prot · GP09115 · 2002-05-29 00:00:00 — Mot röstade och Mil-jöpartiet.Fru talman! Moderaten sade iEU-nämnden före beslutet:"Jag vill gärna understryka att jag tycker att det äroerhört glädjande att och därmed EU nu görrätt vägval, som jag uppfattar det, när det gäller hurinternationell terrorism ska bekämpas och att vi där-med inte heller upprepar misstagen från det svenska70-talet. "Han fortsatte:"Vi fullföljer alltså vår linje att vi kriminaliserargärningarna, och för möjligen också in själva terro-ristbegreppet i lagstiftningen, vilket kan ha nytta,eftersom det är ett av skälen för utlämnande i arreste-ringsordern och att vi ändå är ganska tydliga beträf-fande vad det är för någonting.Jag tycker alltså, vilket har nämnts av endel, att detta har gett uttryck för ett riktigt vägval, ochdet har skett betydande förbättringar när man hargjort definitionen så att säga smalare på det sätt somhar skett. "I den aktuella debatt som vi hade här ikammaren sade också:"Jag tror att vi, när dammet lägger sig kring alltdetta, kommer att kunna konstatera att trotsallt har landat på fötterna - - -. "Fru talman! För regeringen var alltså bilden oer-hört tydlig. Och regeringen ska, enligt vad jag tidiga-re refererande, agera i enlighet med EU-nämndensråd och ståndpunkter, som ju fastslagit.Regeringen gick alltså sedan med på rambeslutet medden parlamentariska reservationen, och det utan någrasom helst reservationer eller villkor från Moderaternai nämndbeslutet. har i efterhand påstått attModeraterna i samband med beslutet i EU-nämndenvillkorat detta med att all lagstiftning ska vara påplats när rambeslutet fastställs av . Om dettafinns inte ett ord i protokoll.Fru talman! Regeringen tog alltså sitt konstitutio-nella ansvar, och sedan inträffar detta att Moderaternaslår undan benen för regeringen. Hur ska man nuförklara denna saltomortal? Om inte Kristdemokra-terna och hade ingripit hade Sverigeverkligen inte landat på fötterna. Men var landadeModeraterna någonstans? Jag förstår inte detta sätt attagera.Det finns en mycket enkel grundregel att man skastå för de beslut man tar. - och dethar inte något att göra med dess kulör - ska inte hel-ler behöva sväva i okunnighet om vad riksdagensmajoritet vill avseende framförhandling av interna-tionella överenskommelser. Om inte Kristdemokra-terna och trätt in hade hamnat ien mycket pinsam situation.Jag vill dock betona att även om Moderaternahade stått kvar vid sitt beslut i det läget hade vi ställtupp på detta rambeslut. Vi fick titta extra noga på dehär frågorna i och med att vi blev majoritetsavgöran-de, men min utgångspunkt är att vi i vilket fall skulleha ställt upp på rambeslutet som det blev.Fru talman! Varför ska då inte avståfrån att behandla rambeslutet intill dess att alla för-slag till svensk lagstiftning är framlagda? Ja, egentli-gen är det ganska enkelt. Rambeslutet ska införlivas inationell lagstiftning i år.Skulle vi vänta innebär det att vi skullekunna skapa orimliga situationer för andra medlems-stater. De skulle då först på ett mycket sent stadium,kanske så sent som eller i de-cember, få veta om det över huvud taget blir någotrambeslut eller inte. Jag tycker det är rimligt att vivisar våra vänner i Europeiska unionen en viss re-spekt i det här sammanhanget.Fru talman! Vi tycker det är bra att terroristbrottinförlivas i vår lagstiftning. Vi har varit kri-tiska mot definitionen av terroristgrupp men anser attkriterierna skärpts. Vad som möjligen borde ha till-lagts i sammanhanget, och det sade jag också i nämn-den , är att skillnaden mellan fri-hetskämpar och terrorister beror på legitimiteten hosdet styre som är utsatt för agerandet. Möjligen kanman anse att detta är underförstått i rambeslutet.Syftet med rambeslutet är inte att inskränka strejk-rätt, mötesfrihet, föreningsfrihet eller yttrandefrihet.Syftet är att komma åt dem som med våld och hotkränker dessa rättigheter. Därför har jag väldigt svårtatt förstå reservationen från och Miljö-partiet, som ju - om än i tveksamma ordalag - hävdarde mänskliga fri- och rättigheterna som ett skydd förterroristerna.Fru talman! Terrorismen hotar och kränker detöppna samhället och dess värderingar. Det vorekonstigt om demokratin skulle tillåta demokratinsfiender att med demokratin som skydd störta dennastyrelseform. Intressant är också att Vänsterpartietkritiserar lagstiftningstekniken på samma sätt somModeraterna och . Det verkar dock intehindra att i ställa sig bakom en förändring i regerings-formen 10 kap. 2 § vilken omöjliggör just den lag-stiftningsteknik som efterfrågas i reservationen.Fru talman! En fråga som vi kristdemokrater dri-vit länge är att stöd till och deltagande i kriminellaorganisationer - alltså även terroristorganisationer -ska vara straffbart, dvs. Vi bygger våraställningstaganden på Hans Starks utredning från1991 om rasistiska organisationer, SOU 1991:75.Förslagen till lagstiftning gällde enbart sådana orga-nisationer, men som vi ser det kan detta med fördelanvändas som koncept på alla kriminella organisatio-ner, alltså även maffiagäng och terroristgrupper.Fru talman! När därför begreppen att leda en ter-roristgrupp, att delta i och medhjälp till informationoch materiellt eller finansiellt stöd åt en sådan grupptas upp i en kriminaliseringsbeskrivning är det någotsom vi bejakar. Självfallet måste det finnas uppsåt,eller vetskap som det heter i rambeslutsutkastet, omden brottsliga verksamheten.I höstas noterade vi detta men ansåg också att re-geringen i det läget inte tillräckligt analyserat vaddetta skulle innebära. Här finns fortfarande brister.Det är ganska klart att utförda terroristbrott skulle straffas enligt svensk lag, dock med annanrubricering. Jag påpekade att dettaatt straffa någon för en fullbordad gärning föga hjäl-per mot dem som planerar handlingar - ett av syftenamed rambesluten borde ju rimligen vara att förhindrabrott. Här svävar fortfarande regeringen på målet ipropositionen. Vi förutsätter dock, fru talman, att närlagförslagen kommer på bord så kommerde att tillgodose kraven på kriminalisering så långt nugrundlagen medger detta.Fru talman! Utredningen 2000:88, som bl.a.handlade om organiserad brottslighet och hetslag-stiftningen, innehöll en reservation av juristordföran-den, , . Denna reservation tog upp detta med aktivt delta-gande i kriminella organisationer och stöddes ocksåav samtliga experter i utredningen. I reservationenheter det bl.a.: "Enligt vår mening finns det inte an-ledning att slå vakt om en möjlighet att bedriva poli-tisk opinionsbildning genom brottslighet av merakvalificerat slag." I reservationen finns också under-lag för förändring av 23 kap. Förslagenär ett bra underlag för regeringen att titta på, och debygger alltså på att föreningsfriheten inte träds förnär. Det är ett bra tips för justitieministern när lag-stiftningen sedan ska sättas i sjön.Fru talman! Med antagandet av detta utkast tillrambeslut skapar vi en viktig samordning i Europeis-ka unionen kring kampen mot terrorism. Vi tror attdet är ett nödvändigt och viktigt ställningstagande vi gör här i kammaren.Mot bakgrund av det jag nu har sagt ber jag att fåyrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag påreservationen.Anf. 26 () replik:Fru talman! Jag har ett par frågor till Kristdemo-kraterna. beskrev att man hade varitkritisk i , och man hade pekat på att detfanns oklarheter när det gällde organisationsbrottm.m. Men sedan förslaget till rambeslut behandladesvid sista tillfället i har det blivit tydliga-re och det har skärpts. På vilket sätt anser Kristdemo-kraterna att det har skärpts? Det vore bra att få de härpunkterna beskrivna eftersom jag inte upplever att dethar skett någon förändring alls när det gäller detta.Sedan vill jag ta upp den kritik som har riktatsmot det här lagförslaget från advokatsam-fund, Amnesty och Svenska Helsingforskommittén.Hur ser på den kritiken? Hur harman agerat, och vilka garantier kan man ge för att dethär blir rättssäkert och att man kan sopa undan defrågetecken som finns?Jag måste säga att jag