prot · GP0952 · 2002-01-16 00:00:00 — AMS siffror över den öppna arbetslöshetenligger ju klart i själva verket, och vi får välse vad SCB säger om saken.Skolan är naturligtvis en framtidsfråga. När stats-ministern säger att det är dagens förskolebarn somkommer att göra morgondagens uppfinningar så ärväl inte det alltför djupsinnigt. Det är ju ganska själv-klart att det är de som är unga som kommer attvara vuxna , och vi som då kommer att varagamla pensionärer är naturligtvis väldigt beroende avatt de unga har fått så bra start i livet som möjligt.Jag har hört att det tydligenhar bekräftats att det är som ska taöver efter . Jag tycker att det ärett fattigdomsbevis, måste jag säga. Jag tycker verkli-gen att statsministern skulle ha tyckt att skolområdetär så viktigt att det behöver ett eget statsråd, inte baraatt departementschefen får sköta det vid sidan omunder några månader som en slags reservlösning.Thomas har ju dessutom ett stort ansvar försituationen i skolan som den ser ut, för han har näm-ligen ansvaret för lärarförsörjningen via lärarutbild-ningen, och den är ju en katastrof. Det är ju en oer-hörd lärarbrist, och fler och fler obehöriga lärareanställs i skolan. Det är verkligen inte bra ur kvali-tetssynpunkt. Om statsministern fortfarande har enstund kvar tills han ska offentliggöra det nya namnetså hoppas jag han tänker om och hittar någon social-demokrat som även inom den ram som en socialde-mokrat måste hålla sig till kan förnya skolpolitiken.Då är det ju så: Statsministern talar mycket om re-surser, och stöder självfallet alla resursertill skolan. Det vore orimligt, med de problem somfinns, att se skolan som ett besparingsobjekt. Mensom jag klargjorde i min replik visar erfarenheten attbara pengar inte räcker. Skolan har fått ökade resurserunder , och har resultatenförsämrats.Statsministern sade att vi ligger väl till i interna-tionella undersökningar. Med det är det så att Sverigeligger mycket väl till när det gäller kostnader förskolan. Där ligger vi nämligen i den absoluta värld-stoppen. Alla undersökningar jag har sett visar att densvenska skolan är dyrast i världen. Men när det gällerresultat är det ju inte alls så imponerande. Den under-sökning som slog på trumman för här förnågra veckor sedan visar ju på ganska mediokra re-sultat. Tre ämnen var undersökta, och om jag inteminns fel låg vi på nionde, elfte och fjortonde plats,så där ligger vi i mittfältet. När det gäller arbetsroligger vi nästan i botten. När det gäller att ge invand-rarelever en bra undervisning ligger vi också bland desämsta, eller i varje fall klart under genomsnittet, iundersökningen.Så det finns enormt mycket att göra i skolpoliti-ken, och det är att göra det alldeles för lätt för sig omman tror att pengar löser alla problem. Nej, arbetarrö-relsen måste ta till sig att det nu är dags för engrundläggande debatt om själva värderingarna ochprinciperna i skolpolitiken. Behöver vi t.ex. mer avutvärdering? Behöver vi tydliga krav? När den nyaministern kommer in på skolministerns rum så liggerdär en bunt med utredningar som på eller mellanraderna förespråkar att vi ska minska förkunskap-skraven för att få börja i gymnasiet. Det är en sådandär pseudolösning. Jag har tidigare här talat omatt det är så många som inte klarar att komma in pågymnasiets nationella program. Men att då så att sägalösa det problemet genom att ta bort förkunskapskra-ven är naturligtvis ingen vettig linje. Man måste görasom vi gör, brottas med kvalitetsproblemen i grund-skolan och ge de förutsättningar denbehöver för att lösa sin uppgift att ge alla barn ochungdomar gedigna kunskaper.Den här debatten har visat att det finns ett alterna-tiv till den passivitet som regeringen visar framför allti inrikespolitiken. Det finns ett alternativ som utgårfrån individen och familjerna, som vill ge enskildamänniskor och enskilda familjer mycket större möj-lighet att själva forma sin vardag. Då kommer folk-hälsan att bli bättre. Då