prot · GP09117 · 2002-05-31 00:00:00 — Det handlar om strukturell diskrimine-ring på samma sätt som könsförtryck är strukturelltoch djupt rotat i vårt samhälle.Vi i har alltid jobbat med detta somen strukturell fråga. Och för ett par månader sedansammanställde vi - inte - våra för-slag i en mångfaldspolitisk rapport med 55 punktersom går att läsa på vår hemsida. Men det är ocksåintressant att se hur detta strukturella arbetssätt somvi har använt oss av nu börjar gevissa resultat i konkret handling. Vi har länge drivitatt tydliga antidiskrimineringsklausuler ska införasvid alla offentliga upphandlingar. I samband medbudgetförhandlingarna lyckades vi förmå rege-ringen att införa sådana. Det innebär att den upp-handlande enheten, staten eller kommunen, kan för-behålla sig rätten att säga upp avtal med företag somdiskriminerar eller helt enkelt välja bort dem direktvid upphandlingen. Det handlar om ungefär 400 mil-jarder kronor , så det är en maktfaktor somman kan räkna med, särskilt om den kompletterasmed en kraftfull diskrimineringslagstiftning. Vi troratt det är när företag vet att de kan förlora värdefullakontrakt som de verkligen tvingas ta dessa problempå allvar.Vi har också drivit frågan om att man ska inrättalokala och regionala mänskligarättighetsombudsmän.Tanken är att de ska kunna ge hjälp och stöd åt utsattamänniskor. De ska kunna starta dialog med det lokalanäringslivet och kommunerna om etnisk diskrimine-ring. har det avsatts i budgetenför detta år för att inrätta sådana ombudsmän. Det ärvi väldigt glada för.Vi har också drivit frågan om att man ska inrättaett självständigt antirasistiskt center som styrs av deideella organisationerna och som kan arbeta motrasism, islamofobi och antisemitism och som kanfungera som rådgivare till lokala organisationer somarbetar med dessa frågor och bedriva en självständiggranskning. Men det är fortfarande ganska långt kvar.Framför allt spretar rättssystemet med helt skildalagar för olika diskriminerade grupper och skildalagar för arbetslivet och livet utanför.Miljöpartiet vill slå ihop dessa lagar om olikaformer av diskriminering till en gemensam antidis-krimineringslag baserad på mänskliga rättigheter. Vivill också ersätta paragrafen i om olagadiskriminering med en civilrättslig lag och införa rätttill rättshjälp. Det leder till en omvänd bevisbörda, attarbetsgivaren ska visa att man inte har diskriminerat.Dessa frågor utreds för närvarande.Vi vill också låta tvister om diskriminering på ar-betsmarknaden avgöras i allmänna domstolar i ställetför i arbetsdomstolen. Det finns många andra frågorsom också är viktiga, t.ex. demokratisering av sam-hället för att motverka grogrunderna för främlingsfi-entlighet och rasism. En annan fråga är den offentligasektorns ansvar vid exempelvis politiska tillsättning-ar. När ser vi personer som , , eller på högtuppsatta poster inom den statliga förvaltningen?För oss i är det självklart att alla somlever i samhället har samma rätt att vara delaktiga isamhället som individer på lika villkor. Vi menarallvar med att motverka rasism och främlingsfientlig-het. Då kan vi inte vänta på attitydförändringar, utanvi måste se till att vi har starka lagar med sank-tionsmöjligheter mot diskriminering och ekonomiskastyrmedel. Annars kommer vi att ha detta problemlänge till.Anf. 32 () replik:Fru talman! Det var intressanta förslag från MariaWetterstrand. Jag delar väl en hel del av dem. Jagtänkte tala lite grann om arbete och ekonomiskastyrmedel för att få människor i arbete. Jag är av denåsikten att när människor har för mycket tid och förlite framtid frodas negativa och trista subkulturer somantingen artar sig i form av människor som springeromkring och skriker jag är nationalist, hurra, eller iungdomsgäng med kanske etnisk bakgrund som tyck-er att de står utanför och att det är coolt att varagangster eftersom de inte kan komma någon annan-stans. Vad tror att skatten påarbete kan ha för betydelse för att dessa människorinte kan få ett inträde till ett