prot · GP0990 · 2002-04-04 00:00:00 — den franska feodalismen eller den tidiga engels-ka merkantilistiska kapitalismens kolonialism.Rättigheterna har sedan utvecklats och har varitföremål för mycket diskussion och ifrågasättanden,som också kampen för de mänskliga rättig-heterna ju segdraget trots allt har kunnat befästas i del av världens länder. Dock finns fortfarandestora brister, både internationellt och nationellt. Fram-för allt gäller det i det internationella samhället, där viju upplever samhällen som inte iakttarmänskliga rättigheter, rättsstaternas principer ellermellanfolkliga regler och hur man behandlar folk ihändelse av motsättningar och konflikt.Rättigheterna har sitt ursprung i att de hävdarmänniskornas rättigheter gentemot staternas makt ochmaktutövning. Men de har ju faktiskt också ett ele-ment av de behärskade och kontrollerade klassernasrättigheter gentemot de härskande klassernas rättig-heter. De har också en betydelse för människornaspersonliga liv och förhållningssätt till varandra. Detgäller att hantera medmänniskor med respekt förderas rättigheter.Utvecklingen har också dragit mot individualite-ten i rättigheterna, som ju hör till deras historia, dvs.erkännandet av människorna som individer som inteingår i någon sorts abstrakta kollektiv. Det handlarom allas lika rättigheter, om att alla människors likarättigheter kan hävdas och att det strider mot varjelogik att förneka att alla har lika rätt till liv, lika rätttill lycka eller att söka lycka och lika rätt till frihet.Därför har vi en sorts grundrättigheter, om änkanske inte i den mening som naturrättsfilosofernatänkte sig, som såg rättigheterna som någon sorts avnaturen eller av givna rättigheter. Men det finnsändå en kärna av grundrättigheter som inte någon kankränka med något logiskt argument. Vem har rätt atthävda att min rätt till liv, min rätt att söka lycka ochmin rätt till frihet är större än din? Där gäller allaslika rätt. Detta har lett till att också uppdykandet avsociala rörelser, inte minst arbetarrörelsen, lätt harmedfört att man betonar att de mänskliga rättigheter-nas politiska sida måste kombineras med en socialsida.Nils vill nu göra skillnad på dettai sitt inlägg och inte tillmäta de här rättigheternasamma status. Det är ett uttryck för det borgerligatänkandet, där man inte ser just att rättigheterna skavara lika. Ska rättigheterna vara lika måste det ocksåfinnas en rimlig likhet i människornas möjligheter attutnyttja sina rättigheter. Detta kräver också att desociala förhållandena inte är för ojämlika. Därigenomstrider de, på sund individualism grundade, demokra-tiska mänskliga rättigheterna mot den kapitalistiskaegoismens logik. Det är därför intressant att höra atthögerns representant i den här debatten faktiskt kriti-serar regeringen på just den punkten. Regeringensäger att de sociala och allmänpolitiska mänskligarättigheterna har lika valör. Nej, det har de inte, sägerNils . Det är mycket intressant, frutalman!De mänskliga rättigheterna är lika, och därför, förvår likhets skull, måste också de sociala rättigheternaräknas dit. Att de sedan, på grund av samhällets ten-dens att skapa ojämlikhet, inte går att juridiskt fast-ställa såsom politiska eller allmänmänskliga rättig-heter är en annan sak. Men värdet är lika.I en handlingsplan i form av en skrivelse som re-geringen lägger fram kan man inte ta upp några för-slag till lagstiftningsändringar, för då hade det variten proposition, med allt vad det hade betytt av bered-ning. Här handlar det om en handlingsplan för att pågrundval av den nu gällande lagstiftningen förbättrasamhällets arbete med de mänskliga rättigheterna. Vitycker att det är ett utomordentligt bra initiativ. Det ärmånga intressanta punkter i denna skrivelse. Att dessapunkter finns med där - bl.a. handlar det om ökadeutbildningsinsatser inom många myndigheter för attförbättra kunskaper och insikter om de mänskligarättigheterna - ja, i detta ligger ju också ett erkännan-de att allt inte är bra.Det är klart