och som ärcentral, försvåras.Man kan titta på hur det har varit. Vi har haft denhär målsättning på , men i praktiken har vi juöverträffat den målsättningen. Ser man på den ut-veckling som har varit finner man alltså att vi faktiskthar rätt många miljarder till godo genom att vi intebara har klarat målen utan kraftigt överträffat dem.Det var oppositionen sade: blirdet underskott i statsbudgeten. Av olika skäl har detinte blivit det, men man ska inte vara alltför skrämdom det blir underskott i statsbudgeten så länge vi haröverskott i de offentliga finanserna och så länge vi iövrigt har koll på den ekonomiska politiken.Anf. 58 Finansminister ():Fru talman! Den här debatten utgör slutet av enmycket framgångsrik period som vi har haft när detgäller samarbete mellan finansutskottet och . Det har också varit ett samarbetemellan skatteutskottet och somhar resulterat i ekonomiska framgångar under dengångna mandatperioden.Jag vill framföra mitt tack till de båda utskotten,och inte minst till de båda utskottens ordförande,i skatteutskottet och ifinansutskottet. lämnar nu riksdagenoch finansutskottet och har som hanhar varit ordförande i finansutskottet på ett utomor-dentligt sätt samarbetat med regeringen och . Han kan se ett fantastiskt resultat avde här åtta åren. har gått från en raserad eko-nomi till att nu ha en ekonomisom är stabil och växer och som också resulterar i enbra grund för en fortsatt välfärdspolitik. Jag vill fram-föra ett särskilt tack till för hans godainsatser i det avseendet.Jag har hört referat, och jag kom in när MatsOdell hade ordet . hardemonstrerat att han lider av akut minnesförlust,eftersom han inte kommer ihåg att regeringen harsammanträde på torsdagsförmiddagar. Han har stän-digt efterfrågat mig . Om han hadetänkt hade han kanske kunnat kommaihåg vad som hände när han självhade en funktion i regeringssammanhang.Jag tror inte att vi ska bekymra oss så mycket omdetta, utan vi ska kanske koncentrera oss mer på sak-debatten.Under mandatperioden, de här fyra åren, har detvarit mycket goda ekonomiska resultat. Vi har gåttfrån ett underskott till ett överskott i den offentligaekonomin. har kunnat betala av 320 miljarderkronor på statsskulden. Vi har nått målet om halveradarbetslöshet. Det innebär att vi har kunnat förändraden politiska bilden och också människors vardaggenom att gå från saneringspolitik till reformpolitik.Det är naturligtvis en helt annan situation för männi-skor när vi kan diskutera hur vi kan förbättra tillväx-ten och hur vi kan använda tillväxtens resultat för attskapa en bättre välfärd för så många människor sommöjligt i vårt land.Vi har kunnat skapa ett utrymme under den härmandatperioden för reformer om nära 90 miljarderkronor. Vi har sänkt skatten med 50 miljarder kronor.240 000 nya jobb har tillkommit, och över 100 000nya företag har skapats under den här mandatperio-den.Vi har eninternationell konjunkturnedgång, en avmattning iden internationella konjunkturen, som har påverkatEuropa men också . Förhoppningsvis kan vi se att det finns alltfler tecken internationellt ochnationellt på att vi har passerat det värsta. Ekonominär på väg att långsamt stärkas både internationellt ochhär i . Faran är naturligtvis inte över, men detvärsta ligger sannolikt bakom oss.Sverige har kunnat möta konjunkturavmattningmed åtgärder för jobben och för att stärka efterfrågan.Vi har hållit nere arbetslösheten runt 4 %.Vi har kunnat genomföra de reformer som vi harlovat och därtill en rad andra saker som bara för fyraår sedan hade ansetts alldeles omöjliga och orimligaatt ställa ut löften om. Man kunde nämligen inte seframför sig en sådan stor framgång för ekonomin somdet har varit under den här perioden.Stora reformer som maxtaxan, mer pengar tillsjukvården, satsningar på skolan och högskolan, höj-da bostadstillägg till pensionärerna och sänkt skatt förlöntagare och pensionärer är bara ett axplock av demånga stora insatser som har gjorts under den härmandatperioden.Det