prot · GP0957 · 2002-01-24 00:00:00 — Vi vet att ett stort antalpersoner har råkat ut för att bli skattskyldiga för långtstörre belopp än vad de egentligen har kunnat tjäna ireda pengar på grund av fåmansbolagsregler, osv.Jag skulle konkret vilja fråga finansministern omhan är beredd att ge signaler om att man snabbtkommer att försöka förändra detta. Är han beredd attgå in på en långsiktig omstrukturering av skattepoliti-ken, så att man gynnar tjänsteföretagandet och kun-skapsteknologin?Anf. 47 Finansminister ():Fru talman! Jag delar uppfattningen att vi natur-ligtvis i det här konjunkturläget bör göra allt för attstärka tillväxten. Det är därför som regeringen för enekonomisk politik som försöker underlätta för bådeföretagande och tillväxt i sysselsättningen.En sak som är väldigt viktig för företagen att läg-ga på minnet är att om det finns ett bra konsumtions-utrymme så efterfrågas också företagens varor ochtjänster. Det tycker vi ska understödjas på alla sättoch vis.Vi har också via skattepolitiken kunnat under-stödja den utvecklingen genom att vi har sänkt skat-terna för individer i rad, även . Vi harsänkt förmögenhetsskatten, som gäller en del av ka-pitalbeskattningen, som också berör.Sedan pågår det skatteutredningar på ett flertal av deområden som berörde senast.Anf. 48 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret, men det varinget svar på frågan. Min fråga gäller specifikt deregler som innebär att man kan bli skattskyldig för ettlångt större belopp än vad man faktiskt har kunnat fåut i reda pengar.När det gäller att komma med förslag om fåmans-bolagsreglerna har det ju blivit uppskjutet. Jag tror attdet är en väldigt dålig signal i det här konjunkturlä-get, när nyföretagandet går ned. Signalen från rege-ringen är att mycket viktiga konkreta förändringarsom underlättar för den enskilde person som vill varaföretagare blir uppskjutna i stället för att det kommerförslag. Även om det inte löser alla problem på engång tycker jag att regeringen gör alldeles för lite pådet området.Det här är också en viktig jämställdhetsfråga. Vivet alla att kvinnor i mycket högre grad än män ärverksamma just inom tjänstesektorer. Beskattningenav arbete som kapital och den höga beskattningen påarbete slår ju då mycket hårdare mot kvinnor. Därförtycker jag att finansministern borde återkomma medett betydligt mer positivt svar gentemot de människorsom funderar på att gå in och ta en risk, försökagöra någonting bra och ge andra människor jobb.Anf. 49 Finansminister ():Fru talman! Det är viktigt att vi i det här läget kangöra reformer av vår skattelagstiftning som kan un-derstödja den ekonomiska utvecklingen. Som jagsade har vi gjort det både för individer ochför företag.Jag sade i samband med den socialdemokratiskapartikongressen att vi också tittar på ett parmindre skatteförslag som kan underlätta inte minstför småföretagen att få bättre villkor. Det gäller inteminst nystartade företag som inte har så mycket in-komster och som därför skulleha behov exempelvis av att få ett visst uppskov medinbetalningar av sina skatter. Det gäller också de s.k.expansionsfonder som finns i mindre företag och somkan frigöra medel för investeringar.Sedan är det en grannlaga uppgift, som pekar på, att göra den här avvägningen mellanbeskattning av arbete och beskattning av kapital. Detpågår ett sådant utredningsarbete. Det gäller inteminst småföretagens kapitalbeskattning, men den äroerhört komplicerad. Jag utgår från att vi under vårenkommer att få ett förslag från den berörda utredning-en.Uthålligt fiskeAnf. 