prot · GP09101 · 2002-04-24 00:00:00 — Det tycker jaghar varit ett krav och någonting som vi har stöttlänge, därför att vi tycker att bryggan mellan forsk-ning och produktion och mellan forskning och ar-betslivet är väldigt viktig. Det är så vi bl.a. kan gene-rera flera jobb. En del av de här industriforskningsin-stituten har också lyckats med avknoppningarna, bl.a.i genom Acreo.Anf. 139 ():Fru talman! Undertecknad och , bå-da , har inlämnat en motion, Ub306, omidrott och studier, där vi försöker föreslå olika åtgär-der för att man ska kunna kombinera idrottsutövningpå hög nivå med högre studier.Fru talman! Idrottsrörelsen är vårt lands sannoliktstörsta folkrörelse. Många är aktiva i idrottsrörelsen:gammal som ung, kvinna som man, pojke som flicka.Det är i grunden positivt för att komma till rätta medde problem vi har diskuterat i andra sammanhangmed alltför stillasittande jobb, för lite fysisk aktivitetosv. som ger olika sjukdomar och krämpor.Sverige är och har varit ett framgångsrikt idrotts-land på både den manliga och den kvinnliga sidan. Vihar tagit hem en massa mästerskapsmedaljer i olikaidrotter, och de här framgångarna fortsätter än i dag.De har inte kommit från ingenstans. Vi har en massaintresserade ungdomar som kommer till intresseradeidrottsklubbar där det finns ideella ledare som hjälpertill med högt kvalificerad idrottsträning, stor breddosv. som leder fram till de här framgångarna. Inteminst den enskilda idrottsmannen och idrottskvinnanfår lägga ned enormt mycket tid - egen tid - för attlyckas i sin idrott.Förr var det inte helt ovanligt att man kunde hållapå med olika idrotter på toppnivå, t.ex. en på vinternoch en annan . var ett så-dant exempel och ett annat. I dagtvingas man i regel specialisera sig på en idrott.Det har också varit stora problem att kunna kom-binera idrotten med någon typ av arbete, för att intetala om högre studier. Det finns en rad tragiska ex-empel på idrottsutövare som har varit i rampljusetmen sedan inte haft någonting att falla tillbaka på näridrottskarriären tagit slut. Även vet jag att detpågår ett hårt arbete ute i många idrottsföreningar närman försöker stötta idrottsutövare för att de ska för-söka kombinera sitt idrottande med högre studier.Ibland lyckas man, och ibland lyckas man betydligtsämre. Då kvarstår det gamla problemet: Vad görman när idrottskarriären är över?Förr fanns någonting som kallades för ortsföreträ-de, som gav idrottsutövare som kom in på en utbild-ning på en viss högskola eller ett visst universitetmöjlighet att byta till en studieort där man bättrekunde kombinera idrotten med högre studier. Ortsfö-reträde innebar alltså i korthet att den som antagits påen högskoleutbildning ska ha rätt att delta i motsva-rande utbildning på en annan ort om specialidrotts-förbundet rekommenderar detta eller själv anordnarsärskilt goda träningsmöjligheter på orten eller i dessnärhet. Det här har tagits bort med hänvisning till attHögskoleverket säger att det här bryter mot gällandebestämmelser.Ett annat problem gäller studiemedelssystemet,som ju möjliggör studiestöd i högst 12 terminer, . Även detta kan ställa till problem för idrotts-utövare som skulle behöva mer tid för sina studier.De ska inte bara träna och läsa; de behöver också sinsömn för att kunna lyckas i de båda andra discipliner-na. Här borde det kunna finnas möjlighet till anpassadstudiegång och förlängd möjlighet att erhålla studie-medel.Det sägs väldigt lite om det här när man avslårdetta från utskottets sida. I princip hävdar man baraatt det bryter mot gällande bestämmelser. Ja, det vetvi också: Det är därför vi tyckte att regeringen kanskeborde se över de här bestämmelserna och eventuelltöverväga förändringar.Det sägs heller ingenting om att det här avslagetberor på att man skulle anse att de som ägnar sig åtidrott på hög nivå skulle gynnas på andras bekostnad,men man kan läsa det mellan raderna. Därför skrivervi också i motionen att det kan finnas andra gruppersom behöver