prot · GP0959 · 2002-01-29 00:00:00 — Då är natur-ligtvis risken stor att de första terminerna blir utsud-dade och konturlösa.Jag har via tagit redapå om man läser just på det här sättet och fått reda påatt man gör det i och i och att flerlärarhögskolor planerar att göra på samma sätt. Iåtminstone är det dessutom möjligt attläsa alla tre terminerna i början av utbildningen.Det är lätt att föreställa sig hur dålig en sådan ut-bildning blir. Gymnasielärare och lärare för grund-skolans första år har väldigt olika uppgifter, var försig lika viktiga. Att ägna tre terminer åt studier utanatt få börja specialisera sig kan inte vara något annatän ett enormt slöseri med tid. Dessutom har jag frånolika håll fått rapporter om jätteproblem att ordnapraktikplatser för den nya lärarutbildningen.Fru talman! vill riva upp den nya lä-rarutbildningen - det säger vi ärligt - om vi får varamed och bestämma efter valet. Men även om skolmi-nistern fortfarande tror på sin lärarutbildning borde dehär första rapporterna vara så negativa att han över-vägde åtgärder. Är det meningsfullt att blivandegymnasielärare ägnar studietid åt att byta blöjor? Ärdet bra att fler lärarhögskolor lägger tre terminer utanämnesspecialisering i början av utbildningen?Anf. 40 Utbildningsminister ():Fru talman! Visserligen tycker jag att det kan varabra för alla att lära sig byta blöjor, småbarnsföräldersom jag är. Men jag tror att jag och delaruppfattningen att det är självklart att praktiken, denverksamhetsförlagda delen av utbildningen, ska vararelevant för den utbildningsinriktning man har valt.Därför bad jag mina tjänstemän höra sig för omjust det exempel som framförde, och detbesked jag har fått är att ingen student med intressein-riktning mot gymnasieskolan har placerats i förskolaför den verksamhetsförlagda delen av utbildningen.Skulle det vara så menar jag att det vore alldeles borti tok. Detta är det besked jag har fått.Så här skulle vi kunna göra, . Vi skullekunna gå in i olika utbildningar och resonera t.ex. omdet är vettigt att en lärare på civilingenjörsutbildning-en använder sig av ett visst grepp eller om läkarut-bildningen i en delkurs på tre poäng ska använda sigav en viss typ av pedagogik. Jag tycker att vi gott kangöra det. Men glöm inte att ansvaret för vetenskapligtgrundad utbildning också måste finnas där det börligga, dvs. på högskolan.I tidigare debatter har haft synpunkterpå vilka studenter som fått dispens och fått en sär-skild antagningsordning vid en särskild högskola ochen särskild inriktning, och kommer detta. Jag trorinte att det är vettigt.Det är som har uppgiften frånriksdagen att se till att utvärdera, tufft och genomgå-ende, kvaliteten i våra högskoleutbildningar. Det skade göra genom att samla den bästa av expertis, avlärare, forskare och studenter, och granska utbild-ningarna hårt. Vi kan naturligtvis diskutera olikaenskildheter, men vi kan inte tro att vi i ärbättre på att utvärdera kvaliteten än vetenskapsmän-nen är. Ha respekt också för högskolan!Tillräckligt oroad blev jag för att känna migtvungen att ta reda på om det var på detta sätt, och detbesked jag fick var att det inte var någon gymnasielä-rarstudent på förskolan.Folkpartiet har använt en hel del tid åt att ifråga-sätta den nya lärarutbildningen. Det är bra, för detbehöver vi verkligen en diskussion om. Jag ser densom väldigt viktig. Det är ett trendbrott när det gälleratt få en vetenskaplig grund för lärarutbildningen,genom stora forskningsinsatser, genom att se till attlärarutbildningen blir som en utbildning bland andra ihögskolan, förbereder för forskning, öppnar möjlig-heter för forskarutbildning när man har gått igenomen lärarutbildning och bryter det gamla arvet som hargjort att man aldrig har blivit en integrerad del avhögskolan. I stället ska man se att det blir en vanlighögskoleutbildning. Det är ett väldigt viktigt steg.Sedan är det naturligtvis viktigt att det i lärarut-bildningar, liksom