prot · GP0982 · 2002-03-14 00:00:00 — Även om vi nu är överens om attbarn som bevittnar våld i sin familj har rätt att fåhjälp vet vi också att det brister. I verkligheten har detvisat sig att både polis och hälso- och sjukvård interutinmässigt frågar om det finns barn i hemmet där enkvinna misshandlas. Det är dock oerhört viktigt attlyfta fram de barn som växer upp i misshandelsmiljö-er och blir vittne till våld. Barnen måste få bekräftatatt det som hänt verkligen har hänt. Ofta tror de dess-utom att det är deras fel att föräldrarna slåss. Detgäller att lyfta ansvaret från barnen till de vuxna.Barn som växer upp i familjer där våld förekom-mer flyr ofta in i en fantasivärld för att stå ut ochkunna överleva. I lagens mening är barnen inte offer,men vi vet att de kan ta skada, precis som justitiemi-nistern sade, om de inte får hjälp.Skulle det inte vara rimligt att begreppet brottsof-fer kunde utvidgas till att även omfatta dessa barn imisshandelsmiljöer?Anf. 97 Justitieminister ():Herr talman! Det är alltså så att de i vissa fall kanvara brottsoffer. Det finns gradskillnader i de fall somsker. En sak kan vi dock vara överens om: De tar enoerhörd skada, även om det bara varit ett rent bevitt-nande av våldet. Barnet identifierar sig nämligen mednågon av föräldrarna - antingen den person sommisshandlar och slår eller den som blir slagen. Oav-sett vilken tar barnet självfallet stor skada.Sjukvården gör nu på många håll i landet en ge-mensam insats på det sättet att man utbildar personal iatt särskilt ta sig an den här problematiken. Vi harfrån regeringen lagt fram en proposition som trädde ikraft där det särskilt tittas påbrottsoffers situation, attityder, tillämpningar av debestämmelser som redan finns, forskningen kringbrottsoffer och mycket annat. Det här kommer natur-ligtvis inte minst de utsatta barnen till godo.Nationaldagen som helgdagAnf. 98 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetBritta Lejon.Riksdagen har fattat beslut om att göra till helgdag och uppdragit åt rege-ringen att komma med en proposition om detta. Detär ett mycket populärt förslag, och jag vet att mångamänniskor ser fram emot att få fira somhelgdag. har jag läst att intealls prioriterar arbetet med att ta fram ett förslag omdetta utan skjuter upp det på en obestämd framtid.Jag vill höra: Är det så? När kommer regeringensproposition? Och när kan vi få firanationaldagen som helgdag?Anf. 99 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan med glädje meddela HelenaBargholtz att regeringen självfallet inte nedprioriterarden här frågan. Vi vet att många ser fram emot att fåfira nationaldagen som helgdag. Det gör också helaregeringen.Men frågan måste utredas, särskilt om införandetav en ny helgdag innebär att en annan ska tas bort.Det tycker jag i och för sig att man kan diskutera. Jagskulle helst se att vi slapp ta bort någon annan helg-dag. Jag tycker att vi har all anledning att måna om dehelgdagar som finns. Men vi måste utreda frågan. Detär anledningen till att vi inte kan lägga fram en pro-position rakt av, precis som i alla andra fall. Det finnsen lagstiftning också kring allmänna helgdagar.Anf. 100 ():Herr talman! Tack för det svaret! Men utreda ochutreda, den här frågan har stötts och blötts tidigare.Det är inte första gången den kommer upp. Det harförts fram förslag från olika håll. Det finns de som avförklarliga skäl vill ha första maj som en vanlig ar-betsdag. Det finns andra som föreslår att man skavälja . Så svårt kan det väl ändå intevara att från regeringens sida komma till skott medvilken dag det ska handla om, om man måste lyftabort en dag.Anf. 101 Statsrådet ():Herr talman! Nej, det är inte svårt, men det finnsmånga uppfattningar. Kyrkans företrädare har en, ochjag förutsätter att också näringslivets företrädare ocharbetsmarknadens parter kommer att ha sina uppfatt-ningar i den här frågan. Vi måste helt enkelt utredaden.Jag kan försäkra att vi ska göraallt för att skynda på det arbetet.Anf. 102 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Därmed är frågestunden avslutad. Jag tackar rege-ringens ledamöter och kammarledamöterna för derasdeltagande.7 § Information från regeringen om övertaligförsvarsmaterielAnf. 