prot · GP0953 · 2002-01-17 00:00:00 — använde beteckningen light, ochjag håller med om det. De mindre partierna kommeratt få mindre inflytande än de har i ett regelrätt valtfullmäktige.I dag har länsstyrelser och landsting ofta likartadearbetsuppgifter. Exempelvis när det gäller utveck-lingen av turism görs i varje fall i mitt län helt enkeltdubbelarbete. I ett direktvalt regionfullmäktige medförstärkta uppgifter och en minskning av länsstyrel-sernas arbetsområden skulle man kunna minska dettadubbelarbete eller helt få bort det, och det skulleockså innebära ett steg framåt enligt mitt sätt att se.Vid bostadsutskottets behandling av propositionenhar jag framfört avvikande mening där jag understry-ker att det framlagda förslaget väckte en stor besvi-kelse hos mig. Jag kan nu bara hoppas att den över-syn som regeringen har aviserat och som statsrådet har talat om när det gäller uppgifts- och ansvars-fördelningen mellan stat, kommun och landstingliksom en översyn av länsstyrelsernas verksamhet skaleda till slutsatsen att behöver en organisationdär direktvalda regionala organ blir en viktig del isamhällsstyret, och där länsstyrelsernas roll renodlas.Om vi inför direktvalda, starka regionfullmäktige kandet enligt min mening föråldrade systemet medlandshövdingen som högsta representant för länenavskaffas.Jag bifaller reservation 1, precis som har gjort.Anf. 142 ():Herr talman! Socialdemokraterna i tog föröver initiativet till en ny, mer slagkraftigoch effektiv samhällsorganisation. Vi levde då medtvå län, tre landsting, två länsarbetsnämnder och enlång rad av andra konstellationer som vi kallade denregionala röran. Efterhand anslöt sig andra partier,och i stor enighet kunde vi presentera ett förslag medsammanhållen regional organisation, som sedermeraledde fram till regionförsöket.Utgångspunkten för oss socialdemokrater var ochär mycket tydlig. Vi såg att vår landsända skulle kun-na utvecklas bättre med en slagkraftig politisk organi-sation. Tillväxtmöjligheterna efter fallgjorde att det såg bättre ut än på många decennier.Men för oss har det alltid handlat om att ta till varamöjligheterna i till fromma för hela Sverigesbefolkning, för att kunna garantera välfärden ochrättvisan i hela nationen.Jag säger detta, därför att i spåren av regionförsö-ken finns olustiga, nästan separatistiska inslag i de-batten, och jag känner behov av att här i kammarenuppmärksamma på detta, därför att regi-onidén misskrediteras av sådant.Herr talman! Det finns mer studentikosa uttryckför detta, och det kan vi nog lämna därhän. Värre äratt högerradikala partibildningar runtom i ex-ploaterar någon form av skånsk nationalism medförslag som ett fritt , skånsk NATO-anslutningosv. Skånskheten går i dessa partier hand i hand medfrämlingsfientliga krav som förbud mot att bära slöja,stopp för invandring osv. Det allvarliga är att dessapartier i en valallians utgör regeringsunderlaget iRegion tillsammans med de fyra andra borger-liga partierna.Herr talman! Än värre är att det bland de absolutledande företrädarna för både och Krist-demokraterna i förs fram förslag och resone-mang som i sin förlängning inte kan betyda någontingannat än att man ifrågasätter tillhörighet tillSverige. Retoriken och också de konkreta förslagenoch besluten är bestickande.Man har t.ex. beslutat att skriva om den skånskahistorien. går in med mångmiljonbe-lopp för att skånska skolbarn ska få läsa en annanhistoria. Så här säger regionrådet ,kristdemokrat och ansvarig för regional utvecklingeni regionfullmäktige 1999: Det är att vi åter-erövrar vårt skånska språk, vår kultur och historia.Allt förnekande och manipulerande av den skånskahistorien i skolan måste upphöra så att alla barn ochungdomar kan tillåtas finna stolthet och harmoni ikunskapen om sin egen historia och kulturella bak-grund.Hans framtidsvision är uppenbar. Den sträcker sigutanför nationsgränsen. i talet till regionfull-mäktige säger han: Låt oss därför redan nu parallelltmed mentalt bygga ett Skåneland somsträcker sig inte