kommer krav att ställas påskolorna att de också måste bli bättre. Då kommervården att få nya förutsättningar. Ett sådant samhälle,som jag kallar ett mer liberalt samhälle, kommer attbli ett mycket mänskligare som en majoritetkommer att välja i valet (Applåder)Anf. 54 () re-plik:Fru talman! säger att han påpunkt efter punkt vill lägga om skolpolitiken. Jag harhär några punkter. Grön skolpolitik sätter eleven ochpedagogiken i centrum, inte betygen eller lärarna. Jagvill peka på våra punkter, för jag undrar om Leijon-borg kan göra gemensam sak med oss gröna för enbättre skola, förutom att vi ska ha ett fortsatt gemen-samt stöd för bra och seriösa friskolor.Här är några av våra punkter.Vi vill ha mer personal och mer inspirerad perso-nal, men inte mer betyg.Vi vill ha frihet från mobbning, vilket uppnås bl.a.genom att- det tidigt införs undervisning i konflikthantering iskolan,- att arbetsmiljölagen tas på fullt allvar i skolan,- att varje skola upprättar jämställdhetsplaner förbåde personal och elever,- att uppföljning skärps och att man dåsärskilt uppmärksammar det förebyggande arbetetmot mobbning ute på skolorna och- att vi får utökade resurser för elevvårdande perso-nal i skolan. vill gärna undvika taletom resurser.Vidare är det väsentligt att få en bred politisk upp-följning kring följande punkter:- att timplanerna avskaffas,- att skolledarna får koncentrera sig på att ledaskolan rent pedagogiskt och- att vi kan utveckla nya former för fristående sko-lor som inte är rent vinstdrivande, t.ex. public in-terest companies.Är med på de reformpunkterna?Anf. 55 () replik:Fru talman! Jag hinner tyvärr inte svara. Låt ossnu koncentrera oss på att tillsammans stoppa denattack som är på gång mot friskolorna. Där tycker vilikadant. Vi ska nog tillsammans kunna få fram ettbra riksdagsbeslut.Anf. 56 () re-plik:Fru talman! En specifik fråga: Hur är det med ele-vinflytandet? Det är också ett ord som jag saknar ialla tal och hans retorik runt skolan.Vad tycker om elevinflytandet?Anf. 57 Statsminister ()replik:Fru talman! Tänker ni riva upp maxtaxan?Anf. 58 () replik:Fru talman! Statsministern ställer frågan till ettparti som har arbetat för enhetstaxa ibarnomsorgen och för att barnfamiljer inte ska sittafast i marginaleffektsfällor.Vi är kritiska till den utformning som maxtaxere-formen har fått. Men vi kommer inte att medverka tillökade marginaleffekter för barnfamiljerna och någranämnvärda ökningar av barnomsorgskostnaderna.Anf. 59 Statsminister ()replik:Fru talman! Tack för svaret. Det var nästan en ga-ranti för att inte river upp maxtaxan, menbara nästan. Efter detta principiella svar ser jag detsom mycket svårt för och rubba den reformen. Jag hälsar det med tillfreds-ställelse. Det är bra för barnfamiljer. Vikommer att bevaka att det inte sker en positionsför-ändring, det kan jag försäkra . 60 ():Fru talman, riksdagskolleger och alla ni som tittarpå TV eller lyssnar på radio! Politik handlar mycketmer om att vilja och att kunna än att vara en allmänTV-tyckare eller ha trevligt med etablissemanget.Vi närmar oss ett riksdagsval, ett val som jaghoppas ska handla om livskvalitet och värderingarmer än plånboksfrågor och konsumtionsfrågor. Vigröna lovar inte ökad konsumtion till alla eller tjock-are plånböcker till alla. Vi lovar inte guld men välkamp för gröna skogar och för ett människovärdigtsamhälle. Vi känner oss emellanåt ganska ensammaom det.Frågan som ska ställas i sammanhanget är ocksåvad som är hållbart för framtiden och vad som ärrealistiskt.Vi miljöpartister får ibland höra att vår politik ärorealistisk eller extrem. Det beror självklart på vilkenutgångspunkt man själv har. Många av de visioner vihar fört fram är verklighet : miljö-märkta varor, idéerna om barnkonsekvensanalyseroch gröna nyckeltal för att balansera sifferrapporteroch bokslut, amalgamsanering, allergibekämpning,sänkt bokmoms, friår, pappamånad i föräldraförsäk-ringen, hälften kvinnor och hälften män på