prot · GP0978 · 2002-03-07 00:00:00 — När jag talade med min farfar ochnär jag talade med min pappa var det välingen av dem som definierade författningen eller denutveckling i samhället som hade stöd i riksdagsbeslutoch annat såsom att det handlade om inskränkningar ideras frihet. Hela författningsutvecklingen - helautvecklingen - har inneburit att förde många människorna har friheten ökat. Då tyckerjag att det är lite egenartat att man säger att den mestmoderna författningen - den som vi nu har - inteuppfyller kraven på frihetlighet eller frihet, hur det nuska definieras. Jag har ärligt talat, herr talman, svårtatt riktigt hänga med i de här sammanhangen.Därför blev jag intresserad när jag läste på i gårkväll i de här handlingarna. Jag läste Moderaternasmotion, som ju är ledande för reservationen till vilkenandra partier har anslutit sig när det gäller kravet påen stor och bred översyn av författningen. Motionenhämtar, som det nu heter på EU-språk, sin inspirationi Cityuniversitetets bok revolu-tionen. Det är där det återfinns, det mesta av det mo-derata tankegodset. Vad som är hönan och vad som ärägget vill jag inte diskutera, men där kunde man hittaen rad sådana här saker.Författarna ställer upp tre olika handlingsvägar.Den konstitutionella revolutionen är det som egentli-gen ska genomföras. Om det inte går, därför att desom fattar besluten är för förstockade, finns det ettalternativ som innebär att man ska utnyttja den nuva-rande grundlagens potential. Det innebär på lagpröv-ningsområdet att domstolarna helt enkelt inte ska brysig om den restriktion som uppenbarhetsrekvisitetlägger på lagprövningsrätten, utan helt enkelt barasätta i gång och lagpröva. Det är där hämtar sin inspiration för författningspoliti-ken. Sedan finns det en pragmatisk tredje medelväg,som innebär att man ska hanka sig fram. Den ska mankunna anlita om det är så att den konstitutionellarevolutionen inte kan åstadkommas.Anledningen till att jag uppehåller mig vid det härär att det är intressant att konstatera att Cityuniversi-tetets konstitutionella revolution vill minska antaletledamöter i . Det stämmer ju väl med vadsom förs fram här. 249 vill väl ha, omjag har förstått det rätt. De säger att det inte är någotproblem med representationen över landet. Det blirfärre riksdagsledamöter från , men detfinns ju numera IT och datamaskiner, så det spelarinte så stor roll hur mycket folk det kommer frånolika delar av landet. Bara det är ju en häpnadsväck-ande ståndpunkt.En annan ståndpunkt som Cityuniversitetet, inspi-ratörerna till politik, har är att man skainföra ett tvåkammarsystem. Syftet med tvåkammar-systemet är att den ena kammaren ska förhindra attden andra gör något - i huvudsak.Då har man också kommit in på maktdelning. Jaghar för övrigt svårt att förstå detta: Om man ska delamakten så kan väl inte makten öka? Det finns välnågot slags makt, och så delar man den, och då fårnågon dela med sig. Jag föreställer mig att det är detmest centrala i mängdläran.Så till frågan om tvåkammarsystemet. Står ÅsaTorstensson, , ochNils bakom Cityuniversitetets reso-nemang kring tvåkammarsystemet?De skriver att det som fördes fram kring tvåkam-marsystemet när det inrättades var bl.a. att den förstakammaren skulle vara en jämlike till och balanseraden mer rörliga andra kammaren. Den skulle vara enåterhållande kraft, som stod för kontinuitet och mot-verkade förhastade beslut samt att den skulle värnaminoritetens rätt, varvid främst de privilegieradesintressen stod i förgrunden. Dessa argument, som förövrigt upprepades 1918, torde alltjämt äga konstitu-tionell giltighet.