prot · GP0998 · 2002-04-18 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:98Torsdagen den 18 aprilKl. 12.00 - 17.27Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 12 april.2 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionen,m.m.Förste vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemoria om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och överlämnats till utskott:2001/02:FPM82 Meddelande från kommissionen omsäljfrämjande åtgärder på den inre marknadenKOM(2001)546 till lagutskottet3 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesSkrivelse2001/02:102 till finansutskottet4 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 2001/02:KU29Utrikesutskottets betänkande 2001/02:UU4Socialförsäkringsutskottets betänkanden2001/02:SfU10-SfU12Arbetsmarknadsutskottets betänkande 2001/02:AU55 § Allmän kulturverksamhetFöredrogskulturutskottets betänkande 2001/02:KrU15Allmän kulturverksamhet.Anf. 1 ():Herr talman! har sagt så här: Förnärvarande ser folk dimman, inte därför att den finnsdär utan därför att poeter och målare har lärt demeffektens gåtfulla skönhet. Dimman har kanske legatöver . Själv är jag böjd att tro det.Men ingen såg den och därför visste vi inget om den.Den fanns inte förrän konsten uppfann den.Jag tycker att det är tänkvärda ord som det passaratt inleda kulturutskottets debatt om kulturfrågormed.Den här gången är det ett antal motioner i väldigtolika ämnen som vi ska behandla. Alla har avstyrktsav en majoritet i utskottet, men majoriteten består intealltid av samma partier. Vi kristdemokrater har ställtoss bakom betänkandets majoritetstext utom när detgäller två frågor som jag återkommer till.Är kultur något som går att sammanfatta i en riks-dagsdebatt? Styrs kulturen av det vi beslutar här? Ja,till en viss del måste vi konstatera att det är så. Lag-stiftningen påverkar förstås de olika verksamheternasutformning. Även ganska små förskjutningar på enanslagspost kan få stor betydelse för den verksamhetsom gynnas eller drabbas. Därför betonar vi i betän-kandet att utvärderingen av om de statliga stödenutnyttjas och fördelas på bästa sätt har hög prioritet.Det skulle också behövas mer omfattande kulturpoli-tiskt motiverad forskning så att vi fick ännu säkrareunderlag för våra beslut.Herr talman! Olika konstformer och kulturutövarekommer alltid att finnas, oavsett stöd ifrån staten ellerandra aktörer. Med det tycker vissa att man ska låtasig nöja. Men i ett samhälle som vårt vore det för-ödande. Alla som inser kulturens kraft och förutsätt-ning för ett gott liv måste också ta på sig ett ansvarför att kulturarbetarna får acceptabla arbetsvillkor.Vi som politiker kan inte undandra oss ansvaretoch bara förvänta oss ett rikt kulturutbud därför attdrivkraften hos enskilda personer är så stark. Vårtuppdrag är att stödja kulturens olika former, och detmåste vi göra utan att försöka styra den. Den konst-närliga friheten är en förutsättning för ett livskraftigtkulturliv. Det innebär inte att kulturen och det konst-närliga skapandet är problemfritt eller att de står överregler och ansvar. Vad som är god smak kan inteläggas fast av någon statlig nämnd. Men konstnärer,precis som andra människor, har ett ansvar för det deskapar.Det stöd samhället sammantaget ger måste ha sommål att det ska finnas ett levande kulturliv i hela lan-det. Det är ganska självklart. Genom att bygga uppkulturinstitutioner på olika platser har staten under desenaste årtiondena säkerställt en kulturell infrastruk-tur som stöd för verksamheter lokalt och regionalt.Det har varit en viktig insats. Statens stöd för attupprätthålla en vital och långsiktig verksamhet måstefortsätta.Men samhället utgörs ju som bekant av mer änstaten. Det kulturella ansvaret ligger inte enbart påden offentliga sektorn. finns det ett stort intressefrån näringslivets sida att stödja kulturell verksamhet,men som reglerna för sponsring är utformade är denmöjligheten begränsad. Det tycker jag är olyckligteftersom