prot · GP09102 · 2002-04-25 00:00:00 — Överbefälhavaren har sedan fattatett förvaltningsmässigt korrekt beslut i den meningenatt han i närvaro av samtliga ledningschefer i hög-kvarteret har avgivit ett yttrande som har vidarebe-fordrats till där ÖB helt taravstånd från de påståenden som gjordes i den s.k.Mustrapporten.Gifter i matenAnf. 59 ():Fru talman! Jag har en fråga till jordbruksminis-tern. Den handlar också om gifter i maten. Det varjättebra att höra att regeringen ska ta tag i detta ochinleda diskussioner med olika aktörer på området föratt få ned halterna av akrylamider.Det är ju inte möjligt att bedriva kampen för gift-fri mat som ett enfrontskrig mot en kemikalie i taget.Det blir ogörligt i längden.Vi i har länge varit bekymrade överkunskapsläget på kemikalieområdet. Vi är ocksåbekymrade över den brist på strategi och ansvarsta-gande som finns när det gäller just innehåll av kemi-kalier i maten och kopplingen till vår hälsa.På trafikområdet har man ju satt upp en nollvisionsom innebär att man inte ska ha några dödade ellerallvarligt skadade i trafiken. Man har satsat miljarderpå trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder.Vi undrar: Kan ministern tänka sig att man inlederett arbete för att få en nollvision också när det gällerdödade och skadade av gifter i maten? Det kanskeinte är helt realistiskt att nå till noll, men något åt dethållet.Anf. 60 Jordbruksminister ():Fru talman! När vi planerar och försöker genom-föra förslag står folkhälsan alltid i centrum. Det måsteden göra. Det må gälla dioxin i fisk, som vi har dis-kuterat tidigare, eller det gift som vi nu pratar om.Jag delar uppfattning om att det inte går attplocka ut en sak i taget. Då ser man inte helheten.Det här är någonting som vi måste arbeta med iSverige naturligtvis. Men till skillnad från trafikpoli-tiken har vi en gemensam livsmedelspolitik inom EU,så det är viktigt att man också tar upp det där. Det ärju därifrån som många av de direktiv på vilka vi lutaross kommer.Jag kommer att ta upp rapporten från med mina kolleger nästa gång vi träffas.Då finns det skäl att också där - möjligen inom ramenför det nya europeiska livsmedelsverket - diskuteraden strategi som efterfrågar.Anf. 61 ():Fru talman! Tack så mycket! Det är intressant attministern tar upp frågan om EU. När det gälldedioxiner i fisk var det uppenbarligen inte lika intres-sant att man skulle ha samma politik i alla EU-ländereftersom begärde undantag för det.De risker man räknar med när det gäller akryla-mid är upp till 4 900 cancerfall på en miljon invånare,jämfört med de gränser som WHO vanligtvis rekom-menderar, nämligen ett cancerfall på en miljon invå-nare. Det är ganska stor skillnad.Kommer ministern att inom EU verka för att mansätter upp gränsvärden eller åtminstone någon formav åtgärder för svartlistning av de värsta produkternainom olika livsmedelsområden eftersom skillnadernaär så oerhört stora?Anf. 62 Jordbruksminister ():Fru talman! är det, såvitt jag kan bedöma,inte aktuellt att sätta gränsvärden. Det finns flera skältill det.Det här ämnet finns inte i råvarorna. Det bildas ien process antingen i industrin eller i våra kök. Det ärlitet svårt att mäta - särskilt i våra kök. Det finnsockså i många typer av mat.Först måste vi ha en diskussion med forskarna,med industrin och med handeln för att se om man denvägen kan göra något för att få ned halterna. Detkommer vi att göra , som jag sade i ett tidi-gare inlägg.Jag måste naturligtvis diskutera detta med minakolleger i EU. Det här är en världsnyhet. Det är inteupptäckt tidigare. Det gör att vi kanske inte just i daghar alla de svar som de många frågorna kräver. Detvill jag gärna öppet och frankt erkänna. Men vi skaskaffa oss svaren.AntisemitismAnf. 