prot · GP0985 · 2002-03-20 00:00:00 — I de viktiga frågorna har Socialdemokraternafått stöd bara av i utbildningsutskottet.Frågan är om och regeringen kommertillbaka, om de får makt efter valet, med nya ochvärre förslag om att minska mångfalden och valfri-heten.Även om det är tillfredsställande att en utskotts-majoritet avvisar förslagen i propositionen, finns detockså en del negativa förslag som tyvärr gått igenomoch som reserverat sig mot. Den nuvaran-de s.k. riksprislistan, som garanterar likvärdiga bidragtill fristående gymnasieskolor, ska avskaffas. Bidra-gen ska i stället baseras på vad varje enskild kommunbetalar i snitt för sina skolor. Följden kan bli att bi-dragen blir väldigt olika beroende på vilken kommunen elev kommer från. Följden kan också bli attfriskolor bara startas i kommuner som ger höga bi-drag till skolorna. Jag är övertygad om att man såsmåningom skulle kunna utveckla ett mycket bättrebidragssystem än den nuvarande riksprislistan, menjag är kritisk till att den avskaffas innan man harkonstruerat ett bättre system.Ibland hör man också från socialistiskt håll attfriskolor skulle vara rädda för att ta emot elever medsärskilt behov av stöd eller funktionshindrade elever.Det är en väldigt märklig kritik, eftersom friskolorna inte har samma rätt till ersättning för t.ex. funk-tionshindrade elever som kommunala skolor har.Jag tycker att friskolorna ska ges alla möjligheteratt erbjuda elever med funktionshinder och med sär-skilt behov av stöd en god undervisning. Därför före-slår att reglerna ska ändras så att allastödåtgärder i skolan också kan sättas in i friskolor,men det har inte utskottets majoritet bifallit.Fru talman! Det är på många sätt märkligt att re-geringen kommer med en sådan här proposition nunär den svenska skolan har så många problem medutslagningen från gymnasieskolan, med lärarbrist,mobbning och dålig arbetsmiljö. Men friskolorna ärfaktiskt inget stort problem, vare sig ekonomiskt ellerkvalitetsmässigt. Det är de andra riktigt stora proble-men som vi tillsammans borde ägna en massa tid attarbeta med och hitta lösningar på. Därför hoppas jagnu att vi i stället ska kunna ta itu med attutveckla den svenska skolan, både kommunala skoloroch friskolor. Regeringen vill uppenbarligen stärkakommunernas makt över skolorna. Jag tror, tvärtom,att alla skolor behöver bli friare och att kontrollen ochutvärderingen ska ske genom nationella, statliga ut-värderingar.Det behövs inte en massa kommunala tjänstemänsom styr skolornas pedagogiska arbete. Det pedago-giska arbetet klarar lärarna av, i dialog med eleveroch föräldrar.Folkpartiet vill ha en skarpare utvärdering av allaskolor med en statlig skolinspektion som följer uppatt de nationella målen följs - det gäller både kom-munala skolor och friskolor. Alla ska vara allsidiga iundervisningen och man ska utgå från grundläggandedemokratiska värderingar. kan det kommu-nala inflytandet över skolan minskas. Den riktigtstora utmaningen är att skapa likvärdiga skoloröver hela landet. Då måste utgångspunkten vara attskolor kan se väldigt olika ut fast de håller en likvär-dig kvalitet.Om får vara med och bestämma överskolpolitiken kommer vi att arbeta för attfler elever ska klara sig bra i skolan. Vi kommerockså att arbeta för att ingen ska behöva vara rädd föratt gå till skolan. Valfrihet och mångfald ser inte vi idet sammanhanget som ett hot utan tvärtom som enmöjlighet.Avslutningsvis, fru talman, yrkar jag bifall till ut-skottets förslag på de punkter i betänkandet där Folk-partiet inte har någon reservation. Dessutom yrkar jagbifall till reservation 5 under punkt 29.Anf. 59 () replik:Fru talman! Propositionen går ut på att skapa stör-re öppenhet, demokratisk insyn, rättvisa och kvalitet.Då är det konstigt, tycker jag, att höra det som ett stopp för nya fristående skolor.Det är hårresande.Var har varit när kammaren har dis-kuterat skolfrågor ur alla andra aspekter än just densom vi diskuterar ? Det gäller kvalitetsfrågorna,resursfrågorna, lärarutbildningen, ITIS