prot · GP0959 · 2002-01-29 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:59Tisdagen den 29 januariKl. 14.00 - 16.2418.00 - 18.50Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 22 och 23 januari.2 § Kompletteringsval till skatteutskottetTalmannen meddelade att Socialdemokraternasriksdagsgrupp under sjukle-dighet anmält hennes ersättare som suppleant i skatteutskottet.Talmannen förklarade vald tillsuppleant i skatteutskottetMarie-Louise Rönnmark (s)3 § Meddelande om frågestundTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara:Vice statsminister , utbild-ningsminister , statsrådet , näringsminister och statsrådetBritta Lejon.4 § Anmälan om fördröjt svar på interpella-tionTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 2001/02:180Till riksdagenInterpellation 2001/02:180 av Ragwni Marcelindom nationella insatsstyrkornas framtidInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den5 februari 2002.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa.Stockholm den 21 januari 2002Thomas Bodström5 § Anmälan om uteblivna svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelse:Till riksdagenInterpellation 2001/02:94 av omisocyanaterInterpellation 2001/02:110 av ominfrastrukturen i SundsvallstraktenInterpellation 2001/02:112 av om FN:svärldstoppmöte i 2001/02:131 av omenhetlig hantering av slamfråganInterpellation 2001/02:157 av ommiljöbalkenInterpellation 2001/02:171 av för skolsatsningPå grund av sjukdom kan miljöministern inte be-svara interpellationerna.Stockholm den 25 januari 2002Enligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschef6 § Svar på interpellation 2001/02:172 om sot-ningsmonopoletAnf. 1 Försvarsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att fastighetsägarnainte ska behöva bekosta den del av sotningen somavser rengöring av imkanaler i bostadskök samt omregeringen avser att avveckla det s.k. sotningsmono-polet.Som interpellanten anger har frågan om sot-ningsmonopolet varit föremål för ett antal utredningarsedan början av 1990-talet, den senaste redovisningenskedde i betänkandet Reformeratsotningsväsende (SOU 2001:42). Under samma tids-period har ett antal offentligt reglerade verksamheteravreglerats eller på annat sätt förändrats. Hit höravregleringen av taxiväsendet och elmarknadsrefor-men m.m.I regeringsförklaringen inför öppnandet av2001/anför-des att regeringen kommer att ta initiativ till en om-fattande och förutsättningslös utvärdering av de ge-nomgripande avregleringar och förändringar av of-fentlig verksamhet som genomdrivits under senare år.En reformering av sotningsväsendet får därmed anståtill dess att resultatet av denna utvärdering är klar.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill tacka försvarsministern försvaret. Jag vet inte om det var så mycket som fram-kom. Jag har i stället två frågor till försvarsministernsom rör sotningen. Den första frågan avser den nuva-rande lagregleringen av rengöring av imkanaler. Denandra avser sotningsmonopolets framtid.Försvarsministern svarade bara översiktligt påfrågan som rör sotningsmonopolets framtid. Först ochfrämst vill jag erinra kammaren om försvarsutskottetstillkännagivande /2000 att man utgår frånatt regeringen återkommer med förslag i ärendetsenast under nästa , dvs. det som är just nu.Jag såg att förslaget fanns med bland de komman-de propositionerna. Men av svaret har jag förstått attdet inte kommer. Eftersom den efterlysta propositio-nen inte kommer att föreläggas innebär detatt försvarsutskottets tillkännagivande inte har hör-sammats. Jag förutsätter att försvarsutskottets leda-möter nu är intresserade av när ett förslag i ärendetkan förväntas.I svaret hänvisar försvarsministern till den i rege-ringsförklaringen aviserade utvärderingen av avregle-ringar och förändringar inom offentlig verksamhetoch framför att en reformering av sotningsväsendetfår anstå till att denna utvärdering är klar. Det ärutredningar, utredningar och utredningar. Det måstekomma till