prot · GP09125 · 2002-06-14 00:00:00 — Det är med en blandning avvemod, glädje och framtidstro som jag nu står här iriksdagens talarstol för vad som mänskligt att dömaär sista gången. Att ta farväl av , som variten stor del av mitt liv, och av er alla känns speciellt.Samtidigt ser jag med stor glädje tillbaka iriksdagen. Jag är också övertygad om att riksdagenhar de bästa förutsättningar att fortsatt vara dengrundpelare i vårt demokratiska statsskick som vårgrundlag påbjuder.Under denna mandatperiod har det väckts 634propositioner, skrivelser och förslag samt 13 599motioner. Ni har ställt 1 740 interpellationer och5 349 frågor. Vi har haft 13 partiledardebatter och 44aktuella debatter eller andra särskilt anordnade de-batter. Vi har behandlat 1 183 betänkanden och 9 935reservationer. Vi har sammanträtt i kammaren mer än2 och haft drygt 3 500 voteringar medrösträkning. Riksdagstrycket från den här mandatpe-rioden omfattar nästan 223 000 sidor.Det är i sanning en imponerande produktion somni ledamöter och ni statsråd har bidragit med. Mendet viktiga är naturligtvis inte antalet sidor, antaletmotioner. Det viktiga är att vi fullgör vår demokratis-ka uppgift att som svenska folkets valda ombud stiftalagar, besluta om statens budget och kontrollera rege-ringen - att vi utför vårt arbete med den kvalitet ochmed de resultat som väljarna kan fordra av oss och attvi tar vårt ansvar för oss ålagda uppgifter.Hur man bäst gör det är inte självklart. Var tid harsin utmaning, och var tid har sitt sätt att arbeta. Ettparlament som stelnar i sina arbetsformer och bliralltför traditionsbundet riskerar att hamna vid sidanav.Demokratins födelse var inte slut-punkten på en lång kamp, utan den var början tillnågot som kunde växa och utvecklas - de inledandestegen på en lång resa. Varje tid lämnar sitt bidrag tillutvecklingen. Kontinuitet och förnyelse är honnörs-ord som även gäller för det demokratiska arbetet.Vårt samhälle och våra tekniska hjälpmedel måförändras. Men vi ska inte tro att vi i grunden kanförändra demokratins sätt att fungera - det respekt-fulla samtalet. Vi kan anpassa våra verktyg. Vi kanförändra vårt arbetssätt. Vi kan få nya uppgifter. Mengrunden förblir densamma.Vår riksdag har som talman känne-tecknats av vilja till utveckling och förnyelse, och fördet riktar jag ett varmt tack till er alla, ledamöter ochtjänstemän.Demokrati är inte något för de otåliga. Demokratimåste också få ta sin tid. Förmågan att stanna upp ochse till helheten i bruset av nyheter, händelser ochförändringar - att inte bli fartblind - är en förutsätt-ning för en stabil demokrati. Att utvärdera, följa uppoch se långsiktigt för god kvalitet i lagstift-ningen och för att våra gemensamma resurser an-vänds på bästa sätt. Det för att våra beslut ärväl underbyggda och förankrade hos medborgarna.Lagstiftningsprocessen och budgetprocessen ärjust vad orden säger: processer där kommerin i olika skeden, inte bara vid tiden för det formellabeslutsfattandet. Detsamma gäller naturligtvis EU-frågorna och annat internationellt samarbete som i allthögre grad blivit en del av vår nationella verklighet.Samtidigt är det självklart ett ansvar för attta sig an de frågor som är aktuella i samhället - attvara ett nationellt debattforum.Hur kan man kombinera detta? Och kan man göradet? Jag är övertygad om att det inte bara går utanockså går alldeles utmärkt. Det ena förutsätter detandra. Det går inte att debattera aktuella frågor utanatt se till helheten. Det går heller inte att se till helhe-ten utan att ta hänsyn till det aktuella.Riksdagens förmåga att vara ett nationellt debatt-forum är i grunden en fråga om intresset och förtro-endet för det demokratiska arbetet hos väljarna, med-borgarna. Kammaren är endast en spegel av riks-dagsarbetet och samhället. Ändrade debattregler ochdebattformer bör sättas in i ett större sammanhangsom handlar om arbetsformer och roll istort.Det är också så våra ansträngningar att utvecklariksdagsarbetet ska ses. Vi får inte låta oss