prot · GP0993 · 2002-04-10 00:00:00 — Försiktighet och återhållsamhet bör även fort-sättningsvis vara vägledande för uppförandet av olikaanläggningar för mobiltelefoni. De initiativ som re-geringen har tagit och tar, liksom Post- och telestyrel-sens uppdrag på området, visar med önskvärd tydlig-het att regering och riksdag följer upp frågorna i mo-tionerna med största allvar.Herr talman! När det gäller kulturhistoriskt värde-full bebyggelse, som tar upp i reservation 2, harregeringen aviserat sin avsikt att låta utreda omkommunernas möjlighet att vidta skyddsåtgärder förkulturhistoriskt värdefull bebyggelse borde förbättras.Det är väl jättebra att man tar reda på om den bordeförbättras innan man gör det. Utskottet har erfarit attregeringen håller på att utforma direktiv för en utred-ning om ett förbättrat skydd för kulturhistoriskt vär-defull bebyggelse. Detta pågår inom Regeringskansli-et. Det tycker jag att man kan vara glad för.När det gäller barns säkerhet, som vi har diskute-rat i denna kammare, som eller sade, förvånas jag överreservationen. Man klagar på att vi tillsätter mångautredningar och att vi utvärderar arbetet, så när viäntligen gör något är det inte tillräckligt det heller.Regeringen har tillsatt Barnsäkerhetsdelegationenmed uppgift att se över och arbeta med frågor ombarns säkerhet och förebyggande av skador i barnsoch ungdomars miljö. Det är sådana frågor som bo-stadsutskottet faktiskt har lyft fram ochsom vi har diskuterat. Vi är ju alla berörda och oroasöver barns miljö.En fråga som enligt direktivet ska uppmärksam-mas särskilt är arbetet med säkerhetsreglerna i bostä-derna. Delegationen ska därför beskriva och analyse-ra hur olycksfallsmönstren i olika delar av bostadsbe-ståndet ser ut. Om analysen visar att det behövs åt-gärder i form av ändrad lagstiftning ska delegationenlämna förslag till sådana åtgärder. Uppdraget skaslutredovisas senast den 31 januari 2003.Det var de reservationer jag tänkte kommentera.Med detta yrkar jag bifall till förslagen i betänkandetoch avslag på samtliga reservationer.Anf. 233 () replik:Herr talman! Utredning är nog bra, men jag harsjälv suttit i några utredningar, bl.a. en bostadspolitiskutredning som blev ungefär en tummetott efter två årsutredande.Apropå inre ändringar var utskottet på imåndags och tisdags och tittade på världskulturarvet iVisby och alla vackra byggnader. Vi tittade på dempå utsidan. Vi kanske skulle ha gjort det på insidan.Det är faktiskt så, det sade både stadsarkitektenoch antikvarie, att när det gäller inreförändringar har man väldigt små möjligheter att göranågonting åt de ändringar som fastighetsägaren villgöra. Utskottsmajoriteten påstår att nuvarande lag-stiftning är så mycket bättre. Därför skulle jag viljaveta vad som är så mycket bättre i den lagstiftningen.Det är samma sak med barnsäkerheten. Frågan ärutredd och klar. Vi vet vad som behövs. När ska bar-nen i miljonprogramsområdena få samma trygghetoch säkerhet som övriga barn?Sist är det frågan om ett nationellt program förbyggande i trä. Hur kommer det sig att socialdemo-krater och moderater i näringsutskottet tillstyrker ensocialdemokratisk motion men att man i bostadsut-skottet avstyrker en likadan motion? Pratar ni intemed varandra, eller är ni mer träaktiga i något avutskotten? Det här får man tolka på det sätt man öns-kar.Anf. 234 () replik:Herr talman! Jag förstår att ni var på ,men jag förstår inte vad vill att reger-ingen ska göra. Regeringen ska titta efter om detskydd som finns är tillräckligt och sedan lämnadirektiv. Mer kan man inte göra från regeringens sida.Det är viktigt att ta