prot · GP09122 · 2002-06-11 00:00:00 — Problemet har väl varit att detinte riktigt har varit samma glädje i alla delar av Re-geringskansliet när det gäller det här förslaget ochkanske inte heller i samtal med andra partier. Det härblev ju, som sade, försenat.Därför har vi bl.a. missat möjligheten att använda de36 miljarder som SPP delade ut till företag -återbetalning av . Det är en summa somkommer lite oväntat, som i lokala förhandlingar hadekunnat bli ett mycket välkommet startskott för upp-byggnaden av individuellt kompetenssparande. Dettaär ju konsekvenserna av den försening som har blivitav systemet.Sedan måste jag också säga att det här med indi-viduellt kompetenssparande självklart bara är en delav kompetensutvecklingen. Det är en viktig del ochen, tror jag, för framtiden växande del, men det ärinte hela kompetensutvecklingen, och det är helleringen som har påstått det. får man intrycket, avtalarna på majoritetssidan, att vi skulle vara emot allaandra satsningar på kompetensutveckling.När det gäller fördelningsprofilen förstår jag intevarför man ordar så mycket om att ert förslag är såmycket bättre. Det är sant att vi inte i detalj har gått inexakt på hur man ska utforma sakerna. Men vi harmarkerat tydligt att det ska finnas en extra skattekre-dit eller en subvention för låg- och medelinkomstta-gare. Men varför skulle det vara så fel att användainkomstbortfallsprincipen i det här systemet, liksomvi gör när det gäller sjukförsäkring och föräldraför-säkring? En normal tjänsteman ska alltså inom rimligtid kunna spara det här och kunna vara borta ett halv-år eller från ett arbete för att kompetensut-vecklas med bibehållen inkomstnivå. Det är därförsom TCO och tycker att regeringens förslag ärofullständigt och otillräckligt. Det är därför som TCOoch säger: Lyssna på de borgerligas förslag!Försök att bli överens i utskottet! Men avfärdar detta. Frågan är varför och uppmaning.Anf. 180 Statsrådet () re-plik:Fru talman! Jag blir egentligen djupt bekymradnär jag hör men också lite mer klaröver varför det vore så illa med en borgerlig regeringtill hösten, om det nu skulle bli så.Den stora kritiken nu handlar om att det är ett årför sent. Jag skulle kunna vända på det och säga attjag förstår de borgerliga regeringarnas problem medbudgetarna, under de år som man har fått chansen attpröva att vara regering, om man hellre jobbar framsaker fort än genomtänkt. Det går inte att nonchaleraatt detta inte beror på oginhet utan på en uppriktigvilja att undan för undan lösa de problem och svårig-heter, som ibland har varit oväntade och faktisktsvåra att lösa, som har dykt upp under denna bered-ningstid. Det är faktiskt svaret på frågan om varfördet är en försening , som ut-tryckte det.Sedan säger något som jag tyckerär ganska avslöjande, att han inte förstår detta medfördelningsprofil och fördelningsargument. À la bon-ne heure, det är väl ärligt att han som kristdemokratsäger att han inte alls förstår varför man tänker infördelningspolitik i detta. Detta har varit och är vik-tigt för oss och samarbetspartierna, därför att vi pratarinte om ett evigt utrymme. Vi pratar om x utrymmesom har uppstått i skatteväxlingen, som både BarbroFeltzing och så riktigt har betonat.Det är skattepengar.Det är inte förbjudet för någon att spara så mycketman kan, så mycket man vill och till vilka ändamålman vill, också till utbildning. Men pratar vi omett utrymme som är begränsat, som är skattesubven-tionerat. Då blir det väldigt viktigt att de som harsvårast att avstå och har en mindre lön också ska fåett större utbyte av ett system som bygger på ett indi-viduellt kompetenssparande. Det är det som är för-delningsargumenten, och det är detta som har varitviktigt för oss att utveckla och förändra i det förslagsom utredningen lämnade.Anf. 181 () replik:Fru talman! För det första står häroch vilseleder kammare och påstår att detbara har varit tekniska problem som har orsakat denhär förseningen när det är väl känt att det har varitstora interna motsättningar i ochockså i diskussionerna med samarbetspartierna. OmMona påstår att det bara har varit tekniskaproblem som har försenat propositionen tycker jag attMona ska upprepa detta. I så fall kommermånga att kunna intyga att det är en ren lögn.För det andra verkar höra med nå-gonting annat än öronen. Jag har inte sagt att det ärfel med fördelningspolitik. Jag har sagt att jag inteförstår kritiken mot vårt förslag. Vi har också påtalatvikten av att ha en särskild stimulans och ett stöd tilllåg- och medelinkomsttagare. Där finns det ingenskillnad i grundinställningen mellan det borgerligaförslaget och regeringens förslag. Däremot tycker viatt regeringen har alltför krångliga regler kring helasystemet. Vi har kritik på flera olika punkter kringregelutformningen.Orsaken till att vi tycker att man ska kunna avsättaen större andel än bara en fjärdedels basbelopp är attvanliga tjänstemannagrupper ska kunna få ett