begravas idet dagliga arbetet. Vi måste ge oss tid till eftertankeoch fördjupning. Det formella får aldrig ta över sak-frågorna. arbete var i sig ensådan fördjupning, en sådan möjlighet till eftertanke.Kommitténs arbete har också gett resultat. Nästa årfår vi en ny oberoende riksrevision under riksdagen.Diskussionen om den statliga revisionen har pågått iflera decennier, men först nu var tiden mogen att tasteget fullt ut.Vi har fått en ny parlamentarisk ledningsorgani-sation med riksdagsstyrelsen. Vi har stakat ut en nyfärdriktning, som syftar till att skapa mer utrymmeför fördjupning och långsiktighet i arbetet, mer ut-rymme för EU-frågor och det internationella samar-betet och därmed också större inflytande för riksda-gen och medborgarna.Jag har redan hört många uppskattande ord här ikammaren från ledamöter, som satt stort värde på attde i utskottet fått tid till att fördjupa sig och möjlighetatt arbeta på ett nytt sätt. Men det är också viktigt attvi förmår att synliggöra detta nya arbetssätt. Jag harläst flera motionsbetänkanden, som på ett mycket brasätt behandlat ett viktigt område ur ett fördjupat hel-hetsperspektiv. På det sättet kommer vi ett steg längrei sakfrågan än att med ett rutinartat, nästan domstol-sliknande, förfarande behandla och avslå motioner.Vi har också kommit en bra bit på väg med att ut-veckla vårt arbete med EU-frågor. Det är självklart såatt också i dessa frågor har ett ansvar införväljarna. Att de nationella parlamenten har möjlighetatt påverka utvecklingen inom EU är en grundläg-gande demokratifråga. Det är också naturligt att ettnationellt parlaments huvuduppgift i sin befattningmed EU-frågor ligger på det nationella planet ochutövas i relation till den egna regeringen. Men deträcker inte med att vi samråder med regeringen införbesluten i ministerrådet. Det räcker inte heller med attvi genomför EU-besluten i vår nationella lagstiftning.För att kunna påverka och öppet debattera frågornamåste vi komma in tidigt i processen - ibland redaninnan det föreligger något förslag. Det är en viktiguppgift för utskotten i just dessa frågor.Ärade ledamöter! Demokratins pionjärer i vårtland såg och utvecklade sambandet mellan demokratioch internationellt samarbete för mer än ett sekelsedan. De visste att hållbar demokratisk utveckling ärmöjlig bara genom fred och internationellt samarbeteoch att detta i sin tur förutsätter folklig förankring.Det är , mer än någonsin, vår stora utmaning attse till att demokrati, folkstyre, fred och internationelltsamarbete kan förenas och utvecklas tillsammans.Folkstyrets möjligheter i dagens , i dagensglobaliserade värld, är att vi beslutsamt tar hem defrågor som ska avgöras i , i , iFN-huset i och gör dem till en del av vårdemokratiska vardag. Den uppgiften har i hög gradpräglat den svenska somtalman och måste fullföljas.Det är ni - ledamöter och partier - som svarar förkontinuiteten och förnyelsen i arbete. Detär ni som för en levande demokrati.Jag sade, när jag valdes till talman 1994, att jagville göra allt som står i min makt att, med den oväldoch det ansvar uppdraget kräver, leda riksdagensarbete och hävda det svenska folkstyret. Det är tal-mannens uppdrag. Men det är ni, ledamöter och parti-er, som utövar folkstyret. Det är ni som fattar de försvenska folket avgörande besluten. Genom omsorgs-fullhet och eftertänksamhet, genom att lyssna respekt-fullt på varandra och diskutera sakfrågorna, genom attse till både helheten och den enskilda människan,genom att alltid värna de mänskliga rättigheterna -det är så vi försvarar vår demokrati, det är så vi vin-ner förtroende och förnyat förtroende hos medborgar-na.De ledamöter, som lämnar efterminst en valperiod får, som minnesgåva en litografiav konstnären eller konstnärenGöran Gidestam. De är ett synbart tack för insatsernai . Men jag vill också här och , på riksda-gens vägnar, varmt tacka er för de insatser som nigjort i för det demokratiska arbetet ochfolkstyret.Catharina , , , och kom in iriksdagen vid valet . Det var första gången vihade möjlighet till personval till . Nästan30 % av väljarna utnyttjade den möjligheten. Tolvledamöter valdes in på personrösterna, men mångaandra fick sina mandat bekräftade genom personrös-terna.Tullia kom in som statsrådsersättareefter valet, men blev snabbt ordinarie. har varit statsrådsersättare under hela mandatperi-oden. och hartillhört än en period.Om många riksdagsår har det sagts att de varithistoriska. har dock uttrycket haft större grundän under det första efter valet . Underdetta beslutade om svenskt med-lemskap i Europeiska unionen. hadeheller så många kvinnor tagit plats i . I dennya regering, som tillträdde efter valet, fanns likamånga kvinnliga som manliga statsråd. Miljöpartietkom återigen in i , medan Ny demokratiförsvann. , ,, , kom alla in vid valet ochhar tillhört . ,kanske mer känd av oss som , komockså in 1994. har varit här i näs-tan , och i drygt sjuår. har varit i i två om-gångar - han började och började på nytt 1998.Det blir i , eftersom vi hadetreåriga mandatperioder.Något mer än två mandatperioder bakom sig harErik . Han kom in vid valet 1994men hade tidigare tränat som ersättare ,första gången . Mer än har ocksåKarin , som började . började ochHans Andersson . Lika många riks-dagsår bakom sig som , , menmed några ytterligare månader har våra två nyalandshövdingar, , som båda kom in vid val ochgjorde en paus 1991-1994 för att börja på nytt ochsom nu slutat på nytt.Christina kom in som ersättare redan1986. Hon kan nog dela med sig mycket erfarenhetom hur det är att bli inkallad som ersättare under bådekortare och - en erfarenhet hon förövrigt delar med bl.a. av de ledamöter som slutar kom in vidvalet och har således tre mandatperioder, , i bakom sig. Valet ledde till enförändrad politisk verklighet. Det blev inte bara rege-ringsskifte, utan fick sju partier i stället försex. slogs ut, medan Ny demokrati ochKristdemokratiska samhällspartiet, som det då hette,valdes in. In vid valet kom , Inga Berg-gren, , , ,, , ,, , . Nästan lika i riksdagenhar , men han kom in som ledamot förstagången . Några månader mer än elva århar , , som blev ledamotförsta gången , och i har ,som började första gången , och Per-RichardMolén, som redan avgått. har drygt 13år.De ledamöter som kom in vid valet har nufyra mandatperioder bakom sig och 14 riksdagsår.Vid valet skrev politisk historia och togsig som första nya parti in i . In vidvalet kom Tom , , , och gjorde även , men hon hade pryaten månad 1984. och båda uppnått något mer än 15 riksdagsår.Ett antal ledamöter, som alla förenas av ett starktengagemang, inte minst internationellt, och som varitmycket aktiva i sina utskott, i kammarens debatteroch utanför , kom in vid val. Dehar , när de slutar, aktningsvärda fem mandatperi-oder och i bakom sig. Det är Marian-ne , , , , och får , eftersom honlämnar redan i morgon.Riksdagen är dess ledamöter. Ni har alla var ochen, på ert sätt, med era tankar och idéer, med eraerfarenheter, ert engagemang och lidelse, bidragit tillatt skapa den riksdag som närmar sig sitt slut.Några av er har haft ett speciellt ansvar för att bringareda i alla tankar och idéer, ett ansvar för helheten.Jag vill på kammarens vägnar rikta ett speciellt tacktill de fyra utskottsordförande som lämnar oss:Tanja Linderborg i lagutskottet, i mil-jö- och jordbruksutskottet, i för-svarsutskottet och i trafikutskottet.Stort tack vill jag också säga till ordföranden i Riks-dagens revisorer, , och till femvice utskottsordförande: i lagut-skottet, i skatteutskottet, BertilPersson i utrikesutskottet, inäringsutskottet och i arbetsmark-nadsutskottet. Slutligen vill jag säga ett varmt tack tillett tidigare språkrör, , och entidigare partiledare, tre ordförande och två vice ordförandefinns bland de 17 ledamöter som slutar efter 20 åreller mer i - 17 ledamöter med samman-lagt riksdagserfarenhet. Till var och en av ervill jag gärna säga några personliga ord. Det ska ock-så ses som ett unisont tack till alla ledamöter som nuslutar. I