likvärdiga möjligheter till ortsföreträde,anpassad studiegång och förlängd tid för att erhållastudiemedel. Det kan också prövas av regeringen. Detska inte innebära att man försenar möjligheten föridrottare att kunna få rimliga villkor för att förenaidrott med högre studier.Förståelse och stöd för en sådan åtgärd är sanno-likt jättestort, inte minst bland idrottsutövarna. Jag vetatt det är det inom idrottsrörelsen, och jag tror att detkommer att finnas en stor acceptans i den stora idrott-sintresserade befolkning vi har, och även bland övrigastuderande.Fru talman! Eftersom utgången av en eventuellvotering om en enskild motion är given och för attspara tid avstår jag från att yrka bifall till motion 306,men jag hoppas att utbildningsutskottets ledamöterhar tagit till sig något av min argumentation och ser på frågan med lite större öppen-het i stället för att som enbart hänvisa tillgällande paragrafer. De kan som sagt förändras omden politiska viljan finns. Jag skulle gärna vilja attnågon åtminstone tog en replik och tog tillfället i aktatt här och förklara varför oviljan är så stor mot attmöjliggöra kombinationen idrott på hög nivå ochstudier. Eller tycker ni att det är jättebra att alla id-rottsutövare som vill kunna kombinera idrott medhögre studier måste flytta till andra länder, t.ex. ,vilket är fallet ?Anf. 140 () replik:Fru talman! Jag kan säga till att vihar diskuterat detta i utbildningsutskottet ganskaingående. är bestämt på den punktenatt ortsföreträde för elitidrottare inte står i överens-stämmelse med de bestämmelser vi har.Jag skulle gärna vilja peka framåt och säga attnätuniversitetet kommer att bli en helt ny möjlighetför elitidrottare som vill kombinera sin elitidrott medakademiska studier. Där blir man oberoende av ortoch kan läsa i sin egen takt på ett helt annat sätt änom man läser på campus på en högskola.Anf. 141 () replik:Fru talman! Jag tackar för det svaret. Jag lärdemig något nytt; jag kände inte till nätuniversitetet.Det låter mycket intressant. Det kan vara en variant.Samtidigt tror jag att många idrottsmän och idrott-skvinnor gärna vill studera på campus och träffa and-ra. Man vill inte bara sitta hemma på sin kammare.Det är ett ganska ensamt jobb att vara student. Det ärockså ensamt att hålla på med en enskild idrott. Mankan ha utbyte av den dagliga kontakten med andrastuderande.Tanken från vår sida är inte att vi ska gynna id-rottsutövare på andras bekostnad. Vi ser bara att detär en grupp som kan ha specifika intressen. Om mankommer in på en högskola där det inte finns någonsimhall är det svårt att hålla på med simhopp. Då fårman välja. Man kan gå en utbildning och lägga avmed simhopp. I stället väljer de flesta att strunta iutbildningen.Det handlar inte om att komma in på något slagsfribrev. Man ska uppfylla de villkor som krävs be-tygsmässigt osv. för att komma in på utbildningen.Det handlar inte om att man ska gå före i kön ochkunna komma in fastän man har usla betyg. Man skauppfylla villkoren men få möjlighet att flytta utbild-ningsplatsen till annan lämplig ort där man kan utövasin idrott.Anf. 142 ():Fru talman! Jag står bakom en motion med be-teckningen Ub371. Den har utskottet behandlat menändå inte behandlat. Man har nämligen beslutat attden inte kan behandlas på grund av styrsystemen.Den gäller obligatorisk utbildning i smärtkunskap,om smärtlindring för alla de människor som drabbasav smärtsamma sjukdomar.Jag har följt Cancerfondens "smärtsyster" i mångaår. Halva hennes lön bekostades av Cancerfonden.Hon fick därmed tillfälle att resa runt till olika sjuk-hus och vårdinrättningar och informera om hur manpå bästa sätt skulle nå ett bra resultat för att lindrasvåra smärtor. Det är inte så lätt som man skulle kun-na tro. Det handlar inte bara om en spruta med ettvisst innehåll. Det handlar om kombinationer ochmängder, och det är en hel vetenskap.Utskottet säger att inte ska fatta beslutom sådana frågor enligt gällande styrsystem. Underganska här