prot · GP09117 · 2002-05-31 00:00:00 — Det sker därför att också på de allralägsta inkomsterna i betalar arbetsgivare ochinkomsttagare enorma mängder i skatter och förhind-ras dessutom att expandera till följd av otidsenligaarbetsmarknadslagar.Precis innan människor slås ut från arbetsmarkna-den i , invandrare, flyktingar eller svenskar,säger regering att det är rimligt att deoch deras arbetsgivare ska betala av arbets-kraftskostnaden i skatter. Vad händer när detta med-delas dem? Jo, jobben kommer inte till, och de somförst slås ut är de som har den högsta tröskeln attklättra över.Det främsta skyddet mot intolerans och främlings-fientlighet, , ligger i att undanröja orsa-ker som gör att människor som vill arbeta intekommer in på arbetsmarknaden. All annan politikkommer dessvärre att visa sig verkningslös.Anf. 7 ():Fru talman! En av mina viktigaste erfarenheter ilivet är kanske den som jag påminns om varje dag.Det är en erfarenhet som jag delar med många männi-skor i , en erfarenhet som både fyller mig medglädje och fasa.När jag var liten ville jag inte vara svartskalle. Fördet var ju just för att jag var svartskalle som jag blevmobbad i skolan, det var just för att jag var svart-skalle som jag blev slagen. Var det för att jag varsvartskalle som jag inte fick stöd av de vuxna i skolannär jag behövde det som mest? Varför fick inte jagkänna mig trygg? Det är en erfarenhet jag bär medmig i livet, och det finns fler.Fru talman! Tänk dig att gång på gång blir för-följd av en vakt när du går in i en affär. Tänk dig attgång på gång bli stoppad av passkontrollanter för enresa mellan och Helsing-borg. Eller kanske ännu värre: Tänk dig att bli utpe-kad som den skyldige när det är någon annan som hargjort det. Det är också några av mina erfarenheter.Det är erfarenheter jag delar med många i Sverigeoch i . Erfarenheten av otrygghet och erfaren-heten av att bli utpekad och skyldig, enbart på grundav mitt utseende, mitt ursprung.Varför känner jag fasa? För att många känner igensig än , och för att många blir utpekade ochdiskriminerade i . Och det handlarinte bara om att inte bli insläppt på krogen.Fru talman! Det handlar om att inte få något ar-bete. Det handlar om att inte har råd att bo var manvill, eller att våga bo någon annanstans än där mankänner sig trygg och välkommen. Det handlar om debarn som blir kvar i skolan när alla svenska föräldrarhar valt en annan skola åt sina barn. Det handlar omatt inte få lära sig svenska när man har kommit tillSverige.Det handlar om mycket mer än så. I grundenhandlar det om människovärde, vår människosyn ochsolidaritet.Fru talman! Solidaritet får aldrig handla om atttycka synd om. Solidaritet är en aktiv handling somkärlek, att ta parti för och inte emot, att våga se ochatt mötas. Det existerar problem i . Det visarinte minst regeringens skrivelse Integrationspolitikför . Men det finns lösningar.Vänsterpartiet är ett antirasistiskt parti, och vi haralltid aktivt deltagit i kampen mot rasism och höger-extremism. har högerpopulistiska ochfrämlingsfientliga partier byggt upp ett betydandefolkligt stöd i europeiska länder som , och . Men främlingsfientliga partier visarpå stark framgång även i , Danmarkoch Norge.Det senaste exemplet från visar medförskräckande tydlighet vad som kan hända om etab-lerade partier låter dagordningen sättas av främlings-fientliga krafter. Det är här jag känner en uppriktigoro. Det gör jag inte minst med tanke på att den bor-gerliga majoriteten hemma i styr med stödfrån, just det, det främlingsfientliga väl, somtill valet ställer upp för inte mindre än Sverigedemo-kraterna.Jag känner mig stolt över att vi i denna fråga haren grundläggande enighet mellan partierna i . Men jag vill ändå rikta en fråga till de bor-gerliga partiernas representanter. Tänker ni efter valetacceptera liknande majoritetslösningar med högerpo-pulistiska och främlingsfientliga partier som ni gör iSkåne ?Fru talman! Vi i ser det som allapartiers uppgift och skyldighet att bekämpa rasism,främlingsfientlighet