prot · GQ0930 · 2002-12-05 00:00:00 — Tidi-gare har en fråga nämnts som vi alla följer och det ärden om handboken, som kan vara ett stöd för kom-munerna.Det är också viktigt att underlagen - som jag pe-kat på och som jag inte behöver upprepa - när de välär framme också bereds på ett sådant sätt att de om-sätts i praktiska styrmedel. Vi är väl allihop väldigtglada över att de här stora och tunga myndigheternaoch verken samverkar. De känner förmodligen sam-ma sak, nämligen att de har mycket att ge varandra,och har inget intresse av att dubbelarbeta kring frågorsom rör just etableringen av vindkraft.Jag är, precis som , alldeles ny ibostadsutskottet, så det är också min första debattmed bostadsutskottet. Jag känner ett stort ansvar föratt det bland annat i de här frågorna skyndas på så attvi får bra underlag. Men än en gång vill jag under-stryka att det är viktigt att den skyndsamheten inteleder till att vi så att säga kliver över problem somsedan biter oss i nacken därför att vi inte redde utdem i tid.Anf. 201 () replik:Herr talman! För skulle man kunnatro att frågan är alldeles ny. Det gemensamma brevetfrån myndigheterna är ju ganska nytt men frågan harfunnits med . menar att den skabehandlas vidare. Det är viktigt att påpeka att det intefår bli så att frågan dras i långbänk så att vi underhela håller på med den diskus-sionen, utan det gäller att , med dekontakter som hon har, kan påverka det hela så att detgår skyndsamt. Det gäller också det andra ärendetsom jag tog upp i mitt huvudanförande. Det gäller dåvattenkraftverken och de gamla vattendomarna.Ingela säger att hon förutsätter att regeringenvidtar åtgärder till förmån för fisket.Därför är min fråga: Hur kommer praktiskt att göra detta?Anf. 202 () replik:Herr talman! Får jag återigen poängtera att skynd-samhet är viktigt. Men det är också viktigt att denskyndsamheten paras med kunskap och kompetens.Det hjälper inte om vi springer förbi ett vetande så attvi sedan får backa flera därför att vistartade från helt fel utgångspunkt.Vindkraftsutredningen, som avlämnade sitt betän-kande , gav ett antal uppdrag som följs uppoch som kommer tillbaka i formav konkreta förslag.När det gäller vattenreglerings- och vattendoms-frågan tycker jag att den enklaste och absolut smidi-gaste vägen är att lyfta telefonluren. Innan riksdagenfattat beslut ska man kanske inte göra det men det harjag i alla fall gjort.Anf. 203 () replik:Herr talman! talar mycket om ska skynda långsamt och om att man ska skyndamed nogsamhet. Det tycker jag är ett ganska bra sättatt arbeta politiskt. Demokratin kräver nämligen enviss långsamhet och att folk är involverade i beslut.Därför är det lite förvånande att samma krav pånogsamhet och försiktighet inte vinner gehör när detgäller vårt krav på ett moratorium. Vad vi nu talar omär bland annat att det trots allt finns en rad domarenligt vilka man har rätt att bygga ut vattenkraft ochsom inte ska prövas. Här skulle de naturligtvis om-fattas av ett moratorium fram tills vi är färdiga medimplementeringen av EU:s vattendirektiv.Vi har problemet med Gideälv, något som jag all-deles lärt mig. En feltryckning här i kamma-ren har ju kommit att innebära att den här älven intelängre är skyddad men än så länge är den outbyggd.Här finns det också rättigheter att bygga ut kraftverk.Vi vet ju att utredningarna och framför allt EU:svattendirektiv kommer att ställa långtgående krav påoss. Dessutom kommer de, om jag förstått det helarätt, att ha ett visst mått av retroaktivitet. Det gör attvi kanske tvingas återställa både en del av det som ärgjort och en del av det som kommer att bli gjort.Därför finns det väl all anledning i världen att ta till-fället i akt och stoppa den utbyggnad som eventu-ellt är aktuell och att införa ett moratorium fram tilldess att vi har det här på plats. Ett moratorium är juinte tänkt att vara i evighet. Det är mycket möjligt attvi framför allt kan bygga ut vattenkraften