103 Försvarsminister ():Herr talman! När jag senast var i kammaren för attinformera om avvecklingen av övertalig materiel hosFörsvarsmakten, , hade myn-dighetens beslut att av miljöskäl avveckla mångaäldre fordon genom destruktion fått stor uppmärk-samhet och väckt många frågor. har av-vecklingen fortsatt i oförändrad takt och efter deninriktning som regeringen informerat omunder . försvarsutskott dela-de, som ni vet, regeringens bedömning att eventuellaöverlåtelser ska ske skyndsamt och helst utan kostnadför Försvarsmakten samt att överskottsförnödenheteri första hand bör utnyttjas- inom de frivilliga försvarsorganisationerna,- för humanitära insatser,- för militärt säkerhetsfrämjande materielsamarbetesamt- för stärkandet av det svenska samhället vid svårapåfrestningar i fred.Inom ramen för de fyra ändamålen har exempelvismotsvarande 488 fullastade långtradare medmängdmateriel levererats till , ochLitauen . Under det gångna årethar bl.a. tre fältsjukhus och 500 sjukvårdstält skänktstill , och många av våra svenskabiståndsorganisationer har fått materiel till den verk-samhet de bedriver världen över. Svenska Kraftnäthar fått bandvagnar för att bl.a. kunna höja förmåganatt säkra elförsörjningen vid snöoväder. Under förraåret har dessutom fått bandvagnarför fjällräddning, fått övertalig materiel till sin verksamhet ochLänsstyrelsen i fick brandslangar, somman hade önskat. Listan kan göras oändligt lång, menjag vill i stället redogöra för den försäljning somhar påbörjats.Regeringens inriktning var nämligen att förnö-denheter i andra hand bör säljas eller destrueras. Närjag står här har Försvarsmakten i samverkanmed genomfört en första storförsäljningsomgång.Under 1990-talet hade varken eller Försvarsmakten någon organisation föratt hantera det materielöverskott som uppstått. För-säljningen delegerades ofta till lokala aktörer. Antaletolika aktörer var därför stort och kompetensen varie-rande.Att hos alla dessa aktörer på lokal nivå inom För-svarsmakten finna tillräckliga kunskaper om det re-gelverk som gäller vid försäljning, som t.ex. miljö-balken, köplagen och konsumentköplagen, är ingensjälvklarhet. Myndigheten har inte heller i uppgift attägna sig åt detaljhandel och har följaktligen inte hel-ler kvalificerad kompetens inom det området.Den analys myndigheten gjort med utgångspunkt iregeringens inriktning och de krav som ställs på av-vecklingsarbetet har resulterat i en strategi för för-säljning av övertalig materiel. Av analysen framgårbl.a. att försäljningarna bör ske periodiskt, att offere-ring ska ske till större aktörer och att utleveransernasker vid ett antal utpekade förråd.Avvecklingen av materiel, precis som anskaff-ningen, styrs och kvalitetssäkras av ett mycket om-fattande regelverk. Försvarsmakten har ett ansvarinom ramen för en kvalitetssäkrad avvecklingspro-cess för att krigsmateriel och hemlig materiel intekommer ut okontrollerat på marknaden.Myndigheten ansvarar även för att sådan materielsom berörs av s.k. slutanvändarintyg inte exponeraspå marknaden och att övertalig materiel som på etteller annat sätt skulle kunna utgöra en risk för sam-hället eller enskilda individer inte säljs.Även har destruktion av viss materielfortsatt, och några av de viktigaste skälen har, precissom tidigare, varit miljö- och säkerhetsskäl. Exem-pelvis har 50 000 kulsprutepistoler, am-munition och 1 500 fordon destruerats. Tack vare attfordonen till en viss del kunnat återvinnas som re-servdelar och ammunitionen som stål och civiltsprängämne har kostnaderna för destruktionen kunnatsänkas. Att avveckla ammunition på ett miljömässigtsätt är trots detta kostsamt, och uppgickden kostnaden till drygt 145 miljoner kronor.Mot bakgrund av detta beslutade regeringen den19 att de samlade intäkterna från för-säljningen av