Är det så, ärade meddebattörer, att ni i praktikenvill minska betydelsen av att gå och rösta, att folksu-veräniteten ska kringskäras genom att minska bety-delsen av att avlämna rösten i det allmänna valet?Den rösten blir mindre värd därför att man har insti-tutioner, lagprövning, en första kammare och enandra kammare och annat som ska se till att det blirsvårare att fatta politiska beslut. Det är vad jag upp-fattar att det i praktiken handlar om.Det resonemang som förde omatt delegera makten underifrån och uppåt är ocksåintressant. Det har väl aldrig inträffat i praktiken. Hurska man lösa det? Det skulle vara intressant medpraktiska exempel. Eftersom min talartid nu rinner utska jag bara fråga : Hur har ÅsaTorstensson tänkt sig att kommun och Dan-deryds kommun ska delegera upp sitt skatteunderlagså att man kan ha en skatteutjämning äveni fortsättningen? Hur är det tänkt att de välsitueradekommunerna ska frivilligt delegera till överordnadenivåer en del av sina pengar? Det är egentligen vaddet ytterst handlar om.Anf. 15 ()replik:Herr talman! Jag vill rikta några ord till den kon-servative från min revolutionärautgångspunkt. Det blir lite speciellt och på det sättetlite roligt.Den första synpunkten måste vara att kanske inte precis ska utgå från vad vartendaord i de olika debattskrifter som vi har åberopat sägerutan mer se dem som ett uttryck för att det finns enmycket livlig och omfattande debatt om maktdelningi litteraturen.Det är inte ett nollsummespel om man inför merav maktdelning. Det vill jag absolut hävda. Det ärmånga forskare som sagt det, och jag tycker att de harrätt. T.ex. har , och i ett annat fall Ner-gelius, menat att just en bättre fungerande demokratikan öka hela demokratin genom att man flyttar makt.Det innebär att helheten blir bättre. Det är inte ettnollsummespel i strikt mening.Låt oss ta det lite konkret, . Vihar här i beslutat om en friståenderiksbank. Vi är på gång att få en fristående riksrevi-sion. Uppslutningen bakom dessa har varit stor. Entu-siasmen har väl varierat något. Jag vet inte riktigt hurdet är med egen. Men det harvarit god uppslutning.Tycker att detta har något medmaktdelning att göra och något som möjligen är posi-tivt och bra för demokratin i ? Är det i så fallinte ett gott och konkret exempel på att lite mer avmaktdelning kan vara bra för hela demokratins funk-tionssätt?Anf. 16 () replik:Herr talman! Det kan vara en poäng att säga attjag är konservativ och skullevara om inte revolutionär så i varje fall kanske radi-kal. Jag ser det inte riktigt på det sättet.Jag ser det som att de konservativa nu försöker attbryta tillbaka och ändra det vi revolutionära en gånghar åstadkommit, nämligen folksuveräniteten. Det ärvad det handlar om. Det ska tillbaka så att det blirsvårare att fatta politiska beslut.Det talas om lagprövningsrätt och författnings-domstol. fightades för attett riksdagsbeslut som har full majoritet men som entredjedel ogillar - jag talar nu om vanlig lagstiftning- ska kunna underställas en folkomröstning för att desom är emot det ska få en sista chans att förhindramajoritetens genomförande.Inte är väl det särskilt framåtsträvande eller ensradikalt? Det är bara att konservativt ta tillbaka detsom de konservativa en gång har förlorat.Jag vill säga något om den oberoende revisionen.Först och främst tror jag att vi har anledning att fun-dera på vad vi egentligen menar med oberoende. Detblir så renlärigt på oberoendeområdet att riksdagenegentligen inte ens kan anslå pengar till den nya obe-roende revisionen. Var den ska få pengarna ifrån vetjag inte, men den kan ju bli beroende av riksdagenom den får ett anslag att jobba med. Det finns anled-ning att fundera på vad detta oberoende egentligenbetyder.Jag är inte ett dugg orolig för den oberoende revi-sionen eller den nya om det blir på detsätt som har beslutat. Den reviderar ochkonstaterar hur läget är och redovisar sedan detta.Riksdagen eller regeringen drar sedan de politiskaslutsatserna av reviderandet. Det är där jag tycker attdiskussionen har gått fel, nämligen när man tror attrevisionen ska avgöra vad som har varit rätt eller fel iriksdagsbeslutet.Anf. 17 ()replik:Herr talman! Det är kanske bäst att jag först tillkammarens protokoll meddelar att jag inte är revolu-tionär utan ideologiskt konservativ. Men nukan ju orden användas på olika sätt.Jag delar uppfattning om måste skilja på experternas roll och