handling.Det förefaller långsökt att jämföra dagens sot-ningsväsende med offentlig verksamhet. Som för-svarsministern vet bedrivs dagens sotningsverksam-het nästan uteslutande i entreprenadform av privatanäringsidkare. Vi har avvecklat enrad offentliga monopol. Det kan säkert finnas skäl attta lärdom av hur de avregleringarna har fungerat ipraktiken. Men här har vi att göra med ett privat mo-nopol. Det torde vara få i som vill slå vaktom privata monopol. Jag har svårt att se att försvars-ministern skulle höra till dem som slår vakt om det.Det spekuleras nu i kommunerna om det finnsandra skäl än rena sakskäl som stoppat regeringensproposition. Skälet för spekulationerna är att proposi-tionen har varit väl förberedd och stoppats i ett sentskede. Det förefaller helt enkelt inte sannolikt attutvärderingen av offentlig verksamhet skulle vara detenda och avgörande skälet till att propositionen stop-pats innan den skulle presenteras. Jag villdärför be försvarsministern utveckla vilka andra skälsom har medverkat till att propositionen har stoppats.Anf. 3 Försvarsminister ():Fru talman! Det föreligger inga andra skäl. Rege-ringen har funnit att den övergripande utvärderingenav avregleringen är motiv för att inte nu lägga framen proposition beträffande vare sig monopolets av-skaffande eller frågan om imkanaler.Jag vill också säga att jag inte tycker att interpel-lanten gjorde en alldeles korrekt framställning av vadsom har förevarit. På detta område har vi huvudsakli-gen att göra med privata monopol. Vi har också någrakommuner som bedriver verksamheten i offentligregi, t.ex. Malmö.Sotningsväsendet är exempel på ett privat mono-pol. Vi har haft ett betydande sådant som vi har av-reglerat. Det var taxiväsendet. Det har en struktursom har vissa likheter med den som finns inom dettaområde.Det pågår ett arbete inom medatt bereda direktiv till den utredning som ska genom-föras med den övergripande avsikten att granska deavregleringar och de förändringar i offentlig verk-samhet som har genomförts under senare år.Anf. 4 ():Fru talman! Jag ber om ursäkt om jag har varit liteoriktig. Jag är inte så initierad, och jag arbetar inteheltid med den här frågan. Men det handlar till stordel om privata näringsidkare. Frågan har utretts ochutretts. Det måste komma till skott !Jag vill ta upp den andra delen i min fråga, somgäller det lagstadgade kravet på rengöring av imka-naler. Organisationerna på hyres- och fastighetsmark-naden har tillskrivit försvarsministern ochframfört krav på att imkanalrensningen i bostadskökskyndsamt bör tas bort. Brevskrivarna pekar i skrivel-sen på flera missförhållanden som de anser måsterättas till. Inte minst måste det anses stötande atthyresgäster och fastighetsägare måste betala långtöver för något som intekan motiveras av brandskyddsskäl.Jag anser nu att denna fråga måste och kan hante-ras helt skild från frågan om ett reformerats sotnings-väsen. Försvarsministern har möjlighet att se till attde pengar som läggs ned i onödan kommer tillbättre användning.Avser försvarsministern att ta fastighetsägarnasoch hyresgästernas önskemål på allvar och ta ett initi-ativ till ändring av lagen i avvaktan på att sotningsvä-sendet i stort ska reformeras?Vad gäller brandskyddsåtgärderna är det viktigtatt i stället höja kvaliteten på besiktningen och halängre intervaller. Dessutom bör man ge de enskildamänniskorna ett större enskilt ansvar.Anf. 5 Försvarsminister ():Fru talman! Jag avser inte att ta något initiativsom innebär att frågan om imkanaler utbryts ur denandra, större, frågeställningen.Jag kan också nämna att meningarna kanske ärmer delade än vad interpellanten redovisar. När detgäller frågan om kontroll eller rengöring och att föraden från kommunen till den enskilde är meningarnadelade bland remissinstanserna. Det finns också enaspekt på frågan om kostnaderna för glesbygdskom-munerna. Där menar många att glesbygdskommuner-na inte hade fått ett rimligt ekonomiskt utfall i utred-ningsförslaget.Jag kan