prot · GP0953 · 2002-01-17 00:00:00 — 130 ()replik:Fru talman! Det är bra att statsrådet redde ut dettamed kulturbidrag och . Där var det ju lite oklar-heter i debatten, men det hela kommer alltså att fort-sätta i oförändrad form.Sedan skulle jag vilja utdela lite rosor för att re-geringen nu vill ta tag i detta med ansvarsfördelningmellan stat, landsting och kommun. Det har manaviserat i propositionen, och statsrådet tog också uppdet i sitt inlägg här. Detta är utomordentligt bra. Denkommunala självstyrelsen bör ges ett innehåll, för attanknyta till vad Lagrådet sagt i det här sam-manhanget. Det är bra att vi nu kan ta ett helhets-grepp om de här frågorna.Jag tänker inte polemisera särskilt mycket medstatsrådet, men jag har en fråga: Är det en styrka elleren svaghet att en enda kommun kan sabotera hela detregionala ansvaret i ett län?Anf. 131 Statsrådet () replik:Fru talman! Jag har nog svarat på den frågan tidi-gare i replikskiftet med . Jag tror atten förutsättning för att nå framgång i ett län när detgäller att forma och ta ansvar för regionala utveck-lingsfrågor är att man också är överens i länet om attta det ansvaret; detta för att undvika en beståendesplittring i länet.De processer som leder fram till att man bildarkommunalförbundssamverkansorgan är i sig positiva.Det innebär också att man diskuterar igenom hurutvecklingsarbetet ska formas, hur det ska bedrivas.Man konfronteras med de problem och även de möj-ligheter som finns i länet. Jag tror alltså att en förut-sättning i sammanhanget är att man är överens och vill detta; annars kan man inte bli framgångsrik iarbetet.Anf. 132 ():Fru talman! Jag vill börja med att instämma i NilsFredrik yrkande om bifall till reservationnr 2 i betänkandet.Den 15 maj 1997 fattade en riksdagsmajoritet be-slut om att bilda försöksregionen det var fråga om ett tidsbegränsat försök framgickbåde av propositionen och av debatten och beslutethär i . I propositionen stod det att försökspe-rioden skulle omfatta tiden från den 1 januari 1999till . Även i debatten påpekadeflera deltagare att det var fråga om en försöksperiodunder fyra år.I det betänkande som vi nu diskuterar säger fyrapartier i en reservation att det rimliga borde vara attfortsätta med den här verksamheten och att utvidgaden med sikte på att under nästa mandatperiod fattaett permanent beslut om det regionala självstyret - detgäller säkert också , en erkänd forskare i regionalafrågor - ja, kanske den mest kände i - ochtidigare verksam vid , har stude-rat det här projektet väldigt noga i samband med attdet sjösattes. Han var mycket kritisk. Särskilt förvå-nad var han över att politiker och partier som talar omdecentralisering i praktiken går i rakt motsatt riktning.Det här är utan tvekan ett centraliseringsförslag, sadehan. Han menar att det i längden inte kommer atthålla, utan att folk förr eller senare kommer att vändasig mot detta.Vid statsvetenskapliga institutionen i stu-derade man också den här beslutsprocessen. Man läten del studenter titta lite mera noga på hur det gicktill. I en C-uppsats dömer en student ut hela proces-sen. Det står så här: "Enligt den representativa demo-kratins princip har beslutet tagits fram utan mandat,demokratisk förankring saknas - beslutet saknar där-med legitimitet och borde därför inte ha tagits." Detär väldigt starka ord. Jag frågade handledaren, som ärprofessor i statskunskap, om det här är ett objektivtvetenskapligt arbete. Ja, det är det, sade han, ochtyvärr är det nog helt korrekt.Fru talman! Det var många - tillräckligt många -skaraborgare som krävde en folkomröstning för attlandstinget skulle tvingas behandla frågan. Men ma-joriteten avslog förslaget. I riksdagsdebatten var ock-så frågan om folkomröstning uppe. Men där sade manfrån den sida som var motståndare till en folkomröst-ning att det lämpar sig väldigt dåligt med folkomröst-ning när det gäller regioner, att det är ren populism attföreslå en folkomröstning.I bara två kommuner fick man folkomrösta, näm-ligen i och . Där röstade