50 PER ():Fru talman! Jag har en fråga till duggar tätt när det gäller våra kusthav.Just nu befinner sig våra ekosystem i ettmycket kritiskt läge. Vi vet att det handlar om dioxini strömmingen, men det handlar också om den totalautfiskningen av vissa arter, framför allt torsken.Jag skulle gärna vilja höra vad tänker göra i den här situationen. vet vi attWWF också har gett sig in i kampanjaktiviteter justnär det gäller det här. Man ser att vi håller på att tadöd på arterna. Den senaste forskningen från väst-kusten, där jag kommer från, visar att det inte finns enkönsmogen torsk att dra upp. Ändå tilldelas mankvoter på över tusen ton. Hur går det ihop? måstedet göras kraftinsatser i EU, och det måste bli ändringpå den fiskepolitik som bedrivs där.Anf. 51 Jordbruksminister ():Fru talman! och jag har, inför denkampanj som WWF nu drar i gång, lovat att vi skafortsätta att - med ännu större kraft - verka för enuthållig fiskeripolitik inom EU. Den är ju gemensam.Den är nu föremål för en översyn som börjar underdet här året. Det handlar om hur stora kvoter det skavara, med vilka redskap man ska få fiska, vilka typerav fiskestopp det ska vara osv. Det löftet har vi givit.Detta kommer vi att driva under den här översynspe-rioden.Jag kan också säga att vi under det svenska ord-förandeskapet fattade beslut i fiskerirådet om att förain just miljöperspektivet och uthållighetsperspektiveti fiskepolitiken, nu och framöver. Så vi har redan lagten grund.På grund av den diskussion som är kommer jagatt ha en hearing om just torsken i , , och . Det finnsnämligen uttalanden som strider mot varandra, ochjag vill gärna bringa klarhet i det här.Anf. 52 PER ():Fru talman! Det är gott och väl att tala om åtgär-der och hur man tänker hantera de här frågor-na i EU, men det behöver ju göras någonting akut.Vi såg hur man borta i stoppadefisket totalt. Många fiskare blev arbetslösa, och har arterna inte återkommit. Det handlar alltsåom stora effekter, vilket kräver snabba åtgärder.Jag vill höra från vad somgörs . Krävs det inte helt enkelt en nationell sam-ling kring det här, så att vi kan få ett ordentligt tryckoch en kraft bakom det som vi sedan tycker nere iEU?Anf. 53 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag har absolut ingenting emot en na-tionell samling. Men vi ska komma ihåg att proble-met inte har kommit , utan det är ett resultat av ettmångårigt överfiske. Vi ska också komma ihåg attSverige ensamt inte kan bestämma det här, därför attvi har en gemensam fiskeripolitik, och det är mångaländer inom EU som måste vara överens.Jag kan väl säga, utan att överdriva, att alla ländertyvärr inte tycker som . Vi driver på, men viär också i en förhandlingssituation. Då handlar detom att komma fram till ett resultat som gör att vi kanfå en kvalificerad majoritet.Det handlar om kvoterna. När det gäller torsken ivästerhavet har vi sänkt kvoterna. Det handlar omkummel osv. Men torsk fiskas inte specifikt, utantorsken är en bifångst. Om man skulle ha ett torsk-stopp t.ex. skulle det betyda att det nästanskulle bli ett totalt fiskestopp, eftersom torsken är enbifångst.Tullens resurserAnf. 54 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till finansmi-nistern.Hotbilden mot vårt land när det gäller narkotika äroförändrat mycket tuff. gjorde tullen om-fattande beslag av amfetamin och kat. Totalt har denbeslagna vikten inte ökat nämnvärt till2001. Däremot har antalet beslag blivit betydligtstörre.I början av innevarande år har rekordbeslag gjorts,och av cannabis och hundratals kilo avkat. Vi kan bara ana hur mycket narkotika som tas in ilandet om langarna numera vågar smuggla in så passstora mängder narkotika. Den kontroll som tullmyn-digheten kan utföra är bra men bevisligen inte till-räcklig.Fru talman! Min fråga till finansministern är där-för: Kan finansministern vara nöjd med hur det för-håller sig med tullmyndigheten i , spe-ciellt utmed ? Och vad har finansmi-nistern gjort för att möta narkotikahotet vid Sverigesgränser?Anf. 55 Finansminister ():Fru talman! Det är riktigt att den svenska tullenunder har gjort fler beslag. Det gällerinte bara narkotika utan också annan olaglig införsel.Det är också ett uttryck för att det har skett en effek-tivisering och att det inte minst har blivit en ökadteknikanvändning i tullens arbetsmetoder. Vi harockså, som bekant, i sett till att föreslå nyaresurser för tullen.Så sent som i den budgetproposition som be-handlades fick tullen extra resurser. Jag harsjälv vid olika