även nämna att en annan fråga som harvarit uppe till diskussion har varit den om de existe-rande avtalen mellan kommunerna och skorstensfe-jarmästarna. Kan det leda till stora kostnader förkommunerna när avtalen sägs upp? Även där finnsdet åtskilliga i remissinstanserna som är tveksamma.Jag vill alltså nämna att det finns delade meningari de instanser som har varit indragna i bedömningsar-betet kring denna fråga.Anf. 6 ():Fru talman! Jag har tagit del av delar av remissin-stansernas svar, och jag vet att det finns delade me-ningar. Men det är en övervägande del som talar föratt slopa sotningsmonopolet.Med tanke på glesbygden är jag tacksam att för-svarsministern har detta i åtanke, för det glöms bortalltför ofta. På landsbygden är det många som eldarmed ved och som därför sotar ofta. Man kan ju göraen glesare besiktning, men med en högre kompetens,och sedan kan den enskilde åläggas ansvaret att göradet emellan dessa besiktningar. Då sparar man också,med tanke på glesbygdens långa avstånd.I slutfrågan är jag bekymrad över att propositio-nen inte kommer på bordet , med tanke på detsom har utlovats i kammaren.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2001/02:147 om lö-negapet mellan män och kvinnorAnf. 7 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att vidta åtgärder med anledning av den kritikavseende lönegapet mellan kvinnor och män somriktas mot i den tidigare presenterade om jämställdhet i olika länder. frågar även om jag avser att vidta åtgärder så attJämställdhetsombudsmannen, , ges i uppdragatt i samarbete med arbetsmarknadens parter hitta ettväl fungerande arbetsvärderingsinstrument.Jag antar att syftar på de kom-mentarer fått från FN med anledning av densvenska . I kommentarerna ut-trycktes oro över att löneskillnader mellan kvinnoroch män i privat och offentlig sektor inte har minskatunder , och man uppmanade densvenska regeringen att bekämpa dessa löneskillnader.I interpellationen står att kvinnor i genomsnitt tjä-nar av vad männen gör och att detta varit i stortsett oförändrat . Jag vill gär-na kommentera denna uppgift. Då hänsyn tas tillålder, utbildning, sektor, arbetstid och yrkesgrupp ärkvinnors löner av männens. Men även 8 pro-centenheters löneskillnad är för mycket.I ett modernt demokratiskt samhälle får löneskill-nader som beror på kön inte förekomma. Regeringenangriper därför problemet på flera olika sätt.I oktober 2000 antog regeringens för-slag till en ny och skarpare jämställdhetslag. Den 1januari 2001 började den nya jämställdhetslagen attgälla. Enligt den ska arbetsgivarna tillsammans medde fackliga organisationerna kartlägga och analyseralöneskillnader mellan kvinnor och män samt inom treår åtgärda de löneskillnader som är osakliga. Det ärvarje enskild arbetsgivares ansvar att efterleva lagenoch motverka osakliga löneskillnader mellan kvinnoroch män.Vidare har fått i uppdrag attfölja och analysera löneskillnader mellan kvinnor ochmän. ska också som ansvarigmyndighet för lönestatistik tillsammans med SCButveckla statistiken så att löneskillnader mellan kvin-nor och män kan följas närmare.Regeringen gav 1999 JämO i uppdrag att påskyn-da arbetet för jämställda löner. För att fullgöra dettastartade JämO projektet . Projektets syfte harvarit och är att utveckla metoder för lönekartläggning,att förmedla kunskap och att ge råd och informationsom förhindrar en könsbunden lönebildning. Sedan2001 är det tidigare projektet en del i JämO:s ordina-rie arbete.Avslutningsvis vill jag hänvisa till regleringsbrev för somanger att JämO ska samråda med Medlingsinstitutetnär det gäller de initiativ som arbetsmarknadens par-ter vidtagit med anledning av skärpningen av löne-kartläggningsbestämmelserna. JämO ska även varabehjälplig med information inför överläggningar medarbetsmarknadens parter om att i centrala kollekti-vavtal främja de lokala parternas arbete för jämställdalöner.Anf. 8 ():Fru talman! Min interpellation innehöll från bör-jan frågor om löneskillnader såväl i