och homofobi i alla dess formeroch att stå upp för solidaritet, medmänsklighet ochrättvisa.Främlingsfientliga ideologier och rörelser får fot-fäste i ett samhälle där klassklyftorna växer. De sominte har mycket har fått det ännu sämre, och de riktigtrika har kunnat fylla på sina plånböcker ännu mer.Det är knappast någon nyhet men det förtjänar attsägas igen: Med hög arbetslöshet och ökade socialaskillnader söker en del någon att skylla på, någon attpeka ut. En känsla av maktlöshet föder otrygghet,desperation och hat. Det är därför som kampen motrasismen också handlar om att utjämna klassklyftorna- en konstruktiv kamp för att förändra samhälletsstrukturer och för konkreta förbättringar i människorsvardag.Fru talman! Det vi i säger är att dethandlar om att kampen mot rasism förs inte bara motuttalat rasistiska grupper utan också mot ökande klas-sklyftor och för en generell välfärdspolitik som om-fattar alla invandrade och infödda kvinnor och män.Om argumentationen och kampen för alla människorslika värde inte upprätthålls bidrar det till att högerpo-pulistiska partier kan nå framgångar i länder som intebefinner sig i ekonomisk kris och som har ett relativtekonomiskt välstånd. Det visar exempelvis utveck-lingen i Danmark.Fru talman! Jag har även en fråga till Socialde-mokraterna och . Den migrationspolitiksom förs i och i övriga präglasav en anda av intolerans, inhumanitet och bristandesolidaritet. Följden blir ett rent dubbelspel där statligakampanjer och myndigheter talar om vikten av enkamp för alla människors lika värde, somden verkliga politiken ser helt annorlunda ut och gersignaler om människors olika värde utifrån etniskbakgrund.Ett annat exempel är det bemötande som mångamänniskor med utländsk bakgrund stöter på hos olikamyndighetsutövare. Denna dubbelmoral, som vi kal-lar för statlig rasism, ger just högerextrema organisa-tioner argument och ökar deras möjligheter till fram-gång.För är kampen mot denna statligadubbelmoral avgörande för att ska kunna bliett samhälle där alla är lika mycket värda och där allai realiteten ges samma möjligheter och grundförut-sättningar.Om den direkta fråga som jag har besvaras medett ja kommer det att få positiva och konkreta kon-sekvenser, helt i linje med den anda i vilken vi fördebatten här , helt i linje med kampen om re-spekt för människovärdet. Vi är fem partier i som vill se andra konkreta lösningar på densvenska flyktingpolitiken än den flyktingpolitik som förs av Socialdemokraterna tillsammans medModeraterna.Min fråga är: , är ni från Socialde-mokraterna beredda att bryta det samarbete som nihar med i flyktingpolitiken?Fru talman! För att avsluta där jag började vill jagsäga följande. Själv tillhör jag en rad olika minorite-ter, och jag har ett svenskt hjärta som pumpar runtmitt grekiska blod. Jag tror att roten till fientlighet ärstrukturell. Men jag tror också att det handlar om bristpå kärlek och solidaritet. Det är många människorsom inte känner någon kärlek och som därför inte harförmåga att ge kärlek tillbaka till någon annan.Dagens hårda samhälle har gjort att människor harblivit rädda för varandra i stället för att vara rädda omvarandra. Rädda människor är otrygga, och otryggamänniskor stänger in sig. Instängda människor blirlätt inskränkta, och inskränkta människor blir för-domsfulla. Det är med kärlek och kunskap som vispräcker hål på fördomar. Här har vi alla ett gemen-samt ansvar för att våga se och mötas, att våga gekärlek och att våga att bli älskade.Anf. 8 Statsrådet () re-plik:Fru talman! Får jag börja med att understrykaanalysen av vad jag väljer att kalla för den struktu-rella rasismen och som jag nämnde i mitt anförande.Detta är en oerhört viktig beståndsdel. Det är ocksåviktigt att erkänna de problem som vi har djupt inne idet svenska samhället - både i stat, kommuner ochlandsting och på den privata arbetsmarknaden. Utanen sådan analys - den uppfattningen delar jag - blirintegrationspolitiken bara halv.Det var inte så lätt att uppfatta exakt vilken frågasom