63 ():Fru talman! Jag har en fråga till vice statsministerLena Hjelm-Wallén.Förra torsdagen anordnades en stillsam manifes-tation på . Det var en manifestation förtolerans och mot antisemitism och islamofobi i spår.När manifestationen precis avslutats kom ett de-monstrationståg som var anordnat av palestinagrup-perna. Ett 60-tal personer rusade ur tåget och gav sigpå deltagarna i manifestationen, av vilka flera varöverlevande från förintelsen.De propalestinska aktörerna slog manifestations-deltagarna och skrek ord som judesvin, döda judarnamedan de brände upp plakaten och rev sönder bande-rollerna.Just nu sitter ett antal av judiska befolk-ning och tittar på den här frågestunden. De är räddaoch känner stor oro för vad som händer i när antisemitismen breder ut sig, och när krisen iMellanöstern tas som ursäkt för att attackera judaroch judiska institutioner i vårt land.De vill höra vad vice statsministern tänker vidtaför åtgärder för att de ska känna sig trygga i dagensSverige.Anf. 64 Vice statsminister ():Fru talman! Det är naturligtvis helt oacceptabeltdet som hände vid demonstrationen . Ochdet är helt oacceptabelt att man, därför att man ärkritisk mot vad som händer i och kriti-serar , använder det för att attackeramänniskor i med judisk bakgrund.Det är otroligt viktigt att vi tydliggör det. Den härfredliga demonstrationen var både mot antisemitismoch islamofobi. Det visar tydligt att det här går sam-man. Vi måste då också försöka förstå dem som villförenkla saker och ting. Det är i kamp mot alla detyperna av uttryck som vi måste förenas. Vi ska göraallt för att de med judiskt ursprung i ska kän-na att de har vårt stöd och att vi inte accepterar någrasom helst förnedrande uttryck eller övergrepp motdem.Anf. 65 ():Fru talman! Tack för svaret. Min oro stillas interiktigt av att man försöker göra allt. Man måste göraotroligt mycket för att människors oro ska kunnastillas.På torsdagskvällen sade en av palestinademon-stranterna i att de blev provocerade av densionistiska demonstrationen. Vad de propalestinskaaktörerna gjorde var ett allvarligt brott mot lagen omhets mot folkgrupp. har palestinagruppernainte tagit avstånd från det upplopp som inträffat. Defår av statliga medel per år.Jag vill fråga vice statsministern om det är riktigtatt man ska få statliga medel som man såklart bryter mot lagen om hets mot folkgrupp.Anf. 66 Vice statsminister ():Fru talman! Man ska akta sig för att generalisera.Jag tror absolut inte att våldet ärnågot som palestinagrupperna i deras helhet står för.Men det är viktigt att en organisation som företräderde olika palestinska grupperingarna i ser tillatt deras anhängare beter sig på ett sätt som är demo-kratiskt acceptabelt i . Självklart ska det varapå det sättet.Vi ska vara noga med att säga ifrån, men vi skainte vara för tidigt ute med att ropa att vi ser vargen.Jag tror ändå att det i jämfört med i andraländer har gått relativt lugnt till i de ganska hetsigastämningar som har förekommit . Detfinns dessvärre en del undantag, men vi har inte haftsådana uttryck som andra länder har haft, och jaghoppas verkligen att det ska förbli på det sättet.Jag menar också att polis måste skydda judiskainstitutioner och måste vara noga med att de judar iSverige som känner sig hotade ska få skydd ochhjälp.LivsmedelsinformationAnf. 67 ():Fru talman! Jag har en fråga till jordbruksminis-tern. Jag går tillbaka till frågan om akrylamiden.Enligt är halterna i vissa livsmedel,t.o.m. i baslivsmedel, så höga att de kommer att habetydelse internationellt såväl för riskvärdering ochmatproduktion som för konsumtion. re-kommenderas jag som konsument av samma verk attför min hälsas skull äta t.ex. hårt bröd, som finns medpå den aktuella listan.Fru talman! Det är inte lätt att vara konsument . Man kan nästan ställa frågan till själv: Äta ellerinte äta? Det är väldigt bra att jordbruksministern taritu med producenterna och diskuterar om vi kan pro-ducera ännu säkrare livsmedel, men min fråga tillministern är: Vad tänker ministern göra för att livs-medelsinformationen till våra konsumenter blir tro-värdig och entydig?Anf. 68 Jordbruksminister ():Fru talman! Därvidlag har enroll och ett uppdrag att kommunicera risker. Detupplever jag att också utför. Må-hända blev det ett litet glapp mellan inbjudan tillpresskonferens ena dagen och själva presskonferen-sen den andra. En fråga blev hängande iluften utan att bli besvarad, och jag kan tycka att detblev ett lite för stort glapp. Många människor blevoroliga, och jag förstår att de blev det.