prot · GP0995 · 2002-04-15 00:00:00 — germycket högt betyg åt de svenska sjukhusen.När det gäller faktiska väntetider i vården så är detviktigt att notera att över hälften av de patienter somskulle ha planerad behandling fick vänta i mindre änen månad från besked om behandling till behandling.76 % av patienterna fick vänta i mindre än tre måna-der.Men vi har köer och vi har väntetider. Det är vik-tigt att vi anslår resurser för att arbeta bort dem. Dethandlar, Per , i mycket liten utsträckning omvilken produktionsform som vi väljer. Det är en re-sursfråga. Vi måste föra till den svenska sjukvårds-produktionen ökade resurser, oavsett vem som driverden,.Per - och för övrigt också flera andra de-battörer - försöker påstå att det skulle vara en attackmot de privata alternativen när jag har kritiseratgräddfilerna. I själva verket är det precis tvärtom. Omvi accepterar privata alternativ i den offentligt produ-cerade vården så är det viktigt att vi markerar att deska följa samma regler som gäller för den offentligasjukvården. Det är bara då som folk kan få förtroendeför privata alternativ inom den offentliga sjukvården.Jag skulle vilja upprepa den fråga som jag ställdetill och : Kan vi inte få ett entydigtbesked av er om att ni icke accepterar att offentligtdriven och finansierad sjukvård ska finansieras medprivata försäkringar?Anf. 51 ():Fru talman! Jag tycker att det här har varit enmycket bra och angelägen debatt. T.o.m. socialmi-nistern hade hittat ett antal brister i vården - natur-ligtvis just i , men det visarändå att också han är medveten om att allt inte är gottoch väl i sjukvården.Flera av de andra talarna har verkligen pekat påden mycket alarmerande situation som råder.Debatten har varit bra också när det gäller fråganom gräddfil eftersom den nu helt kan avföras fråndebatten. De allra flesta har ju deklarerat att man inteska blanda ihop skattepengar med privata försäk-ringspengar. Vi ska slå vakt om den solidariska finan-sieringen av sjukvården.Jag vill påstå att när socialministern sedan återgårtill sin vanliga litania om att det mesta ändå är bra såtalar han mot bättre vetande. Det har nämligen tilldepartementet inkommit rapporter från alla landstingom hur man jobbar med köfrågorna. En nyhetsbyråhar gått igenom rapporterna och skickat ut en sam-manfattning under rubriken i sjukvården- väntan till neurologisk mottagning.Man redogör för landsting efter landsting. I Krono-berg är väntetiden för patienter med reumatologiskasjukdomar . För dem som inte anses priori-terade är den . I har 3 500patienter väntat i bl.a. på rygg-operation och hörselrehabilitering. I får manvänta på en psykoterapeutisk bedöm-ning och på behandling osv. osv.Marianne säger att vi inte ska tupp-fäktas om vem som har bäst arbetsmetod. Det är väl ioch för sig en mycket angelägen politisk debatt. Omvissa metoder i form av monopol, stora hierarkier ochall makt till politikerna har visat sig vara dåliga me-dan andra metoder i form av mångfald, valfrihet ochpatientmakt har givit goda resultat så är det välmycket angeläget att vi får belysa det.I Svenska Dagbladet finns det en redogörel-se för hur många alternativa vårdgivare som lands-tingen använder. Om jag tittar på den listan ser jag attdet inte alls är någon samstämmighet mellan en storandel privata vårdgivare och dålig vård. Tvärtomverkar det snarare finnas det motsatta sambandet,även om det naturligtvis finns en del problem i detstora . Om man tittar påpatientanmälningar ser man ändå att alla är överensom att vården i är mycketbra jämfört med de allra flesta landsting i Sverige.Detta landsting använder ju en hel del privata vårdgi-vare. I , som är socialdemokratiskt ochvänsterpartistiskt styrt, har man en stor andel just iprimärvården. Det länet anses ju vara ett föregångslännär det gäller en väl fungerande primärvård.Det som jag nu ska säga är inget vetenskapligt be-vis för hur man ska rösta i valet, men: iHalland har alltid haft folkpartister i ledningen ochsocialdemokraterna har alltid varit i opposition. Därlever man längst och är friskast i hela ! Mananvänder en hel del alternativa vårdgivare. Detta äralltså inget vetenskapligt bevis, men kanske något atttänka på.Anf. 52 PER ():Fru talman! sade att jag entusias-tiskt talade om krisen i vården. Nej, ,jag talar inte entusiastiskt om