ändå blir lite förvånad närKristdemokraterna säger att det inte hade varit snälltatt låta någon vänta på att den svenska följdlagstift-ningen ska träda i kraft. Det hade inte varit att visarespekt för vännerna i EU. Då undrar jag hur Krist-demokraterna egentligen ser på den parlamentariker-reservation som ändå har lämnat och sominnebär att det är just den svenska , desvenska riksdagsledamöterna som måste fatta beslutetom lagstiftning. Det är därför vi har en parlamentari-kerreservation. Om vi sedan inte ens ska kunna an-vända oss av den för att vi då inte visar respekt förvåra vänner i EU måste jag säga att jag blir lite be-kymrad över syn på demokratioch den roll som vi riksdagsledamöter har som lag-stiftande makt.Anf. 27 () replik:Fru talman! Jag förstår att är be-kymrad, kanske inte just över Kristdemokraternasagerande.Med anledning av den parlamentariska reservatio-nen vill jag säga att om all följdlagstiftning är på platskan regeringen strunta i att ta upp själva rambeslutet iriksdagen. Enligt regeringsformen 10:1 och 10:2 harman rätt att själv fatta detta beslut om all följdlag-stiftning är på plats.Det jag menar är att om vi inte ska biträda rambe-slutet nu betyder det att vi måste anta det i sambandmed all följdlagstiftning, och då försenar vi processeni de andra länderna. Det är väl inte så konstigt attdetta skapar en orimlig situation för de andra 14 län-derna när de inte vet om det blir ett rambeslut ellerinte och om de behöver införliva de krav som finns irambeslutet eller inte. Jag tycker inte att det är såkonstigt.Får jag sedan säga att när det gäller terrorist-gruppsdefinitionen tyckte man redan i nämnden hade lyckats bättre med denna. Vad jag villetillföra där var just som jag sade i mitt anförandelegitimitetskravet. Det kan man möjligen anse varaunderförstått.När det gäller organisationsbrottet borde AliceÅström ha lyssnat på mitt anförande. Där föreliggerfortfarande oklarheter. Men jag förutsätter att reger-ingen klarar ut detta inom grundlagens ram. Jag pe-kade på att det fanns en möjlighet i reservationen iutredningen från år 2000.Anf. 28 () replik:Fru talman! Jag måste ändå säga att jag faktisktinte förstår resonemang när detgäller parlamentarikerreservationen, att om all svenskföljdlagstiftning hade funnits på plats hade regeringenkunnat fatta beslut. Nej, regeringen kan inte fattabeslut i lagstiftningsärenden. Det är ju vi som skagöra just det. Det är därför vi är valda till , för att vara lagstiftare.I det här läget, med det här sättet att hantera frå-gan och om vi också ska ha en syn på parlamentari-kerreservationen som någonting som vi egentligeninte behöver bry oss om, ser jag det som väldigt be-kymmersamt.Sedan tänker jag ändå fråga: Har Kristdemokra-terna fått bättre information, bättre garantier? Reger-ingen gör i propositionen avslutningsvis reservatio-nen att det inte är möjligt att redan nu slå fast denexakta omfattningen av det straffbara området. HarIngvar en bättre bild av vad det straffbaraområdet kommer att vara? I så fall vore det bra omKristdemokraterna kunde delge oss den.Anf. 29 () replik:Fru talman! Det är intressant att troratt det finns en perfekt lagstiftning. Det finns det intei en ofullkomlig värld, kan jag berätta för henne. Detfinns inga exakta fastställanden av t.ex. straffbaraområden. Men det finns goda indikationer på vad dekan omfatta.Får jag bara reda ut frågan om den parlamentaris-ka reservationen. Förmodligen var jag oklar, eventu-ellt är det också så att inte förstår vadsom står i regeringsformen 10:1 och 10:2.Det är nämligen så att om lagstiftningen finns påplats, om vi har antagit en lagstiftning här och rambe-slutet skulle omfatta de områden som redan är beslu-tade av , behöver inte regeringen gå tillriksdagen och fråga om lov. Så är det nämligen. Detvar det jag försökte förklara. Det är det som gör detlite patetiskt att vänta på följdlagstiftningen. Det görju att själva rambeslutet i saknar praktiskbetydelse för regeringens del.Anf. 30 ()replik:Fru talman! Jag