i kammaren har jag sett frågorkomma upp som legat vid sidan om. Inte minst harvår regering vid många tillfällen tagit upp frågor somkanske inte tillhör regeringens område.Det hör är mitt sista riksdagsår, så jag kommerinte tillbaka. Jag är helt övertygad om att mina mo-tionerande kamrater från de tre borgerliga partiernakommer att fullfölja arbetet. Jag är också övertygadom att mitt eget parti kommer att ta upp frågan. Detkan inte vara så att människor som drabbas av de allrasvåraste och mest smärtsamma sjukdomarna inte skakunna få adekvat smärtlindring därför att vi inte sertill att den utbildningen finns i alla yrkesgrupper inomvår sjukvård.Bifall till motion Ub371.Anf. 143 ():Fru talman! Jag kräver intellektuell hederlighet avmina arbetskamrater. Att mig med ett osant påhopp som sista replik ärfult.Kristdemokraterna har ihärdigt hållit fast ska vara kostnadsfritt för studenter i vårtland att studera. Därför har vi inte heller rätt atttvinga på våra studenter kåravgifter för att få tentera.I dag vill jag ge dem som skriver våra riksdags-protokoll dagens ros, för utan dem hade jag inte kun-nat blottlägga osanning.Jag läser innantill från riksdagsprotokollet den 7december 2001, som till. Där står följande, på s. 8:"Landet består av runt 9 miljoner invånare medtotalt 36 lärosäten som är statliga och tre som inte ärdet. Att erbjuda hög kvalitet på så kvalificerade om-råden som högre utbildning och forskning kräverresurser. Varje forskningsinstitution behöver dess-utom ha en s.k. kritisk massa för att visa goda resul-tat. Långsiktigt kommer inte statens anslag att räckaom vi ska hålla en god internationell standard på denhögre utbildningen och ligga i kunskapsfronten inomforskningen.Därför har föreslagit att läro-sätena ska få ta betalt för utbildning till studenterutanför EU-området, ett förslag som den statligautredningen har anvisat. Liksomandra nationer som , , Australienm.fl. anser vi att detta skulle bidra till att höja kvali-teten. Genom att följa förslaget om att sälja utbild-ning till studenter från icke EU-anslutna länder kanlärosätena få in resurser för att stärka kvaliteten menockså få inflöde från andra kulturer i ökad utsträck-ning och ge möjligheter för svenska studenter attdelta i internationella nätverk på ett helt annat sätt.Allt detta höjer kvaliteten på våra lärosäten."Anf. 144 () replik:Fru talman! Efter den uppläsning som YvonneAndersson gjorde vidhåller jag att här finns ett förslagom terminsavgifter för studenter i den svenska hög-skolan.För de studenter som kommer från tredje land skadet alltså införas terminsavgifter. I den debatten sågjag det som en fara för att man öppnar dörren på gläntför terminsavgifter. Vi förde debatten då. Men detfinns inte någon motsättning i det jag sade , attYvonne faktiskt förespråkade ett införan-de av terminsavgifter som innebär helt andra kostna-der för en enskild student än att betala sin medlems-avgift till studentkommunen kårobligatoriet.Anf. 145 () re-plik:Fru talman! Här finns inga som helst förslag tillterminsavgifter. Det finns inga andra teknikalitetersom är annorlunda än det själv har bestämt omuppdragsutbildning till andra länder. Det finns ingen-ting som talar om teknikaliteter när det gäller hur mansäljer osv.Att ta ut avgifter från människor utanför EU-området är en helt annan sak än kåravgifter och ter-minsavgifter på den svenska högskolan. Det är missuppfattning som kän-ner att hon har moral nog att presentera från dennatalarstol.Anf. 146 ():Fru talman! Jag tänker inte förlänga debatten medkäbbel. Men ville faktiskt, ochvill fortfarande, införa terminsavgifter för enskildastudenter från tredje land som ska läsa på svenskahögskolor.Anf. 147 ():Fru talman! Detta är inget käbbel. Det är allvarli-gare än så. Det är allvarligt när någon från det ledan-de partiet försöker få in en i ett fack där man inte villvara.När jag talar om att ta ut en avgift för utbildningför studenter från länder utanför EU har det ingentingatt