det är i sjuksköterskeutbildningaroch andra utbildningar som ha väldigt konkret kopp-ling till en vardaglig verksamhet, finns en bra arbets-platsförlagd del, där man finns och lär också i arbetet.Det är centralt om vi ska få goda lärare i framtiden.Man får de teoretiska kunskaperna - en gedigenvetenskaplig grund och djupa ämneskunskaper - menockså en kontakt med vardagen som lärare. Man skakunna ta med sig den kontakten tillbaks in i högsko-lan när man fortsätter sin utbildning, för att diskuterateori och praktik.Jag tror också att det är väldigt väsentligt att allalärare får en gedigen grund när det gäller att förståbarns och ungdomars utveckling och specialpedago-gikens landvinningar. Det är väldigt viktigt för allalärare att ha goda kunskaper om detta, så att depå bästa sätt ska kunna hjälpa eleverna.Därför känner jag mig väldigt glad och stolt överden lärarutbildning som vi har genomfört. Jag förut-sätter att följer detta mycket nog-grant, utvärderar och kommer med tydlig kritik omdet inte fungerar, precis som när det gäller civilin-genjörsutbildningen, läkarutbildningen och alla andraviktiga utbildningar vi har i högskolan.Anf. 41 ():Fru talman! Som jag sade är det naturligtvis väl-digt bra för alla människor, oavsett ålder och kön, attlära sig byta blöjor och handskas med små barn, mendet är inte det den dyra studietiden ska användas till.Vad gäller detta exempel står uppgift mot uppgift.Flera studenter på uttalade sig ien tidningsartikel från . Jag har ävenfått uppgiften muntligt från andra.Men det är inte bara detta extremfall som visar påsvårigheterna. Problemen är att man som lärarstude-rande kan påbörja dessa tre terminer, som gårunder namnet Allmänt utbildningsområde, utan att habestämt sig för inriktning och utan att ha avgjort omman vill jobba med mindre barn eller på gymnasieteller senare del. Det leder med nödvän-dighet till att dessa tre terminer riskerar att bli väldigtutslätade och innehållslösa.Det är det jag tycker är grundfelet med den nya lä-rarutbildningen. Man tar för oseriöst på behovet avspecialkunskaper. Man tar inte tillräckligt allvarligtpå det behov av kunskaper om barns läsutvecklingsom lärare i förskolan och på f.d. lågstadiet har. Manser inte tillräckligt seriöst på behovet av rejäla äm-neskunskaper för ämneslärarna.Oavsett om man lyckas ordna praktikplats ellerinte är själva grundtanken att tre gemensamma termi-ner, som är möjliga att lägga i början av utbildningen,är slöseri med tid.Thomas talar om behovet av djupa äm-neskunskaper. Sanningen är - jag tycker att det blirmer och mer uppenbart - att den nya lärarutbildning-en ger sämre ämneskunskaper för ämneslärare. Det är färre akademiska poäng i ämnena.Dessutom kommer alltfler uppgifter om att den aka-demiska ämnesutbildningen för blivande lärare börjarsepareras från vanliga ämneskurser som studenternagår på våra högskolor.Det är naturligtvis också djupt olyckligt om lärareska ha sämre möjligheter att gå vidare med forskningoch ämnesfördjupning än andra studenter i sammaämne.Sverige lider, som alla vet, av en stor lärarbrist.Det är alldeles för få som söker sig till lärarutbild-ningarna. Som förälder kan man inte längre räknamed att ens barn ska undervisas av en utbildad lärare,och därför är det viktigare än någonsin att lärarutbild-ningen verkligen är attraktiv för våra bästa och mestengagerade studenter.När det gäller den nya lärarutbildningen konstate-rar jag att skolministern inte tänker föreslå någ-ra åtgärder. Han förutsätter i stället att Högskolever-ket vidtar lämpliga åtgärder om det visar sig att minoro för utbildningen är befogad.Jag anser att lärarutbildningens uppläggning ärsådan att risken redan nu är minst sagt stor att utbild-ningen blir dålig. Därför hade jag naturligtvis blivitgladare om hade sagt att han omedel-bart ska skaffa sig kunskap om hur utbildningen ut-formas de första terminerna.När vi nu har fått en skolminister som har börjatanvända