prot · GQ0940 · 2002-12-19 00:00:00 — För att stärkadet arbetet finns bland annat de så kallade tillgänglig-hetsmiljarderna.Det är också viktigt att framhålla att det här är enbudget för utgiftsområdet som inte finansieras genomnedskärningar i andra för välfärden viktiga områden,detta sagt med tanke på att det finns partier som fi-nansierar sina satsningar på området genom att för-sämra i bland annat sjukförsäkringssystemen ochvillkoren för de arbetslösa.För har det varit viktigt både iframtagandet av budgetpropositionen och i behand-lingen i utskottet att se till att satsningarna på attstärka välfärden inom detta område inte ska betalasmed försämrade villkor för sjuka eller arbetslösa.Betänkandet innehåller fortsatta satsningar påtandvården med 300 miljoner. menaratt detta är en satsning som bör utökas under kom-mande år. Vi är också överens med regeringen ochMiljöpartiet om att införandet av ett högkostnads-skydd i tandvården för alla har en hög prioritet och attett första steg bör kunna tas under mandatperiodenom det finns ekonomiska förutsättningar. Vi har ett121-punktsprogram med riktlinjer för framtiden, ochdär finns tandvården med.Betänkandet innehåller också ett förslag om att ennationell vårdgaranti ska införas. För Vänsterpartietär det viktigt att understryka att detta kräver ytterliga-re resurser till sjukvården så att en vårdgaranti intesuddar ut prioriteringsordningen. Enligt vissa bedöm-ningar skulle det krävas så mycket som 20 miljarderytterligare om man ska klara av att både införa envårdgaranti och värna prioriteringsordning-en. finns det en gemensam syn mellan regeringen,och om att en vårdgarantikräver ytterligare resurser och att prioriteringsord-ningen inte får sättas ur spel.I betänkandet redovisas att regeringen ska ta uppsamtal med om detta, och i denså kallade Dagmaröverenskommelsen redovisas ock-så att samtal pågår om en utvidgad vårdgaranti förbehandling och att en sådan kan träda i kraft tidigast2004.För är det viktigt att prioriterings-ordningen kan behållas även inom ramen för en vård-garanti. Vi menar att det inte kan vara rimligt att encancersjuk ska behöva vänta på behand-ling därför att resurserna förskjuts för att klara avbehandlingen av mindre, inte lika allvarliga, åkom-mor . Hur mycket mer resurser somkrävs för att säkra prioriteringsordningen är i dagoklart, och därför är det viktigt att avvakta de nupågående samtalen med Landstingsförbundet.Vi från sida menar att sjukvårdenska vara offentligt finansierad, offentligt styrd och ihuvudsak bedrivas i offentlig regi. Våra gemensam-ma pengar, skattepengarna, ska gå till sjukvård ochomsorg och inte till vinster i privata företag.Vi menar att privatiseringar påverkar prio-riteringar inom sjukvården. Vinstintresset tillåts på-verka avgörandet om vilken vård patienten ska ha.Dessutom kommer resurser till förebyggande ochlångsiktiga åtgärder i skymundan. Det blir också svårtatt upprätthålla kostnadskontrollen. Alla erfarenhetervisar att privata vårdsystem, där sjukvården säljs påen marknad, inte klarar det. I kan vi konstate-ra att i de landsting som privatiserat mest under dengångna perioden - det borgerligt styrda Stockholmsläns landsting och det likaledes borgerligt styrdaRegion är två exempel - har privatiseringenkanske varit en bidragande orsak till att man harsläppt kostnadskontrollen och att man har gi-gantiska underskott.I det betänkande som vi nu debatterar tillförs yt-terligare 186 miljoner, och det görs utifrån en motionfrån Socialdemokraterna, . Pengarna tillförs för att säkra viktiga områdeninom Dagmaröverenskommelsen. Det handlar blandannat om patientens ställning, information om organ-donation, nationellt kvalitetsregister, producentobun-den läkemedelsinformation med mera. För Vänster-partiet har det varit viktigt att säkra dessa medel, ochdet är bra att utskottet står bakom motionen. Här finnsockså medel för att stärka tillsynöver vården av och omsorgen om äldre. Det är ingastora summor, men det är ändå viktiga medel.När jag är ute