politikernasroll. Det är precis vad det handlar om när det gällerbättre lagprövning. Vad en eventuell författnings-domstol exempelvis ska göra är att se om vardagslag-stiftningen stämmer med den av politikerna demo-kratiskt beslutade grundlagen, inget annat. Det ärsynnerligen väl förenligt med folksuveräniteten ochatt den offentliga makten utövas under lagarna.Vi är bägge anhängare av att vi måste ha ennormmässighet i den offentliga maktutövningen. Låtmig fråga lite konkret om författ-ningsdomstol. Utskottet skriver i sitt yttrande att detär någonting som huvudsakligen finns i förbundssta-ter. kan man använda språket lite olika, men det ärpraktiskt om man använder språket ungefär lika omman ska kunna diskutera.Menar att länder som Luxem-burg, , , , , Greklandoch är förbundsstater? Dessa länder harnågot slags författningsdomstol. Enligt ett rimligtspråkbruk är de knappast att beteckna som förbunds-stater, men de har ändå funnit det rimligt och lämpligtatt ha en bättre lagprövning genom författningsdom-stol. Är det odemokratiskt? De har tydligen bedömtatt det är en lämplig modell.Anf. 18 () replik:Herr talman! När det gäller kontrollen av var-dagslagstiftningen i förhållande till grundlagen är densocialdemokratiska uppfattningen, eller kanske t.o.m.vänsteruppfattningen, i författningsfrågorna att en laginte kan antas om den är oförenlig med grundlagen.Tänker sig att man ska antalagar i denna riksdag med tanken att det i varje fallsitter något gäng någon annanstans och avgör om detgår eller ej?Jag tycker att ledamöter, valda av fol-ket, ska ta ansvar för lagstiftningen så att det finnsöverensstämmelser och kongruens mellan regelver-ket, dvs. grundlagen, och de lagar som man villgenomföra. Det måste vara på det sättet. Man kan intemed berått mod stifta en lag här i som stri-der mot grundlagen. Det skulle försvaga det politiskaansvaret för de valda riksdagsledamöterna.När det sedan gäller förbundsstater och författ-ningsdomstolar förekommer de i första hand för attslita tvister mellan den centrala nivån och delstatsni-vån. Hur man ska karakterisera alla de stater som NilsFredrik räknade upp här vet jag inte på rak arm.Frankrike är naturligtvis inte någon förbundsstat ochhar inget delstatssystem. Men det har egentligen hel-ler inte en författningsdomstol i den allra vanligastemeningen. är en förbundsstat. delstatschef, eller vad det nu kan heta, i Kärnten.Det är väl bekant att är en förbundsstat. Dåkan det behövas en domstol som sliter de olika tvis-terna som kan komma att uppstå.Anf. 19 () replik:Herr talman! har ett roligt sättatt debattera. Han tar ofta upp citat och pratar omforskare och andra och vill att vi ska ta ställning tilldetta. Cityuniversitetets forskning är intressant i sig,men politik beskrivs i motioneroch reservationer och möjligen i anföranden här ikammaren och inte i ställningstaganden till det enaeller det andra forskningsprojektet.När det gäller historieskrivningen vill jag säga an-gående reservation 1 att den inte har en moderat sub-stans, utan substansen i reservationen är hämtad urden kristdemokratiska motionen. Jag vill bara att rättska vara rätt i det här sammanhanget.Sedan säger att har enbra författning. Jag vill gärna ställa frågan: Kan denmöjligen bli bättre? Finns det inte en risk med alladessa fragmentiserade grundlagsutredningar sompågår i ett eller ?Vi har t.ex. här i konstitutionsutskot-tet behandlat en annan fråga än regeringsförordning-en, nämligen tryckfrihetsförordningen och tryckfri-hetsbrotten i 7 kap. 4 §. Det finns 14 punkter. Vibehandlar dem i ett sammanhang. Det gäller en nybrottsrubricering av tryckfrihetsbrotten. i vårska vi behandla några fler punkter, där man utökarbrottskatalogen. Är det inte en risk att man inte får etthelhetsperspektiv om hur brottskatalogen utformas,bara för att ta ett exempel?Jag vill också ställa en annan fråga. har re-geringen till vår glädje aviserat en utredning om an-svarsfördelningen mellan stat, kommun och landstingosv. Varför var det så farligt att