göra med terminsavgifter som en teknikalitet, likalite som det har att göra med uppdragsutbildning ellernågot annat.Majléne må anse att jag villnågonting som jag aldrig har gett uttryck för, men jagvill inte ens ha de obligatoriska avgifterna för stu-denterna för att de ska få tentera, vilket MajléneWesterlund Panke talar sig varm för. Jag vill att ut-bildningen i ska vara fri för våra studenter.Sedan är det ju något helt annat att man talar om attsälja utbildning till de länder som inte har investeratoch är utanför EG- och EU-området. Jag hävdar att vibehöver ha en tydlig och hederlig debatt i dennakammare för att vara trovärdiga.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §. )14 § Jämställdhet inom utbildning och forsk-ningFöredrogsutbildningsutskottets betänkande 2001/02:UbU12Jämställdhet inom utbildning och forskning.Anf. 148 ():Fru talman! Alla människor, oavsett om de ärkvinnor, män, unga, gamla, homosexuella, religiösaeller kanske rentav har ett funktionshinder, har rätt personligt tryggad frihet och utveckling. Allt annatbetyder mindre. Detta är i grunden också vad jäm-ställdhet handlar om.Även om vi som människor är och ska vara likahar vi rätten och behovet att få vara olika.Däremot ska ingen få diskrimineras just för att haneller hon är olik. Vi moderater har därför hävdat attdet behövs en bättre lagstiftning som ska gälla gene-rellt, och den ska gälla i alla skeden i livet - frånfödseln till döden.Oavsett vad vi i kammaren beslutar är det inte all-tid som våra medborgare följer dessa beslut i blindo.Men det är förvisso en annan debatt.När det däremot gäller frågor om just jämställdhetskulle jag vilja betona tre saker som faktiskt påverkarresultatet om vi ska lyckas nå våra uppsatta gemen-samma mål.1. Attityder tar tid att ändra och påverka.2. Värderingar grundläggs tidigt.3. Det krävs kunskap för att kunna förändra.Detta betänkande tar upp de kvarvarande motio-nerna om jämställdhet som ännu inte har behandlatsunder den här mandatperioden. För inte så längesedan behandlade vi jämställdhetspropositionen omlikabehandling av studenter. Dessutom hade arbets-marknadsutskottet för heller inte så länge sedan denstora debatten om jämställdhet.Låt mig ändå lite kort ta upp några saker som jaganser vara viktiga i detta betänkande.Jag tror att vi alla är överens om att föräldrarnaoch det egna hemmet har stor betydelse för frågorsom handlar om attityder och värderingar. Likaså ärde tidiga barnaåren, då mycket av det allmännagrundläggs, viktiga. Detta gör att personal och lärare iförskolor och skolor får en viktig roll i arbetet förjämställdhet.Det är därför grundläggande att lärare redan i sinutbildning ges genuskunskap och insikt om att mankan arbeta med killar och tjejer utifrån deras likheteroch olikheter. När dessa lärare sedan befinner sig utei verksamheten och arbetar måste de också rent prak-tiskt kunna dra nytta av den kunskap som de har er-hållit.För att man ska lyckas leva upp till de gemen-samma intentionerna krävs ett engagemang. Då måsteockså arbetet i den egna vardagen ha betydelse. Detär viktigt hur vi hanterar och säger ifrån när det gällerspråkval, handlingar människor emellan och hur vibemöter varandra. Det handlar om den ömsesidigarespekten.Fru talman! Kunskapen om genus kommer inte avsig själv. Självklart måste forskningen också genom-syras av att det finns såväl kvinnor som män. Dettagäller både möjligheterna att söka olika tjänster ochdet som det forskas kring.Vi kan inte lagstifta fram vare sig attityder, värde-ringar eller kunskap hos människor. Däremot visar endel av de motioner som behandlas på goda am-bitioner. Inte minst är det viktigt att vi själva i dennakammare kan verka för ett mer jämställt leverne, ochatt vi håller debatten levande i riksdagen.Fru talman! Jag vill avsluta med att yrka bifall tillreservation 1 under punkt 1 som vi har gemensamtmed Folkpartiet.Anf. 149 ():Fru talman! "Det tar sig många uttryck. Diskrimi-neringen och kränkningarna