skulle besvaras med ett ja eller ett nej, måste jagsäga, men jag vill bestämt dementera beskrivningenav att vi socialdemokrater och skulle haett speciellt samarbete just kring flyktingpolitiken.Jag betonade, och det vill jag fortsatt göra, huroerhört viktigt det är att ska fortsätta att varaett mycket generöst land när det gäller människorsbehov av och rätt till asyl och när det gäller att ha engenerös flyktingpolitik. Det är också oerhört viktigtatt i debatten skilja på flyktingpolitiken och integra-tionspolitiken, så att man inte trillar i fällan - det trorjag att håller med om - när det gällerdetta med att man om man tar emot för många flyk-tingar inte kan bedriva en framgångsrik integration.Det är människors behov av att fly och rätt att få asylsom måste styra migrationspolitiken. I det arbetetlägger också ned stor möda på att fåden debatten att bli starkare i hela . Det harockså varit en av anledningarna till den oro som rege-ringen har gett uttryck för när det gäller den danskahållningen. tar ju snart över ordförandeska-pet i EU.Anf. 9 () replik:Fru talman! Jag håller med om inte ska skylla på flyktingpolitiken när integra-tionsarbetet inte går bra. Men det är inte det som dethandlar om. Det är problematiskt när att man ska hålla isär flyktingpolitiken ochintegrationspolitiken. Vad det i grunden handlar omtycker jag faktiskt är hur vi behandlar våra flyktingar.Det är där som jag tycker att integrationspolitiken ochflyktingpolitiken är en gemensam debatt.Vi kan inte ha en integrationspolitik som är fram-åtsyftande och bra när vi sedan behandlar de somsöker asyl och de som är flyktingar i på etthelt annat sätt - som tredje klassens medborgare ochsom människor utan människovärde. Det är i detavseendet som jag tycker att det är problematiskt. Jaghoppas att och jag är överens om det.Vad min fråga handlade om, och som faktisktstämmer med det som sker här i och medden flyktinglagstiftning som vi har, är det faktum attden svenska flyktinglagstiftningen i stort byggerpå att och Socialdemokraterna har enmajoritet i denna kammare och kan bedriva den flyk-tingpolitik som vi har. Det är där som min kritik rik-tas till Socialdemokraterna och , och detär det som min fråga handlar om, alltså: Varför fort-sätter ni med denna tysta överenskommelse? Trots attdet kanske inte är ett gemensamt samarbete är det juni som är överens om den flyktingpolitik som förs.Anf. 10 Statsrådet () re-plik:Fru talman! Hur ett land hanterar flyktingar, hurmottagandet och introduktionen fungerar, påverkarsjälvklart integrationspolitiken. Om detta tror jag attvi är helt överens. Jag ville bara betona faran i attargumentera och agera som t.ex. den danska rege-ringen gör. Man stramar ju åt villkoren för flyktingarmed den direkt uttalade ambitionen att därigenom fåfärre flyktingar för att därmed bli mer lyckosam iintegrationen. Det är detta som är så farligt. Flykting-politiken måste vara till för att ge människor som harbehov av skydd och asyl den rätten. Det tror jag att viär överens om.Sedan tycker jag att medverkar mytbildning och kanske därför vill fortsätta de-batten specifikt om flyktingpolitiken när vi i dagdiskuterar integrationsskrivelsen. Men det räckte välatt höra Per inlägg här för att inse att det inteär speciellt mycket som han och jag är överens omeller har samma uppfattning om - vare sig när detgäller dagens integrationspolitik eller när det gällerframtidens integrationspolitik.Anf. 11 ():Fru talman! Jag är glad över det klargörandet. Detär precis vad jag ville ha.Det är viktigt att ni från socialdemokratisk sida ärtydliga när det gäller att framhärda i att det beträffan-de den flyktingpolitik som förs i fak-tiskt skiljer sig ganska väsentligt trots att ni och Mo-deraterna gemensamt bildar en majoritet. Framför alltskiljer det sig i integrationspolitiken.Vi är överens om allt det som säger.Det är just när hon lyfter fram skillnaderna här somdet blir tydligt varför det är viktigt att hålla isär olikadebatter. och jag är helt överens om attdet som