prot · GP09121 · 2002-06-10 00:00:00 — Därmed sprider vi ettbekymmer som vi har i Molnbyggen till en av vårtlands kanske vackraste och renaste sjöar.Det gäller att komma till botten med det problemsom möjligen finns i sjön och de depo-nier som ligger på sluttningen ovanför Molnbyggen.Man måste i se till att täcka överdessa deponier på ett godtagbart sätt och se till attlakvattensproblemet löses på ett bra sätt. Här behöversjälvklart en kommun hjälp. Här borde det finnasmöjligheter till hjälp och stöd med ekonomin för attklara en säkerställning så att människor i området kankänna sig lugna. Det ska vara möjligt att badai sjön igen. Vuxna vågar bada, men de vågarinte låta barnen bada i sjön. Det är ett socialt, ekono-miskt och ekologiskt bekymmer.Det säger låter bra, dvs. att vi måste hittamånga möjligheter att rena förorenad mark - och i dethär fallet lakvatten.Anf. 77 () replik:Fru talman! Jag delar oron om sjön andra liknande problem. Jag förstår att UlfBjörklund tar upp frågor som rör hans hembygd.Precis som sade har vi ökat an-slagen till sanering.Ulf tar upp en avfallsfråga. Jag vill geden frågan en annan vinkling. säger attvi ska lära av gjorda misstag. Just nu pågår en stor-skalig utbyggnad av en ny lösning för hur sopfrågor-na ska hanteras, nämligen utbyggnad av sopförbrän-ning. Vi håller på att låsa fast oss i ett nytt system,som vi också vet har problem med framför allt diox-inbildning. Om kd verkligen har lärt av tidigare feloch misstag, borde ni vara mer tveksamma till attstödja ny storskalig utbyggnad av ett ohållbart sop-hanteringssystem.Anf. 78 () replik:Fru talman! Jag tackar för påpekandet. Jag harinte så mycket att invända mot vad . Försiktighetsprincipen måste finnas även här.Jag är tveksam till detta. Det här är ett sätt att lösa dethela, som i vissa avseenden har några positiva effek-ter men i andra avseenden negativa effekter. Vi har inte alltid den fulla tekniska lösningen påallt.Det är precis samma situation i . Man fun-derar på vad man ska göra med allt som har medLeksands kommuns avfall att göra, dvs. det som påsikt i viss mån kan beröra sjön instämmer i att man måste hitta andra framti-da lösningar än sopförbränning. Vi har ju hört omdioxinfrågan. Jag hoppas att den utvecklingen ska blimöjlig även tekniskt sett, dvs. hitta bättre möjligheterän just sopförbränning.Anf. 79 () replik:Fru talman! Om stöder det jag harsagt är det anmärkningsvärt att iriksdagen inte agerar mot sopförbränningen utantvärtom stöder majoriteten i den pågående utbyggna-den. Avfall kommer onekligen att leda till mil-jöproblem, hur vi än hanterar avfallet. Vi behöverdefinitivt en strategi för hur vi ska minska avfalls-mängden. Det är där vi borde lägga huvudansatsen ien ny avfallsstrategi.Det är intressant om nyktrartill och stöder vår politik om ett stopp för utbyggnadav sopförbränning framöver.Anf. 80 () replik:Fru talman! I fråga om kunskaper inom de olikaområdena är det en process och diskussion som försinternt och tillsammans med andra. Det gäller attvärdera och väga vad som är möjligt för tillfället menockså noggrant se till att nya bekymmer inte skapasför framtiden. Därför är den fråga tarupp viktig.Jonas har väl inte direkt engagerat sig iMolnbyggensfrågan i utskottet heller. Han yttrade sigsäkert inte i den frågan - om jag minns rätt. Vi skulledå ha kunnat ha en ännu mer detaljerad diskussion iden frågan och kanske hittat en enighet i att verkligentrycka på och Miljödepartementetatt ta tag i frågan ordentligt.Nu har jag fått en chans att säga detta här i stället,med båda miljöministrarna närvarande. Jag vill un-derstryka att jag hoppas att man från Miljödeparte-mentets sida tar sjön till sitt hjärta ochhjälper till medel, så att det går atttränga till botten med de preliminära resultaten. Dågår det att få något mer nyttigt att använda i framtidenvid liknande problem. Jag är alldeles övertygad omatt vi kommer att få liknande problem i landet i fram-tiden. Här finns erfarenheter. Här har vi lagt nedpengarna. Använd dem för framtiden!Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § En samlad naturvårdspolitikFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2001/02:MJU24En samlad naturvårdspolitik (skr. 2001/02:173).Anf. 81 ():Fru talman! Vad kan vara lämpligare att diskuteraän naturvårdspolitik när det är så vackert sommarvä-der ute - i denna ljuva ! - när naturen ärsom allra fagrast. Alla känner vi det positiva i densvenska naturen. Man säger att svensken är alldelesspeciellt naglad vid just naturen och naturupplevelser.Det är kanske inte så märkligt utifrån de fina förut-sättningarna i det svenska naturlandskapet. Samtidigthar det mesta av det vackra kommit till stånd utanpolitiska beslut. Det innebär givetvis inte att vi skaunderskatta politiska beslut, att vi ska underskatta denmöjlighet vi har när det gäller att slå vakt om naturenoch att vårda den. Vi måste med ödmjukhet utgå fråndet goda förvaltarskapet i de här sammanhangen.Fru talman! Utifrån detta ber jag att få yrka bifalltill reservation nr 1 som är fogad till betänkandet. Vihar i och för sig många reservationer med sammavärde som jag vill kommentera, men jag yrkar bifallbara till reservation nr 1.I reservation nr 1 tar vi upp målkonflikter. Vi an-ser att inom ramen för miljöpolitiken är det ganskanaturligt att det uppstår en rad olika målkonflikter. Vimenar att vi måste mera än vad vi har gjort hittillsanalysera miljö- och naturfrågorna konkret i förhål-lande till andra målkonflikter. Jag vill peka på någrasådana exempel. Jag menar att analysen blir ännuviktigare och angelägnare när vi nu går in i det regio-nala arbetet och ska analysera natur- och miljöfrågor-na på regional och lokal nivå. Då framträder målkon-flikterna mera konkret i de olika sammanhangen. Dåmåste vi utgå från och respektera att det finns denformen av konflikter.Jag tar samhällsplaneringen som det första ex-emplet. När det gäller miljömålen ska det inte görasytterligare hårdgjorda ytor. Vi ska i princip inte an-lägga fler hårdgjorda ytor. Som jag ser det är det enmålsättning som är i princip omöjlig när det gällersynen på samhällsutveckling. Hur ska man i t.ex.Stockholms stad kunna bygga ut och klara bostads-försörjningen om man inte måste hårdgöravissa ytor i staden? Det gäller inte bara Stockholmsstad utan det gäller praktiskt taget alla städer, tätorteroch kommuner. I anslutning till byggnation måste endel nya ytor hårdgöras. Det kan inte vara meningenatt majoriteten menar att vissa andra hårdgjorda ytorska rivas upp för att hålla balansen precis på den nivåsom finns . Det är ett sådant uttalat mål som intehåller i den praktiska verkligheten. Vi moderatermenar att då ska inte heller den formen av mål läggasfast.En annan fråga är synen på grön el. Där hänvisarman ofta till vindkraften. Där ser vi också målkon-flikten mellan å ena sidan elproduktionen, å andrasidan fjäll- och havsmiljöerna där dessa vindkraftverkbyggs.Här har avfallshanteringen varit uppe till dis-kussion. Avfallsförbränningen är också en fråga somhar diskuterats i anslutning till energipolitiken ochäven i fråga om avfallshantering generellt.Här kan vi se hur diskussionerna har gått i sam-band med samtal om deponiskatt. Vi moderater var-nade för att införa en deponiskatt på det sätt somskedde. Vi sade bl.a. att införandet av denna deponis-katt kommer att begränsa och hämma möjligheten tillutveckling när det gäller nya behandlingsmetoder avavfall som är bra ur miljösynpunkt. Vi kommer istället att få en inriktning på avfallsförbränning.Fru talman! Det är precis på det sättet utveckling-en har gått. Här hade majoriteten inte klart för sig deneffekt som kom att uppstå.Rovdjurspolitiken är ett annat sådant exempel, dären väldigt långtgående rovdjurspolitik när det gälleratt slå vakt om rovdjuren innebär konflikter ute iglesbygden, konflikter med dem som bor där, meddem som har sina djur på vissa platser och även medjägarna. Här menar vi från moderat sida att vi måstese också de praktiska förutsättningarna