ett helhetsgrepp på hur barn-säkerheten ska utformas.Sedan var det frågan om byggande i trä .Anf. 235 () replik:Herr talman! Strategin är lite olika . Reger-ingen och Socialdemokraterna säger att man ska ta etthelhetsgrepp om , men frågornaska lösas pö om pö. Några saker kan gå före, t.ex. hurmånga instanser det ska vara i själva prövningspro-cessen.Frågan om barnsäkerheten är klar, och det har ut-retts på många håll vad som krävs, dvs. en ändring avlagstiftningen när det gäller byggnader byggda före1973.Sedan var det bygglovsprövningar av ändringar avbyggnaders inre. Det står i utskottsmajoritetens textatt nuvarande lagstiftning är mycket bättre än dengamla prövningen som gjordes i bygg- och miljö-nämnderna. Jag undrar fortfarande vad det är som ärså bra. Vad är det som ska utredas som man redantycker är bra? Vi tycker inte att detta är bra, utan vivill återinföra den gamla lagstiftningen som innebäratt det går att kontrollera innan förändringar görs somär svåra att reparera i ett senare läge.Sedan var det programmet för byggande i trä. Dethär är helt obegripligt. Jag hoppas att alla socialde-mokrater och moderater röstar på, dvs. naturligtvistrycker på den röda knappen för, reservation 14. Jagrekommenderar den till er alla.Anf. 236 () replik:Herr talman! Jag kan inte se att det är vi som ärinkonsekventa. Jag tycker nog att det är v med OweHellberg i spetsen. har varit med ochtagit fram , och han vill, somresten av utskottet, att det ska ske en etappvis redo-visning.Det är viktigt att se över hela barnsäkerheten.Sedan var det frågan om regeringen ska se överom lagen har förstärkt skyddet för kulturhistorisktvärdefull bebyggelse. Den lagen har förstärkts senastår 2000. är frågan om det är tillräckligt. Det harkommit signaler om att det inte skulle vara så. Då fårOwe vara glad för att lagen ska ses över.Det är som är inkonsekvent.Först är man nöjd. Sedan är man inte nöjd, ochsedan är man inte nöjd när man får som man vill.Man får bestämma sig.Anf. 237 ()replik:Herr talman! Min fråga handlar om hela det kan-tiga PBL-pusslet. utredning ledde inte tillnågonting. Egentligen bygger PBL på en tro att allabyggare, informatörer och entreprenörer skaffar sigkvalitetscertifikat. Men när kontrollen togs bort frånbyggnadsnämndernas tillsynsansvar försvann moti-vationen. minskadekommunernas tekniska kompetens med drygt 30 %.Problemet ligger här. Därför blir jag lite orolig närSiw säger att det här är så färdigt ochklart att hon inte behöver redovisa det här. nöjerhon sig med att tala om de frågor som har föranlettflest reservationer, dvs. De ärgivetvis viktiga frågor. Men vad innebär hörnbitarnaför helheten i PBL-pusslet för framtiden?Anf. 238 () replik:Herr talman! Jag sade inte så, . Jag sade att tillsammansmed på ett förtjänstfullt sätt hade talatom vad som ingick i detta betänkande.Översynen av är en av deviktigare signalerna som har skickat tillregeringen. Där har vi och samma åsikt somUlla-Britt Hagström.Anf. 239 ()replik:Herr talman! Tack, !Anf. 240 ():Herr talman! Det är nu 15 månader sedan som re-geringen gav fyra operatörer tillåtelse att bygga tredjegenerationens mobiltelefoninät. Tillstånden var gratis,men i gengäld krävdes att näten ska täcka in mer än99,av befolkningen inom högst . Tyvärrglömde regeringen en viktig parameter vid den gene-rösa utdelningen av tillstånden, och det var vikten avsamordning av miljökonsekvenser både vad gällerlandskapsbild och kulturmiljö.De nya näten kan komma att kräva ca 60 000 nyaantenner eller basstationer för att uppnå full täckning.Om operatörerna däremot samordnar sina insatser kanantalet , enligt ,minskas till 10 000 i hela landet. Det är dock tvek-samt om någon sådan vilja finns hos operatörerna.Möjligheten att från statens sida kräva samordninggick synbarligen om intet på grund av de begränsadevillkor som uppställdes vid upphandlingen av licen-serna. Utan andra krav än på täckningsgrad ochbyggtid står också kommunerna svaga att i sambandmed bygglovsprövningen kräva samordning ochhänsynstagande till natur- och kulturvärden. Operatö-rerna kan i en eventuell prövning av beslut i bygg-nadsnämnd, med hänvisning till de åtaganden somgjorts vad gäller täckningsgrad och utbyggnadstakt,hävda att reduktionen av antalet är av under-ordnad betydelse.Inte bara natur- och kulturvärden hotas av enmycket kraftig utbyggnad av mobilmaster. Vi vetännu för lite om konsekvenserna på människors hälsaav strålningen från dessa . Forskningen påområdet är ung, och det är därför av vikt att antenneroch placeras så att de boendes oro för strål-ning begränsas.På regeringens uppdrag har belyst deninverkan en utbyggnad kan få för främst natur- ochkulturvärden. Det centrala budskapet i Boverketsrapport är att operatörerna så långt som möjligt börsamordna sin radioplanering och samnyttja telemas-terna. En sådan samverkan som efterlyserhar vi dock i praktiken sett mycket litet av. Förutsätt-ningar för kommuner och för att vara pådri-vande i samordningen saknas i dagsläget.I en interpellationsdebatt medvikarierande miljöministern ställdejag frågan om vad regeringen tänkte göra för att rättatill sitt misstag vid utdelningen av tillstånden när detjust gäller samordningen av masterna. Vikarierandemiljöministern svarade att kommunerna visst inte stårsvaga vid bygglovsprövningen och att de visst kankräva samordning och hänsynstagande till natur- ochkulturvärden.Svaret övertygade inte, och det stämde dåligt medbyggnadsnämndernas erfarenheter runt om i landet.Faktum kvarstår att våra byggnadsnämnder stårmaktlösa inför regeringens krav på full utbyggnadinom en begränsad tid och operatörernas hänvisningtill konkurrenssituationen.Regeringen har misslyckats när det gäller att han-tera tillstånden för mobilnätsutbyggnaden!Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 3.Anf. 241 ():Herr talman! Med anledning av utskottets avslagpå motion Bo 284, Tillägg i omkonstnärlig gestaltning av vår gemensamma miljö,känner jag mig föranledd att göra ett kort inlägg idagens bostadspolitiska debatt, även om timman ärsen.Herr talman! Jag vill börja med att säga att jag ärbesviken. Avslagstexten i betänkandet visar att ut-skottet kanske inte riktigt har förstått poängen i mo-tionen.Att underlätta en plan- och byggprocess så att dettotala resultatet av bostadsbyggandet blir både bättreoch billigare trodde jag låg i utskottets intresse. Detvarken kostar mer eller tar - tvärtom, detkostar mindre och tar mindre tid att göra rätt frånbörjan.För oss motionärer är det här en mycket angelä-gen fråga ur flera perspektiv. Därför tänker jag passapå att här i kammaren klargöra vad vi menar medmotionen och varför den är så viktig.Konstnärlig gestaltning, eller offentlig utsmyck-ning som vi tidigare uttryckte det, är en viktig del avkulturutbudet i människors vardag, inte minst för barnoch ungdomar. En miljö med konstnärlig gestaltninghar en helande effekt. Människor mår bra av mötemed konst i sin vardag, i bostadsområdet, vid pen-deltågsstationen, på torget, på arbetsplatser, på skolorosv. En stimulerande miljö höjer livskvaliteten. Män-niskor blir friskare och deltar i samhällsdebatten istörre utsträckning.Konsten är för alla. Konsten är en allemansrätt,precis som