i verksamheter ser jag massor avgod omsorg men också att äldre inte alltid får detbemötande eller den omsorg som faktiskthar beslutat om. Det finns ett glapp mellan de politis-ka besluten och verkligheten. Ska vi komma till rättamed det, räcker det inte med nya lagar eller nya am-bitiösa målsättningar. Det handlar om att fortsätta atttillföra resurser till kommuner och landsting, heltsjälvklart, men också om att öka tillsynen. Här harSocialstyrelsen en viktig roll, och förhoppningsvishar man fått förbättrade förutsättningar att ha dennaviktiga roll i och med detta betänkande.Herr talman! rapporteras att antalet bo-stadslösa och antalet hemlösa ökat och är förfärligtstort. Enbart i är ungefär 800 barn bostadslö-sa, varav ungefär 70 dessutom är hemlösa. I budgetenfinns medel avsatta för att ska kunnaarbeta med frågan, men vi menar att det inte räcker.Vi har motionerat om att rätten till bo-stad ska skrivas in i socialtjänstlagen. Socialdemo-kraterna, och är i det såkallade 121-punktsprogrammet överens om att detkrävs aktiva insatser för att säkra allas rätt till bostad.Tyvärr är socialutskottet inte överens med Vänster-partiet och vill inte stödja vår motion i frågan.Vi menar att det krävs en ändring i socialtjänstla-gen. garanteras människor inte rätt till egetboende utan endast tak över huvudet. Vi vill se enutredning som ska ha till uppgift att föreslå ändringari socialtjänstlagen som innebär att rätten till biståndockså ska omfatta rätten till egen bostad. Vi menarockså att det är dags att utforma förslag och stödåt-gärder utifrån hemlösa kvinnors specifika situationför att minska hemlösheten bland dessa. Mångahemlösa i har missbruksproblem eller ärpsykiskt sjuka. De är särskilt utsatta. Här krävs enresurssamordning så att de får den hjälp de behöver.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 17,som behandlar just de här delarna.Våld mot kvinnor förekommer överallt i samhäl-let. Kvinnojourerna har en central roll när det gälleratt synliggöra och beskriva mäns våld mot kvinnor,sprida kunskap om våldets mekanismer och utvecklametoder för att hjälpa och stödja kvinnor som utsattsför misshandel och andra övergrepp.I budgeten finns medel avsatta till kvinnojourer,till Rikskvinnocentrum och till en nationell jourtele-fon, så visst finns det ett stöd för att utveckla arbetet.Men när det gäller finansieringen av de lokala kvin-nojourerna ser det väldigt olika ut över landet. I endel kommuner saknas kvinnojourer helt, i andra är dehelt klart underfinansierade. Jag har mött jourer somendast får bidrag till hyra. All verksamhet, inklusivetelefonkostnader, ska betalas ideellt. Jag har möttandra jourer som har lagt ned sin verksamhet just pågrund av bristande kommunalt stöd.Vi menar att kommunerna i större utsträckning äntidigare måste ta ett ansvar för att hjälpa och stödjakvinnor som utsatts för misshandel och övergrepp.Hur en ökad finansiering till de lokala kvinnojourernaoch ett stöd till uppbyggnad av jourer i de kommunersom saknar jourer tycker vi ska utredas. Det härär ingen lätt uppgift. Det är förvisso ett kommunaltansvar att stödja jourerna, men om vi på nationellnivå avser att ta ett initiativ i frågan, och det villVänsterpartiet, måste vi först kartlägga tekniken ochde finansiella konsekvenserna av olika förslag. Vi harinte fått gehör för vår motion i den här delen. Vi harreserverat oss och kommer naturligtvis att återkommai frågan. Vi är överens med Socialdemokraterna ochMiljöpartiet om att vi skaförbättra skyddet för kvinnor och barn som riskeraratt utsättas för våld och sexualbrott.Jag kommer inte att yrka bifall till vår reservation.Men det är angeläget att lyfta fram den här frågan, förjag tror att socialutskottet som helhet behöver ta sigen funderare kring detta. Jag beklagar att vi i det härbetänkandet inte har kunnat komma överens i frågan.Herr talman! har sex reservationer idetta betänkande, och jag står givetvis bakom alla.Men av tidsskäl nöjer jag mig med det yrkande somjag redan har gjort, och det