man med majoritet för att gå över till . alltså inte vara med i kan erinra om att just när konstitutionsutskot-tet besökte för att studera den euro-peiska unionen genomfördes en folkomröstning omregionernas framtid i . Vad som är sanning iFlorens och är tydligen bara ett dåligt skämt iGöteborg och Skövde.En allvarlig följd av storlänet ärhur polisens arbete organiseras. Som bekant måste enpolismyndighet sammanfalla med ett län. Ledningenfinns nu i , och organisationen rationaliserasalltmer genom att närpolisområdena blir allt större.Man kan således inte längre tala om närpolis, utan detär fråga om fjärrpolis.Till en del beror problemet på att det saknasmånga poliser i . Ett stort problem ärockså den nya organisationen. Polisledningen försö-ker successivt att centralisera hela verksamheten. Detgäller både personal och övriga resurser. Detta gör attpolisen ute på fältet och även allmänheten känner enmycket stor oro . var deten stor insändare från hela PRO-verksamheten i Ska-raborg om att man inte kan acceptera en så stor cent-ralisering av polisen. Det här är alltså en följd avstorlänet.Jag har helt kort här berört beslutet om VästraGötaland där inga som helst hänsyn togs till vadmedborgarna tyckte. Man hade ingen tanke på histo-ria och traditioner när man sedan satte namn på degamla länen - namn som bl.a. kommer att stå påvalsedlarna . , liksom ochBohuslän, är ju begrepp från medeltiden - men be-grepp som försvann. ersattes med begrep-pet östra. Hos mig leder det tankar-na till en järnvägsanhalt, inte till en del av Sverigesom spelat en väldigt viktig roll under historiensgång.Riksdagen uttalade sitt stöd för att behållade gamla, ofta medeltida sockennamnen. Det fanns jubyråkrater på olika nivåer som ville slopa dem. Detyckte att det var mer rationellt att använda siffror ängamla sockenbeteckningar. Men samma känsla förpietet saknades helt när de nya valkretsarna fick sinanamn. Det är bara ett exempel på följder av det tristabeslutet om län.Nu finns det ändå några ljuspunkter. Jag ser intehelt kolsvart på utvecklingen framöver. Plågsammaregionförsök i stil med vad som skett och vad somsker i kommer vi kanske inte attuppleva . Huvudfåran av regioner kommeratt bygga på kommuner i samverkan. Det tycker jagoch är bra. Men det är alldeles klart attvi behöver en rejäl debatt om hur regioner ska utfor-mas i vårt land, en debatt där vi måste beakta med-borgarnas intressen. Man kan inte köra över medbor-gare hur som helst.Vi behöver en debatt om vad kommuner, regioneroch stat ska stå för och vilka som ska besluta. Men -jag upprepar det ytterligare en gång - vi måste ocksåha en debatt där allmänheten ges möjlighet att sägasin mening.Kommunerna i har väldigt litetinflytande. Det är 49 kommuner. Jag talar ofta medkommunpolitiker, och de anser att de praktiskt tagetinte har någonting att säga till om i den här regionen.Kan det bli en ändring när det gäller kommande regi-onförsök, ser jag det som något mycket positivt.Det är alltså uppfattning att för-söksverksamheten i ska upphöra viddet här årets utgång, enligt riksdagsbeslutet från1997, men tyvärr är vi ensamma om att kräva detta i kammaren.Anf. 133 ():Fru talman! Det är faktiskt så att jag med tillfreds-ställelse står här och konstaterar att en enigriksdag ställer sig bakom ett förlängt försök i Skåne.Att det beslutet i realiteten skulle komma var närpropositionen lades fram ganska osäkert. Turerna ibåde bostadsutskottet och blevbåde långa och många i den här beslutsordningen.Lite historik: väcktes tankaroch idéer i om att själv få driva, handlägga ochbesluta i frågor som rör regional utveckling - dettaför att besluten skulle fattas närmare de skånska med-borgarna. Intensiva diskussioner startade mellan deskånska kommunerna och de skånska landstingen.Dessa diskussioner avrundades med att man tillskrevregeringen och begärde att få handha det regionalaansvaret med självstyrelse.Skåne är i detta sammanhang kanske delvis unikt.Till skillnad från bl.a. tror jag attvarenda skåning är stolt och glad över att i dagär ett län i stället för två.Skåne är förhållandevis litet till sin yta men harändock med svenska mått en ganska stor befolkning.Det är överblickbart och naturligt som en enhet.Att jag nämner det här hänger naturligtvis ihopmed det ställningstagande vi moderater har gjort omförlängning just vad gäller beslutsordning.Skåne har både historiskt och kanske en sär-ställning i Sverige.