valsedlar-na. Allt det har vi slagits för och ofta blivit hånadeför, inte minst på ledarsidor och eller av politiskamotståndare. Men alltsammans finns nu på plats.Vi har legat i framkant från början. Vi har börjatmed en grön skatteväxling, en verklig framtidsstrategisom sänker skatten på arbete men motverkar miljö-förstöring. I samarbetet med regeringen har vi ocksåsett till att fördubbla miljöanslagen. Vi har hopp omatt snart få se en djurskyddsmyndighet.Däremot har vi inte stoppat och vihar inte kunnat korta arbetstiden, trots att samarbetetskett med två s.k. arbetarpartier.Fru talman! Det spelar mindre roll om vi folkom-röstar om EMU eller . Grundargumen-ten förblir ändå desamma mot detta ekonomiskahögriskprojekt och denna demokratiska katastrof.Blott till en liten del handlar det om pengarna i han-den och i bankomaten. Det är faktiskt helt vilseledan-de att så totalt fokusera på växlingsmomentet ochvalutan som betalningsmedel som gjorts.Till en del handlar det om det förmodade ekono-miska utfallet för deltagarländerna. Här kan mankonstatera att bedömningar och gissningar varierarväldigt mycket. I måndagens stårt.ex. att utläsa att de tre EU-länder inklusive Sverigesom har stått fria från valutaunionen ekonomisktklarat sig alldeles ypperligt, t.o.m. bättre än de andra.Till den alldeles övervägande delen handlar EMUom medborgarnas egenmakt. EMU-valet står nämli-gen mellan det och att ge icke folkvalda byråkrater iEuropeiska i ett finansielltenvälde.Kära medborgare: det finstilta! För att utnyttjafördelarna med valutaunionen till fullo krävs att län-derna går vidare med en samordning av skattepoliti-ken. Vi hörde att statsministern var uppmärksam påproblemet. Det är inte fråga om någon allmän harmo-nisering, utan kommissionens uttalade målsättningarär en kraftig nedskärningspolitik. Kommissionens slårfast att dagens skattenivåer är för höga och därförhämmar den ekonomiska effektiviteten, att lägremarginalskatter skulle ha positiva effekter på efter-frågan på arbetskraft och att länderna nu bör går vida-re med en samordning av skattepolitiken och arbets-marknadspolitiken.Det är en fördragsfäst ekonomisk linje som där-med blir bortlyft från de folkvaldas bord. Inga bud-getunderskott ska tolereras, räntan får inte överstigaett visst värde och offentlig sektors expansion ochutländsk upplåning ska begränsas rejält. Visst kan detvara bra mål ibland, men bäst vore att kunna rådaöver dem själv, utifrån ens folkvalda politiska priori-teringar.Som om inte detta är nog kräver EU också kortadebidragsperioder för att arbetslösa inte ska få "incita-ment till att inte arbeta" och även hårdare sanktionerför dem som vägrar att ta ett anvisat arbete eller att gåpå en kurs. Slutligen vill kommissionen se försäm-ringar i anställningsskyddet och arbetsrätten därför attEMU kräver att hela ska ha en s.k. flexibelarbetsmarknad.Det betyder i klartext att många svenskar kommeratt få välja mellan att stanna i och stämplaeller att flytta dit där jobben behagar finnas. ,, och är bara början påde företagsutflyttningar som vi tyvärr kommer att semånga fler av. Jag förklarar gärna denna koppling förden så förvånade näringsministern, som häromdageninte ville förstå EU:s roll vid flytt tillPortugal.Jag ställer mig åter frågan: Är detta arbetarvänligpolitik? Det är i varje fall är det inte grön framkant-spolitik. Realistisk, grön framkantspolitik vore i stäl-let att främja de lokala marknaderna, göra det gynn-samt för småföretagare, kooperativ och non-profitföretag att återinvestera i sin egen verksamhet.Vi måste bromsa den improduktiva internationellaspekulationen. Dessutom måste vi behålla svenskekonomisk självständighet, med rörlig växelkurs ochen ränta anpassad efter vår konjunktur, vår ekonomioch våra svenska behov. Det är helt enkelt svenskaväljare som ska bestämma den ekonomiska politikensinriktning, inte oavsättliga och anonyma EU-byråkrater.Socialdemokraterna vill som sagt egentligen inteheller sänka