händer i inte är rätta sättet att de-battera. Jag tror att vi också är överens i denna kam-mare om att vi, om det finns problem, ska lyfta uppdem till ytan och debattera och diskutera dem.Från sida kommer i sitt anförande tydliggöra ställningi fråga om integrationsskrivelsen. Men det är ändåviktigt att vi har ett gemensamt avstamp i dennakammare där vi inte, som sade tidigare,någonsin sopar någonting under mattan. Vi för uppdet till ytan och diskuterar det. Framför allt kommervi med gemensamma lösningar som bygger på allamänniskors lika värde och alla människors lika rät-tigheter.Anf. 12 ():Fru talman! Låt oss först gemensamt slå fast att ien demokrati kan vi aldrig tolerera att människovär-det relativiseras. Det existerar inget mänsklighetensA- och B-lag. Det är oacceptabelt att tala om "vi" och"dom", att dra upp gränser som relativiserar det uni-versella människovärdet. Det är av största vikt att vi ifamiljer, i skolan och i samhällsdebatten hela tidenbetonar respekten för alla människors lika värde.Därför är det så viktigt att skolan har en tydlig värde-grund, att familjerna har tid för vardagssamtalenhemma runt köksborden. Det är i de miljöer sommycket av det som vi måste värna och ska stärka kanodlas.Vi ser nu hur främlingsfientliga partier vinnermark runtom i , och det finns inga skäl attföreställa sig att skulle vara immunt motsådana politiska strömningar. Alla vi som är ute ochträffar väljare på gator och torg möter människorsirritation och frågor över hur flykting- och integra-tionspolitiken fungerar. Vi märker rädslan för det nyaoch det okända, och vi märker att det också finns renrasism i vårt land. Men låt mig betona en sak: Det ärviktigt att vi inte stämplar alla dem som kritiserarflykting- och integrationspolitiken som rasister. Omvi gör det riskerar vi att driva vanliga människors oroför sakernas tillstånd rakt in i främlingsfientliga parti-ers armar.Fru talman! Den svenska integrationspolitiken harmisslyckats. Det erkänner t.o.m. regeringen. Huvud-ansvaret för detta ligger förstås på den regering somhaft makten och den största delenav tiden sedan . Borde inte Sverigese till att bli något av ett integrationens mönsterland,ett gott exempel för de europeiska länder som påsistone fått de massmediala strålkastarljusen riktademot sig? Men är verkligen inget integratio-nens mönsterland. Att det inte finns någon Le Peneller i är sant, men den fak-tiska integrationsverkligheten - är den bättre i Sveri-ge än i eller i ?Det är egentligen märkligt hur fri den ansvarigaministern får gå i debatten när hon re-presenterar ett så uppenbart misslyckande. Jovisst,gör precis som gör iandra sammanhang, tillstår att hon inte lyckats. Honär väl som reklamen säger: Stolt, men inte nöjd. Mendet förändrar ju inte verkligheten för invandrarna!Att ta itu med en politiker som gjort är knappast någon störrebedrift. När två ledande socialdemokraterbörjar samsas om en strängare flyktingpolitik ochhotar med krigsfartyg för att stoppa flyktingar, dåväntar vi oss att och medstor energi kritiserar dem för detta. Och frågan tillMona blir hur många brev hon har skickat tillSchröder och Blair.Runtom i ser vi hur populistiska ochfrämlingsfientliga partier gått fram starkt i valen.Deras framfar har bidragit till att kasta ut socialde-mokraterna ur regeringsmakten i land efter land, ochde socialdemokratiska väljarna har lämnat sitt partioch lockats av populistiska krafter på högerkanten.Frågan som och de socialdemokratiskapolitikerna runtom i bör ställa sig är varförderas politik lett fram till att högerpopulismen ochfrämlingsfientligheten fått ett så stort uppsving.Fru talman! Om vi ska kunna bli ett integrationensmönsterland tror jag att det finns tre områden somintegrationspolitiken måste fokuseras på.För det första korta handläggningstiderna. De somkommit hit måste snabbare få besked om de får stan-na eller inte. Den långa passiva väntan bryter söndermänniskor och vaggar in dem i bidragsberoende.Riksdagens revisorer har visat att handläggningsti-derna