övertalig materiel får disponeras av Försvarsmakten för att betalaavvecklingskostnader. Utöver destruktionskostnaderkan det exempelvis röra sig om försäljningsomkost-nader. I samband med årsbokslutet ska Försvar-smakten därefter betala eventuellt överskott till stats-kassan.Både lagen om statsbudgeten och förordningenom överlåtelse av statens lösa förnödenheter ställerkrav på affärsmässig försäljning. Någon definition avvad som avses med affärsmässighet finns däremotinte, och Försvarsmakten har valt att inte enbart foku-sera på maximering av försäljningsintäkter. Försälj-ningsintäkterna ställs i relation till både det jag villkalla kvalitetssäkrad utförsäljning, kostnaderna försjälva försäljningen och inte minst för förrådshyransamt ledtider m.m.Det säger sig självt att höga försäljningsintäkter isig inte kan garantera affärsmässighet om de endast ärresultatet av ett dyrt arbetssätt där administration,marknadsföring m.m. flera kostnader inte ens kantäckas med hjälp av försäljningsintäkterna.Avveckling av övertalig materiel i den aktuellaomfattningen tillhör inte Försvarsmaktens kärnverk-samhet, och myndighetens inriktning har därför varitatt med stöd av finna en af-färsmässig lösning.I juli 2001 överlämnade Försvarsmakten ett un-derlag med beskrivning av den materiel som sorteratsut för att ingå i den första försäljningsomgången. Vidden första försäljningsomgången, som omfattade vissmateriel som klassas som krigsmateriel, fanns en delproblem innan exempelvis effektiva samverkansruti-ner med ska-pats för arbetet. Även rutiner för hur slutanvändarin-tyg och miljöfarligt innehåll ska hanteras utveckladesunder den första försäljningsomgången. Bland denmateriel som såldes fanns bl.a. 100 haubits 77A, ca280 terrängbilar och knappt 800 bandvagnar. Proces-serna för hantering av materielöverskottet är delvisnyutvecklade, och förbättring och utveckling skernaturligtvis tecknade i december 2001avtal med det engelska företaget försäljning av den första omgången över-skottsmateriel från Försvarsmakten. Försäljningen harskett genom budgivningsförfarande där såväl svenskasom utländska anbudsgivare har konkurrerat. I utvär-deringen av anbuden har förutom pris bl.a. erfarenhetav att hantera försvarsmateriel varit avgörande.Försvarsmakten och be-dömer preliminärt att tidsplanen för resterande för-säljningsomgångar kan fullföljas. Ansträngningarnaatt sammanföra materielsystem, t.ex. fordon ochreservdelar till dessa, i försäljningsomgångar bör öka.En renodling av innehållet skulle ytterligare kunnaunderlätta marknadsföringen, men naturligtvis måstedetta ske i en avvägning mot kravet på skyndsamhetoch strävan att finna ett okomplicerat arbetssätt förFörsvarsmakten.Herr talman! Försvarsmaktens övertaliga materielkoncentreras nu till ett fåtal förråd eller s.k. avveck-lingsterminaler. Därefter sker försäljningen efterhandvid tidpunkter som fastställs baserat på både kom-mersiella faktorer och logistiska förutsättningar. Detkommer att bli ungefär två försäljningsomgångar perår. Försäljningen av överskottsmateriel som föranlettsav försvarsbeslutet ska vara slutförd före år2005.Den brittiske köparen Leavesley beskriver bl.a.internationella organisationer, skogsindustri, gruvnä-ring och enskilda samlare som möjliga köpare vidvidareförsäljning av materielen. Redan vid den auk-tion företaget anordnar i den 23 marskommer intresserade att kunna köpa bl.a. Volvotrak-torer, snöplogar, jeepar och andra fordon.Avvecklingen av övertalig materiel inom krigsor-ganisationen bedöms kunna bidra till en icke oansen-lig sänkning av kostnaderna för förrådshållning efter-som Försvarsmakten räknar med att successivt kunnaminska den förrådsyta insatsorganisationen behövermed cirka en miljon kvadratmeter. Det är, ärade le-damöter och herr talman, en golvyta som är svår förde flesta, inklusive mig, att se framför sig. Jag svävarpå målet, men antagligen hjälper det inte heller omjag berättar att mina medarbetare har räknat ut att denytan motsvarar nästan 1 430 plenisalar.Anf. 104 ():Herr talman! Jag ska fatta mig kort. Jag vill lägganäringslivsmässiga funderingar på denna försäljning.Det läggs våldsamt stora poster i denna försälj-ning. Det talas om poster på 10 000 pallar. Då kaninte det vanliga företaget vara med och konkurrera.