den. Men det må varamig förlåtet om jag talar mer om de 20 eller 25 pro-centen som inte är nöjda än om de 70 eller 80 pro-centen som är det, därför att det är de 20-25 procen-ten som inte får vård som lider, och det är de somhar rätt att räkna med vårt engagemang.Låt mig också säga, apropå vad i inledningen av sitt första inlägg, att det är enoförskämdhet att insinuera att partiföreträdare sominte tillhör hans eget parti vill finansiera vården medmänniskors egna pengar. Det är en oförskämdhet,därför att vet hur det förhåller sig.Syftet kan rimligtvis inte vara något annat än att döljaden kris som han inte vill tala om.Vilket system är det, , som männi-skor har tappat förtroendet för, är det monopolsyste-met eller är det systemet där människor får välja?Vilket system är det som har föranlett så många män-niskor att ur egen ficka försöka skaffa sig det skyddsom staten och inte erbjuder, är det mo-nopolsystemet eller systemet där man får välja? Ochvems system var det som ytterst tvingade iFunäsdalen, i och i Blekingeatt bokstavligen betala sin vård själva? om ett mer personligt exempel. Min egen morfick göra samma sak.Anf. 53 ():Fru talman! Jag ska ta upp några saker. Först ärjag glad att säger att inte han hellervill vara med om gräddfiler i vården. När man lästebegäran om den aktuella debatten kunde man upplevaatt kritiserade socialministern för att hanville undvika gräddfiler, men jag måste ha läst fel.Det är bra vill jag också notera att det är två partierhittills i debatten som har sagt att det krävs mer resur-ser till sjukvården, och det är Socialdemokraterna ochVänsterpartiet, men andra partier har ju tid kvar.Mycket här har fokuserats på just vårdgarantin.Jag menar att det är möjligt och att det är bra attgenomföra en vårdgaranti, men då krävs det ocksåresurser. Det får alltså inte bli som det har blivit iStockholms läns landsting. Där har man lyckats bramed tillgängligheten inom vissa områden, sämreinom andra, men man har gjort det genom att gå medett ofinansierat underskott som är 4 miljarder. Någonska betala detta. Det krävs alltså resurser om vi skakomma till rätta med de problem som alla så mångta-ligt talar om.Jag vill också säga att det krävs resurser över helalandet. En del i denna resursutjämning är just detkommunala utjämningssystemet. Jag är väl bekantmed , och jag vet att om vi gör det somModeraterna vill, dvs. drar in det kommunala utjäm-ningssystemet och plockar bort de pengar som går tillVästerbottens läns landsting, kommer inte kötidernaatt minska utan öka. Det skulle vara ett resultat.Nyckeln till den framtida hälso- och sjukvård somvi alla eftersträvar måste handla om personal och omresurstillskott. Det hjälper inte hur manstår här och säger ordet vårdgaranti, oavsett vilketparti man tillhör, om man inte fyller ordet med inne-håll.Anf. 54 ():Fru talman! vet mycket väl attKristdemokraterna har lagt fram förslag ommer pengar till kommuner och landsting. Tyvärr harVänsterpartiet yrkat avslag på dessa.Apropå gräddfiler är det ju precis det vi har i dag.De som kan tala för sig och plädera för sin egen rättfår vård. De andra får vänta.Lars , läns landsting är socialde-mokratiskt styrt, har väldigt långa vårdköer och ettbudgetunderskott på . Det skaställas i relation till en omsättning på ungefär 3,4miljarder.Vi behöver en ny borgerlig regering av följandeskäl:Jag vill ha en regering som låter behovet styra or-ganisationen och inte tvärtom och som inser att män-niskan inte bara har kroppsliga utan också själsliga,sociala och andliga behov. Då behövs det mångpro-fessionella arbetslaget.Jag vill se till att även våra äldre får rätt till en godmedicinsk sjukvård. Jag vill ha en regering som villha mångfald och inte enfald. Och observera att vi skafortsätta att ha vården solidariskt finansierad.Den här vårddebatten, fru talman, har visat påskillnaderna, på vilka som egentligen värnar ett sy-stem i stället för att titta på människans enskilda be-hov. Man omhuldar ett system i stället för att fokuse-ra på människor med smärta, ångest och oro. Vi be-höver ett tankeskifte, ett skifte där varje människasunika och lika värde respekteras och värderas. Därförbehöver vi en ny regering.Anf. 55 ():Fru talman! Vi måste förebygga ohälsa, inte en-bart lappa och laga, sade jag i mitt huvudanförande.Ingen kommentar från