Å andra sidan: När väl informe-rar - det ser vi både i det här fallet och på verketshemsida - har man en väldigt stor trovärdighet blandkonsumenterna och t.ex. dem som går in på hemsi-dan. Man litar till vad våra experter på säger och tycker. Det är på den vägen jagvill gå vidare. Jag tror att det är bra och viktigt att detär just en myndighet som kommunicerar en risk.Anf. 69 ():Fru talman! Det är naturligtvis viktigt med infor-mation på hemsidor, men det finns fortfarande kon-sumenter som inte har tillgång till hemsidor. Det somkanske oroar mig mest är att det kommer en larmrap-port lite då och då men att vi väldigt sällan sätter inalla dessa larmrapporter i ett sammanhang. Dethandlar ändå om vår hälsa och om folkhälsan.Jag känner ett stort behov av en tvärvetenskapligforskning om helheten vad gäller livsmedel och vårhälsa. Min fråga till ministern är: Är ministern bereddatt verka för en sådan forskning, antingen i Sverigeeller på EU-nivå?Anf. 70 Jordbruksminister ():Fru talman! Det här ankyter lite grann till det svarsom jag gav tidigare till . Jag villförsöka utveckla det lite.Jag tror, precis som säger, att detinte längre går att plocka en risk här och en risk där.Enskilt är det små risker, men sammantaget kan detbli en stor risk. Därför kan jag, som jag sagt, mycketväl tänka mig att ta upp det här. Jag tror att man skata upp det på EU-nivå. Jag tror också att det nyalivsmedelsverket på EU-nivå kan vara ett lämpligtorgan för forskning på det här sättet.Jag kan upprepa att jag lovar att vidarebefordra dehär tankarna och idéerna till mina kolleger men ocksåtill kommissionen och till det nya livsmedelsverket.TorskfisketAnf. 71 ():Fru talman! Jag ska fortsätta med att ställa en frå-ga till jordbruksminister . Under de senasteveckorna har ett stort pådrag från Världsnaturfonden,vissa livsmedelskedjor och medierna varit riktat mottorskfisket. Man har uttryckt sig i mycket generellaordalag, med krav på bojkott på grund av utfiskningoch utrotning av torsk. Det är de begrepp som haranvänts.Dessa generaliseringar har naturligtvis lett till stororo hos yrkesfiskare, även bland närboende fiskar-gubbar i min hemkommun . De känner sigjagade och utpekade som bovar och ser med rädslaframför sig krav på att tvingas avveckla det kustnärafisket.En biolog vid har riktat stor ochtydlig kritik mot Världsnaturfondens lista, som ärbåde generell och felaktig eftersom konsumenternaoch fiskhandlarna inte kan avgöra vilket bestånd somtorsken kommer från och eftersom torsken som artfaktiskt inte är hotad.Min fråga till blir: Vilka åt-gärder har ministern vidtagit för att skydda det be-stånd som faktiskt är hotat?Anf. 72 Jordbruksminister ():Fru talman! Till att börja med tycker jag attVärldsnaturfondens idé var bra. Jag stödde den därförekonomiskt. Jag blev kanske lite besviken när jag sågresultatet, och därför har jag uppmanat forskare vidFiskeriverket och på andra håll som har synpunkterpå resultatet, den s.k. konsumentguiden, att gå ut ochredovisa sina åsikter i frågan. Forskarna kan de härsakerna och kan på vetenskaplig grund framföra kri-tik, om de skulle känna behov av det. Det har de ock-så gjort, och det tycker jag är bra, för man får intelura konsumenterna till någonting som inte har veten-skaplig grund.När det gäller fisket kommer det en propo-sition som behandlar det kustnära fisket, insjöfisketoch sportfisket. Jag valde att senarelägga den propo-sitionen, som egentligen enbart skulle ha handlat omdet kustnära fisket. Också i sportfisket, fritidsfisketoch insjöfisket tar man upp rätt mycket fisk, och viska se det hela i sitt sammanhang.Anf. 73 ():Fru talman! Visst har det gjorts saker föratt möjliggöra selektering av fisk, så att man intehotar det kustnära fisket, t.ex. kräftfisket. Min följd-fråga till ministern blir: Kan ministern beskriva