hederligt jobb utan enohederlig bokföring, dvs. tror attskatten på arbete spelar någon roll för huruvida män-niskor kommer i arbete?Anf. 33 () re-plik:Fru talman! Ja, jag tror definitivt att skatten på ar-bete kan ha någonting med saken att göra. Arbetslös-heten är förvisso ett problem, men det har föga attgöra med integration om det är så att alla invandrarefrån en viss etnisk grupp ska jobba på samma jobb,t.ex. som städare på våra kontor, medan alla som haren etnisk bakgrund som svenskar har möjlighet att fåjobb utifrån vilken utbildningsbakgrund de har.Det problemet ligger hos arbetsgivarna, att deväljer att diskriminera folk som har utländska namnoch som inte pratar absolut perfekt svenska. T.o.m. påarbetsförmedlingarna har man sagt att det inte ärnågon idé att de anmäler sig dit om de inte har fåttgodkänt på alla sfi-kurser osv.Integrationsproblemet är ett stort problem, och detlöser man inte genom att sänka arbetsgivaravgifterna.Jag tycker att arbetsgivaravgifterna kan sänkas ändå,så att man kan höja t.ex. miljöskatter. Som politiskåtgärd för att lösa en del andra problem tycker jagabsolut att det kan vara användbart.Anf. 34 () replik:Fru talman! Det låter bra med sänkt skatt på ar-bete. Det ska bli spännande att se den nya koalitioneni riksdag efter valet i höst.Jag hävdar att det spelar en roll för dem som i dagstår helt utanför arbetsmarknaden. För den som hardåliga svenskkunskaper och en dålig etableringsnivåsocialt och kulturellt spelar det en roll att man kan taett jobb som inte ligger på ingenjörsnivå, vilket ab-solut inte är aktuellt. För den skull delar jag helt upp-fattningen att det är sjukt att vi här i harvärldens bäst utbildade taxichaufförer, som inte kananvända den kompetens som de har med sig från ettannat land.Anf. 35 () re-plik:Fru talman! Jag håller också med att arbetslösheten är ett stort samhällsproblem ochatt den skapar en grogrund för rasism och främlings-fientlighet. Den typen av känslor växer fram hosgrupper som är utsatta i samhället. Arbetslöshet kanvara en del av den utsatthet som människor mår väl-digt dåligt av och som kan ta sig uttryck i att man bliraggressiv, känner sig utanför, begår brottsliga hand-lingar, blir rasist eller vad det nu kan vara. Den åsik-ten stöder jag helt och hållet.Jag vill också påpeka att det inte bara är folk medsvart hår och som pratar dålig svenska som diskrimi-neras på arbetsmarknaden. Det kan räcka med att haett utländskt klingande namn för att man inte ens skafå komma till en anställningsintervju.Det kan vi inte komma åt på annat sätt än genomatt ha en kraftfull diskrimineringslagstiftning, därman verkligen sätter press på arbetsgivarna, med hotom kraftfulla sanktioner om de inte följer dessa lagaroch möjlighet att döma de arbetsgivare som diskrimi-nerar. De människor som utsätts för den här typen avdiskriminering ska kunna få rättshjälp. Det ska varaarbetsgivarna som måste bevisa att de inte har dis-kriminerat, i stället för tvärtom. Det är jag helt över-tygad om.Anf. 36 ():Fru talman! Det här blir en lite annorlunda debatt.Nu ska vi ta ny sats och starta den egentliga utskotts-rundan. Det har varit ett intressant meningsutbyte såhär långt, och jag antar att även den fortsatta debattenkommer att tangera det som har berörts.I gårdagens skrev en oberoende kandi-dat till , , en artikel där hanskriver i rubriken: Han skriver vidare:"Den socialdemokratiska regeringen har skapatskandalöst segregerade förorter med stora grupper avbidragsberoende invandrare. På så sätt har de gåttrasisternas ärenden och krattat gången för politikersom . "Det ligger en hel del i den analysen.Fru talman! Jag kommer inledningsvis att uppe-hålla mig vid integrationsskrivelsen, och därefterövergår jag till att tala om det som regeringen inte harbrytt sig om, i sin valhänta strävan att driva det mankallar integrationspolitik i stället för att satsa på attbryta utanförskap.Jag yrkar inledningsvis bifall till reservation 1 un-der punkt 1, angående målen för det som kallas