Även , , finns enstark politisk enighet mellan kommuner och regionoch mellan de politiska partierna om att man villfortsätta med självstyret som ett självstyrelseorganmed regionen som huvudman. Man vill inte vara ettsamverkansorgan. Jag vill även påpeka att den syd-svenska är mycketpositiv till det regionala självstyret.Sedan man fick det regionala självstyret i Skånehar en positiv utveckling startat, där de viktigasteutgångspunkterna i det regionala utvecklingsarbetetär att föra en kontinuerlig dialog med kommunerna,med näringsliv, med universitet och högskolor. Dia-logen är mer intensiv än när utvecklingsansvaretlåg hos , vilket man åtminstone om man,som jag, kommer från en mindre kommun märkeroch upplever som mycket positivt.I och med dagens beslut kommer man att ha köptmer tid. har regeringen ett tungt ansvar att till-sammans med riksdag, kommuner, landsting, politis-ka partier och medborgare sätta sig ned och föra endialog om på vilken nivå olika frågor ska beslutas.Naturligtvis måste man alltid ha individen har man köpt. Det är mycket viktigt på allvar lägger en grund för hurden beslutande organisationen ska se ut.Vilka frågor ska beslutas på vilken nivå? Och hurdetaljerade ska statens anvisningar vara? Hur olikafår det bli i vårt avlånga land?Fru talman! I vissa frågor kan det kanske varalättare att se att beslut kan fattas på lägre nivå än denstatliga, och det är väl delvis de frågor som man re-dan får besluta om. Här är den regionala infra-strukturen kanske den väsentligaste frågan, eftersominfrastruktur är av mycket stor betydelse för en regi-ons tillväxt och framtida utveckling, men också be-slutsansvaret för de statliga medlen för regionalautvecklingsprojekt spelar in. Men det kanske finnsfler.I har man delvis hamnat i en helt ny situa-tion med . En helt ny region, , öppnar upp för nya marknader och rörelser.Olikheter i systemen mellan och Danmarkskapar delvis problem för människor. Ett mandat attförhandla om och lösa dessa frågor skulle man kanskekunna tänka sig handhas på regional nivå.Hur står det till med vissa företagarfrågor ellerfrågor om hur stark styrning staten ska ha över kul-turpengarna? Det finns många frågeställningar. Ochregeringen har det stora ansvaret att komma vidarei frågan, för kraven på ett regionalt beslutsfattandetror jag rent personligen inte kommer att minska iframtiden, framför allt med tanke på den tendens när det gäller inskränkningar i denkommunala självstyrelsen.Ju mer regering och riksdag genom stopplagar ochpekpinnar försöker stoppa och hindra politiska förslagoch idéer på lägre nivåer, desto högre tror jag attropen efter starkare kommunalt och regionalt själv-styre kommer att bli. Hur sedan den slutgiltiga orga-nisationen kommer att se ut i ett långsiktigt perspek-tiv hänger naturligtvis ihop med vilka frågor mankommer fram till ska beslutas på lägre nivå än denstatliga.Herr talman! Jag vill återigen uttrycka min till-fredsställelse över det beslut som i dagkommer att fatta, där vi förlänger försöket med själv-styrelseorgan i Skåne.Anf. 134 ():Herr talman! Som ledamot av den parlamentariskaregionkommittén är jag ordentligt besviken och för-vånad över hur regeringen har hanterat kommitténsbetänkande.Sex partier stod enade i frågan om fortsatt och ut-ökad försöksverksamhet under kommande mandatpe-riod. Endast var emot, mest av principi-ella skäl. Hur de sedan har hanterat frågan behöverjag inte redovisa här . Det har andra gjort så braföre mig. Övriga partier, inklusive Socialdemokrater-na, ville gå vidare och förtydliga självstyret ytterliga-re genom att överföra alla