här har inte tillkommit av någon slump. Detär inte heller någon självklarhet att vi har kunnatåstadkomma detta, utan detta är naturligtvis resultatetav en mycket medveten ekonomisk politik som dethar varit strid om i . Borgerliga partier harständigt ifrågasatt den ekonomiska politiken, men dehar ständigt blivit motbevisade av verkligheten.Vi har kunnat upprätthålla ordning och reda iekonomin och inte genomfört mer reformer och störreskattesänkning än vad vi har råd med, även i tidersom är lite sämre. De marginaler som vi har skaffatoss under de goda åren har gjort att vi har kunnat ståstarka genom den nedgång internationellt som vi nuförhoppningsvis ser slutet av.Styrkan i svensk ekonomi kan uttryckas på fleraolika sätt. har tillsammans med Luxemburgoch det största överskottet i de offentligafinanserna bland alla EU-länder. Vi hade ettöverskott på som EMU-ländernahade ett underskott på . är ett avde länder med den lägsta arbetslösheten i EU. Det ärockså ett resultat av en målmedveten politik för attpressa ned arbetslösheten och hävda arbetslinjen.De marginaler som vi har skaffat oss har ocksåinneburit att vi just nu kan föra EU:s mest expansivafinanspolitik och ändå ha ett överskott i de offentligafinanserna. Det är en möjlighet som många andra EU-länder saknar men som de gärna hade önskat att dehade haft. Det finns också andra tecken än styrkan ide offentliga finanserna, den låga arbetslösheten ochden stigande sysselsättningen på att färdriktningen ärrätt.Realinkomsterna för vanliga löntagare ökar kraf-tigt. beräknas realin-komsterna öka . Bara ökar realinkoms-terna med . Det är en kombination av attvi har haft en modest lönebildning och en låg infla-tion. har vi sett nya inflationssiffror som kryperned . Vi har dessutom via skattesänkningar,maxtaxa, barnbidragshöjningar och på annat sättbidragit till realinkomsternas ökning.Det är en så kraftig ökning av hushållens in-komster att vi får gå tillbaka ganska långt i vår histo-ria för att hitta en så bra period när det gäller realin-komstutveckling.Socialbidragsberoendet minskar. Antalet socialbi-dragstagare har minskat från120 000 till 90 000. Vi är på väg mot regeringens målatt halvera socialbidragsberoendet till 2004.Jag såg i att Stockholmsstad, under dess moderata ledning, börjar få svårig-heter med att nå sin del av socialbidragsmålet. Manbörjar sacka efter. Men dess bättre såg jag att detfanns andra kommuner i , social-demokratiskt styrda och , somhar lyckats halvera socialbidragsberoendet betydligtsnabbare än . Vi får hoppas att Stockholmmed en annan ledning kan ta i fatt den förlustsom uppenbarligen har utsatts för undervåren när det gäller att minska socialbidragsberoen-det.Välfärdspolitiken fungerar. I den fördelningspoli-tiska analys som publicerades i vårpropositionen kanvar och en läsa att skatter, transfereringar och kon-sumtion av offentliga tjänster, som vård, skola, om-sorg och bostäder, dramatiskt minskar inkomstklyf-torna i samhället. påstående att väl-färdspolitiken bara är en rundgång mellan skatter ochbidrag kan definitivt avfärdas när man ser att politi-ken har stor betydelse för att minska just klyftorna ivårt samhälle.Fru talman! Inför valet ställde Socialdemo-kraterna upp sex vallöften: Man skulle betala av påstatsskulden, öka sysselsättningen och satsa mer påutbildning, anställa fler i vården, skolan och omsor-gen, införa höjda pensioner och höjda bostadstillägg,införa maxtaxa på dagis och fritis och införa höjdabarnbidrag.Alla dessa löften är uppfyllda. Utöver de här löf-tena har dessutom många reformer kunnat genomfö-ras . Det är naturligtvis en styrka att viockså har möjlighet att framöver anställa ännu fler ikommuner och landsting, inte minst i skolan, äldre-omsorgen och barnomsorgen.De nya statsbidragen på skolans område ger ut-rymme för 15 000 nya lärare, kuratorer eller annanskolpersonal . Detta blir möjligt tackvare de extra 5 miljarderna från staten till kommuner-na.Vi i regeringen har också haft