jag, till skillnad från t.ex. ochvår nuvarande kulturminister, tror att ett långsiktigtsamarbete mellan näringslivet och kulturinstitutioner-na är positivt och kan ge vidgade möjligheter både iform av bättre finanser och ny publik. Kulturspons-ring är inget som ska komma till stånd därför att denoffentliga sektorns stöd sviktar. Offentligt stöd ochsponsring är helt enkelt två olika finansieringskällor.Sponsring kompletterar det offentliga stödet menersätter det inte. Den tillkommer genom ett avtalmellan två parter som båda har nytta av.För några veckor sedan behandlade skatteutskottetfrågan om sponsring och kom glädjande nog överens.Därför kunde besluta att ge regeringen iuppdrag att återkomma med ett förslag till förändradeoch förenklade regler när det gäller företagens av-dragsrätt för sponsring. Det här är en förändring somvi har arbetat länge för. Jag är glad å kulturens vägnaratt den nu är på gång.Att vi ser många fördelar med sponsring innebärinte att vi inte också ser riskerna. Sponsring får aldriggå ut över eller styra kulturinstitutionernas verksam-het. Därför anser vi att alla kulturinstitutioner börsätta upp etiska riktlinjer för sin sponsringsverksam-het och också bidra till att det förs en aktiv debatt omkultursponsringens effekter. På det sättet skapasmedvetenhet om såväl möjligheter som risker, och detär nödvändigt om kultursponsringen ska öka. Vi harförvånande nog inte fått stöd för det här förslaget iutskottet, och därför yrkar jag bifall till reservation 9under punkt 10.Herr talman! Ofta handlar våra debatter här omsituationen för professionella skådespelare, dansare,musiker och andra konstnärer, och det är inte mer änrätt. I en senare debatt kommer ersättningar ochbidrag till konstnärer att behandlas. Men en stor ochviktig kulturverksamhet sker också ideellt och påamatörnivå. Amatörer kan självfallet inte ersättaprofessionella konstutövare med lång skolning, menamatörkulturen och den professionella konstutöv-ningen befruktar varandra. Därför anser jag att dennationella kulturpolitiken måste se till helheten ochäven stödja amatörkulturen. En stor del av amatör-kulturen sker visserligen under folkbildningens tak,och genomförde studieförbunden210 676 kulturprogram. Det är ju en fantastisk siffra.Men amatörkulturen har också egna organisationersom utför ett viktigt arbete. Samarbetet mellan ama-törkulturens egna organisationer och studieförbundenbehöver utvecklas. Jag vet att det pågår en dialogmellan dem som förhoppningsvis leder till positivaresultat. anser att Amatörkulturenssamrådsgrupp, AX, bör få ett ökat direkt statligt stöd.Vi har anslagit pengar för det i vårt budgetalternativ.Därför har vi också ett särskilt yttrande om det i dethär betänkandet.Anf. 2 ():Herr talman! I det här betänkandet 2001/2002:KrU15 behandlas motioner som väckts under de tvåsenaste riksmötenas allmänna motionsperioder. Medtanke på pressade arbetssituation kommerjag att begränsa mig till ett fåtal punkter.I reservation 6 tillkännager vi moderater för rege-ringen vår uppfattning att den som uppbär bidrag avskattemedel ska förbinda sig att följa lagar och gäl-lande bestämmelser i någon form av avtal med denbidragsfördelande instansen.I reservation 7, som vi yrkar bifall till, framför visom vår uppfattning att statsbidragen på kulturområ-det i ökad utsträckning bör fördelas genom upphand-ling. Med nya aktörer på scenen främjas förnyelseoch utveckling. Nyskapare och eldsjälar får störremöjligheter att delta i respektive kulturverksamheter.I reservation 28 tillkännager vi vidare för rege-ringen att kulturen och dess olika verksamhetsgrenarska vara tillgängliga för alla, också för de funktions-hindrade. Tillgängligheten har ökat, och den har ökatordentligt, men mycket återstår vad gäller utbildning,hörselslingor, uppläst textremsa på TV för synskada-de, ytterligare utvidgad textning av TV-program förhörselskadade och inte minst läromedel i talboksformtill hjälp för funktionshindrade och deras föräldrar