bostaden, skolan, sjukvården - ja, vårvälfärd. Konsten och kulturen är en del av välfärden.Det spelar ingen roll hur vackra hus vi bygger om detinte finns konstnärlig gestaltning i miljön.I dag finns det en riktlinje om att av bygg-kostnaden avsätts för konstnärlig gestaltning, den s.k.enprocentsregeln. Men flertalet kommuner följer interiktlinjen över huvud taget. Och även om alla kom-muner, landsting och privata byggherrar avsatte 1 %av byggkostnaden till utsmyckning så är det ett trub-bigt instrument att enbart ha en enprocentsregel.Problemet är att vid planering och projektering avoffentliga byggnader avskiljs ofta den del som rör denkonstnärliga gestaltningen från den övriga planpro-cessen. Det tekniska regelverkets krav genomförsmedan den konstnärliga gestaltningen hanteras vidsidan om i en senare process. Det betyder att plane-ringen av gestaltningen inte är i fas med övrig plane-ring och försvårar och fördyrar genomförandet. Alltsom kommer in sent i en process fördyrar.Men det handlar inte bara om pengar. När denkonstnärliga gestaltningen först kommer in i slutske-det är det inte heller ovanligt att kommunens tjänste-män inte bara medverkar vid projekteringen av denkonstnärliga gestaltningen utan också verkställer denutan medverkan av yrkesverksamma bild- och form-konstnärer. Och det kan jag ju inte tro att utskottettycker är acceptabelt.Detta är verkligheten , och eftersom det 1998infördes bestämmelser i somsyftar till att estetiska värden ska beaktas och detenligt utskottets mening är ett värde i att kraven påestetiska värden i bebyggelsen kommer till tydligtuttryck i lagstiftningen kan jag inte förstå att utskottetavslår motionen, vars genomförande skulle göra plan-och byggprocessen enklare, smidigare och billigare.En plan- och byggprocess där hela processen startarsamtidigt ger dessutom bättre förutsättningar för braupphandling och ett ökat brukarinflytande.En annan mycket viktig konsekvens av förslagetär att det skapas fler arbetstillfällen för våra yrkes-verksamma konstnärer, och det behövs.Bestämmelserna, som trädde i kraft den 1 januari1999, innebär som utskottet skriver bl.a. att en este-tisk utformning av bebyggelsen m.m. uttryckligenanges som ett allmänt intresse som ska beaktas vidplanläggning och lokalisering av bebyggelse. Dessut-om ställs krav på att byggnader ska ha yttre form ochfärg som är estetiskt tilltalande. Anser inte utskottetatt det även är ett allmänt intresse med den konstnär-liga gestaltningen?Utskottet skriver i betänkandet att det inte är be-rett att föra dessa krav så långt att det också kommeratt omfatta konstnärlig utsmyckning av det slag sommotionärerna åsyftar.Jag undrar vad det finns att förlora med en tidigplanering? Att vi ska ha konstnärlig gestaltning är viju överens om eftersom vi har en riktlinje att avbyggnadskostnaden ska användas till just konstnärliggestaltning. Strävar vi inte efter ett bättre resultat avhela boendemiljön? Är det bara husens utseende somär viktigt? Som jag tidigare nämnde visar ett antalrapporter att konsten i människors vardag har storbetydelse för välbefinnandet.Tillägget i PBL 1998 gäller arkitektur, formgiv-ning och design. På samma sätt tycker då vi att denkonstnärliga gestaltningen mycket enkelt kan föras ini Plan- och bygglagen.Herr talman! Jag tänker inte yrka bifall till motio-nen utan återkommer med frågan i en interpellationsenare.Anf. 242 () replik:Herr talman! På utskottets vägnar vill jag säga attvi tyckte att vi hade svarat väldigt positivt på motio-nen, men det var ju bra att gjorde ettklarläggande här i kammaren.När det gäller det tillägg och den förändring