för hur vi skahantera frågan. Vi får inte vara extremister, utan vimåste utgå från människornas faktiska förhållanden iden situation de befinner sig i.Fågelskyddet är ett annat exempel. När det gällert.ex. skarven skapar ett extremt långtgående skyddandra problem.Skogsskyddet är givetvis också aktuellt. Frågangäller hur stora avsättningar vi ska ha i förhållandetill att skogen är vår viktigaste förnybara råvara, intebara när det gäller byggnation utan också när detgäller energi och mycket annat. Här måste vi gå inoch analysera resurser och användningssätt betydligtmer ingående än vad som har gjorts. Det är en frågasåväl för som för Näringsdepar-tementet och för de berörda näringar som finns i dehär sammanhangen. Här måste man sätta sig nedgemensamt och gå igenom hur situationen ser ut ochvilken inriktning vi vill ha när det gällerdels att klara förnybar råvaruförsörjning, dels atttrygga skyddet för värdefulla områden ute i skogen.Kulturbevarandet är ett annat sådant område. Omvi tittar på det småländska kulturlandskapet ska mannu slå vakt om stenmurar och stenrösen ute på åkrar-na. Om man ska flytta på ett stenröse måste manantingen anmäla detta eller ha tillstånd. Det är heltuppenbart att väldigt många småländska bönder upp-lever det här som utomordentligt märkligt. Det storaproblemet för småländska jordbrukare har ju tidigarevarit kampen mot stenen, för att de skulle kunna bru-ka jorden och klara sin försörjning.Här måste vi utgå från en pågående markanvänd-ning. Det måste vara vägledande. Om det hade varitså att den nuvarande lagstiftningen hade gällt i sam-band med skiftet från slåttermaskin till självbindare,när man var tvungen att vidga grindarna i stenmurar-na, skulle en rad bönder ha varit tvungna att gå in ochanmäla detta eller begära tillstånd för att få göra destörre grindarna på sina åkrar. Jag är övertygad om attmånga i så fall hade sagt att "vi struntar i att brukaåkern", och det hade i stället varit skog på de smååkrar som fortfarande brukas.Det är ett exempel på att det finns målkonflikter,där vi måste se till de primära och kanske inte enbarttill de sekundära frågorna. Helheten är utomordentligtangelägen.En fråga som vi moderater också pekar på är vemsom ska ha ansvaret när det gäller miljö- och natur-vårdsfrågorna. Här tar departementschefen i skrivel-sen upp dels statligt ansvar, dels landstingskommu-nalt ansvar och dels kommunalt ansvar. Från moderatsida menar vi att på det regionala planet är det läns-styrelserna som ska ha huvudansvaret. Vi kan inteförstå varför landstingen, som har den primära upp-giften att klara sjukvården, ska gå in också när detgäller naturvården. Kan miljöministern förklara förmig varför två regionala organ ska handlägga natur-vårdsfrågor i landet?Länsstyrelserna är ju den organisation på regionalnivå som bör ha kunnandet och som ska handlägga dehär frågorna. Därför avstyrker vi från moderat sidabestämt förslaget att blanda in landstingen i de härfrågorna.Vi tycker också att kommunerna ska ha ett be-gränsat ansvar. Givetvis ska kommunerna ha ansvarinom ramen för sin översiktliga planering, men i dekonkreta frågorna ska det sedan vara ett klart samar-bete mellan och kommunerna.Vi har här t.ex. rättssäkerheten för enskilda somkommer in i sammanhanget. Vi har ersättningsfrågor.Här måste, som vi ser det, lika regler gälla, oaktat omdet är kommun, länsstyrelse eller staten som går inoch har ansvaret för bevarandefrågorna. Vi menardärför att det samlade ansvaret när det gäller regionaloch lokal nivå ska ligga på länsstyrelserna, därför attdär ska också kunnandet finnas i de här frågorna.Till sist, fru talman, vill jag ta upp äganderättsfrå-gorna. Jag har tröttat både kammarensledamöter och mina kamrater i utskottet i den härfrågan. Detta kanske blir mitt testamente till kamma-ren när jag nu går hem. Jag menar att äganderättsfrå-gorna är utomordentligt viktiga. Vi moderater harsagt att när det gäller intrång i den enskilda ägande-rätten ska alltid full ersättning