att det heller inte är det inom vårt egetland. Vi ser ju ofta rubriker som är skakande om hurvi behandlar asylsökande, flyktingar och flykting-barn. Vi ser hur myndigheter, t.ex. Utlänningsnämn-den, ibland lider av en flagrant brist på empati ochinsikt om mänskliga rättigheter. Vi ser i andra myn-digheter också brister, inte minst i arbetet hos polisen,som ju har särskilda maktbefogenheter. Det är därföralldeles utmärkt att man lägger fram den här planen.I detta finns det naturligtvis också många proble-matiska sidor. Ett exempel är när det internationellasamfundet, i sin ambition att t.ex. bekämpa terrorism,går längre och går emot de konventioner som finnsom de mänskliga rättigheterna. Då uppstår problem.Det har vi velat rikta uppmärksamhet på i en reserva-tion till det här betänkandet, nämligen reservation 16tillsammans med och . Vissamänniskor har på grund av en internationell lista, utanatt själva egentligen ha fått reda på vad grunden tilldetta är, förhindrats att komma i åtnjutande av sinaegna ekonomiska tillgångar och förhindrats att fåekonomiska ersättningar - alltså en sorts utsvältningav människor utan att det har skett någon som helsträttslig prövning. Detta är någonting som strider motmänskliga rättigheter.Det är just i de här komplicerade lägena som demänskliga rättigheterna ställs på prov och vi interna-tionellt och nationellt har ett ansvar för att försvaradem entydigt och tydligt. De mänskliga fri- och rät-tigheterna gäller alla och lika för alla.Fru talman! Vi står bakom alla de tre reservatio-ner som vi har skrivit under, men yrkar för tids vin-nande bifall endast till reservation 16.Anf. 69 ()replik:Fru talman! Jag tror att jag kan lugna KennethKvist beträffande min och andras inställning här tillde mänskliga rättigheterna. Det resonemang som jagförsökte föra här, och som också svarinne på, är att de är olika till sin karaktär och att enanalys av detta saknas i skrivelsen. Även talade om grundläggande rättigheter, exaktciterat, och nämnde då frihet, strävan efter lycka ochrätt till liv. talade även om juridiskarättigheter till skillnad från andra rättigheter.Det finns naturligtvis alltid en viss diskussion omvad som ska läggas till i rättighetskatalogen, menman måste inse att rättigheterna inbördes är olika ochatt det finns goda skäl för att de rättigheter som finnsuppräknade i 2 kap. regeringsformen står med där.Jag vill bara fråga om en sak, eftersom jag nämn-de äganderätten som en speciell rättighet. Jag nämndei mitt anförande ett litet citat från demokratiutred-ningen. Stöder reservationen frånVänsterpartiets representant i ?Där sägs det att den skadegörelse som riktar sig motting inte är så farlig och att det ibland kan vara moti-verat att "värna ett högre värde än äganderätten i ettdemokratiskt samhälle", så att det t.ex. ibland kanvara berättigat att slå sönder fönsterrutor eller annatför att främja en sak som man anser god.Anf. 70 () replik:Fru talman! Som svar på frågan tycker jag att manska ha respekt för de regler som gäller i ett samhälleoch att man ska arbeta för att förändra reglerna. Omjag sedan ska besvara frågan rent filosofiskt, vilketjag föredrar, tycker jag att det är bättre att man harstor respekt gentemot människor än gentemot ting, ioch för sig. Men jag tycker också att man visar re-spekt gentemot människor genom att respektera derasting.Däremot delar jag inte synpå äganderätten. Jag kan gå tillbaka till ,en av de liberala ursprungsfilosoferna, syn på ägande-rätten. Han för faktiskt en mycket intressant diskus-sion om att alla människor egentligen har lika rätt tillvår jord, men det som gör att man får särskild rätt ochdärmed privat äganderätt är det egna arbetet. Det ären ganska intressant relief till den diskussion som kanföras, nämligen att det är arbetet som bör ge ägandeoch makt över tillgångarna. Det betyder med andraord att det är ett ganska t.o.m. liberalt förankrat kravatt kräva makt för de arbetande på deras arbetsplatseroch inflytande i ekonomin. Jag tror kanske