var och ens historia återfinns drag av någonannans historia.In vid valet med början som statsrådsersätta-re kom , som har sina rötter i Dalar-na sedan tid. hör tillden betydelsefulla och stora grupp ledamöter som haren stark lokal förankring och där vägen till riksdagenhar gått genom ett engagemang på det lokala planet.Han är därtill en av EU-pionjärer. När vi ijanuari 1995 blev medlemmar i unionen utsågs hantill en av våra första 22 EU-parlamentariker före EU-valet. Som vi vet är inte precisnågon EU-entusiast - tvärtom. Utanför ärhan ordförande i . EU är nu en delav vår nationella verklighet och inte längre en exklu-siv utrikespolitik som ska diskuteras i slutna salonger.Det är därför viktigt att vi öppet inför väljarna och ivårt EU-arbete i , som ,visar att det liksom i andra politiska frågor finns de-lade meningar i EU-frågor och att vi anstränger ossför att se till att debatten förs öppet och tydligt.Lisbet Calner, som också kom in i riksdagen1982, är likaledes känd för att säga rakt på sak vadhon tycker och tänker. Hon är en färgstark person,också i sitt klädval. Det senare kan möjligen bero påhennes stora intresse för konst. Det bohuslänska ärhon rädd om och slår vakt om - jag behöver nog baranämna utbyggnaden av . drog stornytta av långa erfarenhet - - somledamot i finansutskottet när hon som ordförandeledde referensgrupp för budget-frågor. Alla stenar vändes på i detta arbete. Kommit-tén fick ett mycket bra underlag för sitt fortsatta ar-bete och för kommande utvärderingar av debeslut vi just sjösatt.En annan ledamot som gärna kommer in på fråganom utbyggnaden av är , ocksåhan med bohuslänsk anknytning. Några av hans förstamotioner handlade följdriktigt också om , skärgården och båttrafik. Han har länge varitideellt engagerad i folkbildningsfrågor. Det har ocksåavsatt sig i hans arbete i . Men under desenaste 14 åren har han som ledamot i trafikutskottet- de senaste elva som ensam folkpartist i utskottet -fått mötas av nya utmaningar, inte minst påIT-området. De mindre partierna i har ennog så tuff uppgift att täcka in alla frågor och utskott.Kenth var ledamot i referens-grupp för uppföljning, utvärdering och revision. Medsin insikt grundad på lång erfarenhet av riksdagsar-betet bidrog han till det goda resultatet genom att visastor vilja att förändra riksdagsarbetet.Margit har varit suppleant i både lagut-skottet, skatteutskottet och finansutskottet. Men sintid har hon framför allt ägnat åt socialförsäkringsut-skottet där hon nu har suttit . Socialförsäkrings-frågor är inte lätta vare sig att förstå eller förklara. Degriper in på många områden. De rör människor direkt.De är ekonomiskt mycket stora och komplicerade ifråga om lagstiftning. Inget undgår öga. Detta och hennes konstruktiva lägg-ning, generositet att dela med sig, envishet och långayrkeserfarenhet har varit en stor tillgång för riksdagenoch i många olika utredningssammanhang, inte minstvid utformningen av det nya pensionssystemet. Mar-git är också känd som en person med enstark personlig integritet och förmåga att stå för sinegen ståndpunkt. Med kraft har hon hävdat sin syn påEMU och EU:s framtida utveckling även om flertaleti hennes parti har motsatt uppfattning.Ingvar , med hemort , är i or-dens bästa bemärkelse en självbildad man som i helasitt liv arbetat med folkbildningsfrågor. Därför varhan mycket starkt engagerad och drivande vid till-komsten av högskolan som ettsätt att sprida bildningen och utvecklingsresursernaöver hela landet. Med goda förberedelser och gottunderlag i sann folkbildningsanda förstärker han sinaargument. räds inte att ta fram storamängder statistik för att belysa en frågeställning. Handelar gärna och generöst med sig av all information.Vi är många här i som under de senasteveckorna fått högst påtagliga bevis på att bakom enledamot döljer sig för många helt okända talanger.Ingvar är en mycket uppskattad och produktiv förfat-tare av visor och limerickar.Göte valdes in i första gångenredan 1979, men han gjorde en