utgå. Är det så att vifrån allmän synpunkt anser att viktiga värden skabevaras måste vi också stå för kostnaderna gemen-samt. Här kommer bl.a. allemansrätten in i bilden ochsynen på hur den ska utnyttjas.Statsrådet skriver i skrivelsen: Det finns alltid enrisk att felaktigt eller oaktsamt utnyttjande av alle-mansrätten leder till konflikter med markägaren.Sådana konflikter bör alltid förebyggas.Då frågar jag mig: Varför ändrar inte miljöminis-tern skrivningen i som har skapat såmycket rabalder med enskilda markägare när detgäller kommersiell verksamhet på annans mark? Detkan inte vara rimligt att andra ska gå in på enskildmark och bedriva kommersiell verksamhet utan attägaren själv är medveten om detta eller får säga jaeller nej till den verksamheten. Här skulle jag vilja haen kommentar från miljöministern på den punkten.Till sist, fru talman, ber jag att få tacka för allhjälp och vänlighet som har mött mig från kolleger,medarbetare och anställda i detta hus under de år somjag har arbetat i kammaren. Tack så mycket! Jag villsäga att det finaste och trevligaste uppdrag en svenskmedborgare kan ha är att vara riksdagsledamot.Anf. 82 ():Fru talman! En samlad naturvårdspolitik ska varaett verktyg för att vi ska nå miljökvalitetsmålen. Denmåste gå hand i hand med andra politikområden ochdå också få ett avgörande inflytande över t.ex. jord-brukspolitik, energipolitik, transportpolitik och bi-stånd och utveckling. Jag ska börja med det som vivanligtvis avser med naturvård.Den del i betänkandet som behandlar det natio-nella är ett samarbete mellan Socialdemokraterna,och . Vi står bakom denoch har inte någon reservation där.Fru talman! Det finns en nödvändig och tydligkoppling mellan naturvården och kulturmiljön ochvården av den. Här har vi fortfarande mycket att göra.Majoriteten har tillfört mer resurser för att kunnaavsätta mer skyddsvärd mark. Det är bra, och det skavi fortsätta med. Det ska ske i en ständig dialog medmarkägare och myndigheter.Dessvärre får vi fortfarande rapporter om kon-flikter mellan naturvård och produktionskrav, t.ex. iskogen. Det gäller såväl privata som statliga skogs-områden. Det visar att vi är långt ifrån färdiga. Nufinns det ett nytt utredningsförslag om hur staten skahantera sitt ägande. Vi ser fram mot en spännandediskussion kring detta.Jag vill också säga att vi tycker att det är viktigtatt vi har ett stort offentligt skogsinnehav av allatyper av skog, för att kunna bedriva ett bra skogsbruk,för att kunna bedriva naturvård och för att kunna hamycket mark att byta med när vi behöver skaffa mermark för naturvårdens skull.En förbisedd del av naturvården är vattenmiljöer-na. Det gäller våtmarksskydd, strandskydd och reser-vatsbildning. Om vi tittar i betänkandet ser vi i andradelar att det talas om ett antal åtgärder som har ge-nomförts och som redan pågår.I den del av betänkandet som behandlar naturvår-den i vattenmiljöer kan man läsa följande:"Regeringen bedömer att naturvårdsarbetet i vatten-miljöerna, såväl i sjöar och vattendrag som i kustvat-ten och hav, bör förstärkas. - - - En nationellt sam-ordnad inventering och klassificering av från beva-randesynpunkt värdefulla vattenområden, såväl söt-vatten som kustvatten och hav, bör genomföras. "Vidare sägs att samordnad förvaltning av kustzo-nen, integrerad kustzonsförvaltning, bör utvecklasoch tillämpas och att arbetet med regionala miljö- ochhushållningsprogram för skärgårdsområden bör fort-sätta. Det finns mycket som bör förbättras, enligt vadsom sägs i betänkandet.Det är viktigt att vi fr.o.m. nu gör någonting kon-kret av det som händer i vattenmiljöerna. Det kanskeär lättare att komma till skott och göra någonting medskog och mark, som man ser framför sig, än med detsom finns i vattnet. Vi ställer oss bakom alla dessa"bör". Vi hoppas att det ska kunna bli konkreta åtgär-der så snabbt som möjligt av det.Jag ska övergå till att kommentera några avVänsterpartiets motioner och reservationer. En mo-tion gäller förbud mot högkantsmattor