inte attNils delar den ståndpunkten.Anf. 71 ()replik:Fru talman! Jo, det gör jag visst i många avseen-den. Arbetaren är sin lön värd, och den ska inte statengenom beskattning ta ifrån honom exempelvis. Detmåste vara en rimlig konsekvens av detta resone-mang.När det sedan gäller detta med att förstöra tingkontra att ge sig på människor, som vi talade om,uppfattar jag ändå att gör en viss di-stinktion när han säger att man egentligen inte ska fåförstöra vare sig det ena eller det andra men i varjefall inte människor. Men jag skulle nog önska etttydligare avståndstagande och en precisering. Harman rätt att förstöra ting i ett demokratiskt samhälle,t.ex. i samband med demonstrationer, för att främjahögre värden som man kanske själv definierar i ter-mer av att gynna människor i en eller annan mening?Det är det som jag vill jag ha svar på.Anf. 72 () replik:Fru talman! Jag håller med om att förstörelse avting i en demonstration försvarar inga högre värden.Man ska följa de lagar som finns. Det finns en demo-kratisk rätt att demonstrera, och den ska man givetvisutnyttja. Men det finns inget värde i att slå sönderandras tillgångar.Sedan är det klart att om vi ser historiskt på detfinns det ju skillnader i detta, t.ex. människor som isin förtvivlan över att stötas ut i massarbetslöshet harförstört maskiner och liknande, medan det finns mate-riella ting som har använts som symboler för förtryckosv. Men normalt sett ska man i ett samhälle följa delagar och regler som gäller, och det gäller även viddemonstrationer. Vi har inga delade meningar på denpunkten.Anf. 73 ():Fru talman! Det är en intressant diskussion somförs mellan och det finns en värdenas hierarki eller inte, och ensådan hierarki finns det väl i någon mån. Om manjämför rätten till liv med föreningsfrihet, kan mansäga att man inte har så stor glädje av föreningsfrihe-ten om man är död. Men vi får väl i de här praktiskasammanhangen återvända till den gode ,som ju tog upp detta att när rättigheter och friheterkommer i konflikt med varandra måste man göra enrimlig avvägning mellan dessa.Fru talman! Regeringens skrivelse om en nationellhandlingsplan för de mänskliga rättigheterna är ettförsta steg att fästa uppmärksamheten på dessa vikti-ga områden. Det finns mycket berömvärt att säga omhandlingsplanen. Delvis blir den något trist i sitt upp-repande av andra handlingsplaner som presenteratsför , men man får ha viss förståelse för attregeringen vill visa upp en bredd och en helhet i sinabedömningar. Vi gör ju ofta så också i våra motioner.Det är viktiga frågor för de berör själva grunden församhällsbyggandet - för det goda samhället. Vi haralltså inte funnit några bärande invändningar mothandlingsplanen, men vill gärna vara med och påver-ka det fortsatta arbetet med några goda idéer.Fru talman! Inga politiska beslut fattas utan attmänniskosyn och etik spelar en grundläggande roll.Även om människosynen inte alltid uttrycks explicit iklartext, finns den alltid där i någon form. Lagstift-ning är ett uttryck för samhällets etik, som i sin turbyggs upp av värden, rättigheter och normer.Värden, fru talman, kan identifieras genom attfråga efter det som är värdefullt för den enskildamänniskan, för alla människor och för samhället.Gemensamma eller allmänt giltiga värden är livet,människovärdet, kärleken, sanningen, friheten, kun-skapen, den goda miljön etc. De är värden i sig. Enrättighet innebär anspråk att få uppnå, uppleva ellerrealisera ett värde. Det handlar om rätten till ett me-ningsfullt liv, att bemötas med värdighet och respekt,att få uppleva kärlek, att få ta del av sanning, att fåtillägna sig kunskap och att få ta del av en ren miljö.En norm påtalar ettansvar för värdena och rättigheterna till dessa. Detkan gälla att respektera liv och andras människovär-de, att visa kärlek, att hålla sig till sanning och heder-lighet, tillägna sig kunskap och att värna miljön.Fru talman! Omtanke börjar hemma. Så skulleman kunna översätta ett bevingat engelskt uttryck.Det är i de nära