integ-rationspolitik.Målen är mycket lika för oss och , ochdet är lätt att hitta gemensamma nämnare med Cen-terpartiet och kd.Däremot framstår det tydligt i skrivelsen att Soci-aldemokraterna står tomhänta och utan visioner ochatt de har ansvaret för den nuvarande, havererade ochmisslyckade politiken.Jag ansluter mig också till och stöder reservation14 under punkt 7. Någon av reservanterna kommersäkert att yrka bifall till den, men jag vill här deklare-ra att vi från moderat sida kommer att stödja den ivoteringen.Det spektakel vi upplevde i utskottet när hade sin diskussion med , inför sittande utskott, var rent förfärligt.Barnkonventionen föreskriver att vi ska se tillbarnens bästa. Det borde vara en självklarhet. I ställethar myndigheterna spelat med barnenoch behandlar människor som kostnadsproblem. Deninsyn jag har fått visar att det är främst Kommunför-bundet som har varit fyrkantigt, byråkratiskt ochkrångligt, medan det av mig i vanliga fall ogilladeMigrationsverket har varit good guys i detta samman-hang och uppvisat både uppfinningsrikedom ochkompromissvilja.Det är sagt i en proposition att regeringen i dagskulle få en rapport från den grupp som har jobbatmellan och . Jaghar inte kännedom om att den har kommit, och därförär det angeläget att kammaren beslutar i enlighet medden här reservationen.Emellertid ligger ansvaret när det gäller det härhelt och hållet på regeringen. För mig är det obegrip-ligt att man så här länge har kunnat åse denna stridmellan myndigheterna utan att sätta ned foten ochklargöra vad som gäller. Det går inte att komma över-ens - i så fall måste regeringen tala om att barnkon-ventionen gäller och att vi nu ska se till barnens bästai första hand. Det är häpnadsväckande att det ännuinte har skett.När det gäller punkt 9, reservation 15, är det förmig svårfattbart, näst intill obegripligt, att inte allagenast inser att ett system med valfrihet och konkur-rens när det gäller svenskundervisning för invandrareskulle vara det bästa systemet. Det är orimligt att manår låter kommunerna bedriva en B-utbildningmed samma läroplan, lika för alla oavsett studiebak-grund, lika många timmar och lika många dagar iveckan, när människor har olika bakgrund, olikaförkunskaper och olika krav och möjligheter.Resultatet är förskräckande. Det finns t.o.m. stu-derande som har läst sfi utan att ännu fått god-känt. Möjligen kan det bero på att sfi-anordnarna ikommunerna får betalt efter hur många som är påkursen och inte efter resultat.När det gäller punkt 12, reservation 19, om vali-deringen tycker jag att det är häpnadsväckande attMona och regeringen mest har pratat om vali-dering men inte gjort så mycket. slår sig statsrå-det för bröstet och säger att det nu har kommit i gångnär det gäller läkarna och lärarna. Ja, men det är möj-ligen trots, snarare än tack vare, regeringens insatser.Men jag tycker att det är alldeles utmärkt att det härhar kommit i gång och att man äntligen kan validerat.ex. utländsk läkarutbildning.Under punkt 18, reservation 31, om arbete ochförsörjning finns ett tydligt borgerligt alternativ. Vihar valt att gå fram med separata reservationer, meninnehållet i dem är snarlikt.Häromveckan presenterades en rapport på arbets-marknadens område där vi i de fyra borgerliga parti-erna visade att vi är helt överens om hur vi vill ändraoch avlöva AMS. Jag har ofta sagt att man ska lägganed AMS helt och hållet. Det finns olika hållningartill hur man ska göra det praktiskt. Det viktiga är flyttar makten från den här myndigheten till demsom det verkligen berör. Utan arbete blir det ingetverkligt empowerment.Under punkt 26, reservation 46, vill vi åter slå ettslag för att höja statusen på medborgarskapet. Det ärinte av exkluderande orsaker, utan därför att ettspråkprov skulle kunna höja statusen på att erhållasvenskt medborgarskap. Om man fårupp standarden på sfi-undervisningen är jag överty-gad om att det är en självklarhet att det kommer attvara inkluderande. Men man måste då varagenerös med undantag för