skriva in att en sådanutredning borde ta upp även grundlagsperspektivet,?Anf. 20 () replik:Herr talman! Det sistnämnda vet jag inte, ärligttalat. Jag får väl göra en liten utläggning om grund-lagsfrågorna. De brukar utredas i särskild ordning,och det hela brukar föregås av överläggningar medpartiledarna för att göra inriktningen på detta klar.Det brukar också eftersträvas en bred enighet. Dethade måhända varit möjligt att åstadkomma det i justden konkreta fråga som tar upp.Samtidigt måste jag med visst missmod konstateraatt det inte har varit så lätt under den senaste mandat-perioden att åstadkomma breda enigheter i svårafrågor. Jag påminner mig bara en sådan fråga, och detär . Där övergav Socialdemokraternaoch en del av sina principiella uppfatt-ningar och skapade förutsättningar för en enighet. Detgjorde vi mycket bra och mycket konstruktivt till-sammans. Men det är också faktiskt nästan det endaexempel som finns. Jag ska inte tynga kammaren numed att diskutera vilka tillkortakommanden som harförekommit under den här perioden.Det är väl bra att har armbågs-lucka till forskarvärlden, även om jag tycker att manska studera vad forskarna skriver och fundera på vadsom står där. Men det vore kanske ännu bättre omIngvar också hade armbågslucka till Mode-rata samlingspartiet, för jag är inte så övertygad omatt ni är överens på alla punkter.Får jag fråga hur många leda-möter han anser ska finnas i riksdag? Mode-rata samlingspartiet har angett 249 ledamöter. Hurmånga anser att det ska finnas?Anf. 21 () replik:Herr talman! Vid det första som svarade på - om ansvarsfördelningen och utred-ningarna om stat och kommun - sätter han upp ettförvånat ansikte. Jag har väckt frågan om att vi skulleha kunnat skriva in detta i motivtexten när vi be-handlade frågeställningarna. Då hade vi också kunnatbehandla grundlagsfrågor. Men då motsatte sig GöranMagnusson det. Därför blev det också som det blev idet här sammanhanget. Så sätt inte upp ett förvånatansikte nu - det är lite sent!Vi har inte låst oss vid antalet riksdagsledamöter.Vi vill se en förutsättningslös utredning om detta, ochdet framgår också av reservationen att vi inte har låstoss vid något antal utan menar att man ska titta pådetta, vilka effekter det kan få osv.Göran underlät givetvis att svara påfrågan om vi kan göra vår författning bättre eller inte.Jag skulle gärna vilja ha den besvarad på något sätt.Anf. 22 () replik:Herr talman! Jag tror säkert att det går att förbättraförfattningen på olika punkter. Det är inte det somdiskussionen gäller. Jag föreställer mig att de föränd-ringar som vi har gjort sedan författningen trädde ikraft eller 1975 har inneburit förbättringar. Jagär också beredd att medverka till ytterligare förbätt-ringar. Men det som anvisas i motionerna - och intebara i utan även i Kristdemokraternasoch andras - med en utökad domstolsöverprövning avpolitiska beslut anser inte jag vara förbättringar av dethela. Det har väl också framgått.Antalet riksdagsledamöter är intressant. Jag harbett att få en liten beräkning av detta - man får välställa upp någon slags modell. Med det förslag sominnebär 249 ledamöter och fortfarande 25 utjäm-ningsmandat skulle tappa två ledamöteroch skulle tappa 11 ledamöter på1998 års valresultat. Det kan i och för sig komma attändras; det är ju inte bestående i mer än några måna-der till. Detta visar effekterna av det som ni faktiskttalar om. Jag har nästan aldrig stött på en väljare ute ilandet som tycker att riksdagsledamöterna springerom benen på väljarna. Det är snarare tvärtom - leda-moten träffar väljaren för sällan. Och det skulle juinte öka möjligheterna att träffa en riksdagsledamotom de skulle vara väsentligt färre.Låt mig sedan säga någonting om småpartispär-ren. Den kan man säkert diskutera. Jag har vid någottillfälle tyckt att man kan tänka sig att ta bort utjäm-ningsmandaten och sedan diskutera en väsentligtlägre småpartispärr. Det är ett sätt att hantera dessafrågor. Men både det och utvecklade personval ledertill sist till