vadsom de facto har gjorts? Jag tror att det är viktigt attkonsumenter och handlare får information om detta,för det är helt uppenbart att ministern ekonomiskt harstött en felaktig och missriktad information, somskapar oro.Jag skulle också med anledning av dagens diskus-sion om vår föda vilja säga att jag rekommenderarkokt fisk, bl.a. kokt torskfisk.Anf. 74 Jordbruksminister ():Fru talman! Ja, eller stekt strömming! Men manfår kanske nu inte längre äta stekt.Jag har gjort upp ett eget tiopunktsprogram, somman ansluta sig till här och nu:1. Trålfiske får inte bedrivas innanför 4 nautiskamil om det inte sker skonsamt och med selekti-va redskap.2. En handlingsplan för att få bort spökgarn.3. Fortsatt utveckling och användning av selektivaredskap.4. Ökad information om kustnära lekplatser.5. Ändrade bifångstregler och andra tekniska reg-leringar.6. Ytterligare regleringar för torskgarn.7. Förbudsområdet runt , ettviktigt lekområde för torsken, bör utökas.8. Utökat samarbete med och Danmark.9. Ett gemensamt minimimått på för torsk i , , Kattegattoch Nordsjön.10. Gemensamt torskstopp i om bestånds-situationen inte förbättras.Vetskapen om detta har vi i sommarnär ICES kommer med sina nya rapporter. Då kom-mer jag att ta ställning till hur ska agera i deinternationella förhandlingarna.MellanösternAnf. 75 ():Fru talman! Jag har en fråga till vice statsministerLena . Jag vill börja med att säga att jagär väldigt glad för de markeringar som vice statsmi-nistern gjorde mot antisemitism och mot våldsammaopinionsyttringar. Alla demokratiska krafter stårsjälvklart på samma sida som vice statsministern gör,och så även Miljöpartiet.Men man måste också vara kritisk. Man kännersig väldigt maktlös när man åser de händelser som nusker i . var jag med en delega-tion där, och vi hade möjlighet att på plats bevittnadetta. Själv fick jag se en färsk, utsmugglad videofrån förödelsen i , och två av våra ledamöter,, hade möjlig-het att komma in i och titta på förödelsen.Man känner sig som sagt väldigt maktlös. Minfråga är nu till regeringen: Vilka strategier kan manlägga fram i FN och i EU för att säkerställa dels enfullskalig , dels en säker-hetsstyrka för att skydda de civila? sva-rade här i kammaren att hon säkert trod-de att skulle säga ja till FN:s kommissarie och låta henne komma in. har man integjort det. Vad kan regeringen göra?Anf. 76 Vice statsminister ():Fru talman! Jag delar : Man känner sig maktlös när man ser detsom nu händer och har hänt i de palestinska område-na av den israeliska militära invasionen.Vad kan göras? Ja, jag tror att det är viktigt meden ordentlig undersökning. Jag hade tillfälle att talamed en israelisk minister om det i förrgår, ,som var här på vår försoningskonferens. Det är vik-tigt att man släpper in denna undersökningskommis-sion som FN:s generalsekreterare nu har utsett - detär mycket viktigt - och att man inte tredskas längrefrån israelisk sida. Det är naturligtvis också viktigt attvi tydliggör för palestinierna att vi är beredda atthjälpa dem med återuppbyggnaden. Bistånd är viktigti det här sammanhanget. Det är väsentligt att huma-nitära organisationer kan komma in både med sittstöd och för att dokumentera. Det är också viktigt,menar jag, att gå vidare med internationell närvaro,där en fredsstyrka kan vara en sak.Anf. 77 ():Fru talman! Som enskild medborgare kan man gö-ra som vice statsministern själv, dvs. köpbojkottavaror, men det vore också en väldigt bra markering,tror jag, i väntan på att öppnar dörren för och kanske en internatio-nell styrka, att ha en nationell köpbojkott.Finns det några planer på eller möjligheter till attSveriges regering verkar för en sådan gentemot Isra-el?Anf. 78 Vice statsminister ():Fru talman! Bojkott av andra länder som rege-ringar proklamerar måste man vara väldigt noggrannmed och veta varför man gör det. Man måste framförallt ha ett stöd inifrån landet i fråga. Det vet vi vadgällde t.ex. . Det var därför det lyckades.Man hade där en opposition som också ville detta.Det är inte alls fallet i i dag.Skulle vi politiskt besluta om en bojkott på detsättet så skulle det i stället stärka uppslutningen kringnuvarande regering, och det var ju inte riktigt detavsikten var. Sedan kan man moraliskt ta ställning,men det är ingenting som jag som statsråd vill upp-mana andra till att göra. Men var och en har anled-ning att tänka efter och själv ta ställning.Ingripande mot hem för vård och boende, HVBAnf. 