och allt detandra som har genomförts som Social-demokraterna har haft regeringsmakten och som harinneburit en klar förbättring av skolans situation tillskillnad från det som hände när UlfNilssons parti var med och styrde och ställde och detbara blev försämringar. Då kunde man tala om kris.Det är symtomatiskt. Jag har läst mo-tion. Där beskriver ni Socialdemokraternas politiksom att vi vill inskränka barns och föräldrars rätt attvälja skola, att vi vill strypa friskolorna och att vi villförsvåra för fristående skolor. Jag skulle vilja att UlfNilsson kom upp till bevis. När Friskolornas riksför-bund gästade utskottet svarade de uttryckligen på minfråga att det nuvarande bidragssystemet har gett detbästa utfallet för deras del. Det system som åsyftadesär faktiskt infört av en socialdemokratisk regering. Ärdet här samma sak som det pratar om?Delar Friskolornas riksförbunds positivabild av de fristående skolornas situation , då defår bidrag efter samma principer som de kommunalaskolorna? Varför försöker han i så fall att ge en annanbild i motionen och i sina allmänna uttalanden?Anf. 60 () replik:Fru talman! är uppenbarligen inteöverens med mig när det gäller historieskrivningen.Det är annars väldigt lätt att konstatera - som fleratalare varit inne på - att och bör-jan av 90-talet såg Socialdemokraterna friskolornasom ett hot. De var negativa till alla diskussioner omnågon form av skolpeng eller någon form av garanti.Det var väldigt bra att Socialdemokraterna när dekom till makten val valde att fortsättage ordentliga bidrag till friskolorna. Det var därför jag trodde att motståndet mot fristå-ende skolor var på väg att försvinna från Socialdemo-kraterna.De förslag som finns i den här propositionenskulle öka möjligheten att med politiska motiv stoppaetablerandet av nya friskolor. Förslagen skulle ökamöjligheterna för kommunerna att lägga sig i fristå-ende skolors verksamhet. För mig är en av poängernamed de fristående skolorna att de står fria gentemotkommunerna, vilket jag också tycker att de offentligaskolorna skulle göra i mycket större utsträckning. Jagtror inte, vad än säger, att det är någonsom helst tvekan om historieskrivningen. Från försla-get om lex Pysslingen, som innebar att man villeförbjuda fristående dagis, till valrörelsen i början av90-talet har ni bekämpat friskolor och alternativ inomdagis osv. Jag trodde att ni hade släppt detta . Attdöma av den här propositionen fortsätter diskussio-nerna inom det socialdemokratiska partiet.Anf. 61 () replik:Fru talman! Det är bra att tar tillbakade ganska grova anklagelser som finns i motionen.Jag skulle vilja ta upp bidragssystemet på gymna-siet och ställa en fråga till : Vari liggerrättvisan i att fortsätta med ett system som innebär attgymnasieelever från samma kommun får med sigolika stora resurser för sin utbildning beroende enbartpå vilken skola de har valt att gå i? Resursen är inteberoende av de egna behoven eller av den utbildningde har valt utan bara av vem som driver skolan. Detär precis så som riksprislistan fungerar, och den villni behålla.I er motion ägnar ni också en hel sida åt att för-svara att företag som driver fristående skolor skakunna gå med vinst. Jag tog upp det i mitt inlednings-anförande. Jag skulle vilja ställa frågan till UlfNilsson: Hur ser på t.ex. Bures förvänt-ningar på en vinst på Vittras verksamhet på ca 50miljoner kronor 2005? Ska de kunna plocka ut ensådan vinst? Ska inte eleverna ha rätt till dessa peng-ar, som och jag och andra i den här kam-maren och många kommunpolitiker har beslutat omatt skolan ska ha? De ska stå till elevernas förfogan-de, inte till förfogande för några aktieägare i . 