tillfällen varit i kontakt med tullmyn-digheterna och studerat deras arbete och vet att delägger ned ett oerhört ambitiöst arbete. Därför finnsdet alltid skäl att överväga hur vi ytterligare kan stär-ka och effektivisera tullens arbete, antingen via lag-stiftningen eller resursmässigt.Anf. 56 ():Fru talman! Det är ganska enkelt att konstatera attmörkertalet är ganska stort. Trots nämndastora beslag ökar t.ex. inte priset nämnvärt på gator-na. Det visar att vi endast beslagtar en liten del. Tul-len kostar i runda slängar 100 miljoner , ochbesparingen är per årför samhället.Jag är djupt oroad med tanke på våra barn för hurlänge det här ska fortgå. En snabb beräkning ger juvid handen att det kanske rentav är en besparing församhället att satsa ännu mer på tullen.Med tanke på att har medfört ettökat resande över har också tullen fått merresurser; det är jag väl medveten om. Men vi behöverytterligare resurser för att förhindra och bespara vårabarn en ökad exponering av det drogmissbruk somändå florerar och rusar in över våra gränser. Vadämnar ministern göra för att få stopp på det här?Anf. 57 Finansminister ():Fru talman! Vi har, som har sagts och som Ken-neth konstaterade , tillfört tullen ytterligareresurser , och det har också skett enomdisposition inom tullen därför att man naturligtvisär medveten om de konsekvenser som både och de nya införselreglerna, exempelvisnär det gäller alkohol, har medfört, t.ex. ett ökat tryckjust på södra och sydvästra delen av tullbe-vakning och gränsbevakning. Det är väldigt viktigt attvi kan upprätthålla ett effektivt tullskydd, så jag harall anledning att se mycket noggrant på hur vi kanfortsätta förstärka tullens insatser.VargstammenAnf. 58 ():Fru talman! För en glesbygdsbo är ofta intressensom naturupplevelser, jakt och fiske och svamp- ochbärplockning det avgörande för boendet på landsbyg-den. Men hotas tyvärr både boendet i glesbyg-den och mångas fritidsintressen av den stora expan-sionen av rovdjur: björn, varg och lo.I mina hemtrakter i finns för när-varande två stora flockar med vargar. I Finnskogenrunt Katrineberg finns det 14 vargar och i Voxnaregi-onen en flock på åtta, och vi kan vänta oss en ytterli-gare föryngring under våren.Kvinnor och män vågar snart inte ge sig ut i sko-gen för att plocka bär eller svamp, och jägarna vågarinte släppa sina hundar. Mammor törs inte lämna sinabarn ensamma utanför stugan, och jordbrukarnafruktar för sina husdjurs säkerhet. Älg och småviltutplånas av rovdjur. Så här kan vi inte ha det.Jag tänkte fråga jordbruksministern: Vad ska mangöra för att inte vargflockar ska hota människor,husdjur och viltstammen?Anf. 59 Miljöminister ():Fru talman! Rovdjurspolitiken ligger under mig,och jaktpolitiken under . Det ärmöjligt att man ska dela upp svaret på den här frågan.De stora rovdjuren är av stort värde för densvenska naturen. De hör hemma i den svenska natu-ren. De ska finnas i den svenska naturen. Det är intebara glesbygdsborna som har glädje av den svenskanaturen utan naturligtvis även vi som bor i storstad.Den här har för inte så länge sedan be-slutat att vi ska ha ett etappmål när det gäller varg ochjärv, och när vi når upp till det etappmålet ska vidiskutera hur vi ska förvalta ytterligare. Etappmåletför varg ligger på 200 djur, och har viungefär 100 djur i enligt de vetenskapligabedömningar som görs och enligt den ganska omfat-tande vargforskning som vi utför.Den här vargstammen ska vi naturligtvis utvecklasamtidigt som vi ska se till att vi skyddar intressenhos människor som kan känna sig hotade av vargarna.Jag tycker inte att det ingår i skyddet av dessa männi-skor att sprida den typen av vanföreställningar om-kring vargarna som just ägnade sigåt.Anf. 60 ():Fru talman! Jag delar uppfattningen att de storarovdjuren är av stort värde, och etappmålet på 200djur är ett mål som man på lång sikt bör söka uppnå.Jag har forskarrapporter att det finns ungefär 130stycken vargar . Det är de senaste rapporterna.Det som har hänt är att antalet explosionsartat harökat, och det