genom attförbättra befintliga anläggningar och annat sådant.Det är alltså inte fråga om ett idiotstopp som skavara i evighet. Men till fram till dess att allt detta ärpå plats - allt utredande och alla de kunskaper som viska få - finns det kanske anledning att så att sägaskynda långsamt, att skynda under varsamhet, och attdärmed också säga att ett moratorium vore ganskarimligt.Anf. 204 () replik:Herr talman! Jag kan förstå det. Det finns en visslogik i det som säger, och jag haringet emot själva resonemanget. Dilemmat är bara attnär man drar ut resonemanget i tangentens riktningoch tittar på detta med moratorium som verktyg blirdet inte ett verktyg som är väl avvägt i förhållande tillbalansen mellan miljökrav, besöksnäring och annanverksamhet - insatser till exempel för att bygga lax-trappor och vandringsleder för ål. Då får man integöra någonting. På något sätt är det en brist på logik ikravet på ett moratorium och i kravet på att göraförändringar och pröva vattendomar som skulle inne-bära bra naturinsatser och bra insatser för miljön.Enligt de underhandssamtal som vi har haft medföreträdare för departementet kommer EU:s ramdi-rektiv för vatten att innebära väldigt stora åtagandenför . Men min och, uppfattar jag, också ut-skottsmajoritetens tolkning är att detta inte kommeratt vara av den karaktären att verktyget moratorium ärdet som ska användas för att åstadkomma en varsamförändring framöver. Detta är också skälet till attutskottsmajoriteten har avstyrkt förslaget om ett mo-ratorium.Anf. 205 () replik:Herr talman! Det är i och för sig tacksamt att fåreda på det. I betänkandet kan man nämligen inte sevarför man över huvud taget avstyrker motionen, somär väldigt styvmoderligt behandlad.Bostadsutskottet finner inte att tillräckliga skäl fö-religger för att förespråka v-motionen om ett införan-de av ett moratorium för vattenkraftsutbyggnad. Detär den enda förklaringen vi får i betänkandet men nuhar vi fått en annan förklaring.Herr talman! Bara som ett förtydligande till IngelaThalén vill jag säga att vårt förslag till moratoriumhandlar om exploatering av vattendrag för vatten-kraftsutbyggnad. Det är för utbyggnaden av vatten-kraften som vi vill ha ett moratorium för, inte för attbygga laxtrappor, vandringsvägar för ålar eller annatsom kan förbättra miljön, arternas fortbestånd och alltvad det nu handlar om. Det handlar alltså om attstoppa utbyggnaden av ytterligare vattenkraft.Eftersom det finns domar som ger rätt attbygga och eftersom bland annat Gideälv egentligennär som helst kan byggas ut - det har man rätt till -finns det anledning att säga nej fram till dess att vi ärklara med alla utredningar och med det som EU:svattendirektiv innebär.Anf. 206 () replik:Herr talman! Bortsett från de beslut som redanfattats och där man har prövat den rättighet som StenLundström nämnde, rätten till vattenkraftsutbyggnadinnehåller de krav som finns i övrigt närdet gäller prövning. Det är så starka krav att man intekan tillåtas att bygga vattenkraft lite hur som helstutan en prövning. Det är det andra argumentet för attvi anser att moratorium inte är det bästa verktyget föratt åstadkomma god vattenmiljö och god miljö runtvåra vattendrag.Däremot är vi helt överens om det övriga, och jagtror att vi kommer att vara väl överens om effekternaav EU:s ramdirektiv för vatten och de övriga resone-mangen om hur man ska hantera vattenregleringsfrå-gorna. Det ska leda till att vi är varsamma med bådenaturmiljöerna runt vatten och vattnet i sig i vårt land.Anf. 207 () replik:Herr talman! Jag är ny både i bostadsutskottet ochi , om det nu kan vara någon merit i sam-manhanget.Jag tänkte ta upp frågan om vindkraften igen. Denotålighet som har påpekats här beror mycket påatt - jag är från - kommunerna på kustenhar trycket på sig att ge tillstånd till vindkraft, obero-ende av om det pågår utredningar som kanske kom-mer till bra resultat.Påpekandena om skyndsamhet