bara från och tillSkåne utan också inbegriper SkånelandsregionensSjälland. Vi skåningar har trots alltmer gemensamtmed än med Kungsholmen.Det är också ordförande, mode-raten , som ogenerat ger uttryck försådana idéer. uttalar han:Ytterst kan regionen ta ansvar för allt utom nationelllagstiftning, försvar och utrikespolitiken. Så mycketmakt som möjligt bör föras över till regionen.Det finns en lång rad konkreta förslag och beslutom att det skånska språket ska erkännas som egetspråk. Det finns en motion från kristdemokrater ochfolkpartister i , 24 moderater kräver atten skånsk nationalsång ska utses i regionfullmäktige,man ska flagga officiellt med skånska flaggan och alltdetta.Herr talman! Detta är inga studentikosa toserier.Det är inga missnöjespartier. Det är de främsta före-trädarna för de två största borgerliga partierna somdriver sådana uppfattningar. Jag blir då lite bekymradnär jag hör argumentationen och läser den moderatareservationen i bostadsutskottet, där man också hän-visar till de historiska skälen.Jag hoppas att det är lite slentrian i att man talarom det. Jag hoppas att det här i och i kam-maren inte finns de kopplingar som de ledande före-trädarna för och iRegion för fram när man talar om historiskaskäl. Det är en unken skånsk nationalistisk tongångsom står bakom det.Herr talman! Jag förstår om många här i kamma-ren blir lite chockerade av min redogörelse. Inte destomindre är den tyvärr en beskrivning av hur Modera-ternas och ledande politiker ar-gumenterar i . Jag tar upp det här i kammarenför att göra alla uppmärksamma på vad som pågår.Jag tror att regionförsöket - som jag själv tror väldigtmycket på - kan lida allvarlig skada av att missbrukastill att främja den s.k. skånska nationalismen.Till och vill jagrikta följande uppmaning: Gör upp med avarterna.Det drar löjets skimmer över och ger en bitter efter-smak åt alla vi andras seriösa ansträngningar attåstadkomma en bättre utveckling i Skåne.Herr talman! Om mitt inlägg uppfattas som enlojalitetsförklaring från de skånska socialdemokrater-na till nationen är det helt riktigt. Det var minavsikt.Anf. 143 INGA ():Herr talman! Jag hälsar med stor tillfredsställelseutskottets förslag om att försöksverksamheten fort-sätter i län i helt oförändrad form under nästamandatperiod. Jag vill dock säga några ord med an-ledning av inlägg.Jag säger kort och gott följande. Jag tar som mo-derat helt och hållet avstånd från alla sorters avarter.De må vara från partier eller andra yttringar. Jag äremot en skånsk nationalism, som på några punkterkonkret kan exemplifieras genom en motion om enskånsk nationalsång. Jag tycker att det är alldeles felsätt att ta fram de fördelar som finns med ochvad kan bidra med för hela utveck-ling. Nog om detta.I har , precis som sade, funnits en bred uppslutning kring att slåsamman de tidigare och läntill ett län, vilket också skedde 1997, och att utvecklaSkåne. har tidigare i debatten talaten hel del om det. Jag vill lägga till ytterligare någraförutsättningar och synpunkter.Med sitt geografiska läge är en språngbrädatill det övriga . I finns redan mångårigtutbyte med och och även medPolen, , , och . Helatiden tas nya kontakter, och gemensamma projektstartas för att främja infrastruktur, kultur och utbild-ning mellan och länderna kring Östersjön.Denna utveckling går inte att stoppa. Internatio-naliseringen, förändringarna i och detsvenska EU-medlemskapet har påtagligt bidragit tillsamverkan och samarbete på andra sätt än tidigare,speciellt i ett gränsland som Skåne.Sammantaget och på goda grunder kan påstås attdet i finns en starkt uttalad vilja och en poten-tial att bidra till det egna områdets tillväxt och ut-veckling till gagn för medborgarna i regionen. Det ärför övrigt något som gagnar hela Sverige.Som ledamot i har jag un-derstrukit de faktiska omständigheter som gäller förSkåne. Därför är det enda rätta att låga fortsättaförsöksverksamheten i ograverad form, såsom ocksåde moderata ledamöterna i ansåg och som nuett enigt utskott kommit