t.ex. åldriga invandraresom inte kan förväntas lära sig svenska.Fru talman! Jag yrkar alltså bifall endast till reser-vation 1 under punkt 1.När det sedan gäller det tomma innehåll som denhär integrationsskrivelsen uppvisar tycker jag att manborde visa en verklig solidaritet, som innebär attmänniskor som kan och vill bör arbeta och ska geschansen att få försörja sig genom arbete.Man ska också visa verklig solidaritet som inne-bär att människor, även de verkligt sämst ställda, gesmakt över vardagen. Denna verkliga solidaritet inne-bär också att samhälleliga och andra gemensammaresurser koncentreras till dem som bäst behöver stödoch hjälp. Jag tycker också att verklig solidaritetbetyder att man ska upphöra med det politiska fixan-det av klåfingriga sociala ingenjörer och att man istället ska inta ett verkligt underifrånperspektiv.Man bör satsa på arbete i stället för bidrag. Jagtycker att det borde vara en självklarhet, och det harframgått av debatten . Det är flera talaresom har drivit den linjen, men det är tydligen svårt attfå förståelse från regeringshåll för att det är hindrandestrukturer på arbetsmarknaden som gör att det är svårtför människor med utländsk bakgrund att komma inpå arbetsmarknaden. Det är nästan så att man skullevilja införa någon form av garanti, så att arbete blir enrättighet.Att leva på sin lön tycker jag också ska vara enabsolut rättighet. Det är fullständigt orimligt att mantar ut höga skatter och faktiskt skatteplundrar fattigamänniskor som försöker arbeta och försörja sig. Detär en sak att man beskattar människor med höga in-komster, men det är en helt annan sak att ta ut högaskatter så att människor måste söka socialbidrag föratt ha råd att betala skatten. Det är ett orimligt system.Skolan lämnar också många i sticket. sade i någon av replikerna, eller om det var i hu-vudanförandet, att sökandet efter likhet var olyckligt.Det håller jag med om. Det är bra att den insikten nufinns. Men det är faktiskt de socialdemokratiska sys-temen som har uppmuntrat det här sökandet efterlikhet - enhetsskola, lika barnomsorg, enhetlig hög-skola och en sjukvård där alla står i kö på lika villkorsom är styrd av beskäftiga landstingspolitiker. Det ärden socialdemokratiska modellen som har gjort sö-kandet efter likhet i som något typisktsvenskt. Vi måste bort från det systemet. Vi måste fåen skola som faktiskt gör det möjligt för eleverna attgå vidare i livet med ordentliga kunskaper och inte ennivellerad skola där man låter alla gå vidare oavsettkunskaper. Det är inte eleverna och studenterna be-tjänta av.Vi måste få en annan politik när det gäller boende.En bra boendemiljö, även i förorten, är av stor bety-delse. Här skulle man kunna tänka sig statliga lånega-rantier eller annat så att det är möjligt även för demsom bor i förortsområdena att köpa loss sina lägen-heter om de vill det, eller så skulle de kunna få enskattereduktion om de arbetar i bostadsområdet. Omde hjälper till med att måla och hålla rent och snyggtomkring sig borde det kunna innebära att hyran sänksutan att det blir någon skatteeffekt av detta.När det gäller en samlad, effektiv och rättssäkerantidiskrimineringslagstiftning är vi väl överens,statsrådet och jag. Där tror jag inte att detråder någon som helst skillnad. Jag har några exem-pel från det borgerligt styrda som är in-tressanta. Man har t.ex. börjat med flyktingguider.Stockholms integrationsförvaltning införde under2001 och 2002 flyktingguider som på frivillig vägställer upp. Det här tycker jag är ett utmärkt initiativ.Det finns 140 anmälda guider och 100 anmäldaflyktingar. Det här är någonting som man kan satsavidare på. Vi har fått propåer hit till om attvi riksdagsledamöter skulle kunna bli flyktingguider.Det tycker jag är en utmärkt lösning. Det skulle viabsolut kunna satsa på. Vi skulle kunna gå före ochvisa att det är ett bra sätt att verkligen integrera. Härgäller det att göra saker också, inte bara prata.Jobbcentrum i är en ny innovation.Skärholmen är en i någon mån segregerad