är långt ifrån målen. Av dem som sökt asyl1999 var det som fick beslut av , medan fickbeslut först eller mera.För det andra måste invandrarna in i arbete ellerpraktik . Det gäller att bryta bidragsbero-endet, ge dem en ingång till arbetslivet och tillgångtill alla de sociala kontakter som en arbetsplats erbju-der och därmed motivera dem för att lära sig svenskaspråket snabbt. Parallellt med arbetet ska undervis-ning i språk finnas. Här måste både arbetsförmedling-arnas rutiner, men också hela arbetsmarknadspoliti-ken, ses över för att göra trösklarna lägre för de nyasom kommer till vårt land att komma in i arbetslivet.I stället för vi en politik som i praktiken leder i mot-satt riktning.För det tredje måste vi komma ifrån omhänderta-gandeperspektivet som dominerat flykting- och integ-rationspolitiken så . Det är kort sagt för mycketav socialpolitik och för lite av närings- och arbets-marknadspolitik. Vi ser flyktingen i första hand somett problem vi ska ta hand om, trots att det handlar omaktiva, företagsamma människor som tagit sig frånden miljö som de varit i till långt uppe i Nor-den. Vi måste vända perspektivet och se dem som denresurs som de verkligen är.Fru talman! Ett samhälle med människor från oli-ka kulturer och nationaliteter är ett rikare samhälle.Mångfald berikar. Men mångfalden måste vila på envärdegrund. En sådan värdegrund blir som kittet somhåller ihop mosaiken. En mosaik är vacker just därföratt de olika färgerna kompletterar varandra sida vidsida, sammanhållna av ett gemensamt kitt, men utandetta sammanhållna kitt skulle bitarna falla sönder.Anf. 13 Statsrådet () re-plik:Fru talman! Får jag börja med att upprepa denfråga som jag ställde till Per . Betyder StefanAttefalls mycket berättigade upprördhet över defrämlingsfientliga krafterna i många länder i Europaatt han tänker uppmana sina partibröder i Europasländer att sluta samarbeta med dessa krafter? Denfrågan tycker jag i allra högst grad berättigad.Jag har sagt att integrationspoliti-ken inte har lyckats. Det vore väl märkligt om någonhär i kammaren skulle säga någonting annat så längemänniskor av olika skäl inte får bli ianspråkstagna,blir diskriminerade, inte kommer ut på arbetsmarkna-den, inte deltar i det svenska samhället. Men jag för-söker att vara ärlig nog att sätta det i perspektiv avjust det som vill att ska vara,ett mycket generöst flyktingmottagarland. Det harinneburit stora påfrestningar som vi nu arbetar hårtmed för att se till att integrationspolitikens riktningska bli ännu tydligare. Det var länge sedan den varkollektiviserande. Det var länge sedan den såg män-niskor som klumpar. Det var länge sedan som maninte förmådde se flyktingar som individer.Det har skett stora förändringar av både introduk-tionen, av svenska för invandrare, av valideringen,precis i den riktning som nu efterlyser.Det har också gjort att vi redan nu ser tydliga föränd-ringar i sysselsättningsgraden, som har vuxit snabbarebland människor födda utomlands än bland befolk-ningen i sin helhet. Arbetslösheten har minskatmycket snabbare bland invandrargrupperna än blandbefolkningen i stort. Det är tecken på att vi gör rättsaker och att med en socialdemokratisk regering kanintegrationspolitiken komma ännu . Men StefanAttefalls totala befrielse från diskussion om diskrimi-nering visar att det inte den analysen en borgerligregering skulle göra.Anf. 14 () replik:Fru talman! Först om situationen i de europeiskaländerna. Jag tror att det är viktigt att titta på det sak-politiska resultatet av de regeringar som våra syster-partier ingår i. Där tror jag inte att man kan säga attsituationen har blivit stramare. Tvärtom verkar detvara de socialdemokratiska ledarna som går i brä-schen för att strama åt flyktingpolitiken.Jag tycker att det land där resultatet har varit be-kymmersamt är . Men jag kan upplysa stats-rådet om att i den regeringen finns inget krist-demokratiskt systerparti med. Tvärtom tog jag av-stånd den regeringens bildande redan på tidigt stadi-um.Det intressanta är att