förstod av atteftersom världen ändå inte är perfekt och det inte gåratt avgränsa straffrättsliga områden behöver man inteägna så mycket kraft åt det. Då blir det viktigare atthålla sig väl med kompisarna i EU.Jag får tacka för att han har lett ibevis att jag inte satt tyst under den här processen.Det hade kunnat gå att läsa ännu mer av vad jag ochandra under EU-nämndsprocessen framförde ocksåav invändningar och av önskemål om fördjupning ochanalys, som jag också vill minnas att Kristdemokra-terna framförde synpunkter på.Det jag hakar upp mig på är hela synen på att detskulle verka menligt för kampen mot terrorismen attvänta med beslutet till . Det är flera länder somredan har följdlagstiftning på plats. Det är inte så attnågon står still.Eftersom jag uppfattar att själva rambeslutet ärfärdigt sedan det antogs i ministerrådet kan manmycket väl diskutera vad det är vi ägnar oss åt i dag.Nästa viktiga beslutstillfälle är när följdlagstiftningenantas. Det har vi fram på oss med. Jagskulle vilja att gör en bedömning avhur många timmar eller dagar han anser att någonskulle ha försenats i kampen mot terrorismen omSverige hade väntat med att anta rambe-slutet i anslutning till följdlagstiftningen.Anf. 31 () replik:Fru talman! blandar ihop två sa-ker, nämligen att bekämpa terrorism och hur manhanterar rambeslutet. Det försöker han göra en poängav, men det är ingen poäng.Det jag har pekat på är att det skulle vara omöjligtför oss att vänta. Om det t.ex. blir en ny regering, somvi kan hoppas på även om andra gör bedömningen attde inte vill se en ny regering , skulle det försenaprocessen ytterligare innan man kan lägga fram enproposition om följdlagstiftning. Vi kanske hamnar inovember eller december. Då svävar de andra länder-na i okunnighet om det blir något rambeslut eller inte.Det är en praktisk syn på hur man hanterar rambeslut.Visar man respekt för de andra?Reinfeldt påstår att han har gjort invändningar inämnden. Vi gjorde en noggrann granskning, men jaghittade inte den typen av invändningar. Det är möjligtatt jag missat något sammanträde . Menjag försökte kolla alla gånger de här frågorna har varituppe till diskussion. Därför noterar jag att det intefinns mycket av invändningar. Vi kanske kan diskute-ra i annat sammanhang om det verkligen var det.Kortspel, , är av den typen har olika traditioner när det gäller spelreglerna.Då bör man bestämma innan man börjar spelet vilkaregler som gäller. Jag bara undrar varför Moderaternavill ändra spelreglerna i det här fallet när spelet välhar kommit i gång, dvs. vi har fattat ett beslut i EU-nämnden.Det intressanta är också hur man ser på rambe-sluten kontra följdlagstiftning. Om ni skulle varakonsekventa skulle kräva att internatio-nella konventioner alltid åtföljs av följdlagstiftning.Det är ju samma innebörd som i rambesluten. Hur sermoderaterna på den sidan?Anf. 32 () replik:Herr talman! Det kan inte ha undgått IngvarSvensson att det pågår en diskussion om rambeslutensom institut. Det är en del av en framväxande rättsliggemenskap inom Europeiska unionen som kanskeinte direkt ska översättas till alla andra typer av inter-nationella konventioner. Detta är ändå ett områdeunder utveckling. Jag kan inte med den lätthet somjag tycker behandlar detta säga:Precis så ska det vara.Vi uppfattar att beslutstillfället var när rambeslu-tet antogs i ministerrådet. Sedan kan man diskuteravilket inflytande riksdag över huvud tagethar över detta. Vi har ingen möjlighet att göra föränd-ringar i detta rambeslut när det väl är antaget. Det varskälet till att vi biträdde beslutet med det rimliga måttav möjlighet att betrakta rambeslutets konsekvensersom vi då hade . Men vi sade att för att fåfull kontroll över konsekvenserna vill vi att fortsätt-ningen ska följas av analys och fördjupning och attföljdlagstiftningen läggs fram vid samma tillfälle.Jag återkommer till min fråga, känner inte igen mig i beskrivningen av att Euro-pa står och väntar eller något liknande. Alla är i fullfärd med att både behandla