prot · GQ0916 · 2002-11-13 00:00:00 — När man hör ord i kammaren dåhan säger att man inte vill ha fribrev i predikositua-tioner måste man fråga sig: Vilken rätt är det egentli-gen kämpar för? Är det inte rättenatt från en predikstol hetsa mot homosexuella, rättenatt indirekt eller direkt uppmana till fruktansvärdahandlingar? Jag har många kristna vänner som kännersig kränkta av den bild av kristendomen som män-niskofientlig som i den här debat-ten tyvärr lyckas förmedla.Enligt utsago är det uppenbart, närman ser de dåd som utförs mot bland annat homosex-uella, att vi måste bifalla utskottets linje och faktisktfå en lag som slår undan benen på dem som hetsarmot homosexuella.Fru talman! Den här lagen handlar inte, vilketman lätt kan få uppfattningen om, att sätta dit någrameningsmotståndare inom frikyrkorna. Den här lagenhandlar framför allt om att gå hårdare åt de rasisteroch nazister som lyckas sprida sin uppfattning blandmånga människor landet över. Det handlar om att gåtill kärnan för att bekämpa hatets spridning, och då ärdet nazismen och rasismen som måste bekämpas. Denhär lagen är givetvis inte allt. Den måste kompletterasmed ett hårt arbete och en duktig opinionsbildning.Fru talman! misshandlades KristianLilja, eller Krizz DeeLight som han heter som dragqueen, svårt utanför en videoklubb i . KrizzDeeLight arbetar som värdinna på en gayklubb isamma stad, och efter jobbet hade hon plane-rat att besöka några andra klubbar. Utanför video-klubben blev hon sparkad medvetslös. När man hitta-de henne var hon nedblodad till oigenkännlighet,även för sin familj, och saknar känsel ihöger kind, har frakturer i ansiktet och nedsatt syn påhöger öga.När nu hetslagstiftningen äntligen förändras är detviktigt att inte lämna några kryphål för hetsarna, ho-mofoberna eller rasisterna. Det ska inte längre finnasnågra specifika grupper att särskilt hetsa mot. Tyvärrlämnar även den föreslagna grundlagsändringen endel övrigt att önska här. I skrivningarna om hets pågrund av sexuell läggning har man missat den hetssom försiggår mot människor på grund av könsiden-titet, hetsen mot transpersoner. efterlyserdärför från regeringen att man skyndsamt ser till attlagen möjligt också innefattar dessa. När detblir förbjudet att hetsa mot homosexuella konstnärerska det också vara förbjudet att hetsa mot värdinnorsom är drag queens.Fru talman! fick dåvarandeordföranden i RFSL , efter att ha uttalat sig imedierna om våldet mot homosexuella, dörren till sinlägenhet inkletad med hundavföring. Med upptågetfick han ett följebrev där det tydliggjordes att föröva-ren tyckte: "Det var helt rätt att ni homofiler åker påen smocka. Vi heterosexuella måste ju ha rätt att slåtillbaka. "Mannen som utförde dådet mot lägenhetsdörren ärtroligtvis inte organiserad rasist. Även om rasisternaär de som oftast hetsar är de allra flesta som utförhatbrotten vad vi skulle kalla för vanliga människor.Forskaren vid gernågra fler exempel: Grannarna till en ung lesbisk mori en Stockholmsförort kastade in vattenfyllda kondo-mer på balkongen, öppnade fönstren för att spela vitmakt-musik, gjorde Hitlerhälsning och utsatte henneslilla dotter för mobbning. Arbetskamrater lägger framartiklar om aids på en homosexuells arbetsplats. Ar-betskamraterna på firmafesten sjunger nidvisor omsin lesbiska kollega.Den lag vi fattar beslut om i den här kamma-ren är särskilt viktig därför att den ger oss ett redskapatt bekämpa intoleransen i vardagslivet med. Det ären lag som är en seger för den lesbiska modern iStockholmsförorten eller den homosexuella medar-betaren på ett medelstort företag. Det är en lag som ären seger för toleransen.Fru talman! mördades 28-årigaJohan i . Han fick halspulså-dern avskuren och hittades i en dagvattenbrunn medett flertal knivhugg i bröstkorgen och buken. Byxoroch kalsonger var neddragna. Mördaren, en man frånsamma stad, berättar att enda anledningen till mordetvar att lämnat en lapp med sitt telefonnummertill honom. Att leva som