fram till.Anf. 144 ():Herr talman! Den proposition från regeringen somvi diskuterar och betänkandet innebär att maninte erkänner behovet av en regional självständig nivåsom får besluta och inte bara samordna centralt fatta-de beslut. För mig och för oss liberaler är utgångs-punkten att beslut ska fattas så nära människorna sommöjligt. är utgångspunkten att de som be-slutar ska vara direktvalda så att ansvarsfrågan blirklar.Försöksverksamheten med självstyrande regionerhar varit spännande att följa. Själva tanken att flerbeslut ska fattas där människor bor är mycket tillta-lande. Jag är helt övertygad om att en beslutandedirektvald församling på länsnivå skulle minska cen-tralstyrningen och öka hänsynen till regionala ochlokala åsikter. Därför är det tråkigt att en majoritet nui dag vill avsluta de försöken i . ärjag för min del glad, eftersom jag kommer från Skå-ne. Där och i ska försöksverksam-heten fortsätta.Det är viktigt att konstatera att regionförsöken påmånga sätt varit en framgång. De har ökat engage-manget i utvecklingsfrågor från enskilda medborgare,lokala och regionala politiker och från näringslivet.Jag har följt försöksverksamheten på nära håll iSkåne. Med erfarenhet från kan jag konstateraatt dialogen mellan olika aktörer har ökat. En hel delfrågor som diskuteras och beslutas om av männi-skor som bor i beslutades tidigare om på statlignivå av . I har denna försöksverk-samhet lett till en mycket bättre mobilisering kringgemensamma frågor, vill jag påstå. Det har helt en-kelt blivit mindre bytänkande i kommunerna. Det harblivit mer samverkan mellan kommunerna och ävenmer samverkan med . har på senare årfått kraftigt ökade möjligheter till ekonomiskt ochkulturellt utbyte över gränserna - till ochTyskland inklusive det forna DDR. För att utnyttjadessa möjligheter på ett bra sätt och för att riva kvar-stående hinder måste människor som känner sighemma i de regionala förhållandena vara med ochforma utvecklingen.Detta har naturligtvis inte - för att delvis anknytatill föregående talare - någonting att göra med lokal-patriotisk separatism. De övertoner från framför allten del partier som använder den inofficiella skånskaflaggan som symbol tror jag att vi alla tar avståndifrån när vi förstår vad det handlar om. Nej, dettahandlar inte om det, utan det handlar om att minskaavståndet mellan beslutsfattare och människor. Det ärhelt enkelt det som vi kallar för närhetsprincipen.Enligt min mening finns det med erfarenhet frånförsöket i egentligen ingen anledning att fort-sätta under benämningen försöksverksamhet. Tvärt-om skulle regionförsöket redan nu kunna övergå i enpermanent organisation. Förutom det faktum att dethar fungerat väl så råder det bred politisk enighet iSkåne om ökat regionalt självstyre.Däremot behöver man klargöra vilka ansvarsom-råden som ska ligga på regional respektive statlignivå. Ett område som det har förts en del negativdiskussion om i , herr talman, är kulturen. Jagvet att har kritiserat den regio-nala kulturpolitiken. Men verkligheten är den att dettyvärr inte har existerat någon frihet att utforma denregionala kulturpolitiken på skånsk nivå, utan kultur-pengarna har i stort sett varit öronmärkta. Därför harskånska kulturpolitiker inte kunnat utveckla samar-bete mellan olika konstarter eller kunnat starta projektför att nå nya publikgrupper. Det har gjort att hand-lingsfriheten har varit mycket begränsad. innebärtyvärr det som förmodligen blir dagens kommandebeslut att kulturen lyfts bort från . Detär synd, inte minst med tanke på att man aldrig harfått en riktig chans att bedriva en självständig regio-nal kulturpolitik.Herr talman! Det är hoppfullt att försöksverksam-heten i och får fortsätta. Jagtror att tiden arbetar för regionalt självstyre i Sverige.Det behövs en nivå mellan stat och kommun. Därförär det mycket beklagligt att andra regioner som så villinte redan nu får samma chans att starta försök medökat självstyre.Anf. 145 ():Herr talman! En regions eller ett läns utvecklingär naturligtvis