på skoter. Vihar nöjt oss med utskottets svar tills vidare. Som jagsade tidigare står vi bakom den nationella delen. Ibetänkandet sägs dels att det pågår ett arbete, dels attEU sätter käppar i hjulet.Vi kan läsa i betänkandet att man "inom EU er-hållit gemensamma säkerhetsföreskrifter för maskinerdäribland snöskotrar. Direktivets innehåll erhållsgenom s.k. harmoniserade standarder. - - - Utskottethar erfarit att ett förbud mot viss typ av band på snö-skotrar kan komma att strida mot direktivet. Ett för-bud om en varas utformning kan vidare stå i strid medprincipen om varors fria rörlighet inom EU enligtRomfördraget." Detta är en detalj i sammanhanget.Men om vi tittar på motiveringen är det inte längre endetalj. Det handlar om en princip, och jag kommer attfortsätta att ta upp den. Där stoppas vi alltså av EU:sharmoniseringskrav och . I denna motive-ring finns också grunden för reservation 21 om EU:sjordbruks- och transportpolitik.EU:s olika målsättningar är inte alltid förenliga.Det är i och för sig vanligt att vi har olika målsätt-ningar och att de inte är förenliga. Det är inte ett pro-blem i sig. Däremot tycker jag att det är oärligt attinte erkänna att målsättningar inte går att förena.EU:s jordbruks- och transportpolitik har i hög gradpåverkat naturvården i negativ riktning. Här har var-ken eller EU vågat ta ställning till vilka målsom är överordnade de andra.Man kan se det i ett vidare perspektiv, som i dentidigare debatten. EU:s jordbruks- och transportpoli-tik är ett hinder för utvecklingsländerna, för deraseget jordbruk och deras egen naturvård. När man har gjort det är det att för-ändra det. Vi efterlyser i vår reservation ett tydligareställningstagande där man kan se direkta resultat avde beslut som fattas.Reservation 23 följer samma tema men här gällerdet på världsplanet, nämligen hur konventionen ombiologisk mångfald förhåller sig till WTO ochTRIPS-avtalet. Här råder samma maktförhållandensom i EU: Miljö- och naturvårdshänsyn underordnashandel och transport. Ekonomi står över ekologi. Detvill vi ha en ändring på enligt reservation 23. Det hardiskuterats i föregående debatt om hållbar utveckling.Jag hänvisar till inlägg om vår åsikt.Vi har fått ett svar på alla de motioner och reser-vationer jag har berört med redogörelse förvad som har gjorts eller görs eller bör göras. På reser-vation 24 är svaret: Jaha, men vi tycker ingenting ochvi gör ingenting.Reservationen handlar om storskaliga dammpro-jekt. Det finns en organisation som heter WorldCommission on Dams som har byggt upp en storkunskapsbas om sociala, ekonomiska och miljömäs-siga aspekter på vattenkraft och dammbyggen. I rap-porten ges också förslag till kriterier och riktlinjer förframtida beslut om hur användning och fördelning avvatten- och energiresurser ska göras med eller utandammar som medel. Det finns också förslag till hurriktlinjerna kan implementeras.Vi tycker att ska verka för att EU ochandra internationella institutioner antar World Com-mission on Dams riktlinjer för att garantera att till-räcklig hänsyn tas när man ska genomföra dam-mprojekt.Fru talman! Vi står bakom samtliga reservationermen för tids vinnande yrkar jag bifall endast till densistnämnda, nämligen reservation 24.Anf. 83 ():Fru talman! Vi kristdemokrater samtycker i storttill det regeringen säger beträffande naturvårdspoliti-ken i skrivelsen En samlad naturvårdspolitik. Det ärmycket bra att regeringen understryker betydelsen aven dialog med medborgarna. Det är ett grepp sombehövs inom alla politikområden och särskilt inommiljöområdet eftersom alla åtgärder kräver att med-borgarna förstår betydelsen av att de själva deltar medvissa insatser och kanske får ändra på beteenden. Detär också mycket bra att regeringen betonar att beva-rande och nyttjande är sidor av samma mynt och hurvi faktiskt kan slå mynt av det. Det är en viktig prin-cip för näringslivet.Vi kristdemokrater tycker att det är en bra principatt vi i vårt brukande tänker på vad somska bevaras och