handlar om reservationnr 17.Anf. 49 ():Herr talman, ledamöter! Inledningsvis vill jag yr-ka bifall till vår reservation 8, som är gemensam medövriga borgerliga partier, och nämna att vi inte deltari dagens beslut om budgeten eftersom budgetramarnaredan tidigare är beslutade. Jag hänvisar till vårt sär-skilda yttrande i frågan samt till ett gemensamt bor-gerligt särskilt yttrande om vårdgarantin.Frågan om funktionshindrade kommer att berörasnärmare senare i debatten.Jag beklagar att socialminister intenärvarar, då det i alla undersökningar visar sig att denfråga som berör oss allra mest är sjukvården. Det ärinte konstigt, då vi ju alla förr eller senare kommer attbehöva sjukvård i någon form. Därför är budgetfrå-gorna viktiga för sjukvården, kanske inte de absolutasiffrorna men väl hur satsningarna fördelas.Detta speglar nämligen på vilket sätt vi moderatervill ge förutsättningar för en fungerande sjukvård: attläkare, sjukgymnaster och all övrig vårdpersonal fårförutsättningar att utöva sitt yrke, att arbetsmiljöeroch kreativitet kan blomstra, att vårdköerna kan ka-pas, att misstroende och pekpinnar ersätts med erkän-nande och yrkesstolthet och att patienterna sätts icentrum. Med detta, menar vi, har Socialdemokrater-na misslyckats, trots vid regeringsmakten.Låt mig börja med vårdköerna och Norrlands-landstingen, som under förra mandatperioden, trotslånga köer, avvisade fritt vårdsökande. Detta gjordeatt initiativrika patienter flyttade till för attfå vård.Herr talman! Man måste tydligen vara initiativrikoch uppfinningsrik i Socialdemokraternas föratt få vård.Socialdemokraterna har också kategoriskt avvisatvårdgarantin som ett sätt att lösa problemet med kö-erna. Men börjar socialministern krypa till korsetoch vill införa en vårdgaranti.Det har skett förhandlingar med lands-tingen om att införa en vårdgaranti, vars utformningoch införande ska preciseras . Därefterkommer garantin att införas tidigast den 1 januari2004. Men några större resurser för detta har ännuinte tillförts.Kan vi lita på Socialdemokraterna nu? Jag gör deti alla fall inte.Herr talman! Vi tillför extra pengar direkt tillverksamheterna för att få bort vårdköerna. Det är nypengar som skulle underlätta för sjukvården och pati-enterna, men detta säger majoriteten nej till. Mansäger nej, nej och åter nej, liksom man vid ett flertal tillfällen avslog vårdga-rantin. avsätter vi ochytterligare för 2004.Herr talman! Sjukvården är en funktion och inteen indelning i olika nivåer eller bevarande av bygg-nader. Sjukvården kräver samarbete och nätverk.Vilka utövar detta bäst, politiker eller sjukvårdsper-sonal, de som arbetar inom sjukvården?Vi vill ha en finansiering av sjukvården som följerpatienten i sitt val av sjukvård. Finansieringen avvårdgarantin är ett första steg på denna väg.Det finns också stora problem med stigande läke-medelskostnader i Socialdemokraternas , ochpå sedvanligt sätt vill man lösa detta med planeko-nomi. Det ena planekonomiska systemet avlöser detandra. har vi fått en läkemedelsförmånsnämndsom ska prissätta ett nytt läkemedel och bestämmaom detta ska ingå i läkemedelsförmånen eller inte.Detta säger vi nej till. Låt i stället subventionen byggapå den medicinska indikationen där läkaren i för-skrivningsögonblicket tar ställning till detta i sinpatientkontakt. Låt marknaden bli prissättande, ochavveckla apoteksmonopolet.Apoteksmonopolet speglar på något sätt det soci-alistiska samhället och hur fort detta kan finna ac-ceptans, när det historiskt sett är ochförhoppningsvis blir en parentes i apotekens historia.Herr talman! Apoteken förstatligades liksomsjukvården som då i övrigt socialiserades genom denså kallade sjukronorsreformen. Har det blivit bättrenu? Det är så att de som vill bevara systemetoch monopolet ska stå till svars, inte vi som vill av-veckla detta och utveckla verksamheten.Herr talman! Detta är vårt budgetförslags inrikt-ning: Utveckla verksamheterna, och försvåra intedetta genom att bibehålla monopoltänkandet!Läkemedelskostnaderna