ord som "kunskapsmål" och "gedigna äm-neskunskaper" hade det varit intressant att se vad dennya socialdemokratiska terminologin i skolpolitikeninnebär i verkligheten. Men än så länge har vi intefått något konkret förslag till förändring av politiken.Anf. 42 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag anmäler mig som frivillig när detgäller att lära att byta blöjor. Det behövsingen som helst högskoleutbildning för detta. Har hantid ställer jag gärna upp.Den beskrivning av lärarutbildningen som UlfNilsson ger delas av väldigt få. Ta t.ex. de två storalärarorganisationerna. - som traditionellt organiserar lärare somhar gymnasiet som sitt huvudsakliga arbetsfält -säger så här: Styrkan i det förslag till ny lärarutbild-ning som lämnades ligger i att det på ett avgörandesätt bidrar till att göra läraryrket till en stark profes-sion, byggd på en klart definierad vetenskaplig bas.Så säger . - detstora - säger så här: Tvärtemot vadsom sägs av en del kritiker skärs tiden för ämnesstu-dier inte ned. Förslaget innebär i stället en betydligtstörre valfrihet för de studerande, där ämnesstudiernablir djupare än och där specialiseringsmöjlig-heterna utökas.Jag tycker att det är väldigt viktigt. Det har varitväldigt viktigt för oss att se till att när det gäller dennya lärarutbildningen också föra en dialog med lärar-na, för att se till att vi får en lärarutbildning som hargediget stöd i lärarprofessionen. Jag tror att en av deviktigaste framtidsfrågorna är att åter göra läraryrkettill en mycket stark profession. Det ska vara en starkutbildningsgrund, och lärarna ska åtnjuta respekt.Lärare ska vara auktoriteter i vårt samhälle.Folkpartiet har kommit till en annan ståndpunkt,men det betyder nog inte att de så noga har gått in ijust denna reform. Däremot är man väldigt noga medatt gå in i högskolans verksamhet vad gäller just den-na utbildning. Den akademiska friheten och respektenför professionen inom högskolorna finns inte riktigtnär det gäller just denna utbildning. Det talar manannars vitt och brett om vid högtidliga sammanhang.Jag menar att det är väldigt viktigt att vi har denordningen. Högskolorna skapar utbildning med denkunskap som finns, grundad på forskning. Vi ser tillatt vi har en organisation för kvalitetsgranskning, därlikar bedömer likar - forskare bedömer forskare,lärare bedömer lärare - och studenterna involveras.Vi sätter ribban mycket högt när det gäller kvaliteten.Klarar man inte att hålla hög kvalitet blir man av medsitt examenstillstånd.Det är den reform vi gjorde bara se-dan som gör att har ett av allra mestambitiösa kvalitetsutvärderingssystem. Det styrs intepolitiskt, utan det styrs av professionen och forskarnasjälva.Det är en väldigt viktig del i respekten för akade-min, och det är en väldigt viktig del i att göra lärarut-bildningen till en vanlig högskoleutbildning. Syftet äratt integrera utbildningen i högskolan, så att forsk-ningen blir basen och så att det blir naturligt för stu-denter att gå vidare till forskarutbildning.Vi bygger upp forskarskolor, som gör att vi fårfler forskarstuderande bland dem som går lärarutbild-ningarna. Det är väldigt viktigt av flera skäl. Ett är attframtidens lärare finns på högskolorna - inom lärar-utbildningarna. Det är viktigt att det finns en forsk-ningsbakgrund och att andelen disputerade lärare ökarpå lärarhögskolorna.Vi behöver också fler med den bakgrunden ute iskolorna. Vi behöver fler disputerade lärare somkanske också på deltid, om arbetsgivaren är klok, kanfortsätta sin koppling till forskning som debedriver verksamhet ute i skolan. På så vis utvecklarman skolarbetet och får in mer forskning också i detvardagliga skolarbetet. Det tycker jag att denna lärar-utbildningsreform lägger en väldigt god grund för.Jag har stora förhoppningar när det gäller den nyalärarutbildningen. Vi har också antagit väldigt mångafler studenter till lärarutbildningen. Det är en ökningmed . Det finns ett