arbetstiden men kamouflerar detta så gottdet går. Då är mer hederlig när han vill attfolk "ska jobba mer". Utbrändhet som en ny folk-sjukdom har inte riktigt trängt in i den moderatavärldsbilden ännu.Men även vet att sjukförsäkringenäter upp statskassan, och de kommer säkert att in-stämma i många av de åtgärder som utredaren föreslog för ökad hälsa i arbetsli-vet. En del av dem har vi gröna, som de realister ochframkantspolitiker vi är, också föreslagit tidigare.Men den verkligt stora bristen i utredningen är attden enskilt viktigaste åtgärden för hälsa i arbetslivetsaknas: En kortad normalarbetstid för alla som vill.Stressen är verkligen på väg att äta upp vår tid ochvåra liv. Färska studier visar att även barnen är direktoch indirekt påverkade.Regeringen och dess utredare har nog inte tagitdel av hur väl har lyckats med sin stegvisaarbetstidsförkortning. 300 000 nya jobb har skapatsför de sju miljoner arbetstagare som berörts.Fyra av fem involverade företag har nyanställt, och66 % av fransmännen är klart positiva till reformen.Kostnaderna för företagen har knappast heller ökat ijämförelse med genomsnittet i EU.Det hela har blivit ett tredubbelt plussummespel:· Arbetarna får rå om mer av sin egen tid, varaflexibla på årsbasis och bättra på jämställdheten ihemmet avsevärt.· Arbetsgivarna får sänkt arbetsgivaravgift i inled-ningsskedet och frysta löner samt den frisk ochnöjd personal.· Det offentliga får sänkta kostnader för arbetslös-het och socialbidrag.Ändå är sjukkostnaderna inte räknade i dennahalvårsgamla utvärdering.Men i väntan på det politiska modet och realismenatt korta vår svenska arbetstid kan åtminstone tolvkommuner i glädja sig åt en friårsreformsom skapar andrum för individen, dynamik på ar-betsmarknaden och lättar på tempot. Den har Miljö-partiet stått för. Idén ansågs orealistisk, men hela 98kommuner ansökte. Det förverkligades tack vare vårenvetna vägran att släppa framkanten eller att falla tillföga för vad andra påstår vara realism. Med ett starktgrönt parti i nästa mandatperiod kommerdetta också att införas på bred front i hela landet.Just mer tid för barnen och ungdomarna är kärn-politik för oss gröna. Ett friår för föräldrarna kan geden närhet och den kontakt som vilsna unga så välbehöver . Vi föreslår även att lärare - en annannyckelgrupp i ungdomarnas värld - ska få ett inbyggtfriår i sin tjänstgöring. Då kan de åter-hämta sig, fortbilda sig eller helt enkelt jobba i någonannan miljö än i skolans och sedan återvända nytändatill sin livsviktiga pedagogiska uppgift.Men vad händer med framtidens samhällsbyggenär många ungas tilltro till vuxenvärldens systemknäcks?Efter domarna mot de som häktades i isomras har tyvärr alltför många samhällsengageradeunga fått djupa törnar i sin tilltro till det rättsväsende,den poliskår och det politiska etablissemang som vårgeneration byggt upp.Hur kunde slutresultatet av Göteborgshändelsernafå bli hårda straff för unga människor men samtidigtnedlagda åtal mot samtliga poliser och att poliskårentilläts utreda sig själv?De skott som avlossades är etttragiskt lågvattensmärke för svensk demokrati och förrättssamhället. Fredliga demonstranter har okänsligtblandats ihop med våldsverkare. Grundlagsfästa opi-nionsyttringar hålls inte isär från vandalers provoka-tioner. Säkerheten i det polisiära handlaget uteblev.Jag är rädd att det behövs mycket mer än utred-ningar för att återupprätta något så grundläggandeviktigt för ett samhälle som de ungas förtroende fördemokratin och rättsväsendet. Det behövs självrann-sakan på högsta nivå.Apropå rättssäkerhet kan jag inte låta bli att på-minna om ett övertramp som inte får upprepas. Tresvenska medborgare fick sina Al-Barakaat-kontongodtyckligt avstängda utan rättslig prövning.Sådant får inte ske!Något annat som engagerar många unga männi-skor, förutom demokrati, är miljön. Ingen har talatom den . Medan vuxenvärlden och kanskepolitikerna slocknar framför lördagskvällens Bingo-lotto och