62 () replik:Fru talman! Jag konstaterar att intesäger emot mig när det gäller historieskrivningenöver tillbaka. Det är naturligtvis så att vihar haft att kämpa med ett mycket tungt motståndfrån Socialdemokraterna. Förhoppningsvis mjuknardetta med åren.Riksprislistan som finns är inte den ideala lös-ningen. Den garanterar en hyfsad nivå på bidragenoch att elever verkligen har möjlighet att välja skolori andra kommuner. Jag tror att man skulle kunnautveckla ett helt annat system. Att avskaffa rikspris-listan utan att ersätta den med ett bättre förslag trorjag är negativt. Det kan leda till att inga friskoloretablerar sig i de kommuner som har väldigt lågasnittbidrag till sina elever. Det blir bara kommunersom väljer att föra en generös skolpolitik som fårfriskolor. Jag är gärna med på att diskutera en ut-veckling av finansieringen. Jag menar att finansie-ringen av skolan i förlängningen borde skötas helt pånationell nivå. Det får vi återkomma till vid senaretillfällen.När det gäller vinstdrivande friskolor visadeFriskolekommittén att de allra flesta friskolor - hurde än ägdes - använde den eventuella s.k. vinst dehade till att skaffa buffertar i verksamheten. Det ver-kar på som om hon redan har bestämtsig för att den framtida utredningen ska leda till att vipå något sätt förbjuder skolor som har någon slagsbolagsform. Jag kan inte se något som helst skäl tilldet. Om friskolorna får de bidrag de är berättigade tillkostar de inte skattebetalarna mer pengar än andra.Om de bedriver en bra undervisning är det ingen somförlorar på om någon friskola skulle gå med någonform av vinst till sina ägare. Det är inga pengar somtas från någon i stället för att hamna på något annatställe. Det viktiga är vilken kvalitet skolorna håller.Därför är utredningen som regeringen aviserar full-ständigt onödig.Anf. 63 () re-plik:Fru talman! Jag ska mycket kort beröra resonemang om valfrihet. Jag tänker hänvisa tillsituationen här i , där jag hävdar att kom-binationen av fritt skolval och betygsintagningar påen mängd plan - etniskt, klassmässigt och könsmäs-sigt - lett till en ökad segregation. Jag skulle vilja attUlf för räkning bemötte mig påden punkten. Har systemet i lett till enökad segregation? Ja eller nej?Anf. 64 () replik:Fru talman! Även om det inte direkt har medfriskolor att göra kan jag ge ett kort svar. För några årsedan kom samtliga elever på de fyra mest attraktivainnerstadsgymnasierna i från fyra grund-skolor i . kommer elevernafrån 46 grundskolor runtom i - inte minstfrån förortsområdena.Det här systemet har bara pågått , ochallt tyder på att vi får en blandning av människor frånolika delar av . Det gäller också i ,där Socialdemokraterna har genomfört precis sammasystem som i . I min hemstad harman också samma system.Jag tror att det handlar om en grundinställning tillhur man bekämpar segregationen i skolan. Där harnaturligtvis och jag helt olika uppfattningar.Jag är fullständigt övertygad om att tvångsvägeninte är bra. Man har försökt att åstadkomma integre-ring genom tvångsbussning eller genom inlåsningefter en adressprincip för att avgöra vilken skola manska gå i. De vägarna har vi prövat. De är inte bra. Viska tvärtom pröva vägar där vi utnyttjar människorsvilja att välja och där vi skapar positiva morötter föratt människor ska gå med på vår skolpolitik.Målet är förstås att vi ska ha så lite segregationsom möjligt. Segregationen är ett av de stora proble-men i den svenska skolan . Men medlen kan intevara tvång. Medlen måste vara positiva, med valfri-het.Anf. 65 () re-plik:Fru talman! Det är klart att jag som vänsterpartistoch som folkpartist har olika syn på hurvi ska angripa segregationen. Men vi pratar inte baraom segregationen i skolan. Vi pratar om segregatio-nen i samhället som helhet, och det tror jag att UlfNilsson också är medveten om. Vi pratar om en bo-endesegregation - en segregation på alla plan.Jag ska ta upp ett annat tema. , liksomen del andra borgerliga företrädare, använder som en möjlighet att vifta med soci-alistspöket. Jaha, säger man, nu visar de sig här igen!Jag tror att man ska läsa de dokument som har tagitsfram vid innan man gör såda-na bombastiska uttalanden.Vi har en ambition angående utvecklingen avskolor som också slogs fast i . Vår ambitionär att göra de kommunala skolorna - gemensamt ochdemokratiskt styrda - så bra som