har ökat inom vissa områden såpassmycket nu att människor som bor där upplever dethär som mycket obehagligt. Det är det som föranledermin fråga.Vad gör man i de områden där koncentrationen avvarg är så stor och där kullarna går ihop och vi fårytterligare koncentration? Vad avser statsrådet attgöra för att i de områdena förhindra dels att vi får enmycket negativ inställning till vargen, dels att fri-tidsintressen och glesbygdsbornas boende hotas?Anf. 61 Miljöminister ():Fru talman! Vargstammen ökar inte explosions-artat. Den har ökat, glädjande nog, nu med istorleksordningen . Även om det till-kommer, också glädjande nog, ganska många kullarmed vargar, så är det ett tufft liv att vara vargunge.Det är ett tufft liv ute i de svenska skogarna. Det ärett tufft liv också när det gäller risken för skabb, somnu en vargflock har drabbats av.Vi ska naturligtvis se till - det har den här riksda-gen beslutat - att vi genomför olika åtgärder för attskydda de intressen som finns hos människor. Vi skase till att vi utvecklar metoder för att skydda jakthun-dar. Vi ska se till att vi utvecklar ett deltagande hosmänniskorna i olika län genom de rovdjursgruppersom vi har beslutat om. Vi ska se till att vi har braersättningsregler när det gäller husdjur som tas avvargar. Och vi ska framför allt se till att ge informa-tion om hur vargarna lever, vilka vanor de har ochvilken liten, liten risk för människor som vargarnaenligt våra erfarenheter utgör.Mediefriheten i RysslandAnf. 62 ():Fru talman! Jag har en fråga till utrikesministerAnna . Den handlar om vårt östra stora grann-land , som vi ju försöker ha så mycket sam-arbete med som vi kan, både bilateralt, i EU och påannat sätt, för att främja demokrati och utveckling,och det är väldigt viktigt att vi gör det.En av grundpelarna för demokratisk utveckling ärju fria medier och möjligheten till offentlig debatt. Dåtycker jag att i det perspektivet är medieutvecklingeni ganska oroande. Alla de fem stora allryskaTV-kanalerna som går över landet är statskontrollera-de, och enligt vad jag har fått mig berättat är TV-nyheterna i samtliga kanaler ganska likartade. Debörjar med som har någon aktivitet nationellteller internationellt, och det är det som är den viktiganyheten. Sedan är det nästan ingen politisk debattöver huvud taget i övrigt, och inga avvikande elleroppositionella åsikter kommer fram.Jag undrar då vad kan göra för att främjayttrandefriheten i Ryssland.Anf. 63 Utrikesminister ():Fru talman! Jag tycker att det är en väldigt viktigfråga som tar upp. Vi vet attmediefriheten är avgörande för att man ska få endemokratisk debatt i ett land och att man ska få de-mokratin att verkligen rota sig.Vi kan se stora problem när det gäller mediefri-heten i . Situationen ser olika ut i olika delarav . Det finns i och för sig regioner medväldigt självständiga tidningar och TV-kanaler somkan fungera lokalt och regionalt, men vi kan också seatt de stora, nationella oberoende kanalerna nu enefter en har stängts. Den senaste, , är på väg attstängas . Vi har bett och agerat för att EU - intebara utan hela EU - ska agera, och jag vet attden frågan därför togs upp se-dan av den spanska utrikesministern, som är EU-ordförande, direkt med den ryska utrikesministern,och det var bl.a. på grund av ett svenskt initiativ.Anf. 64 ():Fru talman! Det gläder mig väldigt mycket att hö-ra det här. Man kan ju bli lite oroad över att Putinscharmoffensiv internationellt skulle kunna tillåtahonom att på hemmaplan agera på ett sätt som vi intetycker är förenligt med mänskliga rättigheter ochdemokrati eller någonting sådant. Därför är det såviktigt att vi gör något, och jag hoppas att utrikesmi-nistern och i det här arbetet fortsätter att varapådrivande, för det är oerhört viktigt för vår relationmed och för utvecklingen i Ryssland.Anf. 65 Utrikesminister ():Fru talman! Det är väldigt viktigt, och förutomagerandet i det här specifika fallet har vi också ettlångsiktigt arbete när det gäller medier i . Vihar seminarier för oberoende journalister, vi ger stödtill journalistutbildning, vi hade frågan väldigt aktivtuppe under det svenska ordförandeskapet i EU, och vikommer att fortsätta prioritera just de här frågorna.Ekonomin i landstingAnf. 