iskolarbetet.Herr talman! Avslutningsvis vill jag säga ett parord om som behandlas iJan-Evert Rådhströms motion Kr275. I detta centrumåterfinns en mycket pedagogisk och mycket engage-rande basutställning om finnkulturen, dess bibliotekoch arkiv.Av formella skäl har vi inte reserverat oss tillförmån för motionen, men vi förutsätter att ärendetåterkommer till riksdagen.Ett nordiskt centrum för forskning och informa-tion om skogsfinnarna och deras bidrag till Sverigeoch kultur skulle här i finna enlämplig lokalisering.Således, herr talman, yrkar jag bifall till reserva-tion 7, och ingen annan.Anf. 3 ():Herr talman! har hela tio reserva-tioner till det här betänkandet. Det ska inte ses somatt vi är emot den förda kulturpolitiken, utan det skases som att vi har väldigt många idéer och tankar omhur kulturpolitiken faktiskt kan bli ännu bättre.Vänsterpartiet strävar efter en kulturpolitik somger människor möjligheter att lära och uppleva och attfå del av nya kunskaper, färdigheter och känslor påjämlika villkor. Vi strävar efter en kultur som berikaroch vidgar livet, som ger möjlighet att till andra för-medla sådant som man vill säga eller uttrycka.Kulturpolitiken har ju kommit en bra bit på väg ide här strävandena.Det har skett stora förändringar vad gäller kulturklyftorna. De har minskat närdet gäller sådant som att skriva själv, att gå på bibli-otek, att gå på konsert, att spela musikinstrument, attläsa böcker och gå på teater.Jag är övertygad om att den infrastruktur sombyggdes upp på grundval av kulturpolitikhar minskat kulturklyftorna, och att En bok för alla,Kultur i arbetslivet, arbetsplatsbibliotek, bibliotekslagoch kulturskola avsevärt har bidragit till de minskadeklasskillnaderna inom kulturområdet.Jag är helt övertygad om att ytterligare nedskär-ningar i dessa delar mycket snabbt skulle förändramänniskors möjlighet till aktivt deltagande i sam-hällsprocessen.Kulturpolitiken är viktig, inte minst för deltagandeoch demokrati.Utgående från det av antagna kulturpo-litiska målen vill vi i därför söka nyavägar att komma till rätta med de orättvisor och denojämlikhet som alltjämt råder, och stävja den nylibe-rala våg som vill slå sönder det som byggts upp ochtill större del låta marknaden, dvs. enskilda männi-skors köpkraft vara avgörande för vem som ska hatillgång till kulturen och inte minst vem som ska hanytta av kulturen.Vänsterpartiet ser därför att det är det offentligashuvudansvar att stödja kulturlivet på ett sådant sätt attdet inte ska bli beroende av vare sig sponsorer ellerreklamintäkter. Bristen på offentliga medel har jutvingat kulturskaparna att söka andra finansierings-lösningar . Enligt vår mening ska kulturlivet varaen obunden kraft i samhället. Den ska främja kulturellmångfald, motverka kommersialismens negativaverkningar och ges rejäla möjligheter att värna ytt-randefriheten. Därför är det viktigt med ett stort of-fentligt stöd.I våra motioner i betänkandet föreslår vi en sam-ordning av de olika budgetområdena så att kulturenäntligen kan ges möjlighet att genomsyra samtligasamhällssektorer.Vi vill ha en utredning som ser över penningan-slagens väg genom Kultursverige för att se vilkaförbättringar som här kan göras. Vi begär också enanalys av hur stor del av kulturmedlen som kommerkvinnor respektive män till del.Vi föreställer oss att det är lämpligt att uppdragetläggs ut på oberoende forskare. Vi utvecklar dettanärmare i reservation 1.Herr talman! Hur stor del av de statliga kulturre-surserna kommer kvinnor respektive män till del?Hur mycket får de kvinnliga kulturutövarna jämförtmed de manliga?Kulturen är ett intressant område härvidlag efter-som kvinnornas ställning inom kulturen är väldigtstark. Vi känner till att den typiska teaterbesökaren ären välutbildad kvinna inom storstadsregionen, medanden typiska ickebesökaren är en manlig lågutbildadäldre person bosatt på landsbygden eller en mindreort. Vi vet inte så mycket mer, men ungefär så ser detut.Att människan har tillgång till kultur har betydelseför hennes möjligheter och förmåga att utnyttja sinademokratiska fri- och rättigheter, då i första hand sinyttrandefrihet. Det vet vi. Det framgår också av detförsta kulturpolitiska målet. Med tanke på det är detmotsägelsefullt att det är kvinnorna som mest utnytt-jar våra kulturinstitutioner, medan det är männen somhörs och syns mest i samhället.