paus mellan 1988 och1991. Han har därför också sammanlagt i riks-dagen. Med sin långa yrkeserfarenhet som polis pla-cerades han följdriktigt till en början i justitieutskot-tet. Hans starka intresse för sociala frågor förde ho-nom sedan till socialutskottet och hans djupa enga-gemang för miljön slutligen till miljö- och jordbruks-utskottet - även om det bara hette jordbruksut-skottet. Hans första fråga i handlade omavfallsanläggningar. Som riksdagsledamot har GöteJonsson tagit för vana att debattera lugnt och sakligt iförening med viss humor. Jag minns med uppskatt-ning många debatter som vi har fört med varandra.Han har också den gamla klassiska bakgrunden meden gedigen kommunalpolitisk erfarenhet. Han harunder flera omgångar varit kommunalråd i Jönkö-ping.Inge har varit här än 20år. Det är framför alltjordbruksfrågorna som har engagerat hans långa gärning som riksdagsledamot. Ge-nom åren har det blivit många och hårda debatter,men har alltid haft den goda förmåganatt skilja mellan sak och person. Envishet är ett annatutmärkande drag för hans agerande, men för den skullhar han aldrig förlorat glimten i ögat. in i politiken via SSU redan vid ålder.Alltsedan dess har han varit aktiv både i politiken ochi fackföreningsrörelsen. Begåvad med en stor familjmed barn och barnbarn tycker han, säger han själv påsin hemsida, att livet leker!Sören Lekberg började i redan 1975som statsrådsersättare . Han kom tillbaka1982 och har samlat på sig av riks-dagskunskap. har företagit en unikresa som riksdagsman. Han började sitt riksdagslivsom förespråkare för HSB och står han här somMr. Från att ha börjat som suppleant i trafi-kutskottet har han vandrat genom konstitutionsut-skottet, bostadsutskottet, finansutskottet, och utrikesutskottet och slutar nu som ord-förande i . På vägen har han också hun-nit med , , och . har ihärdigtoch systematiskt flyttat fram och förstärkt riksdagenspositioner i EU-arbetet, både i och somordförande i referensgrupp förEU-frågor. Han fortsätter nu också att som represen-tant för arbeta i konventet om EU:s fram-tidsfrågor - ett arbete som är av stort intresse förriksdagen att följa.Häromveckan hörde jag i eninterpellationsdebatt säga att det var riktigt att honställt samma interpellation . Men detberodde inte på att hon var tjatig - eller det kundeman kanske också säga att hon var, eftersom honännu inte hade fått det svar hon ansåg nödvändigt.Detta är politikens villkor och vardag i en ask. Omman vill åstadkomma förändring är man tvungen attgång på gång argumentera för sin sak. ger detresultat, ibland inte, men en politiker måste varamålmedveten och envis i sin kamp för det hon tror påoch anser vara rätt. kom in iriksdagen 1979 och kallades då den röda grevinnan,eftersom hon ansågs mycket radikalare än många avsina manliga partibröder. Hon har suttit ikulturutskottet, som vice ordförande.Hon har genom sina insatser och sin långa erfarenhethaft ett stort inflytande på den svenska kulturpoliti-ken. Vi behöver politiker med lång erfarenhet avriksdagsarbetet likaväl som vi behöver ledamöter somkommer in i med nya erfarenheter. Konti-nuitet och förnyelse är fina ord även i . Detär därför viktigt att vi underlättar arbetet för de nyaledamöterna. har alltid frikostigtbistått nya ledamöter i deras funderingar om bådestort och smått i riksdagen.Ingvar har, liksom ,23 riksdagsår. Inom sitt parti är han känd som lands-talaren. Han har under alla år rest runt i landet ochbesökt ett otal platser. Han har en karta över landet,där han med en nål markerat var han varit. Den är nutäckt med nålar. Att vara ledamot är inte bara ettuppdrag som är begränsat till , tvärtom.Att företräda väljarna innebär också att samtala medväljarna, att förklara politiken, att få idéer och tankarsom kan och bör omsättas politiskt. Förtroendet förpolitiken ökar om avståndet minskar. På hemmaplanhar alltid haft en starkförankring, bl.a. som styrelseledamot i . har i varit trogen soci-alutskottet och miljö- och jordbruksutskottet, ävenom han liksom också fick börja somsuppleant i trafikutskottet.Det finns mycket man hittar på Inter-net. Det finns mycket man inte hittar heller, KnutBilling t.ex. Sidan du sökte kunde inte hittas, blirsvaret när man försöker ta sig in på . 