beroende av samverkan. Det som gäll-de tidigare - att en kommun eller flera kommuner,, länsstyrelser, kommunförbund och andraorgan jobbar var och en för sig - gäller inte längre.Det säger sig självt att om man samordnar sitt arbeteså når man en mycket mer positiv utveckling. Ut-vecklingen blir mycket starkare och resultatet blirbättre.Det vet särskilt vi som bor i landets glesare befol-kade delar. Jag som representerar bor iett län som till ytan motsvarar en stor del av södraSverige - från till norr om . Pådenna mycket stora yta är vi 128 000 invånare.Vi måste samverka för att överleva och kunna ut-veckla välfärden och skapa en tillväxt i vårt län.Jag ser dagens beslut som ett steg i rätt riktning.För mig är det självklart att fortsätta att arbeta för attvi i valet kan gå till val till ett direktvalt regi-onalt självstyrelseorgan. Jag ser detta som en möjlig-het för mitt län och för alla andra län att utvecklasamarbetet och samverkan för våra läns positiva ut-veckling.Det samverkansorgan som vi nu får möjlighet attbilda ska ta ansvar för länets utveckling när det gällerinfrastruktur och regionalpolitik, men också när detgäller kollektivtrafik och andra gemensamma och förlänet viktiga uppgifter.Det gör det också möjligt att lyfta upp andra frå-gor där vi ser att vi har mer att tjäna på samverkan änatt var och en jobbar för sig själv.Jag tycker också att det är bra att vi nu får enmöjlighet att titta över uppgiftsfördelningen mellankommuner, landsting och stat. Jag tror att det är nöd-vändigt och viktigt. När vi ser på de glesare delarnaav vårt land så ser vi att samverkan kommer att varahelt nödvändig.Jag har hört på debatten , och jag kan barakonstatera att de som tror att ett röstande på den re-servation som föreligger från en del partier skullegöra det möjligt för oss som har ansökt om att få deltai ett direktval till ett regionalt organ har fel. Skulle detha varit möjligt så skulle vi ha haft ett beslut i Sveri-ges riksdag eller senast i början på hös-ten. Vi har konstaterat i att tiden harrunnit i väg när det gäller att genomföra ett direktvaltregionalt självstyrelseorgan för detta val. Det är baraatt konstatera det.Vi tänker ta vara på den möjlighet som finns attbilda ett samverkansorgan, och vi jobbar med inrikt-ningen att vi i valet kan få gå till val till ettdirektvalt regionalt samverkansorgan.Anf. 146 ():Herr talman! Betänkandet handlar om att samver-kansorgan ska kunna bildas i samtliga län fr.o.m. år2003. I de län där det pågår försöksverksamhetmed regionala självstyrelseorgan ska de utgöra sam-verkansorgan , men ha beslutande-rätt över motsvarande regionalpolitiska medel som deregionala självstyrelseorganen beslutar om.Bostadsutskottet har i sitt yttrande till konstitu-tionsutskottet konstaterat att regeringen anser att denuvarande försökslänen under nästkommande man-datperiod ska ha större befogenheter än övriga sam-verkansorgan. De ska t.ex. kunna besluta om före-tagsstöd. delar regeringens uppfatt-ning, men har i yttrandet väckt frågan om huruvida destörre befogenheterna ryms inom lagförslaget.Konstitutionsutskottet har därför föreslagit ettförtydligande i lagtexten på så sätt att ett tillägg hargjorts om att, som i försökslagen, ange att samver-kansorganen får besluta om användningen av statligamedel för regional utveckling enligt vad regeringennärmare föreskriver. På det här sättet har utrymmeskapats i lagen för att regeringen ska kunna fördelamedel och föreskriva vad de får användas till.Lagtexten ger regeringen möjlighet att leva upptill ordningen att de nuvarande försökslänen får debefogenheter som avses i propositionen. Tanken är atten utvärdering ska göras efter år 2006.Herr talman! är ett av de län som omfat-tas av försöksverksamheten sedan den 1 juli 1997.Jag håller med om att det behövs en utvärdering avförsöksverksamheten efter ytterligare . Jag kankonstatera att det har skett en positiv utveckling på såsätt att samtliga partier på nu är mycket in-tresserade av att fortsätta försöken. Så var det