ser olika ut beroende påvar vi befinner oss. Men det är samma norm, sammastruktur, samma mönster, som upprepas såväl i tali-banernas som här i . "Hela utbildningsväsendet är, liksom samhället iövrigt, genomsyrat av genussystemet. Eftersom del av barns och ungdomars fostran och sociali-sering sker i skolan är denna institution också en avde bärande för bevarandet av kvinnors systematiskaunderordning.Samtidigt utgör utbildningsväsendet en nyckelin-stitution också i kampen för ett jämställt samhälle.Genom att skolledare, lärare och övrig personal skaf-far sig medvetenhet om dessa maktstrukturer ochengagerar sig för att utmana dem kan skolan bli enplats där barn och ungdomar, elever och studenter gesmöjlighet att ifrågasätta de stereotypa könsroller somförmedlas i kulturen, reklamen och det övriga om-kringliggande samhället.Vänsterpartiet vill öka valmöjligheterna för kvin-nor och män. Alla ska ha reella möjligheter att göraval som inte är könstypiska. Vårt mål är att kön inteska vara en begränsning eller ett hinder under upp-växten eller senare i livet. Ytterst handlardet om att inse att frågan om kön är en fråga ommakt. Därför är det betecknande att inte heller i dettaårs betänkande ordet makt nämns. Detbetyder att det är en bra bit kvar innandenna insikt också finns hos majoriteten av Sverigesriksdag.Fru talman! Forskning om och av kvinnor är ef-tersatt, trots att både sjukdomar och deras behandlingberör båda könen. Detsamma gäller forskningsområ-den som domineras av kvinnor, exempelvis omvård-nadsforskningen. Mot den bakgrunden bör enligt vårmening forskningspolitiken inom området hälso- ochsjukvård - och närliggande områden - belysas ur ettklass- och könsperspektiv.Vi anser att det är särskilt viktigt med ett genus-perspektiv i samband med stamcellsforskning ochgenforskning. Det behövs därför en ökad kunskap ochmedvetenhet i de forskningsetiska kommittéerna omvikten av ett genusperspektiv i forskningen och vid deetiska bedömningarna av forskningsprojekt.Fru talman! Jag inledde med att citera ett numera ihela världsberömt tal av hon träffande beskriver att kvinnors underordningföljer samma mönster över hela världen men också attdet tar sig olika uttryck. Det var nog många i debattensom missade det sista.Vänsterpartiet har i en reservation tagit fasta pådetta och ger förslag på hur det ska kunna brytas. Vivill betona vikten av att personer som i sitt arbetemöter många kulturer har kunskaper om de särskildaformer som kvinnoförtrycket tar sig i olika religioner,kulturer och traditioner. Personal inom ,rättsväsendet och sjukvården bör därför få vidareut-bildning ur detta perspektiv. Det är också nödvändigtatt kunskaper om olika uttryck för kvinnoförtrycklyfts fram i socionom-, jurist- och vårdutbildningarna- och säkert också i många andra utbildningar.Utskottsmajoriteten väljer att hänvisa till att kun-skap om kvinnors och mäns livsbetingelser är en del av flera utbildningar och utgår från attdetta innebär att man också har kunskap om livsbe-tingelserna i familjer med olika religioner, kultureroch traditioner. Men det vi föreslår är inte att det vara en del av grundutbildningen även om det ärviktigt. Vi vill att alla som arbetar ska få möj-lighet till vidareutbildning, och detta bemöter utskot-tet egentligen inte alls.Fru talman! Vi har också en med ge-mensam reservation om betydelsen av granskning avläromedel ur ett genusperspektiv. Vi har tidigaresjälva föreslagit detta. Låt mig få påminna kammarenom att i departementsskrivelsen Vi är alla olika från1994, författad av och man-ligt i skolan, levereras en ganska långtgående kritikmot dagens läromedel. Den nämns också i betänkan-det. Där står bl.a.:"Läroböckerna är fortfarande bärare av det tradi-tionellt manliga och kvinnliga och speglar inte dagensvärderingar. De har inte införlivat aktuell forskningom könsskillnader och om pojkars och flickors olikaförutsättningar och lärande. "Visst kan man argumentera som utskottet gör, attdet är