rambeslut men också attinföra följdlagstiftning. Den processen står öppen tillsista december.Om vi gör en avsiktsförklaring att anta detta ram-beslut i sammanhanget där vi också antar följdlag-stiftningen, vem försenar detta för? Hur många tim-mar eller dagar försenas kampen mot terrorismen avatt vi hade väntat och fattat beslut där vi hade haftkontroll över konsekvenserna? Det är ett viktigt be-sked.Anf. 33 () replik:Herr talman! Jag kan inte ifrågasätta rambeslutetsom institut. tror jag att det är nödvändigt attinförliva även detta rättsliga område i den första pela-ren. Vi får en större tydlighet, och den blir mer rätts-ligt bärande.I dag är rambeslutet på något sätt folkrättsligt bin-dande, men det är inte någon del av sekundärrätteninom Europeiska unionen. Det betyder att det visser-ligen går att påtala att , eller något landinte har fullföljt området, men det finns inga åtgärdersom kan riktas mot en medlemsstat om staten inte harfullföljt till punkt och pricka. När det gäller förstapelaren är det egentligen ett mer moraliskt förpliktan-de dokument och inte så ingripande som ett direktivär.Jag förstår inte att inte förstårdetta. Om det inte ganska snabbt blir ett besked omatt det är ett rambeslut som gäller påverkas alla deandra 14 medlemsstaterna i sin hantering av den in-terna lagstiftningen. Det är så enkelt att t.o.m. FredrikReinfeldt borde förstå detta.Anf. 34 (mp) replik:Herr talman! Jag skulle vilja veta hur kd och Ing-var över huvud taget ser på lagstiftnings-processen. Vi kommer ju in på ramlagar. Den parla-mentariska utredningen satt och bearbetadeom vi skulle kriminalisera organisationer. En majori-tet sade nej. Jag vet att kd var för, och det var välenda partiet.Nu med ett rambeslut fattat på så förbin-der vi oss plötsligt att kriminalisera deltagande i or-ganisationer. Tycker att det är ett brasätt att stifta lagar på? Ser att vifrångår det svenska sättet, dvs. först en parlamenta-risk utredning med beredning, sedan säger majorite-ten nej och frågan läggs på is? Plötsligt sker allting iEU över våra huvuden, tycker jag. Vi hade diskuteratdetta djupt, och vi sade nej. plötsligt är vi tvungnaatt kriminalisera grupper och organisationer.Socialdemokraterna borde också få lite kalla fötterför det sättet att stifta lagar. Jag vet att Kristdemo-kraterna mer än något annat parti är för överstatlighetnär det gäller tredje pelaren. Socialdemokraternasäger att det ska vara mellanstatlighet. Vadär detta sätt att gå snabbt fram? Oroas inte IngvarSvensson över beslutsprocesserna?Anf. 35 () replik:Herr talman! förväxlar rambeslutoch ramlagar. Rambeslut är icke ramlagarOm vi borde ha en bättre lagstiftningsprocess? Ja,vi kritiserade den . Vi tyckte att regeringenborde ha lagt fram en bättre analys av organisations-brottet. Sedan kan vi fråga oss om vi som politisktparti när beslutet väl är antaget ska gå emot ett beslutsom går på vår politiska linje. Det är helt logiskt attställa upp på detta. Sedan måste regeringen i följdlag-stiftningen hantera dessa frågor utifrån rambeslutet påett sätt som ligger inom grundlagens ram. Vi tyckerinte att det är konstigt att ställa upp på den linjen.Självklart ska det i lagstiftningsprocessen vara ennoggrann beredning och tillräcklig information tillEU-nämnden. Det har vi kritiserat. När beslutet väl ärpå plats måste vi ta ställning till den nya situationen.Det är precis det vi har gjort.Anf. 36 (mp) replik:Herr talman! Av svaret att döma är inte hellerKristdemokraterna nöjda med lagstiftningsprocessen.Det var bara just i detta fall som den sammanföll medKristdemokraternas åsikt när det gäller att kriminali-sera organisationer.Anf. 37 () replik:Herr talman! Vi kan vara missnöjda med en pro-cess, och jag sade i mitt huvudanförande att vi varmissnöjda med processen. Vi tar inte tillbaka ett ordav den kritiken. Men är vi i ett nytt läge. Om inteberedningsprocessen fram till följdlagstiftningen blirbra kommer vi att kritisera den också. Det kan KiaAndreasson lita på.Anf. 38 ():Herr talman! Det