regionala utvecklingsmedeltill självstyrelseorganen.En annan viktig fråga var att göra regelsystemetmer likt det kommunala för en mer flexibel beslut-process än den statliga, där regleringsbrev och be-stämmelser inte ger mycket utrymme för regionalatolkningar eller för andra prioriteringar.Det enda som skilde oss åt var hur fort perma-nentningen av försöken skulle ske, om det skulle skesamtidigt i hela landet eller om några län skulle få gåföre. tycker att en sådan reform skagenomföras över landet och att formen skavara direktvalda regionfullmäktige. För att markeraatt en förändring var på gång ansåg vi att landshöv-dingarna i försökslänen skulle ersättas med en myn-dighetschef. Det skulle markera att den regionalapolitiska nivån tog över utvecklingsansvaret för länetoch att blev myndighetsutövare ochkontrollant av att statliga mål uppfylls.Efter PARK:s överlämnande av sitt betänkandehar det ägt rum en process i det socialdemokratiskapartiet, där centralisterna med i spet-sen segrade över de krafter i partiet som är för attgöra den regionala parlamentariska nivån mer demo-kratiserad.Flera ministrar har pinkat revir i den här fråganoch vill inte släppa från sig ett uns av den statligamakten och härligheten. Trycket från landets region-politiker har varit stort, och i sista stund har regering-en i propositionen kastat in några rader om att själv-styrelseorganen visst ska få behålla de befogenhetersom de har även efter utgången av 2002. Det härinnebär, herr talman, att propositionen är slarvigtgjord och lagstiftningsförslagen så undermåliga med motioner och med hjälp av arbete i bostads-och konstitutionsutskotten har fått rätta till de värstaotydligheterna. Så här ska vi inte behöva få en propo-sition på bord.I stället för gå PARK:s förslag till mötes hittaderegeringen på en ny variant av regionalt självbe-stämmande, "självbestämmande light", som kallassamverkansorgan. Argumentet var att eftersom såmånga län ansökt om att få bilda självstyrelseorganvar det fel att bara utse några stycken. Därför bordealla få chansen men då i light-versionen samverkans-organ.Det finns inget hinder för att ge alla län som villdet möjligheten att bilda självstyrelsorgan. Hindretkommer från regeringens sida.Kalmar län och , som också är för-sökslän med självstyrelseorgan, vingklipps och ska ifortsättningen ha light-versionen samverkansorgan.Hur ska den personal känna sig som lämnat länssty-relserna i och på och efter mycketvånda och kraftsamlande har byggt upp nya organi-sationer i självstyrelseorganens regi? Ska de gå till-baka till länsstyrelserna och krypa in i sina gamlakostymer? Jag tycker att det här är ett missbruk avmänsklig kreativitet och visar på en politisk vinglig-het från regeringens sida av stora mått.Skillnaderna mellan ett självstyrelseorgan och ettsamverkansorgan är betydande. Självstyrelseorganenhar beslutanderätt över den största delen av de regio-nala utvecklingsmedlen i ett samlat belopp och avgörhur de ska fördelas mellan olika ändamål som pro-jektverksamhet, företagsstöd, medfinansiering av EU-medel m.m. Samverkansorganet får, om regeringen såbeslutar, ta del av och besluta om vissa projektmedel,alltså en bråkdel av de totala medlen. I övrigt är detett övertagande av uppgifter som är i mer verbalform: att upprätta ett program för länets utveckling,prioritera regionala infrastruktursatsningar och sam-ordning av vissa instanser. och andrastatliga myndigheters skyldigheter att följa upprättadeprogram och prioriteringar är underordnade de direk-tiv som gäller för myndigheten. Med andra ord: Läns-styrelsen har tolkningsföreträde.Jag måste säga att jag blev förvånad när jag hördeatt och inte minst mi-nistern inte riktigt förstod vad det är för skillnadmellan ett samverkansorgan och ett självstyrelseor-gan. Om man har trott att det är samma sak är detskrämmande, för så är det definitivt inte. Det är storskillnad däremellan.Till sist två detaljer i betänkandet, där jag sommotionsskrivare tycker att mina KU-kolleger missatlite i