prot · GP0963 · 2002-02-05 00:00:00 — att bevarandeintressena ochutvecklingsintressena måste vägas mot varandra.Denna avvägning måste se olika ut i olika delar avlandet. I områden med talrika sjöar och vattendragoch ringa bebyggelsetryck bör viss strandnära bygg-nation vara möjlig. I många kommuner som hotas avavflyttning kan just det natur- och strandnära boendetvara en attraktionskraft för att behålla eller locka tillsig nya invånare.I denna avvägning måste de avgörande beslutenöverlåtas till kommunerna i nära samråd med demedborgare som berörs. Inom områden med lågtbebyggelsetryck ska kommuner med stöd av analyseri översiktsplanen kunna medge undantag från strand-skyddsbestämmelsen om inte det rörliga friluftsliveteller den biologiska mångfalden äventyras.Det generella strandskyddet enligt 7 kap. 3 § och14 § ska kvarstå för hela landet, menbeviljandet av dispenser bör ges på nivå.Vidare bör besvärsrätt i strand-skyddsärenden tas bort. Rätten att medge undantagbör överföras till kommunerna, och börerhålla en prövningsrätt liknande den som finns enligt12 kap. PBL.Tar statsrådet i sina diskussioner med även upp frågan om att ändra på delegations-nivåerna?Anf. 119 (m):Herr talman! Välkommen till debatten i kamma-ren. Det är kanske lite ovant, men eftersom det är enframtidsfråga som ska diskuteras känns det väl somatt vara på sin mammas gata. Jag tror, lite tillspetsatherr talman, att de nuvarande bestämmelserna när detgäller strandskyddet är mycket överspelade med tan-ke på hur olika det ser ut i delar av landet. I Stock-holm är det ett övertryck, men i finns detfem kilometer strandremsa per innevånare. I det ljusa,vackra - i mitt och herr talmannens hemlän- finns det gott om strandområden. Det gäller givetvisockså i vissa kusttrakter i övrigt. Med andra ord: Detär helt nödvändigt, enligt mitt sätt att se det, att se pådenna fråga på olika sätt i olika delar av landet. Dennuvarande lagstiftningen är för ensidig och slår blint.När det gäller den aspekt som Jan-EvertRådhström tar upp i sin interpellation, dvs. hur dennuvarande lagstiftningen hämmar den regionala ut-vecklingen, finns det ett otal exempel från minahemtrakter - , , , Tingsrydoch många fler kommuner - där dessa små kommu-ner kämpar en mycket ojämn kamp mot de störreorterna att locka till sig människor. De vill inget hell-re än att kunna erbjuda ett antal attraktiva tomter isjönära lägen. Det finns människor som ingentinghellre vill än att kunna förvärva en sådan tomt ochbosätta sig där i stället för att pendla tre fyra fem milvarje dag. Det vore då fantastiskt för dessa småkommuner att kunna erbjuda dessa möjligheter.I de flesta andra länder skulle man förmodligen sedetta som en möjlighet. Men vi är specialister, frustatsråd, på att se problemen i . Det är vimästare på. Vi skapar problem som i realiteten intebehöver existera. Det är nej, nej, stopp, stopp.Jag vill gärna anknyta till den fråga Jan-EvertRådhström var inne på. Jag vet att frågan nu ses över.Det är också viktigt i vilken miljö frågan ska hanteras- om nu valet är så nådigt att det blir någon form avöverlevnad efter . Om nu statsrådethar lyckan eller olyckan - hur man nu ser det - attsitta kvar som statsråd efter , i vil-ken mental miljö kommer frågan att hanteras? Kom-mer det att vara en problemorienterad eller möjlig-hetsorienterad miljö för de små kommunerna?Jag tar ett exempel från mina hemtrakter. Andratalare kan säkert ge andra exempel. Det har skrivits i om en"gammal" man - en man i sina bästa år, -som inget hellre vill än att återuppbygga ett hus påföräldrarnas husgrund. begär jag inte att statsrådetska kommentera ett enskilt ärende. Det är varkenönskvärt eller lämpligt, och statsrådet får inte göradet. Det är jag medveten om. Men denna person kanvara ett illustrerande exempel. Olyckan är att dennagrund befinner sig inom synhåll av vatten. Detta