stort intresse, trots attungdomskullarna är små. De små ungdomskullarnahar inte gjort att intresset för lärarutbildningen harminskat mer än intresset för någon annan utbildning.Lärarutbildningen har snarare stärkt sin relativa posi-tion.Vi utbildar framtidens lärare, som kommer att bliväldigt viktiga också när det gäller att höja kvaliteteni skolan.Anf. 43 ():Fru talman! Jag får tacka för erbjudandet om enkurs i att byta blöjor. Just den kunskapen har jagfaktiskt. Jag har gammal erfarenhet av det. Det varfaktiskt heller inte jagbytte blöjor på ett litet barnbarn, så jag är inte heltokunnig på området.När det gäller lärarutbildningen räknar ThomasÖstros upp lärarförbunden, som har kommit med endel positiva uttalanden. Det är lite kluvet. Vi vet attdet är väldigt många i , ochäven många aktiva där, som är kritiska.Den positiva bilden av den nya lärarutbildningenvar inte entydig. Universitet som Lunds universitetoch varnade kraftigt för nedbant-ningen av de rent akademiska ämneskunskaperna ochför det vi ser , nämligen att man börjar separerautbildningslinjerna, så att blivande mattelärare inteläser samma kurser som mattestudenter som ska ta enfil.kand.Det är en negativ utveckling, därför att det gör attläraryrket blir smalare rent akademiskt. Det är intelika lätt att gå vidare i forskning och annat.Jag konstaterar att inte vill vidtanågra åtgärder än när det gäller de orostecken somhar kommit. I stället säger han att jag vill gå in ochstyra högskolans verksamhet, men det gör jag ju inte.Det gör inte vi i , men vi går in och påvisarkonsekvenserna av de nya riktlinjerna för lärarutbild-ningen, som har kommit i och med beslut,som vi var emot. Och de konsekvenserna är negativa.Hittills har vi nämligen sett att de allra flesta lärar-högskolor arbetar precis på det sätt som regeringensföreträdare här i stod och sade att de inteskulle göra. I debatten sade man att det här allmännaområdet naturligtvis skulle göras relevant och läggasut över terminerna, men så har det inte blivit, utan detligger i början.Anf. 44 Utbildningsminister ():Fru talman! Vi har genomfört en reform av lärar-utbildningen. Äntligen, , får lärarutbild-ningen en vetenskaplig grund i form av en livskraftigforskning som integrerar lärarutbildningen i högsko-lan. Jag är alldeles övertygad om att det också kom-mer att stärka kvaliteten i våra lärarutbildningar.Lärarutbildningen är en viktig del av ett starkt univer-sitet och en högskola.Detta har vi gjort med starkt stöd från lärarna själ-va, som menar att de får en förstärkning av det pro-fessionella innehållet i lärarutbildningen och en för-stärkning av det vetenskapliga innehållet. På siktkommer vi också att se konsekvensen av detta, efter-som vi också kommer att få fler lärare som har ge-nomgått en forskarutbildning. Det tror jag i sig kom-mer att vara en välbehövlig stimulans när det gällerutvecklingen i skolan.Vi behöver lärare med gedigna ämneskunskaper.Det är också en viktig del av denna lärarutbildning.Vi behöver lärare som har goda kunskaper i pedago-gik, inte minst i specialpedagogiken, som har gjortintressanta landvinningar under de senaste tio åren.Vi behöver lärare som förstår barns och ungdomarsutveckling. Det behöver vi i hela fältet, inte minst igymnasieskolan, som är en gymnasieskola för alla.Gymnasielärarna måste ha sin stabila grund när detgäller djupet i ämnet, insikt om barns och ungdomarsutveckling och pedagogiska kunskaper.Det är så vi gör för att också gymnasieskolan skakunna utvecklas och möta nya elevgrupper. Jag äralldeles övertygad om att vi har en lärarutbildningsom i grunden kan bidra till att höja lärarnas statusoch till att vi får mer av forskningsresultat och mer avforskningskoppling. Jag är också övertygad om att vikommer att kunna fortsätta att anta fler till lärarut-bildningen, för det behövs . Vi har ett stortgenerationsskifte framför oss inom läraryrket, och vibehöver få många unga begåvade att välja läraryrket iframtiden.