oklart vad som ska ingå i begreppet läromedel,men det är egentligen inte ett tillräckligt svar, menarjag. finns det ett stort antal böcker och materialsom är framtagna just i syfte att vara undervisnings-material. Dessa skulle man, tycker jag och tycker vi,ha all anledning att granska. Att utskottet hänvisar tillatt marknadens villkor ska avgöra vilken kunskapsom lärs ut i skolan känns faktiskt inte särskilt över-tygande - annat än möjligen för borgare.Fru talman! Avslutningsvis vill jag gärna föra tillprotokollet att krav sedan flera årtillbaka på feministiskt självförsvar för tjejer i skolanunder det här året kommer att bli verklighet. Det ärett av de sätt som man kan möta de sexuella trakasse-rierna från pojkar mot tjejer i skolan på. Det är fak-tiskt ett stort problem. satsas i årför att fler tjejer i landets skolor ska kunna genomgåutbildning i feministiskt självförsvar även om de sistadetaljerna i hur det ska utformas fortfarande återståratt utarbeta.Låt mig kort få påminna om vad det är vi talarom. Vi avser inte att skolan ska lära ut hur man slåssså där i allmänhet. Det handlar lika mycket om psy-kiskt som om fysiskt självförsvar och om att skapa enkänsla av att man har rätt till sin egen kropp och inteska tolerera några kränkningar. Det handlar om att fåsätta ord på vad man har upplevt och upplever, att sedet strukturella i mäns trakasserier av kvinnor ochinse att man själv inte bär ansvaret för ett övergrepp.Det handlar om att få kunskap om vilka rättigheterman har.Det handlar också om att få lära sig att användasitt kroppspråk och sin röst så att man stärker sittuppträdande och sitt självförtroende, om att ta platsoch kräva utrymme. Det gäller att undvika att hamna ien farlig situation och, om man väl hamnar där, omatt kunna ta sig därifrån. Detta kommer flera tjejeri skolan att kunna få lära sig. För , menfrämst för dessa tjejer, är det en viktig framgång.Värt att notera är ju, trots det, att ett stort antal avpartierna här i kammaren som tillhör minoritetenfortfarande fullständigt motsätter sig detta. De inserinte betydelsen av att unga tjejer i landets skolor skafå verktyg att själva, av egen kraft, bryta de sexuellatrakasserierna och de mönster av utanförskap ochkränkningar som finns. Vi välkomnar er in iinsikten om att detta är nödvändigt dåockså ni, liksom vi , kommer att få se vilken kon-kret effekt det här får i landets skolor.Fru talman! Jag står bakom samtliga Vänsterparti-ets reservationer och yrkar bifall till reservation 8under punkt 12.Anf. 150 ():Fru talman! 51 motionsyrkanden är uppsamlade ibetänkandet om jämställdhet. Jag brukar säga att omKristdemokraternas människosyn hade fått råda isamhället hade vi aldrig behövt några jämställdhets-program eller planer.Jämställdhet är i själva verket att respektera allamänniskors lika värde och handla utifrån detta. Vi vetatt det finns strukturer och attityder kvar i samhälletsom oftast missgynnar kvinnan till förmån för man-nen. Dessa vill självklart undan-röja. Vi hävdar rätten att alla oberoende av kön ska fågöra sina livsval, ska få hantera sina liv. Politiker skainte styra människors val utan ge förutsättningar föratt genomföra och respektera varje val som görs.Många är de som säger sig arbeta för jämställdhetmen som i sitt eget handlande, i det vardagliga livet,inte kan uppnå jämställdhet. Många är också de somvärjer sig mot att bli placerade i olika fack, t.ex. blanddem som kallar sig feminister eller liknande, mensom i sitt dagliga möte med människor aldrig någon-sin sätter det ena könet framför det andra. Detta måstevi acceptera och respektera.Vi tvingas dock konstatera att vi tyvärr har struk-turella faktorer som innebär att flickor, kvinnor, han-teras annorlunda och oftast till nackdel jämfört medpojkar, män. Därför måste vi kämpa i hela utbild-ningssystemet, hela samhället, för att få bort dessahinder för verklig jämställdhet. Det gäller att handlagentemot varandra med samma respekt oberoende avkön.Fru talman!