måste också ses mot denbakgrunden att nya mediciner, om än dyra, ökar liv-skvalitet, minskar lidande och botar sjukdomar i enallt större utsträckning som man spararvårddagar på sjukhus och operationer, exempelvis förmagsårssjuka. Det som kostar mer på ett ställe sparasin på andra ställen, och detta belyses knappast alls idebatten. Därför måste sjukvårdsbudget och läkeme-delsbudget hanteras som en helhet, inte som olikadelar.Vår hälso- och sjukvårdsförsäkring är inget annatän denna helhet, och finansieras gemensamt via skatt-sedeln. Jag vill poängtera detta: den skall finansierasgemensamt via skattsedeln, fastän man ständigt fårhöra annat. Och den ger möjlighet till mångfald:alternativa och privata driftsformer.Utöver detta är det viktigt att få bukt med läkeme-delskostnaderna. Detta sker inte genom planekonomioch bevarande av monopol utan genom mer re-ceptfrihet, egensjukvård och en friare marknad. Dess-utom behövs - detta är nog den viktigaste punkten -ett bra förskrivarstöd, utbildning och en större följ-samhet av patienterna. Startförpackningar och inteden största förpackningen ska skrivas ut från början, isynnerhet vid nyinsättning av läkemedel, och lämpligutformning av förpackningarna behövs.Mer än 50 % av de patienter som står på lång-tidsmedicinering tar inte sin medicin som de ska. Denvanligaste orsaken till detta är att informationen omhur medicinen ska tas är för dålig, men även för storatabletter och svåröppnade burkar kan hindra patientenfrån att ta sin medicin enligt ordinationen. Dennafelaktiga användning av läkemedel kostar staten nå-gonstans om åretoch leder till terapimisslyckanden och därmed ökatlidande för patienten. Den främsta åtgärden måstevara att få en bättre samstämmighet i synen på sjuk-domen och behandlingen läkaren och patientenemellan, inte planekonomi. Svenska Läkaresällska-pets ordförande redovisade vid läkarstämman förnågon månad sedan dessa siffror.Därför, herr talman, är vårt förslag till besparingarår 2003 på 1,9 miljarder en liten blygsam början iförhållande till de belopp som man faktiskt kan hämtahem. Generika och utbyte till billigaste preparat ärlösningar som vi accepterar, men vikommer att följa upp detta mycket noggrant. Deeventuella positiva ekonomiska effekterna kan mot-verkas av att seriöst forskande läkemedelsföretag somutvecklar nya läkemedel berövas forskningskapital,då patenttiden inte alltid är tillräckligt lång för attföretagets kostnader ska täckas och återinvesteringar iny forskning kan ske.Herr talman! Vår budget är också en budget somger ökad kvalitet i sjukvården. Vi vill stärka denverksamhet som bedriver och som har stor betydelse försjukvårdens utveckling. Vi avsätter 10 miljoner kro-nor utöver vad regeringen föreslagit. Vi villavbörda uppgiften som kvalitetskon-trollant. En särskild Medicinalstyrelse bör inrättas fördetta ändamål. Den bör byggas upp under kommandeår med medel från Socialstyrelsen.Hand i hand, eller, herr talman, helst lite före,måste den förebyggande vården in, liksom folkhälsan.Institutioner måste träda tillbaka och arbetet förankrasoch ges möjlighet i mer lokala former.Det räcker inte att höra från myndigheterna att viska röka mindre och dricka mindre. Detta når intefram. Förankringen och insikten att det är skadligt förvår hälsa fungerar inte, inte heller när det gäller sjuk-domar som exempelvis hiv/aids. Hit hör även narko-tikamissbruket, och hit hör spelmissbruket, där detfaktiskt finns ett tillkännagivande i dagens betänkan-de.Andra former, lokalt förankrade i skolan och isamhället i övrigt där folk umgås och samtalar, måstefå växa fram. Det är där som informationen kan nåfram: i sjukhusens väntrum, på mödravårdscentraleroch barnavårdscentraler, på krogar och kasinon. Detär inte genom storslagna nationella handlingspro-gram. Det är i lokalt förankrade grupper som arbetarmed problemen som den största nyttan kannås. Samtalsrum och arenor måste därför skapas därmyndigheter träder tillbaka. Därför minskar vi ansla-get till till förmån för andra