hoppas att det nog blir bra med miljön ochklimatet fortsätter många unga faktiskt att kämpa.Maria Julkanen från är en av dem.Jag vet att många unga känner genuin upprördhetför att ingen fullvuxen torsk längre går att hitta i eller i västerhavet. Eller att dioxinförgiftadfisk ska kunna säljas till svenska konsumenter meninte exporteras. Eller att partikelnivån i luften nu åternår sådana värden att dödsfall inträffar i europeiskastorstäder inklusive i Stockholm.Unga människor vågar hävda att frihandelsmytenoch den globala orättvisan går hand i hand medplundring av miljön. Den globaliseringskritiska rörel-sen inser realismen med Tobinskatt, skuldavskrivningoch globalt miljöansvar. De, liksom vi, förbereder sigför kraftfulla manifestationer i samband med denmiljölöftenas prövosten, FN:s stora världsmiljömöte iJohannesburg som hålls och kallasRio +10.En annan värld är möjlig, ropar . Låt migbara tillägga att den också är både nödvändig ochrealistisk.Kära ! Låt mig avrunda mitt anförandemed att sammanfatta vad som för oss gröna är realismoch inte:EMU:s föreställning om en stor flexibel arbets-marknad är inte realistisk, utan en flyttlasspolitik medinbyggda konjunkturkrascher i utkantslän-der.Riktigt realism är den sociala ekonomi i Europasom får komplettera offentlig och privat sektor. Därtillåts människor hjälpa varandra och där kan nyaföretagsformer spira i en lokalt baserad ekonomi, somi sin tur skapar en klok och rättvis världshandel.Att få folk att jobba mer och längre upp i åldrarnaär inte realism, och inte humant, utan ett kontrapro-duktivt slavdriveri.Utökas däremot friårsreformen och vi hittar for-mer för att sänka normalarbetstiden, kanske enligt 3-3-modellen, alltså jobb, ledigt; dålättar trycket för alla och då skapas bara vinnare.Att tro att unga människor får förtroende för de-mokratin bara genom mer ordning och betyg i skolan,som rättssäkerhetens grunder urholkas, ärinte realism. Tvärtom hotar det återväxten av fredligaparlamentariker i den unga generationen.Men sänker vi rösträttsåldern och valbarhetsålderntill och satsar på verkligt elevinflytande i våraskolor - då blir det hopp för demokratin även efterdet att vi i den här salen har vissnat och börjat mataänder i stadens parker.Med bl.a. de här frågorna, fru talman, går Miljö-partiet de gröna till val.I ryggen känner jag den mjuka virvelströmmenfrån en fräsch, grön rörelse som växer i land efterland.Anf. 61 Statsminister ()replik:Fru talman! Jag delar inte alls uppfattning - det är självklart. Men det var ettelegant anförande, och jag hälsar välkommen i debatten.Jag har en fråga om skolpolitiken. Vi öppnar förnya former och vi öppnar för friskolor. Det gällerockså i andra delar av offentlig sektor. Det ska finnasalternativ. Men vi är rädda för vinstintresset och förvinsten som drivkraft. Hur ser principi-ellt på detta?Anf. 62 (mp) replik:Fru talman! Det var en utmärkt fråga, och en väl-digt viktig fråga i en ideologisk valrörelse, som jaghoppas att vi får.Vi har en tredelad syn. Som jag försökte säga tillGudrun ser vi att det finns tre arenor somska komplettera varandra och samverka med varand-ra.Det är en skattefinansierad offentlig sektor. Denska vara stark och tydlig. Den ska ge en grund för allaoch den ska vara solidarisk.Vi ska också ha en privat sektor som tillåts varavinstdrivande. Den kan också spela på vård- ochskolområdena, men inom de lagar och regler som vifolkvalda ställer upp.Dessutom ser vi gröna gärna att det finns en delav samhället som inte är reglerad och inte vinstdri-vande. Den ska man stödja och ge utrymme. Härfinns t.ex. former inom skola och barnomsorg somkan få vara lite som de vill. Där fyller man behovutanför det som är skattefinansierat. Den här delenmåste inte heller - och det är viktigt - vara vinstdri-vande, utan man använder helt enkelt de ekonomiskamedel som man har för att återinvestera.Jag vet att detta tänkande har börjat ta form hosSocialdemokraterna. Vi kan gott gå tillsammans enbit på den vägen. Detta är en öppning och ett befruk-tande för en brytning av den stereotypa höger-väns-ter-skalan.