inteinför starten . Jag kommer ihåg hur vi i kom-munfullmäktige hade till behandling en motion om attavstå från att delta i försöksverksamheten. Den mo-tionen avslogs av kommunfullmäktige, och majorite-ten i fullmäktige stod kvar vid sitt tidigare beslut omatt ingå i försöksverksamheten.Skåne län och kommer en-ligt förslaget från att fortsättaverksamheten helt oförändrad under nästa mandatpe-riod. Därför förlängs giltigheten för försökslagen fördessa län. Det kan tyckas att även och Kal-mar borde kunna ingå i en förlängning av försöksla-gen, men jag tror att åtminstone för del ärdet bra med det beslut som har föreslagits.Det innebär att fortsätter försöken som ti-digare med undantag för fördelningen av kulturbi-drag. Det är någonting som våra kulturinstitutioner påGotland välkomnar. De vill ha den nu föreslagnaordningen att kulturbidragen fördelas av . Anledningen till detta är en känsla hos institu-tionerna att försöksverksamheten har varit en nackdelför våra kulturinstitutioner och att de inte har blivitbehandlade på samma sätt som man blivit i övriga länutan försöksverksamhet.Jag ser det som en positiv del att Statens kulturrådgenom samråd och samverkan ska öka sitt deltagandei hela landet. I och med detta yrkar jag bifall till kon-stitutionsutskottets förslag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )9 § Allmänna helgdagar, m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2001/02:KU9Allmänna helgdagar, m.m.Anf. 147 ():Herr talman! Det är utmärkt att regeringen , nå-got överraskande men icke desto mindre välkommet,föreslår att ska bli allmän helgdag. Det ärmindre bra att just svenskar av alla människor inteska kunna ta emot svenska ordnar. Jag yrkar därförbifall till reservation 3.Anf. 148 ():Herr talman! Det är alldeles utmärkt att vi gör den6 juni till allmän helgdag. Det vore ännu bättre om viockså gjorde , , till helgdag. Därför yrkar jag bifall till reser-vation 2 och i övrigt till utskottets förslag.Anf. 149 ():Herr talman! Jag vill bara uttrycka min storaglädje över vi nu fått en stor majoritet för att göra den6 juni till en nationell helgdag. Jag satt ju med i detutskott som 1991-1992 föreslog att man skulle låta enutredning titta på detta. Detta resulterade inte i nå-gonting den gången. Det är glädjande att specielltSocialdemokraterna har svängt i den här frågan.Anf. 150 PER ():Herr talman! Jag har två reservationer i det härbetänkandet. Det gäller reservation 1 och reserva-tion 5 som jag nu yrkar bifall till.Miljöpartiet är det enda partiet som säger nej tillatt göra till helgdag. Det finns 15 motionersom vill det motsatta. Det finns numera en majoritetför detta. För mindre hade vi en debatthär i kammaren där majoriteten bestod av Socialde-mokraterna, Vänstern och som sade nej.Det handlar om att det kostar pengar. Det kostarmellan 3 och 4 miljarder om man inte byter ut dagenmot en annan dag. är tänkt somutbytesdag, och den ingår i en långhelg som framförallt barnfamiljer är väldigt tacksamma för.Miljöpartiet vill framför allt prioritera skola, vårdoch omsorg. Därför prioriterar vi inte somhelgdag. Vi tror i stället att svenska folket skulle varamycket mer betjänta av en sänkt normalarbetstid.I övrigt vill jag säga något när det gäller begrav-ningsfrågor. Här finns det två motioner. Den enahandlar om att man får större möjligheter att spridaaskan efter avlidna på det sätt man själv vill somanhörig. Den andra frågan gäller att begravningar ofta medför miljöproblem. Det finns numera enny begravningsmetod som bygger på frystorkning.Det är en mycket värdig och fin idé och metod somnu är under utveckling. Vi i vill att re-geringen förbereder de förändringar i nuvarande lagsom krävs för att man ska kunna införa en sådanmetod när man har genomfört de tester som pågår.Herr talman! Med detta tackar jag för mig för spa-ra tid.Anf. 151 (s):Herr talman! Med förenade krafter försöker vigöra det möjligt för kammaren att ha votering i dettaärende genom att korta ned våra anföranden. Jag villinleda med att yrka