ligger det mycketi. Utbyggnaden av vindkraft har pågått de . Man har i en del kommuner valt att sättastopp och invänta alla utredningar, andra har liteostrukturerat börjat bygga ut. Det fanns att läsa iGöteborgs-Posten . Det är två fall därlänsstyrelsen gett tillstånd. I ett fall går regeringenemot och i ett annat håller man med. I ytterligare ettfall går man emot . Man tycker att denbeslutande myndigheten känner en stor osäkerhet omdetta. Därför känns det som att det är mycket angelä-get att utredningarna verkligen kommer till skott såatt man får tydliga strategier.Sedan har jag inga synpunkter på om vindkraft-verken är fula eller vackra. Det kan nästan övergå tillreligiöst tänkande. Det här har inte med det att göra,utan det handlar om att placera dem på rätt ställe ochpå rätt villkor. Det är politik att få framdessa krav.Anf. 208 () replik:Herr talman! Jag sympatiserar med synpunkt, och tycker att det är en bra utgångs-punkt, att man måste ha respekt för den oro somfinns. Men jag vill koppla tillbaka till det jag har sagttidigare i replikskiften, att man inte löser problemengenom att - när man nu är så nära att få ett bra be-slutsunderlag - rusa i väg, förbi, det kunnande somkommer att redovisas, till exempel det som ska redo-visas och och hand-boken. De är effekter och utslag av att man har ägnatganska mycket tid åt att just analysera för att kommafram till ett bra underlag för bra strategier.Jag har också mött när jag varit ute i kommunernaproblemen med att den ena kommunen släpper framoch den andra är väldigt återhållsam, och så leverman ändå i samma region och kastar sina ögon tvärsöver en kommungräns därför att den inte är synlig.Det är klart att det finns konflikter i att kommunernahanterar detta olika. Den återrapportering som läns-styrelserna har gjort visar att man är på godväg. Det här kommer jag att återkomma till.Återigen med hänvisning till det jag redovisade imin inledning är jag övertygad om att det utskottet nusäger och naturligtvis också den debatt som vi nu föroch som kommer att läsas noga på departementen, detvet jag, påverkar helheten till slut.Anf. 209 () replik:Herr talman! Ett annat ämne som har varit uppe är riksintressen. Det vet vi som bor vid kusten attdet finns travar av riksintressen som ligger ovanpåvarandra när det gäller rörligt friluftsliv och natur-landskapet. Här kommer även vindkraften in somriksintresse. Jag tror att det är väldigt viktigt att manverkligen kommer till skott med det så att man kanväga detta riksintresse mot de andra riksintressenavad gäller kustnära lägen, vilket i sig kan vara mycketkänsligt.Anf. 210 () replik:Herr talman! Jag har ingen annan uppfattning änLars Tysklind på den punkten.Anf. 211 ():Herr talman! Här har många debattörer annonserateller vittnat om att de var nya i bostadsutskottet. Ändååstadkom dessa nya ledamöter med de gamla en ut-omordentligt intressant debatt. Jag tillhör inte ensutskottet, och för mig är det första gången jag deltar ien debatt som har bäring på bostadsutskottet. Jagborde egentligen hålla mig borta från åtminstone dedelar av bostadsutskottet som har med fastigheter attgöra, eftersom jag civilt bedriver sådan verksamhet.Men två av mina motioner, som jag inte troddeskulle hamna i bostadsutskottet, har hamnat där. Detgäller vattenreglering, och det gäller fiskevårdsavgif-terna till . Då blir jag väldigt intresserad,för det är bostadsutskottet har hanteratden fråga som tas upp i den första motionen, den somhandlar om dämningsgränser för vattenreglerföretag.Jag påpekar som ett exempel att i våra stora Dellen-sjöar, vattenyta i norraHälsingland, saknas en övre dämningsgräns.Förra gången åstadkom bostadsutskottet notering-en att man inväntade den utredning som man nu hän-visar till, den om , ,och det delbetänkande som lades fram . Därför ärjag väldigt nyfiken på varför utskottet skriver påföljande sätt:"Utskottet finner inte tillräckliga skäl för att