ärmärkligt i - i med tiotusentals sjöar!Sjön heter Krokagölen. Då är frågan om detta hus stördet rörliga friluftslivet.Herr talman! Människor är, uppriktigt sagt, någotkonfunderade över detta. Det finns ingen samklangmed rättsmedvetandet, varken i , ,eller någon annanstans. Vad har statsrådetför grundläggande värderingar när det gäller ägande-rätten? Jag kan läsa det socialdemokratiska program-met. Där står mycket som realiseras. Annat är någotdolt. Men vad är statsrådets uppfattning om ägande-rätten? Om statsrådet gör något klarläggande eller görnågot positivt uttalande ger hon en signal om ägande-rättens betydelse. Eller ska hon lite glidande hänvisatill en utredning? Det skulle vara utomordentligtintressant, herr talman, att få reda på dels statsrådetssyn på den regionala utvecklingen, dels hur statsrådetprincipiellt ser på just äganderättens betydelse. Ärden en restpost när allt annat har fått sitt, eller betyderden någonting viktigt som kan få dominera i hante-ringen av den typen av ärenden?Anf. 120 Statsrådet ():Herr talman! Det åligger mig att besvara frågan.Vi kommer att fatta ett gemensamt beslut i regering-en. Olika sidor kommer att beaktas - även regional-politiska. Det beslutet kommer att sammanväga olikaintressen.Vi beaktar de olika villkoren i olika delar av lan-det. Det är precis det vi ger uttryck för i uppdraget tillNaturvårdsverket. Vi utgår tydligt från att det är olikavillkor. Det är en viktig del av problembilden. Där ärvi alldeles eniga.När det gäller hur jag personligen ser på dettakommer jag att fortsätta att säga att jag inväntar re-sultatet av utredningen och kommer att göra en av-vägning. Däremot är jag väl insatt i de olika argumentsom finns. Jag har följt den regionalpolitiska debattenkring strandskyddet och inte minst betydelsen av ettattraktivt boende, och också om intresset när detgäller turismutveckling, osv. Jag är väl insatt i defrågorna. Dem kommer vi att beakta, precis som vikommer att beakta andra frågor.Det är en klassisk intressekonfliktfråga, där vi harflera målsättningar. Vi har den gamla målsättningen,från den gången då strandskyddet tillkom, att ge all-mänheten tillgång till stränderna. tillkomintresset som har att göra med den biologiska mång-falden och skyddet av naturen. Vi har naturligtvisockså intresset för regional utveckling. Här måste alltvägas samman.När det gäller grundläggande värderingar ochäganderätten kan jag säga att det väsentliga är attstrandskyddet och den regionala utvecklingen i hu-vudsak är gemensamma intressen. Även regionalutveckling är en samhällsfråga av stort intresse. I denmån detta vägs in är det framför allt möjligheterna tillregional utveckling som är betydelsefulla. I dettaligger naturligtvis att enskilda medborgare kan få ettgott boende, t.ex.När det gäller strandskyddet tycker jag att det vä-sentliga, som politiken har velat uppnå ända sedanstrandskyddet tillkom, är värnandet om allmänintres-set. Det förblir en viktig och central utgångspunkt förregeringens arbete. Det gäller både medborgarnasmöjlighet att komma till stränderna, oavsett inkomstoch möjlighet att själva bygga ett strandnära boende,och den biologiska mångfalden.När det gäller de konkreta frågorna, t.ex. att lätt-nader skulle vara en viktig faktor för regional utveck-ling, vill jag avvakta. Jag vill väga argumenten motvarandra. Jag vet hur de ser ut. De måste vägas motandra argument, inte minst gällande de biologiskahänsynen, på ett sätt som är nytt för mig. Det kommervi att göra. Vi kommer att återkomma.Ges det för mycket eller för lite dispenser? Jagtror inte att man kan ställa frågan så. Frågan är omden ordning vi har för själva dispensförfarandetär lämplig och välfungerande.Som svar på fråga kan jag sä-ga att jag i likhet med inte tycker att detär en framkomlig väg att föra ned hanteringen påkommunal nivå. Jag tror inte att det är den