möjligt, så att bådeelever och föräldrar väljer dem. för ettresonemang om vinst i samband med att man bedriverskolor. Det är väl en självklarhet att ägarna ska fåvinsten.Jag hoppas att och vill va-ra med och utveckla skolan, så att vi får en mycketbättre och väl fungerande gemensam, ochdemokratiskt styrd skola.Anf. 66 () replik:Fru talman! När det gäller att utveckla skolan harvi i lagt fram ett antal förslag. Vi tyckeratt detta är den kanske viktigaste framtidsfrågan iSverige över huvud taget: Hur ger vi våra barn ochungdomar en bra skolutbildning?Därför vill vi höja kraven i de nationella målen,höja kunskapskraven och höja kraven på att alla skafå det stöd de behöver. Det gäller alla skolor, oavsettom de är kommunala, kooperativa, fristående ellerprivatägda. Det är ingen skillnad. Vi ställer mycketstarka nationella krav både på de fristående skolornaoch på de kommunala skolorna.Lennart talar om Sundsvallskonferen-sen. Det är inte rätt tillfälle att diskutera den . Dethar inte så mycket med skolpolitik att göra, men nogär budskapet ganska klart: Man vill genomdriva stat-ligt ägande av skolor, företag och andra verksamhe-ter.Anf. 67 ():Fru talman! Vi i vill gärna se attsamtliga skolor står fria. Vi vill se en utveckling avskolväsendet där man i varje skola har stora möjlig-heter att själv utarbeta den pedagogiska prägel somman vill ge skolan. Det ska göras av skolledning,lärare, föräldrar och elever i samverkan.Vi vill också se en utveckling av skolväsendet därde olika skolorna kan samverka med varandra ochutbyta erfarenheter. Då är självfallet de friståendeskolorna något av banbrytare eftersom de har gått ut iden här verksamheten och under en relativt lång tidvarit fristående när det gäller den pedagogiska inrikt-ningen.De lagar och förordningar som reglerar de fristå-ende skolornas verksamhet utarbetades i mitten på1990-talet i samarbete mellan och dendåvarande socialdemokratiska regeringen. Vi fick dens.k. friskolereformen, som i stort sett helt överens-stämmer med skolpolitik. Den trädde ikraft och har alltså funnits . Dengällde , och den följdes direkt av en mot-svarande reform för gymnasieskolan.Reformen utgick från en viktig ideologisk grund-syn på de fristående skolornas villkor. Det betonadesatt de fristående skolorna skulle behålla sin pedago-giska frihet men få samma ekonomiska villkor somde kommunala skolorna. Men det var också viktigt attsamhället tog sitt ansvar och kunde garantera att deelever som går i en fristående skola får en skolgångsom överensstämmer med gällande skollag och läro-plan.Det var också viktigt att se till att reformen blevsådan att alla barn har samma stöd för sin skolgång,oavsett om de går i en eller en friståendeskola. De ska ha samma stöd från samhället för sinskolgång. Det är också viktigt att det stödet ska an-passas efter de enskilda elevernas behov. Olika eleverhar olika behov av stöd och resurser.Dessa tankar omsattes alltså i ett regelverk. Nuhar vi , som är den myndighet som god-känner ansökningar från fristående skolor och förkla-rar dem bidragsberättigade. Då tar man hänsyn ocksåtill de förutsättningar som finns i kommunen och detkommunala skolväsendet, så att friskolan kan tasemot och få en bra och positiv plats i skolväsendetsom helhet.Kommunen ska fördela bidragen till de friståendeskolorna precis som till de kommunala. Det ska skeenligt en resursfördelningsmodell som ser likadan utför alla skolor, oavsett huvudmannaskap. Den skaockså ta hänsyn till skillnader i elevernas behov vidde olika skolorna. De kan vara sociala strukturer iupptagningsområdet eller andra saker som man vill tahänsyn till.Tillsynen över de fristående skolorna lades påSkolverket. Den ligger kvar där, och alla är överensom att det är bra att den sköts av Skolverket.Kommunerna har enligt regelverket full rätt tillinsyn i de fristående skolorna, och de fristående sko-lorna har skyldighet att delta i den uppföljning ochutvärdering av skolorna som kommunen gör.Lagarna är tydliga och enkelt formulerade. Tex-terna