Är det så att kvinnorna har en så stor eftersläpningatt ta igen att bristen på jämställdhet skulle vara ännustörre om inte kvinnorna med kulturen som hjälpme-del skaffade sig starkare självkänsla och bättre red-skap för att göra sina röster hörda? Eller är det så attkvinnorna i första hand använder de kulturella färdig-heterna till annat än att vända sig mot resten av sam-hället?Som alla vet är det fler män än kvinnor som harchefsbefattningar också inom kulturlivet. Det finnsvisserligen många kulturpolitiker som är kvinnor,men dessa har sällan mycket att säga till om i förhål-lande till dem som har makten över finanserna. Det ärju som bekant män.Mot den här bakgrunden anser attkulturrådet bör göra en kartläggning av kulturlivet urett könsmaktsperspektiv. Dessutom anser vi att enparlamentarisk kommitté ska tillsättas för att ta redapå vad de rådande förhållandena inom kultursektornbetyder för kvinnors möjligheter och förmåga attutnyttja sina demokratiska fri- och rättigheter.Bifall till reservation 24.Anf. 4 ():Herr talman! vill skapa en kulturellallemansrätt för alla människor i hela landet. Det kanskapa livskvalitet på lika villkor.Kulturen betyder också mycket för gemensammaangelägenheter som barnens och ungdomarnas ut-veckling och deras kreativa tänkande och empatiför-måga. Vi anser att en växande andel av kulturutbudetska riktas mot barn och ungdomar. Vi i Centerpartiethar därför, som bekant, ett särskilt ungdomskonto ivår budget. Har ni glömt vad det heter? KUL-bidrag.Det är det ingen som har glömt, va?Genom att satsa på kultur kan man också stimule-ra företagande till mindre orter, vilket ger arbetstill-fällen. Satsningar på kultur kan leda till en positivutveckling av den regionala klyvning som vi ser iSverige. Kulturen ska formas underifrån och finnas ivardagslivet i folkrörelser och föreningsliv, på ar-betsplatser och i bostadsområden.Jag yrkar därför bifall till vår reservation 22 underpunkt 31 som handlar om just livskraften och liv-skvaliteten.Den kulturella mångfalden har en stark rot inomamatörkulturen. Den är en självklar del av det lokalakulturlivet, och den är en grogrund för den enskildamänniskans växande och en inspirationskälla i detlokala samhället. Därför anser vi att amatörkulturenska stärkas. Vår grundsyn är att statens organisatoris-ka stöd för bl.a. ledarutbildning och utvecklingsarbeteska ges till både amatörförbund och folkbildningen.Vi är därför glada över att amatörkulturens och folk-bildningens organisationer har sagt sig vilja föra endialog om ansvar, roller och samverkan. Det är viktigtför både amatörkulturen och folkbildningen.Beträffande olika projekt och bidrag till kulturor-ganisationer vill vi gärna se att det är längre framför-hållning när det gäller bidragsbesked och att de ett-åriga projekt som ger bifall till skautökas till att gälla två eller . Det är svårt attbygga upp ett kulturellt arbete om man inte får pro-jektpengar i taget.Forskning är också något som behövs och somInger pratade väldigt varmt om. den förstudie som revisorer gjordeom utbud och efterfrågan. Om det stämmer eller inteskulle vi i väldigt gärna vilja veta.Herr talman! Jag står alltså bakom alla våra reser-vationer, men yrkar bifall till bara nr 22.Anf. 5 ():Herr talman! Debatten kan ge en lite missvi-sande känsla. Det blir lite debatt. Vi har inte mycketatt diskutera från olika ställningstaganden. Det ser utsom om allting är frid och fröjd. Men det är faktisktinte så när det gäller kulturen. Det vet vi alla.Vi vet att pengarna inte räcker till. Det har vi dis-kuterat när vi diskuterade budgeten. Vi vet att