somskedde har det ju gått så kort tidatt man inte vet om lagstiftningen ännu har uppfylltdet syftet. har i uppdrag att följa utveck-lingen när det gäller nya lagstiftningar, och då fårman väl se om det har blivit så positivt för den härenprocentsregeln för den konstnärliga utsmyckningensom tar upp. Man får se om det harblivit förstärkt då. Vi får följa motionen och när manser över också höra med Bover-ket hur det har gått med den nya lagstiftningen.Anf. 243 () replik:Herr talman! Jag tycker inte att man behövervänta på någon utvärdering av det här tillägget. Jagtycker att man skulle kunna föra till det här och sedangöra en gemensam utvärdering av alltihop. Utvärde-ringen måste ju ändå visa om det har varit bra ellerom man behöver skärpa till det. Då tar det lite förlång tid innan det här med konstnärlig gestaltningkommer in i själva processen.Sedan tror jag att helheten med vackra hus ochkonstnärlig utsmyckning eller konstnärlig gestaltningblir en fantastisk helhet i boendemiljön.Anf. 244 () replik:Herr talman! Det är viktiga frågor, och det är vik-tigt att vi har det vackert omkring oss, men det ärockså viktigt att man vet att det fungerar innan manlägger till någonting i lagstiftningen.Anf. 245 ():Herr talman! Försiktighetsprincipen innebär attom man inte är säker på följderna av en åtgärd skaman inte gå vidare, om man inte kan göra det på ettsådant sätt att eventuella okända effekter helt und-viks.I bostadsutskottets betänkande nr 9 har Vänster-partiet två reservationer som har sin grund i att vi tarden här principen på allvar. Det gäller reservationerna3 och 5.I reservation 5 tar vi upp placeringen av kraftled-ningar. När skulle elektrifieras byggdes ettstort antal luftledningar. Det gjordes säkert med denbästa tekniken och utifrån de kunskaper man hade då.När sedan bostadsbyggandet tog fart på 50-, 60- och70-talet uppfördes såväl bostäder som skolor, daghemoch industrier i omedelbar anslutning till dessa kraft-ledningar. Det fanns redan då en del undersökningarsom pekade på att det inte var helt ofarligt med denelektromagnetiska strålningen. Det togs också upp aven del kritiska röster och av skyddsombud på arbets-platser och industrier. Men det avfärdades av tekni-kerna.Nu har vi problemen, oron och konflikterna. Ettganska stort antal ledningar som byggdes då är nuföremål för ansökningar om förlängning av konces-sionen. Nätbolagen menar, med viss rätt, att de vardär först och att det är den kommunala planeringensom är orsak till konflikterna och oron. Men konflik-ten och oron finns hos de människor som finns i när-heten av kraftledningarna.För att detta inte ska ske igen menar vi att dethade varit på sin plats att det finns mycket tydligaanvisningar om hur man ska skilja bebyggelse ochkraftledningar åt. Det är det vi vill ha sagt i reserva-tion 5.Av samma anledning som jag nu har beskrivit an-ser vi att vi, genom att vara förutseende, inte ska göraom samma fel igen vad gäller mobilmaster. står vii samma situation som vi gjorde när man elektrifiera-de . Vi ska , om uttrycket tillåts, mobiliseraSverige genom en ny generation mobilnät.Vad vet vi då om den strålning som finns vidmasterna? Vi vet att det finns oro för vad den härstrålningen kan ha för effekter, men vi kan inte be-lägga hur stora de här effekterna är. Ska vi då görasom vi gjorde med byggandet kring kraftledningarna?Vi menar att det vore mycket oklokt. I avvaktan påytterligare kunskaper om risker och gränsvärdenkrävs det en stor restriktivitet när det gäller att beviljabygglov för mobilmaster och fasadantenner. Så längevi inte är säkra på att exponeringen från dessa inte ärofarlig bör de inte heller placeras i närheten av därmänniskor bor och vistas.Herr talman! Vi står bakom alla våra reservatio-ner, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara tillreservation 3.