66 ():Fru talman! Jag har en fråga till finansministerBosse har gått back med sådär 2 miljarder , vilket naturligtvis äroerhört allvarligt. Detta bidrar också till att Stock-holms läns invånare inte kan känna sig trygga i sjuk-vårdssystemet.Situationen ser onekligen mycket mörk ut. Pen-ningbristen i är mycketallvarlig. Beloppen är också så stora att det måste tilllångsiktiga åtgärder för att kunna klara framtidenssjukvård i län.Min fråga blir då: Hur ser finansministern på denmycket allvarliga ekonomiska situation som befinner sig i?Anf. 67 Finansminister ():Fru talman! Jag delar uppfatt-ning att landstings ekonomiska ställ-ning är mycket hotad. Staten har haft en sär-skild översyn av det s.k. balanskravet på kommuneroch landsting.Utredningen har diskuterat vad man ska göra i så-dana lägen där kommuner och landsting inte uppnåreller vill uppnå den balans som har fattatbeslut om. Det finns med dagens lagstiftning ingasärskilda sanktionsmöjligheter. Därför är fortsattadiskussioner och samtal med berörda kommuner ochlandsting den väg som har kunnat anvisats.Jag vet att min kollega statsrådet , som hanterar utredningen, nu överväger på vilketsätt man ska kunna föra en del av utredningens för-slag vidare. Det är inte bara ett hot mot medborgarnasmöjligheter att få den sjukvård som de är berättigadetill. Det kan i sista hand också bli så att man intelängre har möjlighet att betala löner till den anställdapersonalen i det berörda landstinget.Anf. 68 ():Fru talman! Tack för svaret, finansministern. Denborgerliga ledningen av landstinghar kritiserats, vilket vi har kunnat läsa i pressen iveckan, av moderata revisorer.Skattesänkningar är inte helt ovidkommande idessa sammanhang. De underminerar ekonomin ochriskerar möjligheterna att uppnå de nationellamål för sjukvården som vi har satt upp i riksdagen.Det är i det sammanhanget mycket oroväckande.Nu fick jag i svaret höra att det kommer att vidtasåtgärder av statsrådet i de fall balanskraveninte uppnås och man går back år . Då blir minfråga: När kommer dessa åtgärder till stånd?Anf. 69 Finansminister ():Fru talman! Jag kan tyvärr inte ange någon tid-punkt när statsrådet kommer att återkommatill i anslutning till den översyn som harskett av balanskravet. Han går igenomde utredningsförslag som finns.Jag kan konstatera att många kommuner ochlandsting för två eller hade problem medden ekonomiska situationen. Staten har gått in medett omfattande stöd till framför allt de kommuner ochlandsting som har kraftig befolkningsminskning.Många av dessa kommuner och landsting har ock-så gjort betydande framsteg och är med hjälp av destatliga pengarna nu på väg att nå balans. Betydligtfler kommuner och landsting än har enekonomisk balans. Men de finns de som inte ens hareftersträvat ekonomisk balans.Tyvärr är det så i . Trots attStockholmsregionen har haft bättre förutsättningar ännågon annan del av landet - lands-ting har exempelvis större skatteinkomster än någonannan del av - har man medvetet åstadkom-mit denna oerhört kraftiga obalans.Det kommer naturligtvis att drabba hela kommun-sektorn, eftersom är så stordel av den kommunala ekonomin.Energieffektivitet i byggnaderAnf. 70 ():Fru talman! Jag har en fråga till miljöministern.Växthuseffekten är ett stort miljöproblem som måstefå en långsiktig lösning. Trafiken är i detta samman-hang ett stort problem. Men faktum är att byggnadersvarar för en större del av energianvändningen i EU-länderna, mot trafikens 30 %.På EU-nivå har detta uppmärksammats. Ett attEU-kommissionens förslag till direktiv lyfter framfrågan. Man talar om ett miljardpaket för miljön närdet gäller energieffektivitet i byggnader. Hur och närkommer den frågan att lyftas fram av den svenskaregeringen?Anf. 71 Miljöminister ():Fru talman! Den frågan har lyfts fram av densvenska regeringen för bra länge sedan