bästa vä-gen att gå. Det ligger inte uttryckligen i uppdrag att se på detta, men det finns ingen-ting som hindrar att vi i det fortsatta arbetet beaktarfrågan om delegering och på vilken nivå beslut skatas. Allting beror på vilket grepp vi tar på denna fråganär vi väl tar oss an den.Anf. 121 ():Herr talman! Det var synd att statsrådet inte villege oss någon viljeyttring eller uppfattning när detgäller de generella frågeställningar som jag tyckte attjag hade förut. Inledningen på inlägget var väldigtneutral, men statsrådet drog tyvärr åt det håll jagbefarade att hon skulle dra åt. Likheterna mellanstatsrådets och miljöminister sätt attdebattera är påfallande.Jag tror att man tyvärr måste göra en tolkning ochförbise utredningen. Statsrådet säger ändå att det somöverväger inte är de enskilda intressena, utan att degemensamma intressena överväger. I det inläggetläste jag in att en förenkling av strandskyddet inte äraktuell.Jag kan inte undgå att se en trend. Det gäller intebara denna fråga. Det gäller det grävande som rege-ringen håller på med. Man gräver ned förslag på för-slag i utredning efter utredning.Jag hoppas att jag har fel åtminstone i denna frå-ga, men jag befarar att svaret även här kommer att bliatt man tar ställning efter valet. Det bliren förlängning av utredningen fram till den 1 april.Sedan ska det bli en omfattande remissbehandling.Därefter ska man ta ställning till om man behöverkomma med nya förslag.Jag har inte fått svar på en enda fråga av statsrå-det, vilket jag beklagar. Men jag frågar så här: Omregeringen finner skäl att komma med förslag, närskulle det kunna ske? Är det grävmaskinen som grä-ver ned, eller finns det handlingskraft? Jag gör mintolkning innan jag får svaret. Återigen vill jag säga attjag hoppas att jag har fel.Vad jag tycker om strandnära boende i glesbygdär tydligt. Detta hade varit ett tydligt sätt att agera fören regering som hade velat värna glesbygd, ge invå-narna möjligheter till boende, hindra utflyttning, fåökat skatteunderlag osv. på sina egna meriter. Dåhade detta varit en möjlighet. Men man ger tyvärringet svar på den frågan - åtminstone inte före valet.Anf. 122 ():Herr talman! Jag kommer från . Där harjag en smultronö som heter och som ligger iMarstrandsfjorden. Denna ö består i stort sett bara avhus. Skulle det generella strandskyddet gälla på denön hade det inneburit att det hade funnits några huslängst upp på toppen av ön.Man vill att ön ska utvecklas och att de ungdomarsom är uppvuxna på ön ska komma tillbaka eller bokvar. Den som vet bäst och har bäst möjligheter att gedispenser är kommunen. Det är Tjörns kommun somvet bäst. Det är de som vet bäst hur situationen är ochvad man ska göra för att få , ochandra öar i att leva.Ett annat exempel är . Vi vet att de harhaft stora problem med att få befolkningen att stannakvar . De gjorde ett försök att få folkatt flytta till . De sålde strandnära tomterför styck. Jag tror att de sålde ett dussin. Det varinte mer. kanske inte är så attraktivt, mendet var ett sätt att få dit folk. Kommunen valde detmedlet.Vad jag vill ha sagt med min interpellation tillstatsrådet är att jag tror att kommunen är den nivåsom dessa ärenden ska ligga på. Det generella strand-skyddet är bra, men jag tycker att ska ut ur spelet. Jag vet att de har fåttett uppdrag och att vi måste vänta på dem, men jagskulle ändå önska att statsrådet hade med sig detta itankarna. Man bör lyfta ned hanteringen en nivå. Rättmakt på rätt plats tror jag är viktigt även i strand-skyddsärenden.Anf. 123 (m):Herr talman! Låt mig först anknyta till frågan ompå vilken nivå besluten ska ligga. Jag tycker att det ärganska märkligt att regeringen tilltror sin förlängdaarm ute i länen - - så liten kapacitet inte kan klara av att fatta dessa beslut och göradessa avvägningar i bra och nära dialog med kommu-nerna. Det är ett misstroende mot