behandlingen av ärendet. Det gäller tillsättandetav styrelse i län med samverkansorganoch de s.k. länsexperterna.Trots att samverkansorganen tar över vissa funk-tioner - märk väl vissa funktioner - från länsstyrel-sen, stärker regeringen sin makt genom att inte baralandshövdingen utan också styrelsen ska utses avregeringen. utses den av , vilket gerinsyn och kan hävda det regionala intresset när syn-punkter går isär. i län med samver-kansorgan borde även i fortsättningen utses av lands-tinget för att främja de regionala intressena och för attsäkra indirekt folkvalda representanter i styrelsenmed ett regionalt perspektiv.När det gäller expertfunktionerna tycker Vänster-partiet att det är viktigt att det finns en jämställdhets-expert i varje län för att kvinnors rättigheter ska ge-nomsyra länsstyrelsearbetet i alla sammanhang, såväli anslagsfördelning som i representation i olika ar-betsgrupper och projekt och i arbetet med programoch analyser. Vi tror att varje klok länsstyrelse kom-mer att uppfylla det kravet. Annars kommer vi frånVänsterpartiet att återkomma i den frågan.Anf. 135 () replik:Herr talman! Den principiella principlösheten frånmoderaternas sida har vi ju mött vid ett flertal tillfäl-len, och den har fyllts på ytterligare här i kammaren,men jag måste till ställa följande fråga:Hur är det med de principiella principlösheterna hosVänstern och ? Jag läser innantill ur endebattartikel undertecknad av :"Den socialdemokratiska minoritetsregeringenstår således inför en svår valsituation. kommer att passa moderaternasom handen i handsken då deras strategi är att av-veckla den folkvalda region/landstingsnivån. Riksda-gens övriga partier står för av folket direktvalda regi-onfullmäktige.Indirekt demokrati tillsammans med moderaternaeller direktdemokrati tillsammans med kd-v-c-mp-fp?Det valet kan väl inte vara svårt för . "Det skulle vara intressant att veta varför OweHellberg och nu har lierat sig medmoderaterna, tydligen i strategiskt syfte att avveckladen direkt folkvalda regionala nivån. Eller är det såatt vi ska bemöta vänsterpartister och vänsterpartis-tiska riksdagsledamöter på olika sätt beroende på omde uttalar sig i en debattartikel eller står i kammarenoch argumenterar?Anf. 136 () replik:Herr talman! Både jag och harväldigt tydligt klargjort var vi står i den här frågan.Inför motionsskrivandet och behandlingen i utskottenhar Per redogjort för de sonderingar som gjor-des och de kontakter som togs. Det framgick då klartoch tydligt att skulle gå in i en oheligallians med socialdemokraterna i den här frågan. Ipraktiken var det alltså avgjort hur saken skullekomma att hanteras framöver. Det kunde man utläsaav den sonderingen.När det gäller vårt ställningstagande i övrigthandlar det om vad som händer i en situation där denhär propositionen faller. Då blir det faktiskt lite avkaos i land, inte minst i och i VästraGötaland. Det innebär att försöksverksamheten upp-hör 2002 och att ingen har någon som helst aning omvad som ska ske utgång.Det är fråga om ett praktiskt-pragmatiskt ställ-ningstagande, men i principfrågan och när det gälleridéerna är det väldigt tydligt vad tyck-er.Anf. 137 () replik:Herr talman! "Skrämmande" säger han tycker att det är när han hör att jag och minis-tern inte har förstått distinktionerna i propositionen.Jag tycker att det är än mer skrämmande när jag hörOwe , som har en åsikt som är så vitt skildfrån den som hyses av övriga vänsterpartister i kon-stitutionsutskottet.Jag skulle vilja ställa en fråga till anledning av vad han sade i sitt anförande.Det är det här: Tycker inte att det ärganska klokt att skynda långsamt i den här frågan?Tro inte att jag och socialdemokraterna är någon sortsbakåtsträvare. Här finns en inriktning mot större regi-onalt inflytande, men vi tycker att en försöksverk-samhet som pågår ska få föregås av en utvärderingoch översyn innan man släpper på andra. Det försöktejag också säga i mitt replikskifte och mitt anförande.Tycker att man ska släppa fritt förförsöksverksamhet