möjlighetatt fatta beslut om att höja både golvet och taket i a-kassan på samma sätt som vi höjde golvet och taket ia-kassan . Det hade vi inte kunnat göra omvi inte hade haft den ordning och reda som vi har påstatsfinanserna och den förbättring som också harskett av a-kassans utveckling genom den reform somriksdagen beslutade om sedan.Vi reformerar arbetsskadeförsäkringen . Vi harförbättrat studiestödssystemet ytterligare. Vi har sat-sat mycket stort på att göra till ett ekologiskthållbart samhälle. Den gröna skatteväxlingen har tagitny fart. Vi har prioriterat de äldre, inte minst genomde reformer som kommer om förbe-hållsbelopp och maxtaxa inom äldreomsorgen och dethögkostnadsskydd i tandvården för de äldre som är påväg.Vi har riktat skattesänkningar mot låg- och me-delinkomsttagare. Vi har sänkt företagsskatterna,fastighetsskatten och förmögenhetsskatten. Det är på grund av det höjda fribeloppet bara ungefärhälften så många personer som betalar förmögenhets-skatt som det var i inledningen på denna mandatperi-od.Fru talman! Vi socialdemokrater är stolta över detsom har uppnåtts . Men att varastolt är inte det samma som att vara nöjd. Det finnsmycket kvar att uträtta för att alla barn ska ha sammamöjligheter oavsett vilka deras föräldrar är. Det finnsmycket mer att göra för att alla människor ska kunnaleva rika och utvecklande liv utifrån sina egna öns-kemål och drömmar.Vi socialdemokrater vill därför gå vidare. Vi haren omfattande dagordning för ,som vi hoppas få tillfälle att praktisera.Det handlar alltid om att sätta jobben främst, att fåsysselsättningen att fortsätta att öka och arbetslöshe-ten att minska. Att starta fler företag är oerhört vik-tigt. De många nya företagen är viktiga både för sys-selsättningen och för landets ekonomi. De är ocksåviktiga för att det ger möjlighet för de många nya småföretagen att växa och bli större. Det är alltid nummerett på den socialdemokratiska dagordningen att värnatillväxten och jobben.Vi vill också stärka konkurrensen i näringslivet.Vi har sett att näringslivet självt kanske inte haftförmåga att ta itu med de uppenbarliga problem somfinns i det privata näringslivet genom bristande kon-kurrens. Asfaltkarteller och annat har diskuterats.Näringslivet skulle behöva ta ett eget större ansvar föratt sätta en ny dagordning för den framtida konkur-rensen i svenskt näringsliv.Vi vill arbeta för att höja taken i föräldraförsäk-ringen, förbättra sjukvården, korta köerna och införanationell vårdgaranti och en rad andra sociala refor-mer. Vi hoppas naturligtvis kunna fortsätta att byggaut välfärden och se till att det finns pengar som kom-muner och landsting kan få använda för den del avvälfärden som de ansvarar för när det gäller vården,skolan och omsorgen.Förutsättningen för att lyckas med alla dessa re-formuppdrag, som vi har på vår agenda framöver, ärnaturligtvis att vi har ordning och reda på svenskekonomi i fortsättningen också.När jag tar del av den gemensamma borgerliga re-servationen, utöver de enstaka reservationer som allade borgerliga partierna har, noterar jag att det är lättför de borgerliga partierna att i denna reservationskriva ihop sig om ett antal allmängiltiga krav. Det ärklart att det är bra att alla ska få arbete och att till-växten ska höjas. Det torde de flesta kunna hålla medom.Men när jag ser på den första punkten i de bor-gerligas reservation att man ska höja tillväxten tillåtminstone kan man kontrastera det medatt säga att under de år vi hade borgerliga regeringar iSverige, , var tillväxten inte3 % som man nu drömmer om och önskar sig utanknappt . Det var alltså en väsentligt lägre tillväxtunder de borgerliga åren än vad vi har sett under desenaste åren.Punkt 2 i de borgerligas reservation innefattar vill se fler människor i arbete. Men arbetslöshe-ten ökade faktiskt i genomsnittunder de borgerliga regeringarna. Facit är ett heltannat än önskelistan.De borgerliga partierna säger också att de vill seen minskad statsskuld.