lokaltarbetande grupper. Hit räknar vi även våra öron-märkta anslag till hiv/aids.Vi kan också avskaffa Alkoholsortimentsnämndenoch Systembolagets monopol. Nuvarande politik harju inte minskat alkoholkonsumtionen. Detta om någotmåste väl vara ett bevis för att myndighetstänkandetmisslyckats, och annat måste till i folkhälsans namn.Glädjande nog är vi överens om att avslå en motionom att stärka Systembolagets monopol, men medanmajoriteten menar att det redan bedrivs en politik somstärker Systembolagets monopol har vi en annanmotivering. Vi menar att denna politik nått vägs ändeoch att det behövs en annan politik som verkligen nuavskaffar försäljningsmonopolet. Konsumtionenminskar ju inte trots systembolagsmonopolet, trotshöga priser och trots alla försök att minska tillgäng-ligheten.Herr talman! Det är attityder och livsstil som be-höver påverkas genom information.Avslutningsvis, herr talman, kan jag nämna tvåområden till där vi gör mer satsningar än vad Social-demokraterna föreslår. Ett område är tandvården, därvi föreslår ökade satsningar och en annan uppbygg-nad av tandvårdsförsäkringen som gör att alla fårbättre råd att gå till tandläkare. Det är inte så att storttandvårdsbehov endast föreligger hos de äldre. Ävenandra yngre, som inte uppnått pensionsåldern, kan hadetta. Vårt förslag till budget tillgodoser detta behov.Det sista området som jag kort vill beröra är psy-kiatrin. Här finns mycket som måste förbättras, ochdärför föreslår vi som en blygsam start ett särskiltstimulansbidrag till psykiatrin på 200 miljoner kronorutöver det som finns i budgeten. Många psykisktfunktionshindrade har en passiv och sysslolös tillvaroeftersom arbetlivsinriktad rehabilitering saknas. Vårpolitik för de funktionshindrade kommer, som sagt,att beröras i ett kommande anförande.Härmed, herr talman, yrkar jag återigen bifall tillreservation nr 8. Vi står ju bakom våra övriga reser-vationer men yrkar inte bifall till dessa.Anf. 50 () replik:Herr talman! lyfter upp detborgerliga förslaget till vårdgaranti. För Vänsterparti-et är det viktigt att man kan förmå att behålla priorite-ringsordningen inom ramen för en vårdgaranti. Detfinns olika påståenden om hur mycket detta ska kosta.En del säger 20 miljarder, och andra säger30 miljarder. har bestämt att det kostar2 miljarder år ett.Vänsterpartiet har tillsammans med regeringenoch sagt att det kanske är bättre att hasamtal med , med utförarna, omhur detta ska finansieras och vad det kostar om manvill säkra prioriteringsordningen.Min fråga till är då: Hur av-ser att säkra en prioriteringsordning medenbart ett bidrag på 2 miljarder så att de som faktisktfinns i prioriteringsgrupp 1 inte tvingas vänta i tremånader på sin behandling, därför att man är rädd attden som ska göra en mindre operation går till ettnärliggande landsting och tar med sig pengarna, vil-ket ju har uttryckt en stor oroför? Vilket underlag finns det när man säger att manklarar detta på just 2 miljarder? Det är den lägstasiffra jag i alla fall har hört när det gäller just detta attinföra en vårdgaranti och också ta ett nationellt an-svar för kostnaden.Anf. 51 () re-plik:Herr talman! Om jag minns anfö-rande rätt fanns där inte en enda siffra när det gälldeatt införa vårdgarantin. Ni ville gå vägen genomlandstingen och förmå landstingen att hantera detta.I det särskilda yttrande som vi har avgivit till-sammans med övriga borgerliga åsidosätter vi inte enenda prioriteringsgrupp. Prioriteringsgrupp 1 haralltså tillgång till sjukvården som första prioriterings-grupp. Vi koncentrerar vårdgarantin på prioriterings-grupperna 2 och 3.Siffran 2 miljarder har vi tagit fram med utgångs-punkt i hur man hanterade kösituationen i Stockholmunder föregående mandatperiod. Vi har gjort en kal-kyl över vad det kan kosta i landet i övrigt och kom-mit på en godtagbar, rimlig nivå att starta upp med.Jag har inte hört någon bättre siffra från Vänsterparti-et.Anf. 52 () replik:Herr talman! Det är sant, , attdet inte finns någon bättre siffra hos . har ställt sig