homosexuell i ärfarligare än vi nog egentligen orkar ana.Fru talman! Låt mig få avsluta med samma histo-riska bild som inledde mitt anförande under allmän-politiska debatten:Sömnen störs av att någon krossar skyltfönstren iden ekipering du förestått . Du hör skrikmedan du hafsar på dig kläder och sakta smyger ned.Du ser dem, och du ser vad de gör: dina tidigaregrannar, kunder, vissa i den bruna partiuniformen,andra utan. Draperierna till provrummen sätts i lågor.Kläderna - ditt levebröd - kastas ut i eldhärdar utan-för fönstren. När du äntligen vågar dig ut på gatannästa morgon, när du äntligen hör att de dragit sigtillbaka, ser du hur samma behandling drabbat fleraandra köpmän. Din synagoga är nedbränd till grun-den. Du skattar dig ändå lycklig över att inte vara enav de 30 000 över hela landet som samma natt säntstill koncentrationsläger eller en av dem som redanmördats. Gatan är fylld av små, små glasskärvor frånde krossade fönstren, som kristaller. Så berättar enjudisk som var med under , dåandra världskrigets terrorräd mot judar, romer, me-ningsmotståndare och homosexuella började.I helgen tvingades RFSL i ställa inen planerad fest. Deras verksamhet var tvungen attläggas på is efter hot och trakasserier av nynazister.Dörrvakter har blivit misshandlade och festdeltagareförföljda. Attiraljer utanför lokalen har vandaliserats.RFSL i saknar fortfarande lokal efter enmordbrand som inträffade . Och pågatorna i och har man återigenfått se hur mycket små glasskärvor liknar kristaller.Det ger kusliga associationer.Vänner! När ni går till röstning i den här fråganber jag er att tänka på det här. Som politiker har vi ettansvar för att historiens mörka sidor inte upprepar sig- inte för massorna, inte för fåtalet, inte för någon.Jag vill med dessa ord å den gröna gruppens vägnaryrka bifall till utskottets förslag rörande betänkandeKU7.Anf. 50 () replik:Fru talman! fokuserar på våld,vandalisering och mord. Det är riktigt att man fokuse-rar på det i olika debatter. Möjligtvis kan det bli litefel i dagens debatt som handlar mera om yttrandefri-hetsbrott. Men det är riktigt som , att det finns ett samband mellan hetsning ochatt man sedan utför våld, vandalisering, mord och såvidare.Jag hade egentligen inte tänkt begära replik påGustav . Men eftersom han vände sig direkttill mig måste jag svara. Vi har faktiskt inte eftersträ-vat ett fribrev i predikosituationen, att man skulle fårätt att hetsa mot homosexuella. Men det måste finnasen rätt till förkunnelse utifrån de religiösa urkunder-na. Jag kan hålla med om att det inte är enkelt attformulera den avvägningen på ett bra sätt. Vi gjordevad vi kunde. Jag har förklarat tidigare vad vi skulleha velat se och vad vi har invänt mot. Syftet är inte i en predikosituation ska kunna hetsa mot homo-sexuella och andra.Anf. 51 () replik:Fru talman! Jag är glad för att såtydligt fastslår att det finns ett samband mellan hetsoch de dåd som utförs. Mot bakgrund av de dåd jaghar nämnt förstår jag inte hur man kan vara motstån-dare till den lagändring vi ska göra . Men det ären annan fråga där vi möts i debatt.Jag vet att inte vill ha någotfribrev för predikosituationen. Det har vi också hört idebatten. Min fråga är vad man egentligen eftersträ-var. Vilken rätt är det man vill ha i predikosituatio-ner? Det är inte så att den samlade ärrädd. Det finns flera frikyrkor som tvärtom ser att denhär lagen kan vara något positivt. I , somhar blivit flitigt citerad , kan man läsa hur KristerAndersson, missionsföreståndare på , säger: Vi ser inte lagen som ett hotför SMF:s pastorer. Däremot kan den vara bra somskydd mot exempelvis nazister. Eller , distriktsföreståndare för Metodistkyrkansom säger: Vi har inte funnit någon anledning attprotestera mot lagen. Det kan aldrig vara rätt att hetsamot någon folkgrupp över huvud taget.Vilken rätt är det då man vill ge predikanter? Ärdet rätten att, utöver att citera en urkund och säga ska följa vad som eventuellt står i den, hetsa ochpå