Är det rimligt?Jag tror mig veta att det går att få ut ett mervärdeoch fler anbudsgivare om det inte vore en så storska-lig uppläggning.Är försvarsministern beredd att medverka till enmindre storskalig uppläggning inför de följande om-gångarna av försäljningar?Anf. 105 Försvarsminister ():Herr talman! Tanken är som jag sade tidigare attde som köper, entreprenörerna, ska kunna göra för-säljningar på detaljistnivå. Min bedömning är - ochjag tycker att Försvarsmakten och har argumenterat övertygande för detta - attdet blir så pass mycket billigare att göra så. Man fårtänka på hur oerhört komplicerat och därmed dyrt detär att gå ned i uttag ur Försvarsmaktens förråd.Jag tycker att vi ska koncentrera oss, åtminstoneså länge vi inte har några erfarenheter, på att ungefärtvå gånger ha ordentliga konkurrensförsälj-ningar. Där kommer de stora aktörererna att ha möj-ligheterna.Jag vill understryka att jag i min inledning sade attdet finns möjligheter för vissa typer av organisationeratt på gåvobasis få del i materiel. Jag har inte lagttonvikten vid detta förhållande i mitt svar, men det ärväl känt. Jag har med mig överbefälhavarens årsredo-visning från med en redovisning av dentypen av överlåtelser.Anf. 106 ():Herr talman! Vi torde vara överens om att omposterna ligger på mer än är detinte så många småföretag som kan delta i en sådanupphandling. Därför skulle det vara möjligt med fleranbudsgivare om posterna inte vore så stora.Anf. 107 Försvarsminister ():Herr talman! Det avgörande argumentet här ärvilka kostnader det betingar för Försvarsmakten attgenomföra försäljningar i mindre poster. Vår bedöm-ning är på basis av både de förberedelser som hargjorts och den erfarenhet som har gjorts i första om-gången att det tjänar det ekonomiska resultatet attförsäljningar sker i stora poster. Jag understryker atttanken är att den som köper ska kunna sälja vidare.Anf. 108 (m):Herr talman! I går beslöt revisorer attgranska utförsäljningen av materiel. Det är inte denförsta studien som revisorer gör av detfögderi som försvarsministern har det yttersta ansva-ret för. Det har väl funnits en del iakttagelser - för attuttrycka det mycket diplomatiskt - som har lett till,förhoppningsvis, ett antal funderingar i Försvarsde-partementet.Det finns två motiv för att revisorerna återigen gördetta. Det ena är att revisorerna ska följa upp att deriktlinjer som har givit för försäljningenhålls och eventuellt om det finns en process som kanvisa om de är mindre tillämpliga för framtiden. Dåbör regeringen återkomma.Det andra motivet är hushållningsaspekten. Det äralldeles uppenbart med de signaler vi har fått frånriksdagsledamöter och allmänhet, och som försvars-ministern har noterat i ett antal uttalanden, att fråganär om detta sker på ett optimalt sätt. Där finns ettprincipiellt problem som jag tänker komma tillbakatill. Å ena sidan har Försvarsmakten ett klart motivutifrån kostnadsaspekterna att reducera kostnader.Men å andra sidan har de stora värden som inte harnågot större värde för Försvarsmakten ett betydligtstörre värde hos andra användare.Finns det ett grundläggande systemfel som gör har svårt att på olika sätt mäta kostnadsreduktio-ner mot de intäkter som andra aktörer kan ha?Det framstår för en lekman, och även för personermed ganska avancerade kunskaper om den här bran-schen, som något egendomligt att man ska rada uppmateriel av det formatet, av den mängd, som man nugör.Revisorerna gjorde ett första besök på Bråvalla-hed. Det var en upplevelse att se spadar, skjortor,haubitsar - ja, där fanns hela sortimentet, om man fåruttrycka det så.Sedan ska man begränsa antalet aktörer på det sättsom försvarsministern har sagt.Jag tror att det har en utomordentligt felaktig sig-nalverkan