stadsdelsom har satsat på ett jobbcentrum med utgångspunkt iproblemen som fanns i lågkonjunkturen. införman ett försörjningsstöd som innebär att fr.o.m. den 1juli kommer den som söker socialbidrag i Skärhol-men att i stället garanteras ett arbete ,förutsatt att man kan och vill arbeta och att man ärfrisk nog att arbeta. Annars ska man naturligtvis fåstöd och hjälp på annat sätt. Det här tycker jag är enutmärkt signal till människor om att arbete alltid skalöna sig.Herr talman! Regeringen och har fö-reslagit en legaliserad etnisk diskriminering. Det somkallas positiv särbehandling skulle naturligtvis fåförödande politiska följder. Ingenting skulle främjaframväxten av en ny och större främlingsfientlighetmer än en lag vars syfte är att diskriminera etniskasvenskar. Syftet med lagen, tanken med den, är na-turligtvis god, att man ska lyfta upp de människorsom faktiskt diskrimineras, men det är fel vägatt gå. I stället ska man ge verklig makt till människoroch se till att de har arbete och kan försörja sig, så attde kommer in i samhället på ett riktigt sätt. I ställetför det här borde alltså regeringen ägna sig åt attförändra de strukturer som hindrar hundratu-sentals gamla och nya svenskar från att leva värdigaoch produktiva liv. Det handlar om skatter som hind-rar arbete. Det handlar om arbetsrättsregler, lönebild-ning, egoistiska fackföreningar som stänger ute allt-fler från arbetsmarknaden, byråkrati och politiker-makt som gör människor maktlösa - de blir maktlösaklienter i stället för myndiga medborgare.Fru talman! Jag vill definitivt ha fler myndigamedborgare. Sluta då med dagens bidragspolitik somfaktiskt håller människor i utanförskap! Arbete skaalltid löna sig. Arbete ska gälla . Detgäller även som en rättighet för asylsökande att deska kunna få jobba och försörja sig om de är arbetsfö-ra från dag ett på flyktingförläggningen. Det är ovär-digt att människor som arbetar måste söka socialbi-drag. Är det månne något slags maktskäl som manhar halvt avsiktligt? Eller vad är det som gör att denhär eländesindustrin, som består av beskäftiga politi-ker och välmenande socialarbetare, håller människorkvar i ett utanförskap?Anf. 37 Statsrådet () re-plik:Herr talman! Först och främst måste jag säga attdet är fullständigt fascinerande attlyssna på analyser. Det är uppen-barligen också ovant att säga ordet "solidaritet". Detvar nämligen den mest märkliga betydelse av dettasom jag har hört på länge.Jag tycker att , framför allt GöranLindblad, bekräftar det som jag vill menaär ett bra exempel på politikens Jeopardy. Om vi harfrågorna, vilka frågor det än är, har ni alltid svaret:sänkt skatt. Det spelar ingen roll hur frågan är. MenarGöran verkligen på allvar att den riktigtstora frågeställningen om rasism, strukturell diskri-minering och utanförskap handlar om att sänka skat-ten?Sedan hyllar en analys som Mau-ricio gör. Han startar sin personvalskampanjgenom att skriva i . Han är oberoende kan-didat - jag minns inte riktigt vilket parti han just nu ärinvolverad i. Han skriver att jag är orsaken till rasis-men. Detta håller med om. Får jagfråga: Ser inga andra hot än mig närdet gäller rasismen? Menar på allvaratt jag, undertecknad, , är det störstahotet och skapar rasismen?Sedan säger att det är jättebra attvalidering har kommit i gång trots regeringen. Får jagpåpeka att det har skett tack vare regeringens ekono-miska stöd på till länslandstings valideringsprojekt, som har kunnatuppvisa 190 läkarlegitimationer åt människor iStockholm som har utbildats i andra länder. Sedansäger att det finns hindrande struktu-rer på arbetsmarknaden. Får jag fråga: Vilka struktu-rer menar ? Han har ju mage att påståatt en diskussion om positiv särbehandling skulle hasom syfte att diskriminera etniska svenskar. Det är etthäpnadsväckande påstående. Var är upprördhetenöver den negativa särbehandling som sker ? Varär insikten om, , hur de hindrandestrukturerna på arbetsmarknaden ser ut?Anf. 38 () replik:Herr talman! Jag kan börja med de negativa