nuställa sig bakom förslag som syftar till ändring avnuvarande regler för omprövning." Ordet "nu", dettaadverb, borde penetreras på djupet därför att det åter-kommer nämligen i svaret på den andra motion somjag har, den som handlar om fiskeavgifterna frånvattendomarna till , som uppenbarligenhar det svårt att regionalisera de pengarna. Då skriverman så här i bostadsutskottet:"Utskottet finner mot den ovan redovisade bak-grunden inte tillräckliga skäl för att nu gå motionärentill mötes och avstyrker motionen. "Det här lilla ordet "nu" antyder naturligtvis att ut-skottet kan fatta annat beslut. Det är tillexempel att ta initiativ i frågan eller att gå motionärentill mötes eller att åstadkomma någon stor publikhearing. Jag är väldigt nyfiken, herr talman, på vadutskottet avser. Naturligtvis hoppas att jag att få ettsvar av den utomordentliga företrädaren . Begreppet "nu" rymmer nämligen exakt detjag säger: en möjlighet att , i morgoneller i övermorgon, göra en annan bedömning.Då frågar jag mig: Vilken grund ska då fram?Vilka nya fakta ska då fram för att man ska göra enannan bedömning? Var ligger frågan just nu? Liggerden i , eller ligger den i någon nykommitté?Ingela sade i sitt anförande någonting somjag inte kan utläsa av utskottstexten och som gör miglite nyfiken. Hon pratade om en utredning om pröv-ningsordningen. Vad är det för utredning? Den är jagväldigt nyfiken på att få ta del av.Anledningen till detta är följande. Låt oss ta som ett exempel. De har varit drabbade vidtvå tillfällen av mycketkraftiga översvämningar. Denna vattenreservoarrymmer normalt sett vatten.En meters höjning av det som kan kallas normalvat-tenstånd betraktas inte enligt regleringen som övredämningsgräns, det kan gå upp ytterligare.En meter ovanpå normalvattenståndet innebär 132miljoner kubikmeter vatten som ska transporteras ut isjösystemet genom en trång passage som inte klararatt svälja mer än maximalt i se-kunden. Det tar alltså ungefär att bara tömmadet överloppsvatten som finns. Skulle man öka påutflödet skulle det orsaka stora översvämningar ned-ströms. Då kan man fundera över varför sådana iakt-tagelser inte skulle kunna leda till revisioner av vat-tendomar, det vill säga omprövningar.Jo, säger man i , det kan detmycket väl göra, det är bara det att det kostar pengar.Länsstyrelsen, Kammarkollegiet eller någon annanmåste då finansiera mycket kostsamma utredningar.Det gör mig bekymrad därför att det andra förhållan-det, att inte ha någon övre dämningsgräns, kostarännu mer pengar.Anf. 212 () replik:Herr talman! Jag vill säga samma sak till KenthHögström som jag sade i min inledning, att i sitt be-tänkande pekar på att mananser att det bör göras en utredning om en prövnings-ordning för vattenverksamhet. Det är en av orsakernatill att man skriver "nu". Såvitt jag känner till finnsinte den utredningen ännu.En annan sak som möjligtvis kommer att påverkahela situationen beror på hur man ska tolka EU:sramdirektiv för vatten och på vilket sätt EU kommeratt kunna påverka möjligheten till omprövning när detgäller den här typen av vattendomar.Sedan sade själv - vilket är vik-tigt att påpeka och som också Miljöbalksutredningenlyfte fram - att det som regeringen måste se över ochdiskutera innan man lägger fram någon typ av förslagär just resursfrågan och kostnadsperspektivet. Dessaaspekter har inte utskottet diskuterat eftersom det ären helt annan typ av fråga. Men jag vill ta upp frågandärför att den har stor effekt på bedömningen avomprövningsinstrumentet när det gäller vattendomar.Anf. 213 () replik:Herr talman! Jag är mycket tacksam över det svarsom nu gav. Jag kunde inte utläsa vare sig ibetänkandet eller i någon annan text som jag tidigarehar haft tillgång till att utredningen om prövningsord-ningen skulle tillsättas. Jag uppfattade att den utredningen var på gång. Men uppenbar-ligen finns det ett förslag som skvalpar någonstans, sådet kanske blir en utredning.Då