till de svenska medborgarna, skattebetalar-na, att man kan förvalta värden - jag sade inte kon-tanter utan värden - på detta sätt.Min fråga är: Tycker försvarsministern att detfinns ett grundläggande systemfel i att varje sektor tarsitt ansvar men ingen tar helhetsansvaret? Eftersomregeringen styr riket borde den rimligtvis ta dettaansvar, herr talman. Signaleffekten mot skattebetalar-na är nu mycket allvarlig.Anf. 109 Försvarsminister ():Herr talman! Jag är självklart väldigt positiv tillatt revisorer har beslutat att genomföra engranskning av den här processen. Det är, som jagsade i mitt svar, en ny erfarenhet för de berörda myn-digheterna, och jag kan försäkra att de arbetar med attförsöka genomföra detta på ett så riktigt och relevantsätt som möjligt.Jag har fått föredraget för mig, och vi har ocksåhaft en dialog med , att vi ska genomföraden här reduktionen av volymen. Det handlar om attgå från en försvarsmakt som i det stora hela skullekunna mobilisera över 800 000 man till en försvar-smakt som i händelse av ett väpnat angrepp ska kun-na mobilisera och använda ungefär 200 000 man. Detär alltså frågan om enorma volymer.Den bild jag har fått är att Försvarsmakten är på rätt kurs när det gälleratt väga värden i förhållande till kostnader för av-vecklingen. Men självklart ska vi se om det finns delspraktiska, dels företagsekonomiska erinringar mot dettillvägagångssätt som har valts.Jag vill framhålla att det primära syftet är att di-mensionera ned materielvolymer. Vi vill göra detmed så bra ekonomi som möjligt. Det är utgångs-punkten, och det har gjort att myndigheterna haravrått från att sälja materiel direkt från myndighetentill enskilda kunder.Anf. 110 (m):Herr talman! Om den metod som man nu använ-der, och som många kritiserar, skulle leda till ett i ochför sig hyfsat resultat för Försvarsmakten, men medväsentligt sämre resultat och sämre nytta för andrasektorer, inställer sig frågan: Är regeringen beredd attefter någon form av utvärdering, med erfarenheterfrån första och andra försäljningen, göra en revideringdär man på något sätt bättre beaktar de här sakerna?Nu har ju första omgången av utvärderingen varit,andra omgången ska dras i gång och revisorernakommer rimligtvis med sin rapport vidhalvårsskiftet.Jag återkommer till att signaleffekten är förödan-de. är ju statsvetare så han vet attnågon tidigare socialdemokrat har sagt att misshus-hållning med offentliga medel är en stöld från denfattige. Det gäller likaväl som det gällde sedan.Är statsrådet beredd att invänta revisorernas rap-port från den andra omgången innan man fortsättermed försäljning tre, fyra och fem, i akt och mening attskapa och realisera de värden som finns i den härmaterielen?Anf. 111 Försvarsminister ():Herr talman! Självfallet kommer regeringen attmed största uppmärksamhet ta del av riksdagensställningstagande. Men jag vill understryka att viarbetar på grundval av den inriktning som riksdagengenom sitt försvarsutskott har givit klartecken till.Jag är inte så säker på hur det här med signalef-fekt i verkligheten fungerar. Vi ska se nu vad somhänder när de här - som jag bedömer dem; det ärdärför som de har blivit valda - professionella entre-prenörerna genomför sina försäljningar som detaljis-ter och till en slutanvändare. Det är självklart att vikommer att följa bevakning av den härfrågan. Jag har dock inte sett någonting somgör att regeringen skulle uppmana Materielverketeller Försvarsmakten att avbryta den inriktning somhar givits.Anf. 112 ():Herr talman! Jag vill tacka försvarsministern förinformationen. Men hur vältaligt ministern än förkla-rar och försvarar den här avvecklingen av för-svarsmateriel tror jag att det finns väldigt mångasvenskar som irriterar sig över många bitar i proces-sen.Ministern säger att myndigheten inte ska ägna sigåt detaljhandel. Nej, men många människor undrarvarför man inte använder övertalig personal till att tahand om processen i stället för att sälja ut det hela.Hemvärn och kommuner har inte till fullo