ert eget organ.Kanske planerar ni några förstärkningar för att de skakunna klara av detta.Man kan konstatera, ungefär som har gjorts tidi-gare, att det inte var så mycket till svar. En misstankeinfinner sig, herr talman, om att denna utredning sommånga andra är tillkommen i akt och mening att föraundan frågan över valet eller förskjuta den ett antalmånader. Sedan får man kanske konstatera att det inteblir så mycket av detta.Jag håller med om att det är en avvägning av olikaintressen, som ser olika ut i olika delar av landet.Tycker statsrådet att det görs rimliga avväg-ningar vad gäller mindre tätbefolkade områden både isödra och norra ?Är hon så rädd för vad utredningen kommer framtill att hon inte kan ha någon uppfattning? Regeringenstyr ju riket, åtminstone enligt grundlagen, även omman kan tvivla på det . Sedan kan man diskute-ra hur den styr. Men har statsrådet någon uppfattningom huruvida avvägningen har varit rimlig? Det finnsju mängder med kommunpolitiker även av statsrådetsegen partifärg som har varit djupt förtvivlade ochförsökt få den här möjligheten att bygga strandnäraför att kunna utveckla sina landsortskommuner ochglesbygdskommuner.Jag tror att det är väldigt farligt att ställa ägande-rätten mot den biologiska mångfalden. Det antyddesju att det var så viktigt med biologisk mångfald. Jagvill säga att privat äganderätt ofta är en förutsättningför den biologiska mångfalden.Sedan, herr talman, kan jag bara konstatera att närjag var betydligt yngre, en ung grabb, hade väldigtmånga människor råd att köpa en liten tomt medstrandnära läge och bygga. , efter 30-40 årssocialdemokratiskt styre, är det förbehållet en litenexklusiv elit med en gedigen penningpung. Det ärdetta som de värderingar som statsrådet och hennesregering företräder har lett fram till. Det är någotförvånande att konstatera.Anf. 124 Statsrådet ():Herr talman! Här ondgör ni er redan i förväg överlånga utredningar och att man skjuter saker och tingframför sig. Ni tycker att det borde ges besked i dag.Jag tycker att det är onödigt att ta ut detta i för-skott. Vad vi nu gör är ju faktiskt att vi tar upp denhär frågan. Att utredningen är försenad två månadertycker jag inte ska förhindra att vi tar en ordentligdiskussion . Jag tycker att det skulle glädja inter-pellanterna att frågan faktiskt tas upp och att vi nuförsöker få ett grepp just om de här konflikterna, sominte minst har att göra med de olika villkoren i olikadelar av landet.Jag måste vidhålla att det faktiskt är fel ögonblickför mig att ge svar nu innan t.ex. diskussionen inomregeringen och mellan ochMiljödepartementet ens har börjat kring utredningensresultat och om hur vi ska hantera frågan i det härläget.Sedan gällde det vilken nivå det här ska ligga på.Det kom en fråga om jag misstrodde länsstyrelsenoch kommunerna. Varken jag eller någon annanmisstror och samarbetemed kommunerna, men finns det ju en frågeställ-ning om huruvida vi ska göra en radikal förändring.Ska vi föra ned det här på nivå och ta bortNaturvårdsverket osv. ?Då svarar jag fortfarande att jag inte ser attdet skulle vara en fördel att föra ned det på kommunalnivå. Det är riktigt att man på nivå natur-ligtvis har en bättre möjlighet att se till sin egenkommuns intressen och förstå dem, och kommunenmåste givetvis ha en viktig roll att spela när det gällerhur markutnyttjandet ska ske i den egna kommunen.Samtidigt är strandnära lägen en mycket dyrbarresurs . Det beror på hur starkt strandskydd vikommer att behålla, men regeringens grundinställningär ändå att vi också fortsättningsvis kommer att värnastrandskyddet. Då kommer detta att vara en väldigtviktig resurs, och då kan det också vara viktigt att detinte är ett alltför kort avstånd mellan beslutsfattareoch dem som har nytta av det här. Det är nämligenganska viktiga värden som fördelas. Det finns skäl attfundera över detta, och vi har