i hela landet, och inte gå med småsteg som är föreslaget i propositionen och i betänkan-det?Anf. 138 () replik:Herr talman! Det har tydligen varit stora brister,åtminstone hos ochministern i den här frågan. I propositionen står detnämligen att och minsann skaha samma befogenheter som de har haft tidigare, menförsökslagstiftningen ska väck! Och så kommer deten lagstiftning som ska gälla lika för alla län i helalandet.Det går ju naturligtvis inte ihop! Det är därför sombostadsutskottet har påpekat det här. Konstitutionsut-skottet har naturligtvis sett till att försökslagstiftning-en även fortsättningsvis ska gälla. Det är alltså storskillnad på ett självstyrelseorgan och ett samverkans-organ.Kerstin sade att i ,där blir det ingen skillnad. Det är klart att det blirskillnad! Den är påvisbar och märkbar på alla möjligasätt! Förstår ni inte det? Har ni inte fattat vad det härhandlar om? Det är helt otroligt!Anf. 139 () replik:Herr talman! Jo, vi har förstått, och vi har lästpropositionen. Inte minst ministern måste väl förståvad propositionen innebär! Det behöver inte OweHellberg tvivla på. T.o.m. jag har läst den - och för-stått den, vill jag påstå. Däremot har vi skilda upp-fattningar i sak.Sedan tycker jag att man fäster sig så mycket vidförsökslänen. Det handlar ju om övriga delar av lan-det också, som får den här möjligheten att samver-ka i samverkansorgan i form av kommunalförbund.Det är inte så illa med de beslutsbefogenheter somdessa kommunalförbund får sig tillhanda.Jag tycker att det är ett bra första steg i rätt rikt-ning. Tycker inte det? Tycker hannågonting annat?Anf. 140 () replik:Herr talman! Bevisligen hade inte ochVästra fått de befogenheter som de har i dagom inte hade sagt att den nuva-rande försökslagstiftningen ska gälla till 2006. Det ärju den stora skillnaden mellan självstyrelseorgan ochsamverkansorgan.Sedan finns det faktiskt inga hinder för att övrigalän som ville skulle kunna få bli självstyrelseorgan.Det finns inga som helst hinder. De har kunnat kom-ma med sina ansökningar om det är så attdet skulle vara i kommunalförbundsformen. Är detfråga om direktvalda parlament hade vi naturligtvisvarit tvungna att ta ställning till det mycket tidigareeftersom det handlar om val och andra saker.Sedan har vi sagt - det finns de som tycker såäven i vårt parti - att blir det ingenting så får vi väl tadet här, då. Men naturligtvis är vi inte nöjda med det,på något sätt. Och vi antar, hoppas, tycker och tror attalla regionalpolitiker som får smak på det här inserganska snabbt att detta ger demokrati i ord, men närdet handlar om pengar, makt och myndighet så är detinte särskilt mycket bevänt med det. Det är därför visäger att vi antar, hoppas och tror att harvi en organisation där vi har direktvalda regionalaförsamlingar över hela land.Anf. 141 ():Herr talman! har i sitt anförandeväldigt tydligt klargjort ställningstagandei frågan om regional samverkan och statlig länsför-valtning, men jag ska ändå helt kort ge en personligreflexion i ärendet, eftersom även vi i bostadsutskot-tet har fått yttra oss om propositionen.Under min politiska verksamhet i Västerbottenhar jag och mitt parti tillsammans med fyra andrapartier arbetat aktivt för att skulle fådelta i försöksverksamheten med ökat regionalt själv-styre. Vi fick tyvärr inte med oss majoriteten av mo-derater och socialdemokrater, även om jag vet attväldigt många av landstingspolitikerna egentligen -det gäller alltså landstingspolitikerna inom s - bådevar och är för en sådan verksamhet.När förslag lades fram hadejag ganska stora förhoppningar om att försöksverk-samheten skulle utökas, men i stället innebär ju, sommånga har sagt, dagens förslag till beslut ett stegbakåt i förhållande till utredningen. De kommunalasamverkansorgan som ska kunna bildas utgör enligtmin och många andras uppfattning ingen bra lösning.Det har redan förts fram under dagens debatt att så-dana samverkansorgan inte på något sätt innebärnågon ökning av det regionala självstyret, utan tvärt-om.