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.11 § Svar på interpellation 2001/02:95 omgymnasiesärskoleelevers ekonomiska situationAnf. 45 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig vadjag avser att göra för att elever vid gymnasiesärskolanska ges samma ekonomiska villkor som övriga gym-nasieelever. Frågan är ställd mot bakgrund av attgymnasiesärskolan inte är en studiestödsberättigandeutbildning.Inledningsvis vill jag tala om att det här är en frå-ga som är väl känd inom Utbildningsdepartementet.Erling Wälivaara förordar i sin interpellation att ele-ver i gymnasiesärskolan ska ges samma ekonomiskavillkor som övriga gymnasieelever. Men en sådanförändring, dvs. att gymnasiesärskolan inordnas istudiestödssystemet, kan komma att innebära en eko-nomisk försämring för flera av dessa elever och derasfamiljer. Detta vore olyckligt. Frågan behöver därförbelysas ytterligare.Jag avser därför att tillsätta en särskild utredaresom ska se över frågan om studiestöd för elever igymnasiesärskolan. arbetarför närvarande med att färdigställa direktiven till ensådan utredning. Det är viktigt att vi får en mer djup-gående analys av vilka ekonomiska konsekvenserolika ändringar får för dessa elevers finansiella situa-tion även med hänsyn till andra familjepolitiska stöd.Först därefter är jag beredd att ta ställning i frågan.Min ambition är att direktiven ska beslutas inom dennärmaste tiden.Anf. 46 ():Fru talman! Jag tackar utbildningsministern försvaret. Det är ett likalydande svar som utbildningsmi-nistern har levererat ett antal gånger tidigare, både vidmuntliga frågestunder och i debatter om studiestödet.Frågan är på intet sätt ny utan väl känd för Ut-bildningsdepartementet, påpekar i sittsvar. Det är för väl att frågan är väl känd. Men destomer förvånande är då att ingenting gjorts för att för-bättra de ekonomiska villkoren för särskoleelever.Det handlar egentligen om ungdomar med olika gradav funktionshinder. I många fall handlar det om män-niskor som har svårt att göra sin röst hörd.Under de två senaste åren har studiestödet för stu-derande i den vanliga gymnasieskolan successivtförbättrats. Nivån på studiehjälpen har höjts, ochtiden då studiehjälp, extra tillägg och inackorderings-tillägg utbetalas har utökats från nio till tio månaderper år. Det här är väldigt bra åtgärder. Det är sådanaåtgärder som har krävt i motioner och i olika debatter.Men vi är oroade över diskrimineringen av gym-nasiesärskoleeleverna. Många av dessa har endast etts.k. förlängt barnbidrag på . Visser-ligen utgår detta bidrag under årets ,men en gymnasieelev vid särskolan kan inte heller fånågot extra tillägg avsett för studerande från familjermed svag ekonomi. Likaså kan inte en särskoleelev fådet s.k. inackorderingstillägget.I jämförelse med en elev i den vanliga gymnasie-skolan kan särskoleeleven i det värsta scenariot få26 mindre i ekonomiskt stöd. Detta ärdjupt orättvist och diskriminerande.Att sedan några särskoleelever har rätt till förtids-pension eller sjukbidrag när de fyller får inteinnebära att de som inte har dessa förmåner måstekvarstå i ett sämre ekonomiskt läge. Att förbättra förde sämst ställda behöver inte heller nödvändigtvisinnebära att man försämrar för dem som harsjukbidrag eller förtidspension. Kristdemokraternaefterlyser ett system som är rättvist och inte diskrimi-nerar särskoleeleverna.Nu lovar utbildningsministern att tillsätta en utre-dare som ska se över frågan om studiestöd för elever igymnasiesärskolan. Det är bra. Det tackar vi för. Menutbildningsministern uttrycker också en ambition omatt direktiven ska beslutas "".Jag känner igen också det svaret. Jag har fått det fleragånger i tidigare debatter. Jag vill fråga minis-tern: Vad menar ministern med ""?Det vore bra att få en definition på det. Och när kanutredningen beräknas tillsättas?Jag vill också fråga: Vore det inte lämpligt att gedet här uppdraget till den sittande