bakom regeringensförslag att inleda samtal med föratt se vad som egentligen krävs i fråga om nationellainsatser för att man inom ramen för en vårdgarantiockså ska säkra prioriteringsordningen.Det är intressant att refererartill som bas för sina beräk-ningar. Där gick man 2,6 miljarder back . Att man då anslår 2 miljarder för atttäcka vårdgarantin i hela landet tycker jag är anmärk-ningsvärt. Som jag sade i mitt anförande står vi bak-om den väg som innebär att man nu genomför samtalmed se vilka resurser somkan krävas för att vi ska ha en vårdgaranti där viockså säkrar prioriteringsordningen.Jag har en annan fråga till ,och den handlar om apoteken. Under förra mandatpe-rioden antog vi en läkemedelsproposition som inne-bär att man kan byta ut läkemedel till det billigastemest utbytbara liknande läkemedlet. Vilka incitamenttror att det skulle finnas om viskulle avveckla Apoteksbolaget och lägga ut det påden privata marknaden, där en ICA-handlare ellernågon annan som säljer läkemedel får byta ut läke-medlet mot det billigaste och därmed också minskasina vinstmarginaler?Anf. 53 () re-plik:Herr talman! Jag inleder med att svara på denförsta frågan om vårdgarantin och förhandlingar medLandstingsförbundet. Jag har här en debattartikel avLars . Där skriver han somrubrik .Om man bland Socialdemokraterna har den inställ-ningen undrar jag hur man kan ha förtroende för attSocialdemokraterna i en förhandling med och landstingen ska få fram en vårdgarantisom fungerar. Det är ju bra att litar påSocialdemokraterna, men själv gör jag det som sagtinte.När det gäller läkemedelskostnaden trodde jag attdet i mitt anförande framkom att det stora problemetinte var kostnader för utbyte av generika. Jag har entidning här där det talas om säljrekord trots byte tillbilligare medicin. Läkemedelskostnaderna ökar meddrygt . Det har alltså inte gett någon större ef-fekt.Vad som kommer att ge effekt är patient-läkar-relationen, där man lär sig hantera medicineringen:Där har visat på siffror som klartvisar hur mycket det finns att spara. Det är den vägenvi måste gå - inte läkemedelsförmånsnämnder, myn-digheter och planekonomi.Anf. 54 vice talman ():Herr talman! I mitt anförande kommer jag att taupp de övergripande frågorna som berör inriktningenpå liberalernas förslag under utgiftsområ-det Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Eftersomvårt förslag till budget på det här området har fallitber jag att få hänvisa till våra särskilda yttranden -dels yttrandet om budgeten, dels det särskilda yttran-det om vårdgarantin som finns i betänkandet. Senareunder debatten kommer andra företrädare för Folk-partiet att ta upp de reservationer som vi har i betän-kandet.Herr talman! En sak kan jag nog påstå utan att bliemotsagd här i kammaren: Alla partier i den här riks-dagen vill ha hälsovård, sjukvård och social omsorgoch att den ska fungera bra för den enskilde. De somhar behov av samhällets insatser ska få det. Det somskiljer oss åt är i första hand vilka områden vi priori-terar i förhållande till de medel som står till förfogan-de och hur vi vill att den service och det stöd somerbjuds ska kunna fungera.Folkpartiet liberalerna har i parti- och kommitté-motioner förordat en annan inriktning av den ekono-miska politiken och budgetpolitiken. Ekonomiskaframsteg och välfärd i ett modernt samhälle är möjli-ga bara om befolkningen i yrkesaktiv ålder i stort settär frisk, arbetsför och i arbete. Detta blir ännu vikti-gare när de äldres andel av befolkningen ökar i för-hållande till de yrkesverksammas. Vårt budgetalter-nativ måste alltså ses som en helhet, där inte någoneller några delar kan brytas ut och behandlas isoleratfrån de andra. Därför kommer vi inte heller att delta ide nu aktuella besluten om anslagsfördelning inomutgiftsområde 9.Herr talman! liberalerna har undermånga år lagt förslag och även under de borgerligaregeringsåren genomfört förslag som har gjort livetbättre för människor med funktionshinder. Men detfinns fortfarande mycket som behöver göras.