hur. Precis som regeringen tycker viatt det är en bättre princip än de brandkårsutryckning-ar som präglat naturvårdsinsatserna, dvs. åt-gärder vidtas först när någon art är hotad av försvin-nande.Vi kristdemokrater fann alltså ingen anledning attskriva motioner angående skrivelsen. Men vi har endel yrkanden från allmänna motionstiden som harföranlett några reservationer och särskilda yttrandenfrån vår sida. Under utskottets behandling har detockså kommit upp några frågor som vi tidigare mo-tionerat om och reserverat oss i. Därför deltar vi inågon reservation av det slaget.Jag vill tillstyrka reservation 11. Här handlar detom markägare med framför allt skogsbruk och storaområden med fornlämningar och andra kulturläm-ningar. En grundförutsättning för att nå de uppställdamålen för kulturmiljövården är att inventerade forn-lämningar finns registrerade och att uppgifterna omlämningarna är lätt åtkomliga för markägarna. Dethänder faktiskt att markägare inte vet om att de harfornlämningar av ganska stor betydenhet, framför allti storlek.De enskilda skogsägarnas kunskaper och intresseför kulturlämningarna i skogen är en stor tillgång. Ettfortsatt starkt engagemang beror dock mycket påstatens syn på förfoganderätten till marken. Dagensskogsägare måste på samma sätt som tidigare genera-tioner ha rätten att bruka sin mark effektivt. Även omen markägare skulle få tillstånd till en brukningsåt-gärd i ett fornlämningsområde kan den rättsliga situ-ationen komma att uppfattas som orimlig medtanke på de motstående intressena - det blir en kon-flikt.Vi har uppfattat det som att det behövs en översynav lagstiftningen som kan öppna för möjligheten tillersättning för inskränkning i brukandet inom störrefornlämningar och fornlämningsområden.Utskottet hänvisar till att man ska tåla ett visst in-trång. tar också upp detta. Ersättningbetalas vid vissa undersökningar och vid vissa före-lägganden. Ersättning kan också betalas för intrång.Ersättningen ska dock minskas med ett belopp sommotsvarar det som man kan tycka att fastighetsägarenär skyldig att tåla utan ersättning. Detta vänder vi ossinte emot. Däremot tycker vi att rättsläget är oklart,vilket gör att intressena kommer att stå mot varandraoch fastighetsägaren hamnar emellan.Utskottet hänvisar till att ochNaturvårdsverket föreslår en naturskyddsförrättning.Det har vi motionerat om, och vi är inte alls emot det.Det förenklar handläggandet och då kan också ersätt-ningen regleras. Enligt utskottet handläggs förslagetför närvarande i . Men eftersom viännu inte sett tillräcklig vilja i denna fråga har vi enreservation. Det är reservation 11, som jag ocksåyrkar bifall till.Tidigare talare tog upp allemansrätten. Vi krist-demokrater har reserverat oss beträf-fande utnyttjandet av allemansrätten för kommersiellturism. Även när detta har medfört att mark- ochnaturvärden har förstörts har det varit svårt att kommaåt det hela rättsligt.Utskottet säger att stor vikt ska läggas vid kontaktoch samråd med markägaren, och eventuellt fiske-vattenägaren, innan kommersiell verksamhet påbör-jas. Utskottet skriver: "Ett kommersiellt turistisktnyttjande kan ge både incitament och ekonomi förnaturvård som de upplevelser som naturtu-rismen förmedlar kan medföra ökad förståelse för ochkunskap om naturvård." Vidare sägs att detta i syn-nerhet gäller om turistföretagen och turistprodukternahar en god lokal förankring.Men den lokala förankringen har oftast saknats ide fall naturturismen missbrukats. Vi finner i skriv-ningen inte något övertygande om hur man ska kom-ma åt missbruket, och därför deltar vi i reservationen.Det viktiga är dialogen, vilket man också trycker på iskrivelsen.Vi finns också med på en reservation angåendestrandstädning. Man kan säga att det verkligen är endetaljfråga i det stora hela, men det är en viktig de-taljfråga - även på EU-nivå. Inom EU finns mångaländer med långa stränder, och detta är därför ettgemensamt problem för dem.I har vi problemet med strandstädningframför allt på .