ersätt-ningarna inte har följt med. När alla andra ersättning-ar för arbete har gått upp har inte kulturens ersätt-ningar hängt med. Vi vet att kulturens folk har enmycket svår situation när det gäller andra politiskabeslut, t.ex. skatter, socialförsäkringar och hur olikabeslut tas.Men det ser ut som om vi här känner oss maktlösaav någon anledning. Inför det kommande valet skullejag gärna vilja att vi alla, i alla partier, tänker litedjupare på det här. Det finns rapporter som visar alladessa saker. Det finns nya utredningar som sökerlösningar. Det vet vi också. Men hur länge ska mandröja med att försöka hitta praktiska lösningar för alladessa stora problem?Vi försöker inom . Vi har ett arbete pågång som går i denna riktning. Men det ser ut som omvägen är väldigt lång och svårigheterna mycket stora,så det kommer att bli intressant att se hur vi svarar ivalkampanjen på olika kulturutövares frågor.Jag måste säga att som kulturutövare själv - enmänniska som skriver och som då och då också un-dervisar - känner jag mig mycket partisk i dettasammanhang. Jag skulle gärna vilja åstadkomma ettstort underverk och hitta den där stora förmögenhetensom saknas när det gäller kulturens ekonomi.Vad vi beslutar är relativt oväsentligt. Destora besluten står framför oss. Vi kommer att mycketofta ställas inför frågan: Men vad gör ni för att vä-sentligt och relativt snabbt lösa dessa frågor?Vi försöker i olika partier på olika sätt, men viborde vara modigare och mycket mer beslutna i dessasammanhang och komma med mycket större förslag.Med detta avslutar jag den allmänna diskussionen.Alltså: Det faktum att vi ställer oss bakom betänkan-det betyder inte alls att vi är nöjda med situationen förallmän kulturverksamhet i . Det betyder baraatt vi söker, om ni så vill, revolutionära lösningar -fast jag tycker inte så mycket om ordet "revolutionär"eftersom jag har mycket dåliga erfarenheter av vaddet kan betyda i praktiken.Jag skulle vilja påminna om att vi också har tvåsärskilda yttranden i det här betänkandet, där vi talarom minoriteternas situation. Där är vårt förslag fortfa-rande mycket blygsamt. Vi hoppas att kunna åstad-komma något mycket bättre under det arbete som nupågår. Men när det gäller tillgänglighet och handi-kapp har en mycket stor satsning i sinbudgetmotion. Det skulle öppna alla kulturens lokaleroch förbättra tillgängligheten för handikappade överhela landet.Mycket mer finns inte att säga just . Jag skullebara vilja, som en påminnelse, tala om reservation 12under punkt 19, som jag också yrkar bifall till. Det ären av våra stora önskningar att kulturens spridningöver landet ska få mycket stort stöd. Detta betyderinte alls att vi tänker ägna oss åt någon motsättnings-skapande polemik mellan storstäder och resten avlandet - inte på något sätt. Vi vill bara markera att viinte vill att kulturen utanför de starka kulturcentru-men ska glömmas bort.Anf. 6 ():Herr talman! För är ett rikt och mång-fasetterat kulturliv nyckeln till mänsklig livskraft.Kultur är något som inte bara den vuxne utan ocksådet lilla barnet har rätt till. Barn och ungdomar for-mas utifrån vad samhället anser vara viktigt, ochdärför vill vi att samhället klart och tydligt visar attkultur i alla dess former är något som samhället prio-riterar.Men kultur är inte bara en kraft i sig. Kultur kanockså fungera som en motkraft. Inte minst är kulturden motvikt som behövs i när så mycket kretsarkring det materiella: arbetsliv, karriär och ekonomi.Möjligheten att leva ett rikt och aktivt kulturliv, oav-sett om du låter dig fyllas av intryck genom att se enteateruppsättning eller om du själv står för ett uttryckgenom att kanske sjunga i kör, ger dig som människaden energi som behövs för att vardagen inte ska redu-ceras till ett flöde av måsten.Kulturens roll som helande kraft kan inte nog un-derstrykas. Genom det kulturella uttrycket stärker vivarandra och kan därmed stå bättre rustade i livetsolika prövningar.Miljöpartiet eftersträvar alltid en