inte funderat färdigt.Mitt svar är att jag inte nu ser detta som denbästa vägen.Avslutningsvis vill jag säga att jag tycker att detär onödigt att kasta yxor i sjön och att i det här lägetbeklaga att regeringen inte på något sätt kommer atttillvarata de synpunkter och den väldigt breda debattsom har pågått om strandskyddet i glesbygden. Det ären debatt som vi tar till oss och naturligtvis kommeratt beakta.Anf. 125 ():Herr talman! Det är väl inte så konstigt om stats-rådet tycker att vi kastar yxor i sjön när ni uppenbar-ligen, om vi ska fortsätta med liknelser, kör spaden ibacken och gömmer utredning efter utredning. Denliknelsen tycker jag att vi kan fortsätta med när detgäller verktygshanteringen.Jag ondgör mig inte i förväg. Det talas om tvåmånaders försening av den här utredningen, men omvi räknar från början av utredningen är den flera årförsenad.Det här är frågor som Moderata samlingspartiethar drivit . Att ni nu har förlängt utred-ningen betyder att ni är många årförsenade. Den tolkning som jag nu tyvärr kan göra äratt det inte blir någonting av detta, i alla fall inte förevalet.Men jag ska fråga statsrådet en gång till: Finns detnågon befogad misstanke från min sida? Kommerdetta utredningsförslag, denna remissbehandlingosv.? Finns det någon möjlighet att regeringen tarställning före valet, eller ska vi i vanlig ordning ha envalrörelse där alla socialdemokrater kan hålla medom detta, och sedan vidtas det inga åtgärder? Det ärdet som jag är ängslig för, statsrådet.Jag ställde nu avslutningsvis en enda fråga. Denskulle jag i alla fall vilja ha svar på.Anf. 126 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig då gå rakt på sak.Det finns ingenting som säger att vi inte är färdigaföre valet, men så länge vi inte har sett det här mate-rialet kan jag heller inte säga att vi är det. Jag fåravvakta till april, när vi ser det, och svara på denfrågan då. Men det finns ingen uttrycklig plan att intepresentera någonting före valet.Det handlar också om vilket grepp man vill ta omden här frågan. Ju mindre vi ändrar i liggande regel-verk, ju mindre vi gör, desto mindre tid tar det natur-ligtvis att bereda. Det har att göra med vilken inställ-ning vi har och hur vi kommer att behandla det här.Jag är väl medveten om att detta är en fråga somhar varit uppe länge, att det finns tidigare förslag osv.Om man anser att det är försinkande eller inte berorju på hur man ser på frågan. har regeringenvalt att värna strandskyddet starkt. gör vi en nyprövning. Det tycker jag är helt i sin ordning. Vi fåråterkomma när vi har mer att säga om detta.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesSkrivelse2001/02:83 till konstitutionsutskottet21 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 2001/02:KU8Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden2001/02:MJU5 och betänkanden /02:LU8 och LU1322 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotioner2001/02:Sf21 av m.fl. (v, m, kd, c, fp,mp) Översyn av 8 kap. 5 § andra stycket utlän-ningslagen2001/02:So24 av m.fl. (m) Rätttill arv för judiska efterlevandeMotionerna väcktes med åberopande av 3 kap.15 § riksdagsordningen om rätt att väcka motion medanledning av händelse av större vikt.Motionerna hade följande lydelse:Översyn av 8 kap. 5 § andra stycket utlänningslagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen tillsätter en utred-ning med uppdrag att lägga fram förslag till ändradlydelse av 8 kap. 5 § andra stycket utlänningslagen.Grund för motionsrättRiksdagsordningen 3 kap. 15 §. Genom avslöjan-de i TV-programmet den8 har det framkommit att utlänningsla-gen 8 kap. 5 § andra stycket systematiskt missbrukasav svenska myndigheter för att verkställa avvisningartill av personer som saknar varje anknytningtill detta land. Detta utgör en händelse av större viktsom ej kunnat förutses.BakgrundUtlänningslagen 8 kap. 5 § andra stycket fick nugällande lydelse genom antagandet av utlän-ningslag:"Kan verkställigheten inte genomföras på det sättsom anges i första stycket eller finns det andra sär-skilda skäl, får utlänningen i stället sändas till någotannat land. "I specialmotiveringen (prop. 1988/89:86 s. 196)sägs att reglerna gjorts mer flexibla än motsvarandebestämmelser utlänningslag.Inträffad händelseNu har det genom inslaget i (, , )framkommit att svenska myndigheter med stöd av detaktuella lagrummet systematiskt verkställer proble-matiska avvisningar till trots att de avvisadesaknar varje anknytning till landet. När polisen ansersig ha verkställighetsproblem sänds utlänningen tillGhana. Där betalas, genom förmedling av den svens-ke konsuln, per ärende till deghananska immigrationsmyndigheterna för att dessaskall ta emot medborgare från andra afrikanska län-der. I de fall som man har lyckats kartlägga harca av svenska skattemedel betalats tillimmigrationsmyndigheterna i . Beloppen äroredovisade.Den svenske konsuln i , Amarkai Amartei-fio, berättade i TV-programmet att han bedriver rea-dressering av avvisade utlänningar. Han förhör democh skickar dem vidare till , ,eller . vid polisen iMalmö förklarade i samma program att "konsuln gicksom om han ägde flygplatsen i . Han tog sigförbi alla myndigheter, tull, polis och säkerhetstjänst.Det var aldrig några problem. På något vis lyckadeskonsuln gång på gång övertala passkontrollanterna påflygplatsen att strunta i reglerna och ta emot icke-ghananer. "Det finns personer som utsatts för dessa verkstäl-ligheter vilka hållits fängslade i Ghanabl.a. i ett f.d. slavfort. Åtminstone en person har för-svunnit.Svenska poliser har uppgivit att det är allmäntkänt inom poliskåren att man kan "köra" flyktingartill om man är osäker på varifrån de kommereller om man har svårt att få myndigheterna i derashemländer att ta emot dem.Det står klart att svenska myndigheter anser sig hafunnit en möjlighet att tolka det aktuella lagrummet iutlänningslagen på ett sätt som är djupt etiskt stötandeoch som kränker grundläggande mänskliga värden.Det är därför nödvändigt att regeringen omgående tarinitiativ till en sådan ändring av utlänningslagen så attdenna hantering stoppas.Stockholm den 30 januari 2002Ulla ()() Per ()() ()() ()() ()() Per ()()Rätt till arv för judiska efterlevandeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en ändring i lag omAllmänna arvsfonden.Sverige har tagit initiativ tillatt på olika sätt påminna om Förintelsen. Syftet harvarit att säkerställa att sådana händelser inte skallkunna upprepas.En har också kartlagt judis-ka tillgångar i . Syftet härmed måste rimligenvara att säkerställa att dessa tillgångar kan överläm-nas till släktingar till Förintelsens offer.Det visar sig nu att rättsliga hinder finns för attdenna elementära gest gentemot de anhöriga skallkunna utföras. Eftersom ingen gjort anspråk på deaktuella tillgångarna har dessa tillfallit Allmännaarvsfonden.Issers Tankelovics från avrättades underandra världskriget. Släktingar deporterades till Sibiri-en, varifrån de kom till . De görnu anspråk på arvet, men enligt svensk lag för sent.Eftersom de inte kände till kvarlåtenskapen fanns detför deras del inte en teoretisk möjlighet att klara siginom preskriptionstiden.Enligt den lag som reglerar Allmänna arvsfondensverksamhet kan regeringen besluta att fonden skallavstå tillgångar till förmån för t.ex. släktingar. För attdetta skall kunna ske måste emellertid ansökan omdetta ha inkommit . Inkommer ansökandärefter skall den enligt lagen avvisas.Som nämnts har Issers Tankelovics släktingar intekunnat göra anspråk på arvet och drabbas nu av la-gens preskriptionsregler på ett helt orimligt sätt. En-ligt vår mening måste därför en lagändring ske somgör det möjligt att ge Förintelsens offer tillgång tillden kvarlåtenskap som rätteligen är deras.