är min fundering följande. Om nu den utred-ningen inte kommer i gång och EU:s ramdirektivinnebär någon ändring av den nuvarande ordningen iSverige, har vi då mer pengar? Har vi då mer resurseratt tillsätta för olika typer av undersökningar? Alltsåhar detta kokat ned till en resursfråga. Då är fråganvilket utskott blir det som ska vara handläggande.Det är ju ni som har att behandla frågan. Ni tyckeregentligen - det är jag helt övertygad om - att motio-nens syften är alldeles korrekta, nämligen att allavattendomar bör vara försedda med en övre däm-ningsgräns. Jag är helt övertygat om att det är vad nianser. Så är lagen utformad . Men det kostaralltså pengar att göra en revision, en omprövning.Då är frågan: Hur förfar man för att belysa dettaförhållande som inte bara drabbar bara den trakt somjag bor i utan som drabbar många andra trakter därgamla vattendomar spökar? Hur gör man för att foku-sera på att denna tingens ordning inte är acceptabelför vare sig de närboende eller för dem som bedriververksamheter i närheten av dessa vattendrag?Anf. 214 () re-plik:Herr talman! inlägg aktualiserartvå saker, dels själva sakfrågan där jag delar hansuppfattning, dels hur man som enskild ledamot blirbehandlad när man skriver en motion.Ibland resonerar man i utskotten, i kammaren, iordförandekonferenser och liknande om på vilket sättriksdagen ska förändras för att det ska kännas mermeningsfullt för enskilda ledamöter att väcka motio-ner. Jag tycker då att utskotten bordekunna bryta mönstret och tillstyrka en motion, särskiltom ytterligare sakskäl kommer till.Jag vill bara skicka med detta till alla berörda idenna kammare.Anf. 215 () replik:Herr talman! tillhör inte jag dem som gnälleröver motionsbehandlingen i . Under de fyraföregående åren har jag vid fyra tillfällen noterat attjag har fått igenom motioner. Det tycker jag är sensa-tionellt, och jag är mycket glad över det. Några mo-tioner har också blivit bra behandlade.Men det intressanta i det här sammanhanget är attbehandlingen skiljer sig från föregående år. Det harkommit nya fakta på bordet, och man hänvisar till enkommitté som har lagt fram ett delbetänkande. Mendå formulerar man sig lite knepigt, och dennaknepighet vill jag ha protokollförd och skicka med tillbostadsutskottet.Man säger att det inte finns tillräckliga skäl nu.Då har man ju också sagt att det kan komma att fin-nas nya skäl.Jag vill citera en mening ur utskottets betänkande,den mening som läste upp och somjag naturligtvis instämmer i. Det står så här: "mening bör det finnas förbiflöde vid allakraftverk. Det innebär att de utbyggda älvarna i defall där det så erfordras bör förses med lämpliga an-ordningar som laxtrappor och vandringsvägar för ål. "Utmärkt, men hur ska detta "bör" genomföras? Be-hövs det en ny utredning? Behövs det något initiativfrån utskottet, eller vad är det som behövs? Vi är allabesjälade av att detta genomförs, åtminstone vi somär väldigt intresserade av fiske, som den andra motio-nen handlar om.Jag vill peka på en ytterligare sak. På s. 14 i be-tänkandet behandlas motion 316. Man säger att i denmotionen tas vattenregleringsmedlen upp och att detföreslås att frågorna bör hanteras lokalt. Nej, jag harinte skrivit i motionen att de ska hanteras lokalt. Där-emot har jag skrivit att det regionala inflytandet böröka. bör kunna få en större del av vat-tenregleringsmedlen. Eftersom utskottet säger att detinte nu går att tillgodose detta är jag mycket nyfikenpå vad som komma skall.Anf. 216 HANS ():Herr talman! Eftersom jag är en av ledamöterna iMiljöbalkskommittén är det naturligtvis lite frestandeatt kasta sig in i den föregående debatten. Men jagska avstå från det och hålla mig till att tala om demotioner som jag själv har skrivit och som kommitténhar behandlat.Jag vill börja med att tacka utskottet för de myck-et positiva skrivningarna om mina motioner om vand-ringsvägar för lax och ål. Jag hoppas verkligen