79 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till socialmi-nistern.Det är mycket som skrivs i tidningarna som göratt man får anledning att höja på ögonbrynen. Men endel av det som skrivs gör också att man blir väldigtbekymrad. Så var det när jag läste tidningen i morse.Det här handlar till delar om ett enskilt fall, vilket jagnaturligtvis är medveten om att ministern inte kansvara på frågor om, men länsstyrelserna i landet harefterlyst förändringar, så det finns fler än ett fall.Socialdirektören skriver så här: När en bondgårdmissköts kan besluta att djuren ska tasom hand. Pappersarbetet tar några dager. Men när ett"HVB-hem" missköts kan inte beslutaatt barnen tas om hand.Då är min fråga till ministern vad ministern avseratt göra för att en ändring ska komma till stånd. Dettabetyder alltså att inte kan göra någon-ting åt "HVB-hemmet" innan man har gjort ett före-läggande.Anf. 80 Socialminister ():Fru talman! Vi har här i riksdagendiskuterat förutsättningarna för en fungerande tillsynnär det gäller egentligen all omvårdnad, omsorg ochbehandling som samhället är ansvarigt för.Länsstyrelserna har faktiskt möjlighet att ocksåstoppa verksamhet som inte lever upp till de krav somman har anledning att ställa, men det förutsätter na-turligtvis att man går igenom verksamheten och görett föreläggande om att verksamheten ska rättas till.Görs det inte har man möjlighet att stänga verksam-heten.Länsstyrelserna har de möjligheter som jag tyckeratt det är rimligt att de ska ha. Jag tror inte att detbehövs några skärpta regler. Däremot måste vi se tillatt länsstyrelserna har möjlighet att också utöva till-syn och att följa verksamheterna. Det är en fråga somhar diskuterats , och vi arbetar för attstärka länsstyrelsernas tillsynsverksamhet. Jag trorinte att det just nu behövs några ytterligare regler,utan det gäller att följa de regler som redan finns.Anf. 81 ():Fru talman! Jag tackar ministern för svaret.Men i det här fallet och i flera andra fall har detfaktiskt handlat om sexuella övergrepp. Ironiskt nog,kan man tycka, är det faktiskt så att länsstyrelsenmåste göra ett åläggande om åtgärder i det aktuellahemmet med barnen kvar. är det så att hemkom-munerna kan plocka hem barnen, men det görs inte ialla fall. Samma sak skulle ske om någon av dem somdriver det här hemmet skulle jobba med knarks-muggling. Man har alltså kravet att de måste vidtaåtgärder innan man kan göra någonting åt det. Läns-styrelserna känner att lagen är tandlös och är oroadeför detta.Jag antar att ministern också tycker att någontingmåste göras ganska , när det handlar omsexuellt övergrepp mot små barn.Anf. 82 Socialminister ():Fru talman! Låt oss göra det alldeles klart: Brotts-lig verksamhet ska beivras! Sexuella övergrepp ärinte tillåtna någonstans. De ska beivras. De männi-skor som utövar dem ska tas om hand avsamhället - självklart!Vad vi diskuterar är ju de krav som ska ställas pådetta hem för att försäkra att detta inte upprepas. Dåhar länsstyrelserna en skyldighet att se till att man haren kvalitetskontroll, att man har kontroll över verk-samheten och att man vidtar åtgärder så att det inteupprepas. Det är ju inte så att det sexuella övergrep-pet kan fortsätta i väntan på att ingri-per. Det är rätt viktigt att konstatera det. Alla över-grepp är brottsliga i den här meningen, och mot demska naturligtvis samhället ingripa. Möjligheten attstänga ett hem grundar sig på vilka bedömningar mangör av att man kan garantera att övergreppen intefortsätter eller upprepas.Hälsoskillnader mellan kvinnor och mänAnf. 