som iRegeringskansliet. För mig hör de två frågorna ihop.Min filosofi är nämligen att politiker måste låta ordföljas av handling och att det offentliga måste ageraföredöme i dessa frågor.Jag har redan debatterat löneskillnaderna i Re-geringskansliet med vice statsministern, och åter-står då . Jag beklagar att bara är jämställdhetsminister i ,men inte i Regeringskansliet.Jag vill ändå tacka för svaret, även om jag miss-tänker att det har blivit ett tempusfel någonstans. Jaghar nämligen frågat vilka åtgärder jämställdhetsmi-nistern ämnar vidta med anledning av kritik av att lönegapet mellan män ochkvinnor i inte har minskat alls under de se-naste 20 åren.Och det jag har fått som svar är i mycket en historiskexposé över vad som redan gjorts under de år somgått.Jag har förstått att somliga saker kan leda motframtiden. Jämställdhetslagens skärpning, innebäran-de kartläggningen och analys, har t.ex. inte fått ge-nomslag fullt ut . Ändå blir jag lite förvånad.Ska jag tolka avsaknaden av förslag för framtidenså att problemet nu är löst med de förslag som redanär framlagda? Anser jämställdhetsministern att redanfattade beslut innebär att finns det ingenlönediskriminering mer? Det är en direkt fråga.Eftersom jag har fått så få svar tvingas jag kon-kretisera frågor . Jag är nämligenmest intresserad . Är det så att ministernanser att det nu är statens fråga, regering-ens fråga, utan framför allt en fråga för arbetsmark-nadens parter? I så fall tycker vi lika.Lagstiftning har inte visat sig ha någonstörre effekt eller vara något riktigt verksamt instru-ment. Parterna har ett mycket stort ansvar för den härfrågan. Jag är personligen förvånad över hur lite defackliga organisationerna har engagerat sig och drivithöjda kvinnolöner. finns det kvinnosatsningar iavtalen som kanske slår igenom 2003 eller 2004. Låtoss se.Jag läste i ett pressklipp från attstatsrådet har sagt att det vi kan göra är att ge parternaett redskap så att de kan ta det ansvaret. Hur ser detredskapet ut, ? Är det det arbets-värderingsinstrument som jag frågar inter-pellation som avses?Världens mest jämställda regeringen kan ju intevara nöjd förrän ligger överst på listan överminst löneskillnader mellan män och kvinnor, och ditär det en bit. Jag har ett diagram här som visar attländer som , , och harmindre löneskillnader mellan män och kvinnor än vadSverige har.Om inte redan beslutade åtgärder visar sig ha ef-fekt på löneskillnaderna i , vad avser minis-tern då göra åt saken?Anf. 9 ():Fru talman! Det är en otroligt viktig interpellationsom tar upp om löneskillnadsfrågorna.Jag har också debatterat dem tidigare med statsrådet.Men jag blev besviken när jag läste svaret. Jag tyckerinte att det finns någon kraft och någon riktig politiskvilja i svaret. Jag tycker faktiskt att det var riktigtuppgivet. Jag undrar om statsrådet nu inser att det äromöjligt att göra någonting åt detta. Det tycker inte vii Folkpartiet.Vi har tagit fram ett program för detta som hand-lar om hela makten och hela lönen. Jag ska gärnavidarebefordra det till statsrådet. Där pekar vi på enrad konkreta åtgärder.Den direkta lönediskrimineringen måste avskaf-fas. En sak som vi betonar i vår rapport är att vi måstese över hur rättegångarna enligt jämställdhetslagen,diskrimineringstvister, går till. Vi har alla sett flag-ranta exempel på att det inte har fungerat i . Vi i vill inte att Arbetsdom-stolen ska handlägga de här målen. Det ska i ställetallmänna domstolar göra. Arbetsdomstolen är enväldigt konstig domstol. Den består ju av partsam-mansatta organ. Det är ingen riktig domstol i denbemärkelsen. Det är två parter som har olika intres-sen.När det gäller löneskillnader handlar det inte baraom att lyfta kvinnolöner, utan det handlar också väl-digt mycket om att se till att kvinnor får sådana jobbsom är bra betalda. Då tänker jag på hur viktigt det äratt man kan rekrytera fler chefer som är kvinnor bådeinom privat och offentlig sektor. Här har ju en jäm-ställdhetsminister om inte