Överläggningen var härmed avslutad.2 § AvsägelseAndre vice talmannen meddelade att () anhållit om entledigande från uppdragetsom ledamot av fr.o.m. den 1 februari2002.Kammaren biföll denna ansökan.3 § Meddelande om voteringstiderAndre vice talmannen meddelade att ett medde-lande om voteringstider för delatsut till kammarens ledamöter.4 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionen,m.m.Andre vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemoria om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och överlämnats till utskott:2001/02:FPM38 Gemenskapens statistiska program2003-2007 KOM (2001) 683 till finansutskottet5 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition2001/02:63 till socialutskottet6 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden /02:KU7,KU9 och betänkande 2001/02:LU6Utrikesutskottets betänkande 2001/02:UU5AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 17.30.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.30.7 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 16 januari2001/02:172 av (c) till försvarsminis-ter /02:173 av () till statsrådet åtgärdsprogram mot mobbning2001/02:174 av () till finansminister rätt att flytta sitt kapitalInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 22 januari.8 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 16 januari2001/02:523 av () till statsmi-nister styrelser2001/02:524 av () till utbild-ningsminister att läsa upp betyg2001/02:525 av () till statsrådetBritta LejonUnga skuldsattaFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 22 januari.9 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 16 januari2001/02:403 av () till nä-ringsminister /02:459 av () till justitiemi-nister och vårdmyndigheten2001/02:475 av () till socialmini-ster för erektionsmedel2001/02:479 av () till näringsmi-nister med tågtrafiken2001/02:480 av de () tilljustitieminister för åtgärder beträffande strandade fartygoch vrak2001/02:482 av () till statsmi-nister möjligheter att förhindra spridning av hiv2001/02:483 av () till näringsminis-ter framtida förutsättningar2001/02:485 av Skånberg (kd) till utrikesmi-nister av arkeologiska fynd på Tempelplatsen iJerusalem2001/02:481 av () till socialministerLars EngqvistLäkemedelsbiverkningar2001/02:487 av () till statsrådetIngela ThalénSynskadades rätt till skriftspråk2001/02:488 av () till försvarsmi-nister av Swedint2001/02:489 av () till näringsmi-nister försäljning av frimärken2001/02:490 av () till finansmi-nister på skidliftsverksamhet2001/02:491 av () till miljö-minister och flygsäkerhet2001/02:492 av () till för-svarsminister av försvarsmateriel2001/02:494 av () till statsrådetMona SahlinPostservice i glesbygd2001/02:495 av () till statsministerGöran PerssonKonventet om framtid2001/02:500 av () till jordbruksmi-nister av pengarna till livsmedelskunskap2001/02:501 av () till näringsministerBjörn RosengrenSäkrare ledningsgator2001/02:502 av () till närings-minister /02:503 av () till statsrådetJan O KarlssonAvvisning av flyktingar2001/02:505 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonUppföljning av maxtaxan2001/02:506 av () till statsrådet i glesbygd2001/02:507 av () till statsrådet /02:508 av () till statsrådetJan O KarlssonAvvisning av irakiska kurder2001/02:509 av () till utrikesministerAnna LindhYttrandefrihet och pressfrihet i Zimbabwe2001/02:510 av () till utrikesministerAnna LindhUtvecklingen i Zimbabwe2001/02:511 av () till näringsmi-nister i Västerbotten2001/02:515 av () till jordbruksmi-nister redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 22 januari.10 § Kammaren åtskildes kl. 17.31.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 1 §anf. 42 (delvis),av andre vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 12.25 ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.