1979, när han började i , var detingen som hade en aning om www, e-demokrati ellere-mail. Ingen kunde heller förutse vad som kommaskulle. kan man både hitta hus och inreda rumpå Internet. Det är just bostadspolitiken som engage-rat i . Han har varitbostadsutskottet trogen, även om utskottet fram till1983 gick under namnet civilutskottet. När han blevutskottets ordförande 1994 bröt han den tidigare tra-ditionen att alltid ha en centerpartist som ordförande idetta utskott. är lite speciellt. Dettäcker ett brett område med många ansvariga minist-rar, och lagstiftningsfrågorna är komplicerade. EU-frågorna lyser nästan helt med sin frånvaro. Svensktvardagsliv är desto mer närvarande, liksom !Knut är en ofta anlitad talare runtom i landet.Han är också Europarådsdelegat och kan - det skaerkännas, det har vi hört talas om - ibland ha problematt boka in även utskottet i kalendern. Trots allt dettaär utskottet känt för sin goda stämning, vilket i mångtoch mycket är en ordförandes förtjänst. Han har ock-så varit engagerad i inre liv, i förvalt-ningsstyrelsen och den tidigare lokalkommittén.Bengt Silfverstrand har i riksdagen.Han kom in i valet men var ersättare ett partidigare perioder. Det finns få personer som är såengagerade i politiken, som . Detfinns heller inga frågor som är för små för honom attge sig i kast med. Han väjer inte för en debatt, ochhan ger sig aldrig. Detta engagemang visar sig bl.a. iatt han jobbar dygnet runt. Ledamöter i hans närhethar störts av knattrande tangenter nat-ten igenom. Det han knattrar ned är ofta finurligtskrivet, vilket både skapar beundran och irritation,men det är väl meningen.De fyra första månaderna som ersättare avsatteinga spår i riksdagstrycket. Men första året i riksda-gen motionerade han om så vitt skilda ting som bil-bälten, vattenföroreningar, systembutiker, skattereg-ler, samåkning och leasing. har han avlämnat 23motioner, och provkartan är ännu bredare: från cyk-lister, ekobrott, sjöfartsstöd, nedskräpning och Hel-singborg till , isocyanater och elsäkerhet -och naturligtvis hans alltid återkommande fråga ominlösen av historiska arrenden. haft sitt hemvist i flera utskott, nu senast i fi-nansutskottet. Ända har han varit engage-rad i revisorer, först som suppleant ochsedan 1988 som ledamot.Fem ledamöter som slutar har mer än 30 riks-dagsår bakom sig.Elver kom in i 1971 efter detförsta valet till enkammarriksdagen hösten 1970.Elver har en fast förankring i hemlänet och ärsjälva sinnebilden för en folkrörelsemänniska. Hanhar varit ordförande både i och iMotorförarnas helnykterhetsförbund. Han har ävenverkat som scoutledare, och det gör han även i riks-dagen. Jag har en känsla av att är en avde - få, det måste erkännas - ledamöter som har enmycket hög närvaro i kammaren. Han deltar inte barai sitt utskotts debatter utan bevakar när hans motionerska behandlas och alla de debatter som på något sättkan tänkas beröra hans hemlän eller alkohol. Tillyttermera visso infinner han sig ofta på bordlägg-ningsdebatter, av pur vänlighet, men när han ändå ärdär kontrollerar han gärna att allt går rätt till.Att trogen vinner visar det faktum att till slut, ef-ter många års träget motionerande, bifölls hansfempartimotion om promillegräns vid sjöfylleri. har haft många uppdrag i ; han hartäckt in åtta olika utskott. I sammanlagt har hanvarit ordförande eller vice ordförande i arbetsmark-nadsutskottet och både där och i andra sammanhangvarit mycket pådrivande i jämställdhetsfrågor. , som kom in i1971, fanns det 48 kvinnor - . Nordiska rådethar han tillhört , först som suppleant ochsedan 1985 som ledamot, men det internationellaengagemanget har blivit allt vidare. Hanhaft flera uppdrag i statliga kommittéer, både somordförande och som särskild utredare, bl.a. i .