i anslutning till lagarna ger exempel och beskri-ver syftet på ett lättfattligt sätt. Utvecklingen av defristående skolorna sedan reformen trädde i kraft harvarit god. Vi har sett ungefär en fördubbling av anta-let fristående grundskolor och något mer än en för-dubbling av gymnasieskolorna.Nu har regeringen lagt fram en proposition till-sammans med . har intedeltagit i arbetet med att ta fram propositionen, inteheller i förarbetena. Det har inte varit några parla-mentariska kommittéer, utan det har varit expert-kommittéer på departementet som har gjort förarbe-tet.Det förslag som kommer från regeringen täck-er en del luckor av mera teknisk natur. Det gäller t.ex.beslutet att skolan ska vara avgiftsfri. Där fanns dettvå luckor: en för att man kan ta ut avgifter på gym-nasierna och en annan för att man kan ta ut avgifterför att finansiera antagningsförfarandet vid en fristå-ende skola - att sköta kön, som man säger.Man föreslår nu att det ska tas bort så att man fåren enhetlig avgiftsfri skola rakt över. Det tycker vialla är bra.Det finns flera sådana bra förslag och förtydligan-den. Vi har en mycket bred majoritet i utskottet somstår bakom dessa förändringar.En lite större förändring är förslaget om att vi änt-ligen ska få riksprislistan som ligger till grund förbidragsgivningen till gymnasieskolan, de friståendegymnasierna, ersatt med ett bättre system. Där råderdet delade meningar, egentligen inte om att rikspris-listan är dålig - där är alla parter eniga - utan snarastom i vilken takt detta ska ske. Några av de borgerligapartierna tycker att vi ska vänta lite grann och få enbättre bakgrund till förslaget. Vi tycker att förslagetär bra. Det överensstämmer dessutom med Miljöpar-tiets förslag till hur systemet med bidrag till gymnasi-erna ska se ut. Det är därför lätt för oss att ställa ossbakom det förslaget. Det finns också en majoritet iutskottet för förslaget.Utöver dessa tekniska korrigeringar är det någrapunkter som jag skulle vilja ta upp och som har berört. Jag fick intrycket att det ställdesfrågor till mig kring hur vi tänkte i fråga om dessaförändringar.Regeringen har alltså föreslagit att man skulleändra i reglerna för beräkningsgrunden när man skaräkna ut bidraget till skolorna. Kommunen ska somdet är nu ta hänsyn till elevens behov och skolansåtagande när man gör sin resursfördelningsmodelloch delar ut pengarna lika till kommunala och fristå-ende skolor. Enligt detta nya förslag ska det vara etttillägg så att man ska ta hänsyn till den kommunalaskolpliktskostnaden, alltså den kostnad som kommu-nen har för att kunna verkställa uppdraget att se till attalla elever ska få en plats i skolan. Det är klart att detkostar. Det kan vara förändringar som man är skyldigatt ta hänsyn till. Det kanske flyttar in nya grupper tillkommunen som ska tas om hand osv. Den beredska-pen ska kommunen ha, och det kostar pengar. Det äralla också överens om.Men detta förslag har råkat bli olyckligt därför inte skiljer på kommunens ansvar och skolornasansvar utan lägger fram ett förslag som innebär att dekommunala skolorna skulle få mer pengar än de fri-stående skolorna med hänsyn till kommunens ansvarför skolplikten. Såvitt jag kan se är det feltänkt. Detär naturligtvis så att de skolor som tar på sig ett upp-drag som har med skolplikten att göra - man låtert.ex. en lokal stå som man egentligen inte har an-vändning för därför att man vet att det kanske kom-mer en grupp elever på vårterminen som man ska tain, eller också har man en viss överkapacitet på lärar-sidan eller något annat - ska ha ersättning för detenligt nu gällande regler som ett åtagande som skolangör för att kommunen ska ha en buffert för att klaraav skolpliktsansvaret. Denna skola kan naturligtvisockså vara en fristående skola. Även en friståendeskola kan ställa upp på dessa saker. Det är egentligenväldigt viktigt att man inte tar steget över och sägeratt det bara är kommunala skolor som ska kunna tadel i det kommunala arbetet. Man ska inte gräva di-ken mellan