fått denmateriel som de har önskat. Många privatpersoner harönskat köpa t.ex. terrängbilar. Det var just den fråganjag tänkte ta upp med ministern.I tidningen för terrängbilsentusiaster, som heter 4Wheel Drive, beskrivs i ledaren hur privatpersonernekas köpa terrängbilar av miljöskäl. Vidare beskrivsatt försvaret nu sålt stora mängder fordon och materi-el till ett engelskt företag, vilket ministern också hartalat om. Av detta engelska företag kan nu privatper-soner köpa terrängbilar, bandvagnar, släpvagnar,traktorer, lastbilar och mycket annat här i Sverige.Försvaret har alltså lyckats ta bort miljöargumen-tet, eftersom fordonen som inte fick säljas av miljö-skäl i nu säljs i . har manöverlåtit den ekonomiska förtjänsten till ett utländsktföretag. Min fråga är alltså: Hur kan ministern förkla-ra och försvara den här hanteringen?Anf. 113 Försvarsminister ():Herr talman! Jag kan nämna att jag har en listafrån Överbefälhavarens årsredovisning, och där fram-går att kommunerna i verkligheten har fått ca 200bandvagnar. För att vi inte ska komma i konflikt medEU:s konkurrensregler har vi valt den legala kon-struktionen att , Svenska kraft-nät m.fl. har övertagit dem och därefter ställt dem tillkommunernas disposition. Jag tror att de flesta av osshar sett, både personligen och i TV, vad som har häntunder den gångna vinterperioden. På många bilder servi att det är bandvagnarna som är i gång.När det gäller hemvärnet är historien inte hellersådan som jag fick intrycket att be-skrev den. Hemvärnet är en del av Försvarsmakten.Det betyder att innan någonting ska kunna överläm-nas som gåvor till mottagare och därefter till försälj-ning i konkurrensupphandling, ska Försvarsmakteninternt överväga att överlämna relevant materiel tillhemvärnet. Det gäller t.ex. de frivilliga försvarsorga-nisationerna i övrigt, humanitära insatser, säkerhets-främjande materielsamarbete med de tre baltiskaländerna eller det svenska samhället under svårapåfrestningar i fred. Jag har även här förvissat migom att det sker precis på det sättet.Får jag slutligen säga att den materiel som kom-mer att saluföras i ska uppfylla de svenskamiljökrav som gäller. Det har varit ett viktigt krav.Miljökraven i ska upprätthållas för den mate-riel som ska användas i Sverige.Anf. 114 ():Herr talman! På den korta tid som är kvar vill jagbara fråga om miljöaspekten. Vi har i ettambitiöst miljöarbete. Regeringen har föreslagit mil-jömål. har beslutat om miljömål. Dessamål kan aldrig bli genomförda om inte hela folketställer sig bakom och accepterar det miljömålsarbetesom måste utföras. Det här är just en sådan fråga somhar fått många människor att tycka att pratet om attförbättra miljön blir ett slag i luften när man t.ex.först nekas att köpa en terrrängbil på grund av att denär gammal och utsläppen är för höga och sedan kanköpa samma bil genom ett engelskt företag som i sintur köpt den av försvaret. Jag skulle vara tacksam omministern kunde förklara poängen i det.Anf. 115 Försvarsminister ():Herr talman! Tanken är att de fordon som ska för-säljas vidare i ska fylla de relevanta, svenska,miljökraven på fordon. Det är fortfarande anpassat tillnär fordonen är konstruerade. Ett stort antal fordon ärskrotade för att de inte över huvud taget kan sägasfylla några svenska miljökrav och för övrigt i andrahänseenden har sådana säkerhetsmässiga brister att deinte bör förekomma.Försvarsmakten och jag, från regeringen, har varithelt överens om att vi inte vill ha en sådan situationsom innebär att Försvarsmakten förknippas med dåli-ga miljövärden genom sin tidigare materiel. Vi villtvärtom ha en positiv knytning till det som Försvar-smaktens materiel kan användas till, något som t.ex.kommuner, och andra redan hartillgodogjort sig.Anf. 116 ():Herr talman! Det är inte bara bokrea som pågår iSverige just . Det pågår också en gigantisk för-svarsmaterielrea. är den första försäljningsom-gången genomförd. Den har inneburit att materiel hartransporterats långa vägar genom till enormakostnader.