vid det härlaget.Vi kan för redovisa preliminära siffrorsom visar att vi har minskat koldioxidutsläppen med4 % . ska man vara försiktig med desiffrorna. De kan delvis vara orsakade av tillfälligaglädjande faktorer.Den främsta orsaken till den glädjande utveck-lingen är den koldioxidskatt som vi införde . Den har i kombination med utbyggdfjärrvärme, övergång till biobränsle i uppvärmningenav byggnader minskat koldioxidutsläppen från upp-värmning av fastigheter ganska ordentligt under desenaste åren.Dessutom krävs det mer målmedvetna direkta in-satser för att titta på byggnaderna själva. Här har viett antal fina exempel i . Systembolaget harlyckats med en kraftig reduktion av växthusgasut-släppen liksom landsting.Därför har vi i klimatpropositionen aviserat ettuppdrag till de statliga fastighetsförvaltarna att se vadde ytterligare kan göra.Anf. 72 ():Fru talman! Det behövs nog beslutsammare mål-sättningar i dessa frågor. Det går att halvera energi-användningen genom nybyggnation. Genom om-byggnation går det att minska den med åtminstone30 %.Det som krävs är naturligtvis att man tittar påbyggreglerna och de gränsvärden som gäller. Detkrävs säkert också någon form av investeringsbidragför ombyggnation för att klara det eftersom hyreshöj-ningarna annars blir för stora. Det är någontingVänsterpartiet har förespråkat och föreslår.En annan viktig fråga att uppmärksamma är att vifår till miljö- och energideklarationer av bostäder ochlägenheter. Det finns nu för kylskåp i hela Europamen inte för bostäder. Min fråga till ministern blir:När får vi en miljö- och energideklaration av bostäderi ?Anf. 73 Miljöminister ():Fru talman! En del av det som ef-terlyser fanns med i miljömålspropositionen undermiljömålet god bebyggd miljö. En del av det andrasom efterlyser arbetar vi nu med isamband med arbetet med den inomhusmiljöproposi-tion som jag hoppas ligger på bord omnågra veckor. Där kommer dessa frågor att bli aktu-ella.Det är intressant att diskutera möjligheter medmiljö- och energideklarationer av bostäder. Sedan ärfrågan hur mycket vi ska se det som en statlig åtgärdoch hur mycket vi i stället ska stödja och uppmuntrade ansträngningar som görs t.ex. genom hyresgäströ-relsen för att åstadkomma ett bra system för miljö-deklarationer av bostäder.Avgifter för småhusägareAnf. 74 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till finansministerBosse Ringholm.Knappt har regeringen genomfört höjd fastighets-skatt för ett stort antal boende förrän nya metoder attta ut avgifter från fastighetsägare diskuterats. Dennagången är det som har presenteratett förslag att avgifter ska tas ut för underhåll av gatoroch vägar.Med anledning av detta vill jag fråga finansmi-nistern om regeringen tar avstånd från Kommunför-bundets förslag och inte kommer att införa någraytterligare avgifter för småhusägarna.Anf. 75 Finansminister ():Fru talman! Vi har som bekant under förra åretsänkt både fastighetsskatten och förmögenhetsskattenoch därmed gjort det möjligt för vanliga småhusägarepå många håll i vårt land att få lägre fastighetsskattoch i många fall också slopad förmögenhetsskatt påsina fastigheter. Vi har också infört en särskild be-gränsningsregel som ett hundratusental framför alltpensionärer och låginkomsttagare har väldigt stornytta av.Vi har här i sett att ett parti, Kristdemo-kraterna, har velat omvandla den statliga fastighets-skatten till en fastighetsskatt. Några såda-na planer att övergå till en fastighetsskattsom föreslår umgås inte regering-en med.Anf. 76 ():Fru talman! Huruvida fastighetsskatten har sänktseller ej kan diskuteras. För boende i bl.a. Stockholmmen också i stora delar av och harfastighetsskatten och även förmögenhetsskatten höjts.Min fråga gäller: Kommer regeringen inte att in-föra ytterligare en avgift som belastar boende i små-hus?Anf. 77 Finansminister ():Fru talman! Jag kan upprepa mitt svar: Regering-en har inga planer på att införa några nya kommunalaeller statliga avgifter på fastigheterna.PälsdjursuppfödningAnf. 78 ():Fru talman!