relationerna som människovärdet ochfri- och rättigheterna införlivas i vårt tänkande och ivår syn på medmänniskan och hela samhället. Deförsta uppväxtåren är extra viktiga.Moderna kriminologer har upptäckt vad som se-dan urminnes tider varit en levande kunskaphos föräldrar, nämligen att uppfostran faktiskt harbetydelse. Föräldrarnas allra viktigasteuppgift utöver den kärleksfulla omtanken är att vida-rebefordra ett värdetänkande, en värdesyn, en männi-skosyn. Det är bekymmersamt och värt kritik attregeringen i sin nationellahandlingsplan inte uppmärksammar den mest bety-delsefulla delen i denna värdeöverföringsprocess,dvs. den tid då barnen är som mest mottagliga förvärdegrunden.Föräldrarna, familjen, spelar huvudrollen i arbetet föratt förstärka de mänskliga fri- ochrättigheterna i det allmänna medvetandet. Detta böruppmärksammas mer i det kommande arbetet.Föräldrainsatsen är den mest fundamentala, frutalman, men den behöver kompletteras. Det omgi-vande samhället bör också medverka och stödja för-äldrarna i deras arbete med värdeöverföringen. För-skola, skola och övriga samhälleliga institutioner börta ett stort ansvar på det området. Och även det civilasamhället borde känna sitt ansvar. Det är ofrånkom-ligt att medierna har ett alldeles särskilt ansvar förvärdeinternaliseringen och värdeöverföringen.Lagstiftaren har förstås ett ansvar bl.a. genom attlagstiftningen fokuserar på och argumenterar förvärdefrågorna. Lagstiftningen är faktiskt i sig ocksåopinionsbildande, inte bara krasst inriktad på rättsligagrunder. Lagstiftningen leder fram till det vi kallar fördet allmänna rättsmedvetandet.Fru talman! Det betänkande vi behandlar ärlite bökigt. I inledningen tar vi upp stora principiellafrågeställningar med bredd. Sedan går vi in i detaljer-na, som ibland innefattas i de stora bitarna. Det ska-par vissa problem när man ska hantera det besluts-mässigt.Fru talman! Regeringsformen tillförsäkrar medsmärre undantag endast medborgarna fri- och rättig-heter uppräknade i 2 kap. 1 § regeringsformen i för-hållande till det allmänna. De tillförsäkras däremotinte rättigheter i förhållande till andra enskilda ellerandra enskilda rättssubjekt. Enligt vår mening voredet värdefullt att utreda om även fri- och rättighetermellan enskilda borde grundlagsfästas och inte somnu i huvudsak vara inriktade på förhållandet denenskilde och det allmänna. En sådan grundlagsfästrätt skulle stärka som rättsstat.Det svenska skyddet för fri- och rättigheterna be-höver alltså vidgas och förstärkas. Exempel på områ-den som borde bearbetas ytterligare är rätten till liv,föräldrarätten, den negativa föreningsfriheten, sam-vetsfriheten och äganderätten.Fru talman! Samvetsfriheten är t.ex. föremål fören särskild motion om en samvetsklausul i vården ochutbildningen. Vi har ju inte reserverat oss på denpunkten, men det är vår bedömning att samvetsfrihe-tens konsekvenser borde analyseras i en bredare ut-redning kring fri- och rättigheterna. Europakonven-tionen, som är svensk lag, har ju tydliga skrivningarom samvetsfriheten - något som den svenska reger-ingsformen saknar. En samvetsklausul kan vara ettsätt att stärka samvetsfriheten, men det kanske ocksåfinns andra möjligheter att förstärka den.Fru talman! Det behövs också ett tydligt diskrimi-neringsskydd för människans integritet oberoende avreligion, ålder, hudfärg, kön, språk, sexuell identitet,genetiska särdrag, börd, ekonomisk eller social ställ-ning, funktionshinder, etnisk eller politisk tillhörig-het. Detta skydd måste vara effektivt inte enbart iförhållande den enskilde och det allmänna, utan rätts-staten måste också tillförsäkra ett sådant skydd mel-lan enskilda.Grundlagens, dvs. främst regeringsformens, syn-sätt måste därför vidgas på detta område. I ett kom-mande betänkande kommer vi att behandla utvidg-ningen av de s.k. målsättningsstadgandena i reger-ingsformens 1 kap. De är ju enbart en värdeorienter-ing - och det är positivt i sig att man vidgar perspek-tivet där - och saknar egentlig rättslig