83 ():Fru talman! Jag vill ställa min fråga till MargaretaWinberg, nu i hennes egenskap av jämställdhetsmi-nister.Enligt är kvinnor och37 % män av dem som fått sjukersätt-ning i olika former. Vi kan konstatera vi inte bara harorättvisa löneskillnader mellan kvinnor och män, utanockså orättvisa hälsoskillnader. Jag vill därför vetavad jämställdhetsministern vill göra för att komma tillrätta med de orättvisa hälsoskillnaderna.Anf. 84 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är alldeles riktigt att kvinnor ochframför allt kvinnor i offentlig sektor drabbas avsjukskrivningar, långtidssjukskrivningar och förtids-pensioneringar. Det gäller inte bara nu utan också omman tittar tillbaka. Det har sin grund i minskade re-surser , ett hårdare arbetstempo, stressosv.Det är därför som vi nu när vi kan, när vi har eko-nomi och det finns resurser väljer att satsa på flerpersoner inom t.ex. vården. Vi tror att det behövs förvårdens skull och för de sjukas skull. Men vi trorockså att det behövs för att inte slita ut människor.Det hjälper inte dem som är sjuka och förtidspen-sionerade. För de sjuka har vi lanserat ett elva-punktsprogram för bättre arbetsmiljö och bättre reha-bilitering. Det är elva olika punkter som vi nu är ifärd med att genomföra. Det är några svar på en väl-digt stor och mycket komplicerad fråga.Anf. 85 ():Fru talman! Tack för det svaret. Jag vill höra hurjämställdhetsministern ser på möjligheten att rehabi-litera den grupp kvinnor som kanske har det svårast,nämligen kvinnor som är och på väg motpensioneringen. Ska de få del av rehabiliteringspeng-arna?Jag skulle också vilja höra hur jämställdhetsmi-nistern tror att sex timmars arbetsdag påverkar dessakvinnor som är utslitna på olika sätt. Är det bra fördem med sex timmars arbetsdag eller inte?Anf. 86 Jordbruksminister ():Fru talman! Den sista frågan var något vinklad.Det är klart att det skulle vara fantastiskt bra för allamänniskor att få sex timmars arbetsdag. Det är jagfullständigt övertygad om. Dessvärre tror jag inte attdet är möjligt att genomföra, i varje fall inte i detkorta perspektivet.Vad vi nu diskuterar är ett mer flexibelt uttag avarbetstiden som är mer individanpassat. Jag vet inom vården och t.ex. inom äldreomsorgen påsina håll har gjort s.k. tvättstugescheman, där perso-nalen själv får bestämma när den vill jobba, medmycket gott resultat.Jag går över till den andra frågan om rehabilite-ring av kvinnor i gruppen 55 +. Självklart ska ocksåden gruppen kvinnor komma i åtnjutande av dentypen av rehabilitering.FlyttningsbidragAnf. 87 ():Fru talman! Jag vill ställa min fråga till försvars-ministern.Jag såg i medierna för sedan att Försvar-smakten gick ut med ett erbjudande om att kunna få100 , och kanske lite till, för attflytta till Mäldardalen på grund av rekryteringssvå-righeter. Det förvånade mig lite grann. Det är argu-ment man brukar använda för att flytta jobb från denlandsända jag kommer ifrån till Stockholm.Har försvarsministern någon kommentar till det?Jag skulle i vart fall kunna komma med ett förslag.Det är att man kanske skulle fundera på att flyttaverksamheten dit det inte är svårt att rekrytera folk,t.ex. därifrån jag kommer.Anf. 88 Försvarsminister ():Fru talman! Också jag fick reda på det beslut somhade fattats inom högkvarteret. Jag tyckte att det varunderligt. Jag tog upp det med överbefälhavaren. Hantyckte också att det var underligt.Det finns en ekonomisk rationalitet bakom det.Om en officer ska långpendla kan detvara billigare att lösa det genom ett flyttningsbidrag.Men då borde det gälla generellt. Det kan ju varaofficerare som t.ex. är bosatta här i Mälarområdetmen som ska ha en tjänstgöring på något annat ställe.Jag tog upp frågan med överbefälhavaren. hardet fattats ett annat beslut i högkvarteret som gör attflyttningsbidrag ska kunna utgå om det finns en eko-nomisk rationalitet. Men det ska gälla för alla typerav flyttrörelser i så fall. Jag tror att det på detta sättblir ett rimligt beslut.Anf. 89 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret. Det är roligtatt det händer saker och ting.