bifall till KU:s förslag i betän-kande 9 och avslag på reservationerna.Socialdemokraterna biträder nu 14 motioner somalla föreslår att ska vara en röd dag i alma-nackan. Trots alla spekulationer om vilken dag somskulle vara utbytbar överlämnar vi till regeringen attta ställning till hur man gör till en röd dag.Det gäller frågan om det är en befintlig dag som skabytas ut eller om det ska bli en ny röd dag. Det kan-ske är den gamla som skadammas av, eller det krävs kanske en ny utredning.Det kräver naturligtvis beaktande av olika slag. Detblir regeringens sak att ta de hänsyn som kan krävasgentemot arbetsmarknadens parter och kyrkan somkan ha åsikter i den här frågan.Socialdemokraterna har ändrat uppfattning. Dethar vi gjort av demokratiska skäl. Jag tycker att jagkan kosta på mig att gratulera alla er mångåriga de-battörer och motionärer i den här frågan både i kam-maren och utanför kammaren. Er ihärdighet har nuvunnit majoritet.Den andra frågan som jag vill kommentera är denreservation som och Kristdemokraternastår bakom. Den gäller belöningssystem eller, medandra ord, ordnar och medaljer. Utskottet anser fort-farande att motionen ska avslås. När jag läser denkristdemokratiska motionen blir jag alldeles överty-gad om att det är samma gamla fråga medsamma gamla argument som förs fram, och den har vitidigare avslagit. Den motion som kommer att avslås iår är rentav reaktionär, enligt min mening.Herr talman! För tids vinnande avstår jag från vi-dare inlägg.Anf. 152 PER () replik:Herr talman! Eftersom vi har kvarhinner vi kanske ett snabbt replikskifte också. Jagskulle vilja fråga varförSocialdemokraterna har lämnat de argument vi fram-förde tidigare. Det handlar om argumentet att firandetav nationaldagen, , har fått till-räckligt utrymme som det har varit . Vi haranvänt samma argument ända sedan slutet av 80-talet.Förra året hade vi också det gemensamma argumentetatt om vi ska påverka våra barn när det gäller mänsk-liga rättigheter och sådant är det väldigt bra om bar-nen är i skolan när vi gör detta. Dessutom ger vi kan-ske ännu mer utrymme åt de antidemokratiska kraf-terna att missbruka våra nationella symboler när vigör den till . Och framför allt finns det heltandra och viktigare frågor att prioritera i vårt sam-hälle, nämligen vård, skola och omsorg. Jag undrar i mitt stilla sinne om dettamöjligen är en kompensation för att somnation nu alltmer förlorar sin identitet i det stora EU-maskineriet.Anf. 153 (s) replik:Herr talman! Det är kanske bekant för Per Lageratt vår kongress fattade beslut med den inne-börden att man har upplevt att nationaldagsfirandethar stärkt sin ställning hos befolkningen. Man upple-ver också att det är många goda krafter i gång för attgöra nationaldagen till en manifestation för de nyasvenskarnas tillhörighet, för vår internationella sam-hörighet, för vårt kulturarv och vår tradition.Om nu kan betyda att fler människorkan ge uttryck för detta vill vi som socialdemokratisktparti enligt kongressbeslutet stödja det.Att som Per , ställa detta mot vård, skolaoch omsorg tycker jag inte är riktigt logiskt. Natur-ligtvis kommer alla dessa beräkningar och förhand-lingar att komma fram till hur man nationalekono-miskt gör detta på bästa sätt.Anf. 154 PER () replik:Herr talman! var vi överens om att fi-nansieringen är ett problem. Det handlar alltså om de3-4 miljarder som staten förlorar i intäkter. Det kan-ske blir ännu mer. Det är beräkningar från 1992.Frågan är vad vi prioriterar i samhället. Vad ärviktigast för människorna? Är det en tandvårdsreformsom är värd namnet med ett högkostnadsskydd somär värt namnet? Eller är det just en extra helgdag?Anf. 155 (s) replik:Herr talman! Frågan återkommer till . Då får vi ta en generaldebatt kring priorite-ringar om det skulle bli aktuellt. Det återstår att sevilken lösning som kommer att presenteras.Jag sällar mig inte till dem som spekulerar i hurdet ska gå till. Jag avvaktar med full tillit ett förslagsom vi senare får ta ställning till.Anf. 156 ():Herr talman!