ef-fekterna av positiv särbehandling. På alla håll därman har prövat den typen av lagstiftning har manmisslyckats. Det amerikanska exemplet har misslyck-ats. Det skulle möjligen kunna fungera om det är majoritet och en stor minoritet, vilket ibland kanvara fallet när det gäller män och kvinnor - där är detdock inte så stor skillnad i majoritetsförhållandena.Detta var fallet när det gällde svarta och vita i USAför , men finns det både där och häretniska grupper med olika bakgrund. När tillhör mandå en viss etnisk grupp? När slutar man att tillhöraden? När ska man positivt särbehandlas? Hur längeska man ha varit svensk?Ska man vara medborgare? Vilka ska kriteriernavara? Det kommer att bli jätteproblem med detta. Detär inte så att jag ifrågasätter vilja, menMona politik leder till ett elände. Den kom-mer, om vi har riktig otur, att främja en främlingsfi-entlighet som ingen av oss vill ha.För mig känns det rätt vant och trevligt att tala omsolidaritet medan Socialdemokraterna har glömt vadsolidaritet innebär. Det innebär att man ger människoren chans och möjlighet att växa och att man faktisktställer upp för dem som inte har möjlighet att klarasig själva. Detta har Socialdemokraterna lämnat bak-om sig för länge sedan.I fråga om valideringen är det en stor senfärdighetfrån regeringens sida. Landstingspolitiker och sjuk-vårdshuvudmän på många håll i landet har i åratalkrävt att man ska lösa valideringen av läkarutbild-ningen. Det har först nu landat. Jag är glad att detäntligen har landat. Hela denna politik som regering-en driver i det man kallar integration präglas av ensenfärdighet och ett förvånat ansikte.Anf. 39 Statsrådet () re-plik:Herr talman! Jag vill ha det till protokollet. Jagvet, efter alla debatter om positiv särbehandling, attGöran stänger öronen och fortsätter upprepadet han vill ge sken av men som inte har ett skvattmed verkligheten att göra.Förslaget om att utreda positiv särbehandlinghandlar om att ge arbetsgivare en möjlighet, om detingår i en strategi för att få mångfald på en arbets-plats, att använda det instrument som redan i i jämställdhetslagen i fråga om positiv särbe-handling när det gäller kön. Litar inte att det finns ganska många progressiva framsyntaarbetsgivare som vill se en större möjlighet att med-vetet bygga upp en mångkulturell arbetsplats för attmöta kunder och för att få en bättre arbetsplats?Jag litar uppenbarligen mer på landets företagareän vad gör. Sluta ge bilden av enetniskt diskriminerande lagstiftning - den är osantbeskriven - som ett större problem än den negativasärbehandling som existerar på svensk arbets-marknad och som så sorgfälligt und-viker att vare sig vara upprörd över eller att diskutera.Anf. 40 () replik:Herr talman! Det är ingen tvekan om att MonaSahlin och jag har alldeles olika hållning när detgäller frågan om positiv särbehandling. Jag intar denlinje som intogs av i på 50-och 60-talet fram till dess att han så sorgligt blevskjuten.Han ville ha ett samhälle där staten, samhället ochstrukturerna var färgblinda, där man lät alla kommafram utifrån sin egen kapacitet och sin egen kraft. Detär den typ av samhälle jag vill ha. Jag vill inte ha entyp av samhälle där staten med något slags överhet-sperspektiv ska bedöma vem man ska diskrimineratill förmån för vem. Jag vill ha en färgblind överhetsom faktiskt går på kvalifikationer. Det ville MartinLuther King, och det är en politik som jag stöder fulltut.Det var intressant att notera att i daginte talade om förslaget utan om en utredning somska utreda. sades att det kommer enproposition om positiv särbehandling. Jag noterar denglidningen med viss tillförsikt.Anf. 41 ():Herr talman! Låt mig som en reflexion på det se-naste replikskiftet bara säga att där ha en färgblind överhet vill jag inte ha någonöverhet alls. Vi skiljer oss åt också på denna punkt.Det är värt att notera en ganska angelägen sak.Inget av de borgerliga partierna som har talat idebatten har sagt sig vara villigt att bryta med detfrämlingsfientliga väl.