socialministerns sida.Centerpartiet har presenterat en bok, Hela Sveri-ge, skriven av mig och med min partikamrat som medförfattare, om hälsoklyftor ochmed recept för att hela . Efter debatten ska jagöverlämna boken. Kanske det kan finnas underlag iden så att propositionen kan komma fram. Det finnsockså en studiehandledning ifall socialministern villköra en cirkel på departementet eller i regeringen.Jag tror att det förebyggande är viktigt. Vi har pe-kat på förslagen i de delarna, och svaret på frågan omvår prioritering är att på lång sikt måste det förebyg-gande vara oerhört mycket mer prioriterat.Jag ska också ge ett svar till socialministern, ochdå återger jag vad jag själv sade i mitt anförande:Vården ska ges efter behov och på lika villkor enligthälso- och sjukvårdslagen. Den ska vara solidarisktfinansierad, inga gräddfiler. På den upprepade fråganhar jag nu svarat två gånger.För alla som har behov av vård ska den finnasnära till, utan köer och med hög kvalitet. Vi vill se ennationell vårdgaranti värd namnet, en rehabiliterings-garanti och en rejäl finansiell samordning där passivsjukskrivning ersätts med aktiva åtgärder. Det ärnågra centerförslag.Arbetsmiljöåtgärderna är viktiga. Hela arbetslivetmåste utgå från ett hälsoperspektiv. Politiska insatsermåste till för att förebygga och rehabilitera i ställetför att utförsäkra och pensionera. Vård- och omsorgs-yrkena måste uppvärderas. Det är fint att arbeta inomvården och omsorgen. Det är viktigt att arbeta medmänniskor, men vi måste också visa det.Till är svaret: , omnågot parti, har väl visat att vi är beredda att medver-ka till att miljarder överförs till vården och omsorgen.Det är ett klart och tydligt besked.Till sist, fru talman, vill jag för delsäga att vi vill öka mångfalden av vårdgivare. Vitycker inte att socialministern ska vara så rädd för attsläppa fram alla de fina krafter som vill kompletterade verksamheter som bedrivs i kommuner och lands-ting. Alla har en uppgift att fylla för att vi ska få enbra vård och omsorg med hög kvalitet.Anf. 56 ():Fru talman! Först vill jag säga något till IngridBurman. Jag vet inte om sov när jaghöll mitt anförande, men jag ägnade större delen avdet åt personalsituationen inom vården. Om inte per-sonalen, och fler i personalen, är en resurs i vårdenvet jag inte vad hon menar med resurstillskott i vår-den. Det är en självklar del i det här. För att överhuvud taget få en fungerande vård är det naturligtvisviktigt med en tillräckligt stor personal. Det kostarnaturligtvis pengar, men det ger också mycket. Omman har en bra personal, och om man satsar på sinpersonal, får man också resultat. Där tror jag att detsaknas oerhört mycket i den stressade arbetssituationsom väldigt många har.Till socialministern vill jag säga något om de härprinciperna: allemansrätt, lika villkor för alla, gemen-sam finansiering, demokratiskt huvudmannastyre,inga gräddfiler och balans i ekonomin. Det tycker viockså är grundbultar i vården. Men det krävs mer.Det krävs en ordentlig förebyggande insats eftersomvi ser alarmerande signaler som går åt totalt fel håll.Ohälsotalet ökar, kostnader för sjukskrivningar ökar,kostnader för mediciner ökar osv. Det går att göralistan över tendenser som går åt totalt fel håll när detgäller att klara att få en bra vård ganskalång. Vi måste alltså jobba mycket med den förebyg-gande delen, med friskvården, med barnen. Mer tidtror jag också är väldigt avgörande så att inte männi-skor stressar ihjäl sig och behöver söka vård.Sedan hade det varit intressant att höra lite grannom vad den här vårdgarantin i hela vårdkedjan ochhela landet egentligen kommer att innebära. Innebärinte den att det blir den starke som kan välja? Engammal människa orkar kanske inte åka till andrasidan landet för att få sin vård. Det skulle jag vilja attsocialministern utvecklade.Anf. 57 Socialminister ():Fru talman! När jag mötte en av demånga patienter som man som socialminister möteroch samtalar med fick jag en fantastisk skildring avdet som egentligen är det finaste i svensk sjukvård.Det var en kvinna som hade gått igenom långa be-handlingar och som för sin egen del räknat ut att detförmodligen har kostat mellan 150 000 och200 . Sedan säger hon: Och tänk, inte en endagång har någon frågar efter pengar!Jag tror att det är detta som är grunden