det sättet, direkt och indirekt, bidra till de dåd somsker i samhället? Det tycker jag är en farlig syn. Detär en trist syn för alla de kristna som verkligen tror pådet kärleksbudskap som också innefattar de gruppervi pratar om . Det är en ännu tristare syn för demsom faller offer för rasismens och nazismens gär-ningar.Anf. 52 () replik:Fru talman! Jag förstår inte riktigt avvägningen,att man skulle få en rätt till att hetsa i och med har rätt till förkunnelse. Det kanske är en aka-demisk diskussion. Det är inte lätt att fastställa i någrafå meningar hur området ser ut. Vi tyckte att det varen för stor begränsning att säga att man endast skullefå uppmana åhörarna att följa citat från urkunderna.Det är en begränsning. Om man säger så är detegentligen ingen förkunnelse.Anf. 53 () replik:Fru talman! Som , , och andra i debattentydligt pekat på finns fortfarande rätten att öppetdiskutera, om man inte hetsar. Man kan ta upp det ien predikan, och det tycker jag är en fullgod rätt.När vi har tittat på andra länders hetslagstiftning,både de som inbegriper dessa grupper och de sominte gör det, har vi bara lyckats hitta ett enda fall därnågon blivit fälld i en predikosituation. Det var iDanmark, en ledare för en muslimsk rörelse somöppet uppmanade till mord på judar. Först då varhetslagstiftningen i möjlig att använda, densom lyder nästan likadant som den vi har i Sverige.Jag förstår inte rädslan, mot bakgrund av detta, närman ser på vad som ska sägas i predikosituationen.Alla de gånger jag har lyssnat på en predikan harjag aldrig hört någonting som liknar hets. Däremothar jag hört många kloka saker.Anf. 54 () replik:Fru talman! Jag vill ta tillfället i akt att införkammaren och belysa frågan omtranspersonerna. Det är inte riktigt så att utskottet harmissat den eller glömt bort den. Det framkommeralldeles tydligt i utskottets betänkande och dessutom ijustitieutskottets yttrande att vi lutar oss mot denparlamentariska kommitté som arbetar, som enligtsina direktiv har till uppdrag att överväga skyddet förtranspersoner. Kommittén ska också, enligt direktivet,kartlägga och analysera behovet och formerna. Den 1december 2004 ska kommittén vara klar. Det är heltklart så som beskriver, att transper-soner utsätts för hot, våld och kränkningar. Det är heltoacceptabelt, det är inte frågan om annat.Bestämmelsen om hets mot folkgrupp tar intesikte på den typ av övergrepp mot enskilda som mankänner till sker mot transpersoner . Man villytterligare undersöka och kartlägga. 55 () replik:Fru talman! Tack för svaret, . Även om intejag heller har haft förmånen att sitta i ellerkonstitutionsutskottet tidigare känner jag väl till KU:sbehandling och vad som står omkring transpersoner idet vi ska ta beslut om.Den synpunkt jag har, som också görs tydlig i ettsärskilt yttrande till betänkandet, handlar just om attjag ser det som farligt att lämna kvar ett fribrev åthetsarna när det gäller en speciell grupp. När man nuäntligen tar det här steget efter, enligt vår mening,alltför , borde man ha tagit det ordentligt ochinkluderat både sexuell läggning och könsidentitet.Vi vet nämligen, precis som säger, att det utförs många dåd mottranspersoner. Vi vet också, vilket även har sagts iutredningen, att det finns en särskild form av hets.Hets mot homosexuell läggning anspelar också påhets på grund av könsidentitet. Därför blir det farligtatt förbjuda det ena men inte det andra, eftersomhetsen då kan övergå till att gälla enbart detta, ochden vidriga verksamheten kan fortsätta. Det är detsom vi vill bekämpa, och därför vill jag lyfta framfrågan.Anf. 56 () replik:Fru talman! Det nu för in i de-batten är den klassiska diskussionen och argumenta-tionen som har bidragit till att den här frågan har tagitså lång tid.När vi gör ingrepp i och begränsningar av yttran-defriheten har vi tidigare, också från mitt partis sida,haft som huvudargument att man ska vara oerhörtförsiktig när man räknar upp grupper som ärskyddsvärda, därför att listan