gymnasiekommit-tén - bara som ett litet tips från oss kristdemokrater -för att höja tempot i frågan? harju fått förlängd tid, fram till slutet av det här året,eftersom regeringen avser att komma med tilläggsdi-rektiv till utredningen.Jag är tacksam om jag får svar på de här frågorna.Anf. 47 Utbildningsminister ():Fru talman! Också jag är tacksam för att interpel-lanten ställer den här frågan. Det är en viktig fråge-ställning. Vi arbetar med direktiv. Vi ska se till attbelysa frågan ordentligt och se igenom olika möjligaalternativ för att skapa en bättre en bättre ordning ochbättre villkor än vad som gäller nu och har gällt undermånga år.Det här är en fråga som behöver utredas och bely-sas. Det finns en särbehandling av elever vidgymnasiesärskolan. Ett sådant exempel är att dessaelevers familjer inte kan söka det extra tillägget inomramen för studiehjälpen. Det är dock inte en heltokomplicerad fråga att hitta en bra lösning, och därförär det viktigt att vi ordentligt ser igenom frågan.Om vi inordnar dessa studerande i det vanligastudiestödssystemet kan det både innebära en ekono-misk försämring för flera elever och få konsekvenserför andra samhällsstöd som utgår till den här gruppenav elever. Det är därför väldigt viktigt att vi får etthelhetsperspektiv på detta.Utredningen kommer att tillsättas . Detkan jag lugna med. Det är med storaförväntningar jag ser fram emot den utredningensresultat. Något mer i sak kan jag inte säga förrän vihar fått just denna utrednings resultat på bordet.Anf. 48 ():Fru talman! är det så att en del av eleverna vidgymnasiesärskolan har rätt till förtidspension ellersjukbidrag när de fyller , som jag nämnde i mittinledningsanförande. Men också det här systemetmed förtidspension och sjukbidrag ändras från den 1januari 2003, enligt ett riksdagsbeslut med anledningav propositionen Sjukersättning och aktivitetsersätt-ning i stället för förtidspension. Den här förändringeninnebär en försämring för vissa särskoleelever. Enligtbeslutet ges ungdomar med funktionshinder rätt tillhel aktivitetsersättning i stället för förtidspension,men först från det år som de fyller 19 år.Det blir en försämring för dem. Detta kan de få om deinte har hunnit avsluta sina gymnasiestudier.Nuvarande studiestöds- och ersättningssystem harstora brister. Ett helhetsgrepp måste tas. Inte barasärskoleelevernas utan alla studerandes, även vuxen-studerandes, hela ekonomiska situation bör belysas.Kristdemokraterna har just när det gäller vuxenstude-rande särskoleelever i flera motioner lyft fram den härfrågan och tagit upp deras situation.Nu är det glädjande, och det vill jag tacka utbild-ningsministern för, att regeringen efter många årspåtryckningar har gått med på att tillsätta en s.k. stu-diesocial utredning som belyser studenternas helaekonomiska situation. Jag vill fråga utbildningsmi-nistern: Är den studiesociala utredningen tillsatt?Kommer den också att omfatta särskoleelever? Närberäknas vi få se resultatet av den?För oss kristdemokrater är det ett renlighetskravatt diskriminering av särskoleelever och deras eko-nomiska villkor upphör och att de får minst lika godaekonomiska villkor som övriga studerande.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 2001/02:119 omforskning om skolämnet slöjdAnf. 49 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig vadjag avser att vidta för åtgärder för att skolämnet slöjdska kunna behålla sin forskningsanknytning.Forskning spelar en grundläggande roll för kun-skapsutvecklingen i samhället i stort och inom en-skilda verksamhetsområden. Detta gäller självklartockså inom utbildningsväsendet och då både för deteoretiska och för de praktiska ämnena. Det är därförangeläget att slöjd och andra skolämnen har en or-dentlig forskningsanknytning vad gäller både lärarut-bildningen och undervisningsverksamheten.Forskningen kring utbildning, lärande, kunskaps-bildning och kunskapsförmedling har länge varitsvagt utvecklad i .