direkt beslutanderätt ändåett väldigt stort ansvar när det gäller att "pusha" fördetta, att väcka opinion och debattera om detta ochnaturligtvis också att underlätta för alla de kvinnorsom vill bli chefer. Då kommer jag in på det som vihar talat om tidigare, nämligen varfördet är så svårt för många kvinnor och män med jobbi-ga karriärförhållanden att få hjälp hemma på rimligaekonomiska villkor.Lönefrågorna är en mycket politisk fråga förkvinnor i den bemärkelsen att kommunpolitiker fak-tiskt är med och sätter löner. Jag vill gärna nämna atti , som är borgerligt styrd, har sjuk-sköterska inom äldreomsorgen mer per årföre skatt än sina kolleger i socialdemokratiskt styrdaGöteborg och . Det visar väl att här finns enstark vilja för detta. En sjuksköterska ska naturligtvisförsöka ta sig till Stockholm.Sedan vill jag nämna ytterligare en insats somman ska göra. Det är att skapa bättre möjligheter förkvinnor att starta egna företag. Det är där de kanskaffa sig bättre löner och ge de kolleger som arbetartillsammans med dem bättre löner också.Anf. 10 Jordbruksminister ():Fru talman! När man hör interpellanten och Hele-na verkar det som om det är så enkelt. Omdet vore så enkelt borde väl dessa saker ha varit åt-gärdade för länge sedan. Men sanningen är ju att detinte handlar om att genom en lag avskaffa lönedis-kriminering. Det är betydligt svårare än så. Detta ären spegel av hela samhällets struktur, hur vi betraktarkvinnor och män och hur vi värderar kvinnor ochmän. Den värderingen finns hos parterna och hosorganisationerna. Därmed tar det så oändligt mycketlängre tid.Nu har vi lagt fram ett helt batteri av åtgärder somett verktyg eller ett redskap för parterna. Jag delarMaria uppfattning att vi inte har och inte skaha någon statlig lönepolitik. Det är parterna som skasvara för detta. De ska ha ansvaret för det, men för attkunna ta det ansvaret behöver de en stark lag. Det ärväl ingen hemlighet att parterna var djupt involveradenär vi skapade den nya jämställdhetslagen. De fickvad de ville ha, och det har de också uttryckt. Jagmåste säga att nu ligger det hos parterna att med hjälpav lagen, men också med hjälp av den förfinade sta-tistik som vi nu kommer att bidra till, arbeta för enförändring. Det är ingen som accepterar - där tror jaginte att det finns några partiskiljande åsikter - att viska ha olika lön för lika och likvärdigt arbete. Det ärdet ena spåret. Det är där som lagen i huvudsak kananvändas.Det andra spåret handlar om att vi måste förändravärderingar och attityder så att flickor och pojkarutbildar sig på ett annat sätt så att kvinnor inte ham-nar i de kvinnodominerade yrkena, utan att det blir enstörre uppblandning av detta.Staten har ansvaret för lönerna på så sätt att detockså är en fråga om mänskliga rättigheter. Vi kaninte tolerera diskriminering av någon och naturligtvisinte av kvinnor, och det sker . Därför skastaten också lägga sig i detta.JämO spelar en mycket viktig roll. JämO utveck-lar också metoder för arbetsvärdering som bygger pålagen och har lagen som grund.Helena talar om chefer. Det är viktigtatt vi har förebilder. Män har ju haft många förebilderunder . Kvinnor behöver också förebilder. Vimåste underlätta för kvinnor att åta sig chefskap. Viarbetar med det på flera olika sätt. Jag har en sådanarbetsgrupp där jag träffar näringslivets män ochnågon kvinna då och då. har vi ett seminari-um för att belysa detta. sedannär vi startade denna seminarieserie - då diskuterademan i att man skulle kvotera kvinnor på högreposter och till bolagsstyrelser - sade jag att vi skullege näringslivet , förslagsvis fem, innan vipå allvar började diskutera en kvotering. Det kan ioch för sig låta tilltalande, men det är naturligtvis intealldeles enkelt. Vi kommer också att se över den härfrågan på nytt. Vi kommer att se över möjligheternaför kvinnor att bli chefer. Vi kommer att titta på det ien särskild utredning.Sammantaget är jag inte uppgiven. Jag tycker inteatt det är omöjligt, men jag