kryper undanfrågan: Varför uppstår den här situationen runtom iEuropa? Varför kastas socialdemokraterna ur rege-ringsmakten, och varför går de socialdemokratiskaväljarna från socialdemokratiska till högerpopulistis-ka partier? Varför händer detta? Vad är det som göratt er politik misslyckas i land efter land i ochni bäddar för den här typen av strömningar? Densjälvkritiska analysen måste och Social-demokraterna göra. Och hur många brev, som sagtvar, har skickat till och protesterat mot den linje som de verkar gå i brä-schen för som t.o.m. handlar om att skicka ut krigs-fartyg för att stoppa flyktingar.Anf. 15 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill betona igen för att jag, den franska ministern och den belgiskaministern, som är de tre som har varit ordförande iEU:s arbetsmarknadsråd , skrev ettgemensamt brev till den tillträdande ordföranden,nämligen . Vi kände djup och gemensam oroöver att skulle driva flykting- och integra-tionspolitiken i den riktning man gör i ock-så som ordförande i . Därför skrev vi tre ett brevtill . Den debatten är viktig, och det tror jagatt också tycker.Sedan för vi många diskussioner med våra par-tibröder runtom i , precis som jag är övertygadom att också gör med sina partivänner.Men jag vill verkligen betona att det finns inget soci-aldemokratiskt parti i regeringsställning i somsamarbetar med ett främlingsfientligt parti. Jag haricke något sådant exempel. Det är en väldig skillnad iförhållande till hur många borgerliga partier agerar iEuropa i dag.Jag kommer att fortsätta debatten, oavsett medvem det vara månde, om att etablerade partier, vilketofta har varit socialdemokratiska, måste se hur väl-färdspolitiken, minskandet av klyftor är kanske denviktigaste debatten och det viktigaste argumentet motfrämlingsfientligheten. Där är det många regeringar iEuropa som har misslyckats grovt vi harbakom oss, såväl borgerliga som socialdemokratiska.Det är därför som det är så viktigt att se det samban-det också i Sverige.I kampen mot rasismen spelar kampen mot socialaorättvisor och arbetslöshet en väldigt stor roll, mendet räcker inte i kampen för en god integration. Detsom undviker , diskrimine-ringen, är det som är den största fienden och detsom mycket av integrationspolitiken nu riktas in mot.Anf. 16 () replik:Fru talman! Självklart måste vi ha en mycket ak-tiv kamp mot diskrimineringen. Vi kristdemokraterhar också medverkat aktivt till den lag som vi har om diskriminering i arbetslivet. Det är viktigt attvi följer upp de lagarna. Men jag tror inte att man kannöja sig med diskrimineringslagar. Det handlarmycket om värderingar, attityder och ett långsiktigtarbete, och jag tror att vi är överens om att det krävsmycket, mycket mer i den riktningen.När det gäller utvecklingen i är det märk-liga just att det skrivs brev, att man kan skjuta på enborgerlig regering i - som jag inte har nå-gon anledning att försvara eftersom jag inte har någotsysterparti i den regeringen - men när de stora aktö-rerna i , och ,socialdemokratiska frontfigurer, går i bräschen för enstramare flyktingpolitik då skickas det inga brev. Dåär och tysta.Likaså är tyst om analysen av varförjust hennes partier kastas ut från regeringsmakten.Det är klart att det är svårt för socialdemokratiskapartier att bilda regering med något parti när man harförlorat stort i valen.Sedan handlar det om att sakpolitiken inte får gå ifrämlingsfientlig riktning. Skulle det uppträda någon-stans och ett systerparti till oss är med där, kommer viatt agera på alla fronter, kan jag försäkra . Men det handlar helt enkelt om att undvika attskapa den situation som råder. Och tror jagfaktiskt att det inte bara handlar om ,utan det handlar också om den förda politiken imånga länder med socialdemokratiskt förtecken.Anf. 17 () replik:Fru talman! Det är självklart rätt att klaga på TonyBlair och , och det är lätt att klaga på Social-demokraterna. Jag förutsätter att kom-mer att skriva brev även till och Englandoch klaga på det som håller på att hända där.