för princi-pen om vård på lika villkor. Det är också detta som ärgrunden för min kritik mot etableringen av gräddfileri vården. Plånboken ska inte avgöra. Vi har möjlighetatt styra den här utvecklingen genom att försäkra ossom att den skattefinansierade, eller gemensamt finan-sierade, vården följer de principer som är klart angiv-na i hälso- och sjukvårdslagen och i kommunallagen.Det betyder att de privata företag eller andra or-ganisationer som på uppdrag av det offentliga drivervård, vilket ju förekommer i ganska stor utsträckning,faktiskt också förbinder sig att följa de regler somgäller enligt hälso- och sjukvårdslagen och enligtkommunallagen. Jag tycker att principen är enkel.Det är glädjande att såväl som Ken-neth faktiskt säger att den principen skagälla, dvs. att i den offentligt finansierade sjukvårdenska det inte finnas några gräddfiler.Problemet är emellertid inte så enkelt att lösa omman bara säger att den dag då vi har nått 0-7-90-regeln kommer det inte att finnas sådana här försäk-ringar. För det förbluffande är att över hälften av demsom tecknar försäkringar i de privata försäkringsbo-lagen bor i , och där påstår ju Per Unckeloch andra att det inte finns några köer. Vad är detsom gör att det är i man tecknar försäk-ringar? Kan det finnas några andra krafter? Kan justdet finnas, som har påpekats tidigare, att det är myck-et stora ekonomiska intressen som ligger bakom ochatt människor har en föreställning om att man måsteförsäkra sig mot något som man inte är riktigt infor-merad om?Jag tycker att det vore rimligt att vi gemensamtbestämde oss för att arbeta för ett regelverk som an-ger under vilka villkor privata entreprenörer ska ar-beta på uppdrag av det offentliga och att vi ser till attdet regelverket gäller. Man skulle exempelvis kunnatänka sig i fråga om de sjukhus som har tecknat avtalmed landstingen i eller att dessaavtal förhandlas om så att de inte utgår från att manska komplettera sin vård med försäkringsgivare.Här finns det möjligen en öppning för ett samar-bete - återigen - mellan socialdemokrater, centerpar-tister och folkpartister. Vi är inte emot alternativ. Viär inte emot att landstingen tecknar avtal om att andraän de själva bedriver vård på uppdrag av landstingen.Men ska vi ha förtroende för detta måste vi se till attden offentligt finansierade vården följer samma prin-ciper oavsett vem det är som driver den. Jag troralltså att det finns möjlighet till ett fortsatt samarbete.Låt mig också nämna något om detta med vårdga-rantin. Den socialdemokratiska gruppen i har bestämt sig för att yrka bifalltill en Folkpartimotion till Landstingsförbundetskongress som kräver en nationell vårdgaranti. Vi ärfrån regeringens sida beredda att utveckla den idénoch säga: Låt oss nu se till att i årets förhandlingarförverkliga detta eftersom vi nu tror att vi kan få enheltäckande vårdgaranti. Det är att sträcka ut handentill ett samarbete omkring en otroligt viktig fråga.Varför, och , villni inte ta emot den handen? Låt oss gemensamt arbetaför att vi får en vårdgaranti som fungerar!Anf. 58 ():Fru talman! Jag är mycket nöjd med den här de-batten. Det förekommer ju en retorik som jag tror attsocialministern får mycket applåder för på arbetare-kommunerna, och som också har fått visst offentligtgenomslag, nämligen att vi inte ska ha gräddfiler. Viska ha allemansrätt. Men den retoriken faller ju platttill marken när ett antal talare i en sådan här debattpåpekar att det är vidmakten som gräddfilsförsäkringarna har kommit. Detär brister i den socialdemokratiska vårdpolitiken somhar skapat detta behov.När det har talats om det här har det mellan rader-na kommit fram vad saken egentligen gäller: Omandra än landstingspolitiker får fatta vårdbeslutkommer fel personer att få operationer. Man kommerinte att hålla sig till prioriteringsutredningens princi-per, har det sagts. Då vill jag först påpeka att närSocialstyrelsen som tillsynsmyndighet hade att se hurden gamla vårdgarantin fungerade kunde man intepåvisa några sådana undanträngningseffekter.Hela det här resonemanget, att överlämna makttill patienter, försäkringskassor och andra aktörer,innebär ju att det ska finnas människor som inte fårvård . Det måste finnas landstingspolitiker som ärnågot slags köpoliser som säger: Du ska få opererasmen du får vänta. Men