att det blir mycket färre partier i den härförsamlingen. Det vill ju också Cityuniversitetet.Anf. 23 () replik:Herr talman! Det är ganska intressant att lyssna påGöran tal i den här kammaren när vidiskuterar demokrati. Jag brukar själv hävda att jag ärfast förankrad i den bohusländska graniten. Men jagförundras över det djup och den tyngd med vilkenGöran står i allt som har varit och alltsom är . Därmed är också sanningen att inget annatkan bliva bättre. Så gör han också i detta anförande.Jag måste naturligtvis ställa en fråga tillbaka. Omnu allt är så väldans bra utifrån det läge som vi dis-kuterar med författning och fördelning av makt- varför ställer då sig bakom Soci-aldemokraternas förslag om att man ska ha en över-syn om var frågor ska hanteras mellan stat, kommunoch landsting? Varför ställer man sig bakom detta omman heter när nu allt redan är såperfekt?När vi talar om maktdelning så är det klart att detinte är ett nollsummespel. Men det ger också en yt-terligare belysning av skillnaden mellan Centerpartietoch och Socialdemokraternas synpå vikten av att stärka människornas egna redskapoch egen delaktighet i det demokratiska arbetet. Detär inte den yttersta sanningen att makten är fullkomlignär den är centraliserad till riksdag och regering.Det är synd att inte har lästCenterpartiets motion och inte lyssnade på det somjag sade. Jag är nog den enda som under dagens anfö-randen har lyft upp vikten av att vi ser över möjlig-heterna för representation från kommuner och regio-ner i ett system i . Jag tangerar alltså myckettydligt möjligheterna att se på ett flerkammarsystem.Anf. 24 () replik:Herr talman! Det är möjligt att det framstår somom jag tycker att allt är bra. Det tycker jag förvissointe. Jag har en hel rad synpunkter, men jag tyckerinte att alla de förslag som återfinns i de motionersom står emot majoritetsuppfattningen är särskilt braoch ägnade att öka möjligheterna för individen attpåverka politiken. Jag ser det snarare så, precis somjag uttryckt tidigare, att det är ett försök att begränsavärdet och tyngden av att människor avger en röst påvaldagen och därmed skapar ett parlament som kanbesluta på eget ansvar inom de lagar som gäller. Härska det ställas upp institutioner som är kontrollerandeoch begränsande av handlingsfriheten utöver vad somföljer av grundlagen.Varför behöver man se över uppgiftsfördelningenmellan olika nivåer? Det är väl alldeles uppenbart.Diskussionen har ju fortgått under ganska lång tid.Det är väl klokt att nu fundera över vilka beslutsnivå-er som ska finnas och vilka beslut som ska fattas var.Jag ser inte att det är någon så där förfärligt stor dra-matik bakom detta.Det jag vänder mig emot är mera resonemangetom en kompetenskatalog och ett grundlagsskydd intebara av den kommunala självstyrelsen utan också avde kommunala uppgifterna. Det leder till svårigheteratt glida på denna axel för vem som ska fatta beslut.Utvecklingen i harju inneburit att man har flyttat beslut och uppgifterutefter denna axel beroende på vad man har ansettvara mest ändamålsenligt. Det kommer inte att blilättare om man har kompetenskataloger och annat attta hänsyn till hela tiden.Anf. 25 () replik:Herr talman! Det var intressant att delvis kunde bejaka att det vore värdefulltmed en översyn av hur maktfördelningen indirekt kanse ut och kan förändras. Men i grunden handlar detockså om att fånga in de enskilda medborgarnas del-aktighet i de här olika beslutsstrukturerna. Det berörGöran aldrig, utan det handlar om fyr-kanterna, strukturerna och vikten av att beslut fattas iriksdag och regering utan att man har en relation tillde enskilda medborgarnas delaktighet i det dagligademokratiska arbetet.Anf. 26 () replik:Herr talman! Inför den förra repliken hade jagnoterat att min erfarenhet och min bakgrund inte äratt staten har klarat av allting. Jag vill inte epitera migsjälv på det sättet, men min pappa och min farfar varskötsamma arbetare. De förlitade sig inte enbart påstaten. De deltog i