betydelse. Vitror att det är nödvändigt att förstärka diskrimine-ringsskyddet i grundlagen så att det blir tillämpbartäven i rättssystemet.Fru talman! Det är alltså vår bedömning att detbehövs en bred och omfattande utredning som tar sigan dessa grundläggande frågor.Fru talman! har vi kristdemokrater pekatpå det norska exemplet med en värdekommission.Det har vi också upprepat i samband med handlings-planen. Vårt förslag har väckt kritik på flera håll.Man ska inte "skriva folk på näsan", som det heter, ietiska frågor. Men det har heller inte varit syftet meden värdekommission. Till det politiska ledarskapethör också möjligheten att starta en diskussion och attförsöka leda den in på meningsfulla områden, ävenom politiker i dessa sammanhang ska akta sig för attkomma med facit.Fru talman! Vi kan peka på att regeringen och depolitiska partierna i andra sammanhang varit ange-lägna om att bidra till att debatt skapas kring andrafrågor. och Demokratiutredningenvar t.ex. så uppbyggda att ett av syftena med dem varatt stimulera debatten kring respektive frågeområde.Nu arbetar den , som jag självtillhör, med ett uppdrag av den karaktären. Kommit-tén ska utan att själv ta ställning bidra till att stimule-ra debatten kring Europeiska unionen och dess fram-tid. Själva angreppssättet att stimulera debatt - vilketen värdekommission borde ha till huvuduppgift - äralltså inte främmande för svensk tradition.Fru talman! Jag kan nämna att den norska kom-missionen lyckades skapa en bred aktivitet kring dehär frågorna. Den höll över 600 öppna möten, och130 kommuner gav synpunkter. Många skolor ochfrivilliga organisationer var engagerade i diskussio-nen. Utan tvivel skapade kommissionens arbete enbred debatt i , bredare än något annat tidigarestatligt initiativ. Jag yrkar alltså bifall till reservationnr 3.Några ytterligare kommentarer: I sista stund förejusterande av betänkandet upptäckte jag att regering-en inte tänkt uppfylla det uppdrag KU tidigare gettangående de s.k. främjandeombudsmännen. Barnom-budsmannen skulle inte omfattas av utredningsupp-draget. Majoriteten i utskottet skickar nu en påmin-nelse till regeringen om att även BO ska omfattas aven sådan utredning.Fru talman! I en särskild motion har vi upprepatvårt tidigare krav att det bör införas kriminaliseringav enskilds deltagande och stöd till kriminella organi-sationer. Det har tidigare avvisats av riksdagenssamtliga partier. Så även i detta betänkande. Det ärintressant att notera att regeringen godtagit vissaformer av kriminaliseringar på den nivån genomrambeslutet i EU mot terrorism. Det ska bli intressantatt se hur regeringen lyckas reda ut lagstiftningsfrå-gorna på den sidan. Det ser vi med spänning framemot.Fru talman! Vi står självfallet bakom samtligavåra reservationer men nöjer oss som sagt med attyrka bifall till reservation 3.Anf. 74 () replik:Fru talman! Jag har tre saker att ta upp med Ing-var . I en viss mening finns det en hierarkiav rättigheter. påpekar lite demago-giskt: Är jag död behöver jag ingen föreningsfrihet.Det jag polemiserade mot omgällde frågan om de sociala rättigheterna med nöd-vändighet är av lägre rang än de politiska, vilket hanmenade. Den som hungrar har inte ork att fylla sinföreningsfrihet och sin yttrandefrihet. Därför menarjag att den delning och den nedgradering av de soci-ala rättigheterna som gjorde ärfelaktig. Jag undrar var står i denfrågan. Det är det första.I en bisats säger att rätten till livmåste stärkas i . I vilken mening har detsvenska samhället inte tryggat rätten till liv? Är dettaåterigen kampanjen mot den fria abortlagstiftningensom kommer fram i ett kd-anförande? Det är detandra.Fru talman! Det tredje är följande. I mitt replik-skifte med ...Anf. 75 TALMANNEN:Får jag uppmana att rikta sina re-pliker till den föregående talaren och inte till någonsom inte nu har replikrätt. Det är inte tillbörligt att göra så, Ken-neth Kvist.Anf. 76 () replik:Fru talman! Det är till den föregående talaren jagriktar mig. Jag har inte sagt