attregeringen nu i det beredningsarbete som ska göraskommer fram till förslag som gör att man kommer tillrätta med dagens situation.Jag är själv uppvuxen i närheten av , somär en väldigt hårt reglerad älv, och jag har under minlivstid kunnat se hur både lax- och ålstammen i prin-cip har utplånats ovanför kraftsverksdammarna. Detär stora värden som har gått förlorade ekonomiskt,men framför allt när det gäller livskvaliteten för demänniskor som bor längs älvdalarna.Utbyggnaden av vattenkraften har varit oerhörtvärdefull för utveckling och välfärd i det här landet.Men den har också haft negativa miljökonsekvenser,eftersom de vattenkraftsutbyggnader som gjordestidigt inte tog någon som helst hänsyn till miljöef-fekterna.Samma sak kan man säga när det gäller de in-dustriutbyggnader som gjordes i början av 1900-talet.Men när det gäller industrin har oerhört mycket gjortsför att komma till rätta med miljöproblemen. Tyvärrhar man inte haft samma goda utveckling när detgäller vattenkraften, utan väldigt lite har skett när detgäller gamla vattenkraftverk.Därför känns det väldigt positivt med den be-handling som mina motioner har fått. Jag hoppasverkligen att regeringen i beredningsarbetet kommerfram till förslag som gör att man verkligen får funge-rande vandringsvägar för lax, ål och annan fisk förbivattenkraftsstammarna.I ett modernt samhälle måste det gå att kombineraen effektiv elproduktion i vattenkraftverk med ekolo-gisk mångfald och livskraftiga fiskbestånd.Anf. 217 ():Herr talman! Jag vill yrka bifall till reservation nr9 i betänkandet. Den handlar om gamla vattendomaroch att de behöver omprövas. Och varför det? Ja, detär en rätt hög målsättning som finns i den miljö-målsproposition som är antagen här i . Detär 12 000 nya hektar som ska bildas och nya återska-pas med våtmarker fram , och 5 000 avdem ligger i . Varför är det så stor andel i Skå-ne? Det finns två skäl till det.Det ena handlar om att där har omvandlingen varitstörst tidigare. På grund av det moderna jordbruketdikar man ut mycket av de våtmarker som fanns tidi-gare. Det andra motivet handlar om att man måsteförsöka fälla kväve för att minska den övergödningsom drabbar vatten runt kusten. Därav den här mål-sättningen. Är det så att man inte lyckas med detmåste man hitta ett annat sätt att fälla kväve, en kraf-tig höjning av handelsgödselskatten eller annat. Detär åtgärder som inte är alldeles enkla att vidta, ävenom jag har stor förståelse för dem.Det har talats tidigare i den här kammaren om vadsom är vackert och vad som är fult, och det här medvåtmarker handlar faktiskt också om en estetisk as-pekt. kunde vi i tidningarna se tolv storkungarsom ska utplanteras i . Jag vet inte om det ärnågon som tycker att storken är ful. Själv tycker jagatt den är väldigt vacker. Ännu vackrare tycker jag attdet är med storspovar, som håller på att återkommatill på grund av våtmarkerna. De finns där justbara på grund av att man har återskapat våtmarker.De nyskapade våtmarkerna är en förutsättning för ska lyckas med storkprojektet och de andra pro-jekten som syftar till att öka den biologiska mångfal-den i regionen.Miljömålen när det gäller våtmarkerna är lite an-norlunda än de andra miljömålen. Många andra mil-jömål är svåra att genomföra därför att man inte hartillräckligt stora ekonomiska resurser. Men det ärfaktiskt inte det som är det avgörande hindret när detgäller våtmarkerna här, utan det är de gamla vatten-domarna.Utskottet redovisar i sitt betänkande en lagändringsom från gör det möjligt för kommuneroch länsstyrelser att begära omprövning av miljömå-len. Men precis som tidigare redovisa-de noterar att ett hinder i sam-manhanget kan vara att det kostar, eftersom man dåmåste betala målsägarens juridiska biträden.Tänk er in i situationen att en kommun önskar attgöra något kraftfullt för den biologiska mångfaldenoch för att minska övergödningen och att man harbegränsade ekonomiska resurser.