kommunala skolor och fristående skolorutan snarare försöka stödja just tanken att det ska varalika betingelser för skolorna. Självklart ska de kom-munala och de fristående skolorna också i fortsätt-ningen ska ha samma ekonomiska villkor.De andra punkterna som finns gäller förslaget omen förändring av lagtexten som styr god-kännande av bidragsrätt. Det är en sådan punkt. Manföreslår en ändring i lagtexten, som är enkel, tyd-lig och generell, som innebär att det ska skrivas inexempel på vad ska kunna ta hänsyn till.De exempel som man förslår är skolans storlek ochläge. Detta är naturligtvis ingen stor fråga. Men jagtror att när man för in exempel i en lagtext försvagasden när det gäller andra faktorer som man vill åbero-pa. Kommer man till en domstol har den en benägen-het att lägga större vikt vid det som exemplifieras ändet som inte finns angivet som exempel. Det innebär ipraktiken att en kommun som åberopar andra faktorerän storlek och läge i sin konsekvensbeskrivning harmindre möjligheter att få gehör. Vi från Miljöpartiethar därför avstyrkt detta förslag.Förslaget om införande av en ny nämnd är dettredje förslaget som vi tycker är lite konstigt. Detskulle kunna innebära att vi får en politisering i en delav beslutsprocessen där vi egentligen vill ha garantierför att det är tjänstemän som tolkar lagar och reglerpå ett objektivt och neutralt sätt. Det ska vara engaranti för rättssäkerheten för de personer och skolorsom lagarna och reglerna gäller för. böralltså fatta besluten, regeringen verkställer, och sedanär det tjänstemännen i myndigheter som ser till attdessa lagar efterlevs och verkställer besluten. Attplocka in en nämnd där regeringen ska tillsätta leda-möterna är att öppna upp risken för en politisering.Eva sade att vi inte ska misstro dem somsitter där. Men det är ju just den frågan som inte skabehöva ställas. Det handlar inte om huruvida vi trorpå dem eller inte. Vi ska över huvud taget inte göraen konstruktion där vi behöver pröva om vi misstrorledamöterna eller inte, utan det ska vara tjänsteman-nakaraktär på ledamöterna.Den fjärde punkten handlar om att regeringen fö-reslår en skyldighet för kommunerna att göra upp-följningar och utvärderingar av fristående skolorsverksamhet. Där är man också inne på en försämringav nuvarande lagstiftning. Om man skulle införa detskulle man också få en oklarhet när det gäller kom-munens uppgifter och uppgifter. Det är den myndighetsom har tillsynsansvaret. Skulle kommunen ocksåglida in på detta tillsynsansvar och få en sådan skyl-dighet blir gränsen oklar. Risken att tillsynsverksam-heten blir sämre bedömer vi som så stor att vi ocksåavstyrker detta förslag.Det innebär alltså att vi yrkar avslag på dessa fyrapunkter, och jag tycker egentligen inte att detta är såstora frågor. Jag är lite förvånad över att förslagenkom. I själva verket är den vanligaste frågan som jaghar fått när det gäller denna proposition är varförregeringen lägger fram denna proposition . Det ären bra fråga, eftersom vi har två kommittéer somhåller på att arbeta med just dessa frågor, och . De beräknasvara färdiga . Och det vore väl klokt attinvänta deras synpunkter. Då tror jag att förslagen,inte minst på dessa fyra punkter, skulle ha varit litebättre genomtänkta och kanske ha haft ett bättre un-derlag än det som finns nu.Hur som helst får vi anledning att återkomma tillflera av dessa frågor som tas upp när utredningarna ärfärdiga.Jag fick en fråga från bl.a. frågade vad jag tyckte om Livets Ord. Jag är intesäker på att jag förstod den frågan rätt. harhaft en tillsyn över Livets Ords skola som har lett tillanmärkningar. Vi får väl glädjas över att Skolverketnu har fått fart på sin tillsyn och att den fungerar.Självfallet lägger jag mig inte i deras tillsynsarbete.Men det var kanske inte rätt svar på frågan.Anf. 68 () replik:Fru talman! Jag håller med om attgrunden i dagens system är bra. Men det finns ocksåbrister, och det är därför som denna proposition ladesfram . Dessa brister vill vi rätta till.