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § BordläggningAnmäldes och bordladesmed anledning av prop. 2001/02:93 Ändringar i djur-skyddslagen, m.m.2001/02:MJ34 av de ()2001/02:MJ35 av m.fl. (kd)2001/02:MJ36 av m.fl. (m)2001/02:MJ37 av m.fl. (c)med anledning av prop. 2001/02:112 Förändringar ikommunkontosystemet2001/02:Fi23 av Per m.fl. (kd)2001/02:Fi24 av m.fl. (m)2001/02:Fi25 av m.fl. (c)med anledning av prop. 2001/02:118 anta-gande av rambeslut om en europeisk arresterings-order och om överlämnande mellan medlemssta-terna2001/02:Ju17 av m.fl. (v)2001/02:Ju18 av m.fl. (m)2001/02:Ju19 av och ()2001/02:Ju20 av m.fl. (mp)2001/02:Ju21 av m.fl. (c)med anledning av prop. 2001/02:124 Straffansvaretför människohandel2001/02:Ju22 av de ()2001/02:Ju23 av och ()2001/02:Ju24 av ()2001/02:Ju25 av m.fl. (mp)med anledning av prop. 2001/02:126 Medling medanledning av brott2001/02:Ju26 av m.fl. (kd)2001/02:Ju27 av m.fl. (m)med anledning av prop. 2001/02:128 Vissa inom-husmiljöfrågor2001/02:Bo27 av m.fl. (m)2001/02:Bo28 av m.fl. (c)2001/02:Bo29 av m.fl. (kd)med anledning av prop. 2001/02:131 Vissa ändringari systemet för statsstödd exportfinansiering2001/02:N50 av ()med anledning av prop. 2001/02:143 Samverkan fören trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörj-ning2001/02:N51 av ()2001/02:N52 av ()2001/02:N53 av m.fl. (m)2001/02:N54 av och ()2001/02:N55 av m.fl. (kd)2001/02:N56 av m.fl. (fp)2001/02:N57 av ()2001/02:N58 av m.fl. (mp)med anledning av prop. 2001/02:147 Snabbare lagfö-ring2001/02:Ju28 av m.fl. (m)med anledning av prop. 2001/02:149 tillträ-de till internationella konven-tion om bekämpande av finansiering av terrorism2001/02:Ju29 av m.fl. (mp)med anledning av prop. 2001/02:151 Tillsynen överarbetslöshetsförsäkringen2001/02:A6 av m.fl. (m)2001/02:A7 av m.fl. (kd)med anledning av prop. 2001/02:153 Lotterier överInternet m.m.2001/02:Kr9 av m.fl. (v)2001/02:Kr10 av m.fl. (m)2001/02:Kr11 av m.fl. (kd, fp)med anledning av prop. 2001/02:167 Ändringar ikonkurrenslagen för effektivare kartellbekämp-ning, m.m.2001/02:N59 av de ()2001/02:N60 av m.fl. (fp)2001/02:N61 av Per m.fl. (m)2001/02:N62 av m.fl. (v)2001/02:N63 av m.fl. (c)2001/02:N64 av m.fl. (kd)med anledning av prop. 2001/02:168 Tillämpning avEG-förordningen om gränsöverskridande betal-ningar i euro2001/02:Fi26 av ()med anledning av prop. 2001/02:170 Vissa frågor omkoncessionsavgift på televisionens område2001/02:K91 av Per m.fl. (m)2001/02:K92 av m.fl. (kd)2001/02:K93 av m.fl. (fp)med anledning av skr. 2001/02:114 Redogörelse förden svenska exportkontrollpolitiken och exportenav krigsmateriel år 20012001/02:U7 av m.fl.(mp)2001/02:U8 av m.fl. (v)med anledning av skr. 2001/02:141 Redogörelse förbolagiseringen av affärsverket Statens järnvägar2001/02:T72 av m.fl. (v)2001/02:T73 av Per m.fl. (m)2001/02:T74 av och ()2001/02:T75 av m.fl. (fp)med anledning av skr. 2001/02:148 Mål och inrikt-ning för det svenska arbetet med konsumentfrågori EU2001/02:L28 av m.fl. (kd)2001/02:L29 av m.fl. (m)2001/02:L30 av m.fl. (v)2001/02:L31 av ()2001/02:L32 av m.fl. (fp)2001/02:L33 av m.fl. (c)2001/02:L34 av m.fl. (mp)med anledning av skr. 2001/02:166 Barnpolitiken -arbetet med strategin för att förverkliga FN:s kon-vention om barnets rättigheter2001/02:So48 av m.fl. (m)2001/02:So49 av m.fl. (c)2001/02:So50 av m.fl. (kd)2001/02:So51 av m.fl. (mp)med anledning av skr.