helhetssyn, ochvi ser därför satsningar på kultur som förebyggandeinvesteringar för att t.ex. motverka såväl social ut-slagning som medicinska problem. Det florerar iSverige en utmattningsdepression och stress i dag.Efter att ha deltagit i möte, där vijämförde de nordiska länderna med varandra, vill jagsäga att vi är unika i . Vi toppar ligan när detgäller att jobba mycket. Vi stressar sönder oss själva.Det kan också ha att göra med våra självbilder. Dettål att fundera på.Det är alltså oerhört angeläget att samhället stär-ker och lyfter fram andra värden i livet. Hela männi-skan behöver ges utrymme att utvecklas, och varjemänniskas skaparlust behöver få möjlighet att kommatill uttryck. Därför anser vi i att det åvilarden offentliga sektorn - kommun, landsting och stat -att ta ansvar för att alla har tillgång till kultur, oavsettålder, ekonomi, utbildningsnivå eller bostadsort ilandet.Statens kulturråd förmedlar en stor del av resur-serna för att många ska kunna verka som konstnäreroch kulturarbetare. har också mångauppföljnings- och utvärderingsuppdrag, vilket ärviktigt, men dessa uppdrag får inte stjäla resurser frånden egentliga kulturella verksamheten. I takt med attStatens kulturråd får nya uppdrag måste det självklartockså få ekonomiska förstärkningar.Vi ifrågasätter de stora ekonomiska skillnadernamellan anslag och de anslag som bevil-jas till mer temporära kulturprojekt vilka fördelas avFramtidens kultur. Vi anser att det behövs en bättrefördelning mellan stöd till långsiktigt hållbar verk-samhet och till mer temporär verksamhet.Att bidrag i stort sett endast kan ges till in-stitutioner, föreningar och grupper kan i vissa fallvara ett hinder för nya idéer att utvecklas och för-verkligas. Ja, det är inte bara ett hinder, utan det kant.o.m. Vi menar därför att även en-skilda projekt ska vara berättigade till bidrag omansökan i övrigt fyller de villkor som samhället stäl-ler. Jag yrkar bifall till reservation 5 under punkt 5.Ana pratade om att vi bara stod ibörjan av det som ligger framför oss. Jag kan ge ettkonkret förslag så får vi se om nappar pådet. Från sida kan vi mycket väl tänkaoss att får disponera 100 miljoner mer. Vikan också tänka oss att minska detaljregleringarnainom olika arbetsområden till förmån förarbete utifrån de av fastställda kulturpoli-tiska målen. Det är alltså fråga om en väsentligt högresumma och mindre detaljreglering. Vad säger om det?När det gäller kultursponsring har vår ordförande iutskottet redan sagt väldigt mycket. Från Miljöparti-ets sida vill vi, eftersom vi länge har kämpat för denhär frågan, att kultursponsringen ska få samma villkorsom idrottssponsringen.Debatten om kultursponsring hölls i riksdagenförra veckan då ett enigt utskott bl.a. sade att skillna-derna mellan idrottssponsring och kultursponsringska ut eftersom de är irrelevanta. Vi är frånMiljöpartiets sida väldigt glada för detta. Det gäller isynnerhet mig som är ledamot i kulturutskottet.Vi hoppas att man snart kommer tillbaka med för-slag till en ny lagtext med förtydliganden. Vid enjämförelse mellan de svenska bestämmelserna förkultursponsring och de som gäller t.ex. i ,, och ser vi attdessa länder inte har de krav på koppling mellansponsorns och mottagarens verksamhet som vi har iSverige. Dessa krav har gjort att kultursponsringmissgynnas i förhållande till andra typer av spons-ring.Herr talman! Jag vill också säga något om ama-törkulturens organisationer. Vi har äntligen gett enåterställare till själva förbundet som av någon out-grundlig anledning varit utan bidrag.Det var ju känt att skulle dra in sitt bi-drag, och då måste det finnas någon som fyller på -vilket nu finns. Det är vi glada för. Men själva verk-samheten behöver också ha ett stöd av samhället. Dethandlar om en fantastisk verksamhet med 38 000medlemmar i amatörteatrarnas förening.Jag var i , amatörteaterförbundets vagga,, och det är fantastiskt att kunna följaderas historiska verksamhet och se att den fungerarfullt ut även .