tycker att det är väldigtsvårt. Det handlar inte bara om själva lönerna ochlönesättningen. Man måste sätta in det i hela dessperspektiv i ett samhälle där vi värderar kvinnor ochmän olika också när det till slut gäller lönen. Detta ärockså någonting som tyvärr följer kvinnorna ända in ipensionen.Anf. 11 ():Fru talman! Jag har aldrig påstått att det här skullevara enkelt. Jag har insett problematiken. Det som jagkritiserade var avsaknaden av handlingskraft införframtiden.Nu uttrycker jämställdhetsministern sig så när detgäller jämställdhetslagen att man fick vad man villeha. Det säger kanske något om vilka regeringen anservara värdiga samarbetspartner. Det var inte någonenighet bakom den lagen på arbetsgivarsidan utan detvar tvärtom ganska högljudda protester. Det beroddenaturligtvis på att den innebar ett merarbete menockså på att man inte var säker på att den här typen avlagstiftning skulle vara ett verksamt redskap. Ocksåden kritiken förekom.Jag tycker att det är lite symtomatiskt och myckettråkigt att höra att det är bara den ena parten på ar-betsmarknaden som räknas när regeringen läggerfram sina propositioner. Jag tror att det ibland voreklokt att lyssna på bägge parter eftersom jämställd-hetslagen tyvärr riskerar att inte räcka till för att klaraut löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Lagenkommer inte att påverka skillnaden mellan de olikasektorerna eftersom den siktar in sig på enskilda ar-betsplatser.Eftersom det i vårt land är så att män och kvinnori stor utsträckning arbetar inom skilda sektorer och påskilda arbetsplatser, får lagen ganska ringa betydelseför det som var syftet, nämligen att utjämna lö-neskillnader, som den åstadkommer mycketmerarbete för väldigt många människor.EU kritiserar för att vi har en så särdeleskönssegregerad arbetsmarknad. Det är visserligen litesvårt att läsa ut den kritiken i Regeringskanslietssammanfattande skrift EU 2000. Det står så här underrubriken till medlemsländerna:Sverige fick tre rekommendationer, varav två be-handlar samma område som rekommenda-tioner, nämligen skatter och jämställdhet.Även om regeringen skäms för kritiken tycker jagnog att det är en hederssak att öppet redovisa vilkenjämställdhetsfråga som det handlar om. Anser jäm-ställdhetsministern att vår starkt könssegregeradearbetsmarknad har något samband med att män ochkvinnor har så olika löner? Om svaret är ja, hur skaman komma till rätta med problematiken?Jämställdhetsministern berörde detta något. Dethandlar om att få kvinnor att utbilda sig till områdendär de är underrepresenterade. Vi har haft brytprojektganska i vårt land, och utvecklingen harvarit väldigt långsam. Det finns inte fler manli-ga sjuksköterskor än 1980. Takten har inte varit såsnabb. Vad kan man göra för att skynda på proces-sen?Anf. 12 ():Fru talman! Frågan om kvinnligt chefskap är in-tressant. Det är kanske bra med seminarier, men jagskulle vilja fråga statsrådet varför man inte tittar påandra länder. har en låg andel kvinnliga leda-re, både inom näringslivet - - och inomuniversitetsvärlden, där vi har kvinnliga ledare.Enligt EU:s statistikmyndighet är bara6,av toppcheferna i kvinnor, vilket skajämföras i och i Frankrike.Vi uppfattar väl ändå allmänt att de italienska och defranska männen har en mer patriarkalisk attityd. Detkan därför inte vara attityderna som gör att det är sådåligt med kvinnliga toppchefer i Sverige.Jag tog också upp en annan viktig fråga, som jaginte fick något som helst svar på. Jag vill till statsrådet ställa en direkt frå-ga: Anser statsrådet att Arbetsdomstolen fungerarbra? Vore det inte bättre att lägga över dess uppgifterpå en allmän domstol?Jag nämnde i mitt inlägg också att det är väldigtviktigt att underlätta för kvinnor att starta egna före-tag. Det ger dem både en chans att tjäna mer pengaroch att skaffa egna anställda, som de kan betala bätt-re.Anf. 13 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är väldigt viktigt att kvinnor kanoch vill starta egna företag.