konsumentkooperationen, bostads-kooperationen, fackföreningsrörelsen, nykterhetsrö-relsen och hela den struktur som fanns och finns ochsom inte alls handlar om att det är staten eller kom-munen som ska sköta saker och ting. Det går faktisktatt utföra saker i samverkan mellan människor i heltandra institutioner eller organisationer än de somstaten ställer upp. Jag vill gärna säga detta. Min ut-gångspunkt är inte något slags statssocialism, utan jagär sprungen ur Folkrörelsesverige. Där är ju kärnanatt man tar ansvar för sig själv och sin omgivning. Attstaten och kommunen sedan stöder detta är en heltannat sak. Grunden är inte alls denna förlitan på attstaten ska klara allting. Jag vill gärna göra den dekla-rationen. Jag tycker faktiskt att den är ganska viktig iett sådant här sammanhang.Jag har inte fått något svar på hur få kommuner att avstå från skatteunderlag ochannat i det här uppåtdelegerande systemet, men det ärkanske en alltför trivial fråga i den rent principielladiskussionen. Jag ser naturligtvis möjligheter, menjag ser också stora svårigheter i att faktiskt få det attfungera på det sätt som uppenbarligentänker sig att det hela ska gå till.Anf. 27 ():Herr talman! I det här betänkandet avstyrker kon-stitutionsutskottet min motion 374. Det är i och försig inte förvånande, men det är beklagligt. Man av-styrker motionen med hänvisning till att EMU-fråganska utredas och analyseras noga och anser att reger-ingen har sett till att så sker. All right, EMU-frågan ärutredd, men den är knappast utredd ur demokratisksynvinkel. Den är utredd ur ekonomisk synvinkel.Det är väl symtomatiskt att det i den stora fanns en underrapport av som klart gjorde tummen ned för EMU:sförenlighet med vårt demokratiska system. Men denblev över huvud taget inte införd i huvudbetänkandet.Det är KU:s ansvar att bevaka demokratins förut-sättningar. Då tycker jag att det är beklagligt att mangör det enkelt för sig och hänvisar till finansutskottetsskrivningar i det här ämnet.Vi ska komma ihåg att EMU inte är en valutauni-on vilken som helst. Det är en extrem valutaunion.Det har varit en del diskussioner om maktdelning här.Göran gör sig till tolk för motståndet moten alltför långtgående maktdelningspolitik. Det tyckerjag är bra.Men EMU handlar ju verkligen om maktdelning.Man kan kanske inte säga per definition att maktdel-ning är fel, men i vår politiska kultur är maktdelningfel. I och är maktdelning inte fel påsamma sätt. Där har människorna andra krav på detpolitiska systemet. I t.ex. är det låg inflationsom är människornas huvudkrav på det politiskasystemet. Då kan det vara naturligt att välja en sådanlösning som EMU och f.d. innebär. Meni är människornas krav på politiken full sys-selsättning och ingenting annat. Det står i stark kon-trast till den självbindning och maktdelning somEMU-medlemskapet innebär.Jag tycker att KU bör bekymra sig lite mer förEMU-systemets effekter på vår demokrati. Min teoriär att det finns en samvariation mellan synen på de-mokrati och synen på ekonomi. Om vi går tillbaka tilltiden före kan vi se att det finnsstora likheter när det gäller synen på ekonomi ochdemokrati då och . när vi byggdevälfärden fanns det en annan syn på ekonomin. Detvar verktyget för att skapa full sysselsättning, inte föratt skapa monetär stabilitet. Jag tror att vi måste gåtillbaka till de förutsättningar som vår politiska kulturhar gett oss och inte göra oss till slavar under någraandra system.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §. )4 § Vissa mineralpolitiska frågorFöredrogsnäringsutskottets betänkande 2001/02:NU10Vissa mineralpolitiska frågor.Anf. 28 ():Herr talman! I det här betänkandet slaktar när-ingsutskottet ett stort antal motioner om mineralfrå-gor, markägarna, miljön och den typen av områden.Det vanliga är ju att utskott slaktar motioner iväntan på en kommande proposition. Det som ärovanligt med just det här betänkandet är att vi harväntat ganska länge på den där propositionen.Vi sköt motionerna /2000 framför oss iväntan på propositionen.