kan bli hur lång somhelst och då tappar den sin dignitet.Det är alldeles riktigt, med tanke på att man nuhar inlett arbetet med situationen för transpersoner,att fråga sig: På vilket sätt kan man förbättra skyddetmot diskriminering? Det behöver även vidtas mångaandra samhällsåtgärder. Man har därför kopplat ettstörre grepp om frågan.Jag tror inte någon sak är vunnen genom att kata-logen utökas med en lång lista. Den debatten var uppei förra vändan, , då jag tror att företrädare förModeraterna frågade varför detta inte gällde adopte-rade, gamla människor och så vidare. Det viktiga äratt vara oerhört distinkt när man talar om skyddet motgruppövergrepp.Anf. 57 () replik:Fru talman! Det är uppenbart att vi måste varaförsiktiga. Men det är också uppenbart att den hetssom finns mot människor med homosexuellläggning också finns mot människor på grund avkönsidentitet. När man då förbjuder det ena är riskenstor att denna hets kan fortsätta genom att man läm-nar ett, ska vi kalla det kryphål, i lagen. Vi skullevilja att man tog tag i detta redan från början. Jag ärjätteglad att arbetet nu har kommit i gång, men dethade varit skönt om man redan hade kommit dit.Jag tackar för att det finns en insikt i det social-demokratiska partiet om att vi måste ta ett mycketstörre grepp om denna fråga. Jag nämnde i mitt anfö-rande att en hetslagstiftning aldrig är tillräcklig.Vi ska i den här kammaren återkomma till denmotion som jag och flera andra miljöpartister harväckt om homo- och bisexuella samt om transperso-ner. I den tar vi upp många bra krav. Det gäller tillexempel vikten av en ordentlig utredning av situatio-nen inom vården för transsexuella, vikten av att manhar samma möjligheter till könskorrigering över helalandet och så vidare. Jag räknar med att då få Social-demokraternas, eller åtminstone , stöd för den motionen.Anf. 58 () replik:Fru talman! Jag ska inte heller gå i polemik medGustav utan ta upp exakt samma fråga ochklargöra mitt partis ståndpunkt när det gällertranspersoner.När den här reformen började diskuteras fanns detett starkt motstånd mot att föra in sexuell läggning ilagstiftningen. Ett av de argument som användes varatt om vi för till en lång lista av olika skyddsvärdagrupper försvagar vi lagstiftningen. Vi måste nogerkänna att det ligger något i det argumentet. Därförstödde vi den formulering som är aktuell, och somdärmed kunde få majoritet och bli genomförd.Det är också skälet till att vi inte stod bakom denreservation som fanns om att föra in transper-soner i lagstiftningen. Det i sin tur är anledningen tillatt vi nu inte står bakom det särskilda yttrandet.Trots det som jag nu har sagt anser vi nog att detär ologiskt och en svaghet att transpersoner inte finnsmed i lagstiftningen. Vi tycker därför att det är allde-les utmärkt att utredningsarbetet och funderandet påden punkten fortsätter.Anf. 59 () replik:Fru talman! Det är precis som sä-ger att det inte handlar om att leta upp alla grupper ilandet. Men lagen har en poäng, och den handlar omatt man ska se till att stoppa den hets som de factopågår. Vi i anser att det i denna hets finnsen hets mot sexuell läggning. Detta kommer vi i dagatt föra in i lagen, som kommer att börja gälla frånden 1 januari.Men det förekommer också hets på grund av kön-sidentitet. Vi anser att risken är stor att man genomatt förbjuda den ena formen lämnar ett kryphål förhetsarna att börja syssla med den andra. Då är detbättre att ha ett helhetsgrepp från början.Vi är glada för att man nu har kommit igång, och vi är också glada för det aviserade stödetfrån när ärendet ska behandlas.Anf. 60 ():Fru talman! ska vi i fatta det slutligabeslutet om att undanröja alla möjligheter för nazis-tiska extremhögergrupper, religiösa grupper och and-ra att hetsa och missakta homosexuella. Samhälletoch den svenska staten vill genom denna lagstiftningmarkera att hets mot homosexuella är förbjudet.Det är en viktig markering, fru talman. , närmörkermännen nästan bokstavligt