något elakt om här.Vi var inne på frågan om äganderätten. Jag und-rar: Varför vill kd stärka äganderätten? Äganderättenär i starkare skyddad än i den europeiskakonventionen om fri- och rättigheter.Ser inte kd i stället ett skäl som jag argumenteradeför, nämligen att stärka de arbetandes inflytande ochge de arbetande större rätt över sina arbetsplatser?Anf. 77 () replik:Fru talman! Jag vill uttala en viss försiktighet omrättigheternas hierarki. Det finns säkert en sådan, menman kan inte alltid fastställa den i detalj. Man måstegöra en avvägning. Om man inte har någon mat harman inte heller så stor glädje av föreningsfriheten.Det är fullständigt klart. Det kan mycket väl vara såatt de sociala rättigheterna kan gå utöver andra rättig-heter i något slags hierarki. Det är nog självklart. Menjag har ingen formel eller någon multiplikationstabellför detta, och det har förmodligen inte till frågan om rätten till liv. Jag nämnde att vivill ha en utredning och pekade på områden somborde belysas. Det intressanta är att så fort den härfrågan dyker upp tror man att en kristdemokrat talarom abortfrågan. Vi har redan detta i svensk lagstift-ning, nämligen . Europakonven-tionen pekar på denna rättighet. åbero-pade den för övrigt också . Det är intenågot mer konstigt än detta. Den kanske skulle lyftasin även i regeringsformens rättighetskapitel och få enstarkare ställning i det sammanhanget. Det är egentli-gen den grundläggande rättigheten för alla andrarättigheter. Lever man inte har man ingen glädje avde andra fri- och rättigheterna.Vi vill också ha en belysning av äganderätten ochen förstärkning som t.ex. kan leda till full ersättningvid en expropriering. Svårare är det inte.Anf. 78 () replik:Fru talman! När det gäller graderingen av rättig-heterna håller jag med om att det inte finns någonenkel multiplikationstabell. Men det gläder mig attIngvar i varje fall också anser att de socialarättigheterna inte nödvändigtvis ska graderas lägre ände mer politiskt inriktade rättigheterna. De hör sam-man i ett system. Om de mänskliga rättigheterna skagälla lika för alla måste det också finnas sociala vill-kor som möjliggör för alla att leva upp till sina rättig-heter.Rätten till liv är en grundläggande rättighet. Menman måste fråga sig varför vi särskilt skulle behövautreda den i . I är ju rätten till livtillfredsställande garanterad. Här finns inget hot omdödsstraff eller liknande i någon situation. Tvärtom ärdet enligt grundlagen strängt förbjudet.Den enda tvistiga frågan som rör rätten till liv ärjust abortlagstiftningen, dvs. rätten för kvinnor attkunna bestämma sitt liv. Det är just därför som IngvarSvensson tar upp denna fråga.När det gäller frågan om äganderätten har vi heltolika uppfattning. Jag anser att äganderätten i Sverigeär för starkt skyddad. Vi har ett skydd för denna rät-tighet som går längre än det skydd som finns i deneuropeiska konventionen om de mänskliga rättighe-terna.Anf. 79 () replik:Fru talman! frågar sig varför vi skaförstärka rätten till liv eller skriva in den till grundla-gen. Det är en bra fråga. Han säger att vi är överensatt det måste vara en grundläggande rättighet. Men viär här i kammaren också överens om demokratin.Tycker inte att demokratin ska ståinskriven i grundlagen? Det här är centrala frågor.Nog borde de väl stå i det som är den grundlägganderättsnormen för hela det svenska samhället, nämligengrundlagen? Det är inget konstigt med det.Javisst, abortfrågan är en problematik i samman-hanget. Det finns en annan problematik som berörden andra sidan av livet, nämligen den eutanasidis-kussion som förs på många håll i och tid-vis även i . Det är också en problematik attlyfta in i sammanhanget.Man kan säga att inte har an-setts vara ett hinder för en abortlagstiftning. Det ärbara ett exempel på att det inte bara är den här typenav frågor det handlar om.Anf. 80 ():Fru talman! liberalerna välkomnar attregeringen genom handlingsplanen försöker ta etthelhetsgrepp på arbetet med de mänskliga rättigheter-na i .