här är en ytterligare intressantonsdag, den andra i rad, när vi pratar om ganska vik-tiga saker.När vår justitieminister hade haft ettmöte med EU:s justitieministrar berättade han att detvar det viktigaste möte han hade varit med om sålångt som justitieminister. Det upprättades en listamed anledning av den enorma aktivitet som skulleinledas mot terrorism till följd av den 11 september.Resultaten kan vi se . Jag tycker inte att man kanvara riktigt nöjd.Man kan vara nöjd med en del. Genomförandet avFN:s internationella konvention om bekämpande avfinansiering av terrorism är acceptabel. Jag är intenöjd med det underlag jag har fått, och som ska liggatill grund för liberalernas riksdagsgruppsbeslut, när det gäller rambeslut om åtgärder mot ter-rorism.Man måste veta att det var saker som hände väl-digt fort och väldigt plötsligt . Ter-ror, osäkerhet och rädsla slog till även i vår del avvärlden. Det är något som har varit känt i andra delarav världen där terrorn har härjat mycket . Vifrån liberalt håll har krävt att och andra län-der ska agera för att skydda fred och frihet eller förden delen ha en human och vettig flyktingpolitik föratt skydda människoliv.Nu spreds plötsligt likdelar omkring i det som ärvår egen trädgård - i det vi i uppfattar somvår egen trädgård. Detta satte en väldig fart på gamlaoch nya terroristlagar. Effekterna är än kända iSverige - inte minst för tre svenska medborgare somhar sina tillgångar frysta sedan en mycket lång tidtillbaka.Jämfört med det första utkastet som kom på justi-tieutskottets bord som jag fick ta del av, gjordes detvärdefulla insatser av justitieministern i närhan förhandlade med de andra ministrarna vad gällerterroristbrott. Det var bra, men det var inte tillräck-ligt. Vi har kunnat se hur länder tävlar på sina egnanationella arenor med ungefär samma majoriteter somvi ser här. Det ska vidtas åtgärder, och man ska upp-fattas som hård mot terrorism. Vi som tvekar ochundrar lite om detta kan kränka mänskliga rättigheter,om detta, trots goda avsikter, kan leda till att männi-skor berövas dessa som vi tycker viktiga rättigheter,anses vara mjuka och delas in i fack där vi antingenär anti-EU-människor eller våldsromantiker.Ur detta perspektiv är det tur att libe-ralerna inte råkade, trots socialdemokratiska försöktill statsvetenskap, rösta nej. Då skulle det innebäraatt vi antingen delades in i fack som anti-EU-människor eller våldsromantiker, eller kanske båda -om fick sätta etiketterna.Jag tycker också att vi måste fokusera på att detbeslut som vi fattar inte kommer att ha någonavgörande verksam effekt på de träskmarker där vivet att terrorism föds, frodas och växer fram. Derörelser som vi måste bekämpa kan man inte mötamed dessa åtgärder som dessutom, enligt regeringensföreträdare så här långt, i stort sett redan finns isvensk lagstiftning. Jag tror inte att detta är tillräck-ligt. Kampen måste gå genom att vi värnar demokra-tin, det öppna samhället och mänskliga rättigheter iSverige. Vi ska garantera detta och visa att det inte ärnågon annan som sätter vår dagordning, utan att vislåss för detta här. Vi vill också gärna exportera dessasaker, och då får vi använda oss av bistånd, rättvisoch fri handel och en vettig och human flyktingpoli-tik.Problemet är att jag inte känner till den ex-akta omfattningen av detta rambeslut. Det är somnågon här tidigare var uppe och förklarade; man kän-ner inte alltid till effekterna av lagstiftningen. Det ärhelt rätt, men det är stor skillnad mellan detta och attha en lagstiftningsprodukt som ligger här med tradi-tionella, hederliga, svenska förarbeten som grund ochdär man kan göra en rimlig analys av effekterna. Detfinns inte här. Det är ju tomt! Det är ett utkast till ettrambeslut som vi ska ta ställning till.I andra länder, där man har gjort detta ,har man levererat till parlamenten. De regeringarnagör uppenbarligen bedömningen att parlamenten ärviktiga när det gäller att granska, titta på och debatte-ra förlagstiftningen för att få ett bra beslut.