talat är på marsch ivårt samhälle, när man inte drar sig för knappt nå-gonting, när man skriver det ena mejlet efter det and-ra och talar om vad detta skulle innebära för religi-onsfriheten, då kan man undra vilken betydelse denhär lagen tillmäts.I grund och botten säger de här grupperna följan-de: Vi tycker att det är rätt med hets mot homosexu-ella. Vi tycker att det är rätt att man i sina predikning-ar ska kunna utöva hets mot homosexuella. Detta skertrots att man från lagstiftarens sida har varit noggrannmed att tala om att det handlar om just hets.Det är uppsåtet att hetsa som den här lagstiftning-en ska lägga hinder för. Därför är det så underligt attdenna debatt förs. Det är också underligt att man fören debatt om rätten och möjligheten att slippa utsättasför andras missaktning. Det är en underlig del av denhär debatten.Moderaterna säger i sin reservation att det skullevara bättre att ha en lagstiftning som gällde enskilda istället för en grupp. Det skulle i princip innebära atthets eller diskriminering inte fick riktas mot den en-skilda homosexuella, men mot gruppen homosexuellaskulle detta vara tillåtet.Jag tror att det finns en stor enighet i denna kam-mare om att detta inte kan accepteras. Det kan intevara rimligt att säga att mot den enskilda bögen fårhets inte förekomma, däremot mot gruppen bögar.Det handlar alltså om singularis eller pluralis.Jag tycker också att det är viktigt med en fri ochöppen debatt. Den fria och öppna debatten ger ut-rymme för att bryta ned dåliga argument, framför alltnär det gäller de högerextrema grupper och nazistiskaoch rasistiska grupper som finns i vårt samhälle.När den så kallade homosexutredningen redan ibörjan av 80-talet lades fram togs där upp frågan ombehovet att förändra grundlagen för att skydda dehomosexuella. Varför gjorde man det redan då? Var-för har den diskussionen fortgått ? Sva-ret måste vara att detta är ett problem.Homosexuellas organisationer, homosexuellas fö-retag och homosexuella som grupp blir utsatta förhets inte minst av kyrkor och samfund. Vad är det förgrund som dessa mörkermän funderar över? Varför ärdet så viktigt? Är det ett så centralt begrepp i de reli-giösa urkunderna att man ska ha rätt att ha undantageller till och med att kunna hetsa och att det inte skavara förbjudet? På vilket sätt skulle det inskränkareligionsfriheten, fru talman? Det är svårt att förstå.Jag är väldigt glad över att lagstiftningen äntligenkommer till stånd. Det har varit många års debatte-rande, diskuterande och vändande på alla stenar.Därför är lagen extra välkommen. Jag yrkar bifall tillutskottets förslag i betänkandet.Anf. 61 ():Fru talman! Svenska domslut baseras inte enbartpå lagen utan motiven är också mycket viktiga. Det ärlagstiftarens motiv, alla våras motiv, som är väldigtviktiga. Vid en grundlagsändring är det särskilt vik-tigt att lagstiftarna vet och är överens om hur lagenbör tillämpas. En bred enighet är mycket viktig, ochtydlighet är väsentligt för att inte rättssäkerheten skaäventyras.I det här fallet gäller det ett tillägg i hetslagstift-ningen. Här visar lagstiftarna , , , och på att det finns en väldig oenighet i hur lagenska tillämpas. Även jurister har uttryckt en oro överhur domstolarna ska kunna ta ställning i dessa frågor.Vi har en hetslagstiftning som har brukats mycketrestriktivt. Det beror på att lagstiftarna har varit justeniga och tydliga. De har talat om att man vill attåsikts- och yttrandefriheten ska stå högt i kurs. Vi harnu fått höra att anser att den delen avdebatten som rör just missaktning är en underlig del.Jag tänker fortsätta på den underliga delen av debat-ten.Det är inte fråga om hets. Jag är liberal. Jag villinte att någon människa ska utsättas för hets. Det somdäremot är problemet är del nummer två. Hot ochhets är en sak, missaktning är en annan. Det är oer-hört mycket subjektiv bedömning som ligger tillgrund för det.Det står också i utskottets övervägande attmissaktning är att syfta till att