varför ska människor egentli-gen stå i vårdkö? Blir det billigare om man väntar ettantal månader? Sjunker priserna på operationer? Så ärdet ju inte alls. Det finns varken någon vettig ekono-misk eller mänsklig förklaring till att vi ska tvingamänniskor att stå i vårdkö. Det är därför det behövsett omtänkande i vårdpolitiken, och jag hoppas attdenna debatt kan bidra till ett sådant omtänkande.Anf. 59 Socialminister ():Fru talman! sista inlägg blir ensmula obegripligt. Med vårdgaranti menas ju, och dethar faktiskt menats bland samtliga politiska partiersom har diskuterat det, att om du inte får vård inomden tid som anges ska du ha möjligt att välja vård påett annat sjukhus, vid ett annat landsting eller hos enannan uppdragsgivare som har avtal med ett lands-ting. Det är det vi talar om.Då säger vi att detta ska gälla över hela Sverige.Vi tror att det är möjligt att se till att vi får ett frittvårdval redan från . rekommendation ska gälla samtliga lands-ting från . Vi ska se till att vi har kapa-citet att leva upp till en vård enligt 0-7-90-regeln. mån man inte gör det ska det faktiskt finnas enrätt att välja en annan vårdgivare, i ett annat landstingeller hos ett företag som har ett avtal med dettalandsting. Det är det vi talar om. Något annat sätt attminska köerna finns ju inte, utan det är om dennaprincip som vi nu säger: Låt oss samverka kring den.Det borde faktiskt, om menar allvarmed sitt engagemang, finnas en möjlighet att mötas iett handslag för att skapa denna vårdgaranti.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 9 april.4 § Ledighet, m.m.Tredje vice talmannen meddelade att () ansökt om fortsatt sjukledighet under tidenden 16-30 april.Kammaren biföll denna ansökan.Tredje vice talmannen anmälde att (mp) skulle fortsätta att tjänstgöra som ersättareför § Meddelande om frågestundTredje vice talmannen meddelade att vid fråge-stunden skulle följande stats-råd närvara:Kulturminister , utrikesministerAnna , statsrådet , näringsminis-ter och statsrådet § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionen,m.m.Tredje vice talmannen anmälde att följande fakta-promemoria om förslag från Europeiska kommissio-nen inkommit och överlämnats till utskott:2001/02:FPM80 Register för identifiering av tullut-redningar () till skatteutskottet7 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner2001/02:117 till finansutskottet2001/02:127 och 177 till skatteutskottetSkrivelse2001/02:101 till finansutskottet8 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återFörsvarsutskottets betänkande 2001/02:FöU3Socialutskottets betänkanden /02:SoU14, SoU22och betänkanden /02:LU18-LU20Bostadsutskottets betänkanden /02:BoU10 ochBoU119 § BordläggningAnmäldes och bordlades2001/02:140 Begränsning av rätten till avdrag förkapitalförluster i inkomstslaget näringsverksamhetpå delägarrätter och på andelar i svenska och ut-ländska handelsbolag m.m.2001/02:175 Ett system för individuell kompetensut-veckling10 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 15 april2001/02:372 av () till socialmi-nister och tillsynen inom äldrevården2001/02:373 av () till socialministerLars EngqvistAdoptionslagstiftningenInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 23 april.11 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 15 april2001/02:1051 av () till statsrådetUlrica MessingFrivillig avsättning av nyckelbiotoper2001/02:1052 av () till försvarsmi-nister inom försvaret2001/02:1053 av () till kulturmi-nister /02:1054 av () till kulturmi-nister kyrkliga kulturarvet2001/02:1055 av () till socialmi-nister rätt till en andra bedömning2001/02:1056 av () till statsrådetJan O om Tjernobyl2001/02:1057 av () till finansministerBosse RingholmSkatteregler m.m. för idrottsföreningar och andraideella föreningarFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 23 april.12 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 12 april2001/02:992 av (v) till utri-kesminister fria rörligheten i Norden2001/02:994 av () till utrikesmi-nister flygplatsSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 23 april.13 § Kammaren åtskildes kl. 14.21.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 1 §anf. 22 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 2 § anf. 50(delvis) ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.