kränka en grupp pågrund av sexuell läggning. pekar justpå ett sådant problem. Hans vänner anser sig kränktatill och med av kd:s yttrande i den här salen.Det är en subjektiv bedömning vad som kränkermig. Det vi nu lämnar till domstolarna är ett lagför-slag som blir oerhört svårt att ta ställning till. Detgäller inte framför allt delen som rör hets och hot utanfrämst delen som rör missaktning.Vi har också hört säga:"Det jag säger gäller", "Jag tror att", Min syn påpredikan". Det är väl jättefint att ger så klarabesked. Jag skulle önska att fler härinne i kammaren istället gav precis så klara besked som vår MartinAndreasson. Då skulle vi ha en väldigt tydlig och klarinställning till detta.Alla ger inte så entydiga och klara besked. Detkommer svävande uttryck. Man säger att det är för inte kan ge fribrev till vad som sägs i prediksto-len. Nej, visst. Men det är en subjektiv bedömningvad som är kränkande. Det skiftar med samhälletsutveckling och åsiktsbildning ute bland människor, devi företräder.Lagen är till för att skydda alla individer. Då skavi heller inte glömma att den ska skydda människorsom på grund av sexuell läggning hotas och förföljs.Men det är också viktigt att åsiktsfriheten, yttrande-friheten och religionsfriheten inte inskränks.Jag kommer att rösta för re-servation, det vill säga emot ett tillägg om sexuellläggning i grundlagen. Det är för att jag är oroad, liteupprörd och diverse. Jag känner mig orolig för att närlagtillämparna sitter och tar ställning till hur man skabedöma om ett yttrande har varit missaktande ellerkränkande mot en grupp kommer alltför mycketgodtycklighet att spela in. Det är ett rättssystem somjag inte anser tryggar vare sig åsikts- eller religions-friheten i detta land.I detta anförande instämde Skånberg (kd),(), ().Anf. 62 () replik:Fru talman! Jag heter , och ingen-ting annat.Fru talman! Det är egentligen ganska underligt.Det jag inriktar mig mot är: Vad ska vi som lagstif-tande församling och vad ska nationen sätta för grän-ser? Det måste fastställas av kammaren.Ibland kan det vara svåra, besvärliga och kompli-cerade beslut. Men vi kan inte dra oss för att skyddapersoner eller grupper i vårt samhälle som man hetsarmot, missaktar och diskriminerar. Om vi inte tar detansvaret har vi förbrukat det förtroende vi har fått avsvenska folket.Jag kan inte förstå det resonemanget över huvudtaget. Att man kan vara frågande inför en så specielllagstiftning kan jag ha respekt för, men inte att maninte ska kunna säga: Så här långt vill vi gå i lagstift-ningen. Därmed tycker jag att jag har motiverat var-för lagstiftningen ska vara så tydlig på den här punk-ten.Anf. 63 () replik:Fru talman! Jag ber om ursäkt för att jag i minnervositet inte sade namnet rätt.Självklart tycker inte heller jag att vi ska avståfrån att behandla svåra frågor i kammaren och ocksåta ställning för och skydda grupper som är utsatta.Givetvis inte. Jag är inte den som backar för att fattasvåra beslut. Men jag känner mig väldigt tveksam närBörjes kolleger, statsminister ochMona , tydligen inte har blivit undervisade itillräcklig omfattning av sina kolleger ochBörje.Jag tycker att det är sorgligt att det ges så mångaolika otydliga besked i frågan om vad som ska tolkasin och inte. Jag är absolut inte främmande för att manhar en hetslagstiftning. Det jag vänder mig emot ärdelen som rör missaktning. Det är en subjektiv ochsvår bedömning.Överlämnar vi lagen i det skick som den ser ut med de utskottsöverväganden som finns anser jaginte att motivtexten är tillräckligt tydlig och ger till-räcklig vägledning för att fatta riktiga beslut som inteäventyrar rättssäkerheten.Anf. 64 () replik:Fru talman! Vi har ju också ett domstolsväsende,som ska bedöma hur man ska uttolka lagstiftningen.Då har man inte minst propositionens förarbeten ochdet som har skrivits av utskottet som handledning närman dömer i de enskilda fallen. Jag känner mig gans-ka trygg i och med att vi har en rättsstat som fungerarpå det sättet.