in-komstbortfallsskydd. TCO och påstår ju att detkanske tar upp till för många av deras medlem-mar att få ett rimligt inkomstbortfallsskydd, om deskulle ta ledigt för studier och kompetensut-veckling. Det handlar om den här ogina attityden tillstora grupper och till de fackliga organisationernaTCO och . Jag frågar: Varför har ogina attityden?Jag tycker också att det är viktigt med fördel-ningspolitik. Det handlar om att stötta underifrån ochom att stötta människor, så att de kan utbilda sig, mendet handlar inte om att stoppa andra grupper. Jag serett värde i att man med statliga pengar stimulerar enbred kompetensutveckling i hela samhället. Där ärIKS-systemet en viktig beståndsdel, och jag tycker attdet ska omfatta breda grupper. Och om jag har20 i inkomst ska jag självklart kun-na ha 20 000 också när jag studerar. Har jag 30 000kanske jag kan ha nära det, och har jag 10 000 kanskejag kan ha 10 000. Det är inkomstbortfallsprincipensom hyllar i andra sammanhang meninte här. 182 Statsrådet () re-plik:Fru talman! Får jag börja med att betona att jaginte känner till något annat organ som man kan lyssnamed än öronen. Det är dem som jag lyssnar med här ikammaren, också till , och jag hör vadhan säger, mycket klart och tydligt.Jag menade verkligen inte - och det vill jag beto-na - att det bara skulle ha varit tekniska svårighetersom har orsakat förseningen. Det har jag inte påstått.Det vore inte sant. Jag sade bara att de tekniska svå-righeterna också har funnits där. De var inte tillräck-ligt belysta i utredningens förslag.Det stora skälet till att detta har tagit tid, StefanAttefall, handlar om hur vi med vetskap om att deekonomiska förutsättningarna är begränsade skulle fåfram ett system som hade en bättre fördelningspoli-tisk effekt än vad utredningens förslag hade. Det ärdetta som har prövats, diskuterats, blötts och för-handlats tills vi var säkra på att vi hade en bra börjanoch en viktig start på den individuella kompetensut-vecklingen.Stefan Attefall upprepar att det handlar om att viskulle ha varit ogina. Han frågar varför jag är så ogin.Det är inte oginhet. Det är omsorg om statens budget.Fortfarande är och andra svaret skyl-diga, för det är ingen tvekan om att ert system kostarmer än det som vi har gjort upp om - och skatteväxlat- med och . Var finns depengarna? Oginhet och omsorg om fördelningspolitikoch budgetutrymme är inte samma sak, inte för osstre partier i alla fall.Anf. 183 HANS () replik:Fru talman! Det är många frågor i vilka regering-en ska komma tillbaka. Det finns en punkt i proposi-tionen under avsnitt 6.9 som jag är bekymrad överoch har varit bekymrad över under samtal med Rege-ringskansliet, men regeringen kommer ju tillbaka. Dethandlar om hur man ska se på sparandet på kompe-tenssparkontot som en tillgång i förhållande till pröv-ningen av socialbidrag och bostadsbidrag.På ett sätt är det ett vanligt sparande. Jag kan an-vända det till vad som helst. Men det är också någon-ting som bygger upp min möjlighet att studera, vilketkan vara det bästa som jag kan göra för att ta mig uppi inkomstligan. Att det stör den sociala rättigheten ärjag mycket bekymrad över.Man har väl ansett att det är en princip som skagenomföras, men den blir kontraproduktiv, tyckerjag, med tanke på de syften vi har. Jag skulle vilja fåen kommentar. Finns det någon tankeverksamhetredan nu angående fortsättningen?Mona säger att de kanske är beredda att gåvidare med reformen. I vilken riktning i så fall?Handlar det om kollektivavtalsstimulanser för att få igång den verksamheten? Handlar det om att skärpafördelningsprofilen ytterligare? Många menar ju attom jag är riktigt lågavlönad orkar jag inte spara ochfå del av systemet. Eller handlar det om att spä påvolymen? Finns det tankar redan nu om budgetprio-riteringarna i detta avseende? Jag räknar inte med attfå ett avslöjande om de riktiga budgetprioriteringarna,men jag skulle vilja veta åt vilket håll tankarna går idessa frågor.Anf. 184 Statsrådet () re-plik:Fru talman! Den första frågan om hur man ska sepå sparandet i denna form i förhållande till socialbi-dragen t.ex. är svår och mycket berättigad. Jag trorinte att jag avslöjar för mycket om jag säger att detfinns flera frågeställningar som gör att jag hoppas attregeringen kan återkomma mer samlat vid ett tillfälleunder hösten. Det finns andra insatser inom andrapolitikområden som också ska träffa individen ochinnebära en ekonomisk förstärkning för att man skakunna ta sig ur en långvarig arbetslöshet eller ettbidragsberoende. Det slår väldigt hårt om det kortsik-tigt drabbar individernas möjlighet att försörja sig.Jag blir svaret skyldig , menförsäkrar att frågeställningen är viktig och inte harfått ett tillfredsställande svar så här långt.Jag tycker förstås det är för tidigt att säga någotom hur fortsättningen på systemet skulle kunna se ut.Jag kan inte gå in i detalj på det. Det som är mestintressant för mig och som jag hoppas vi tidigast kanutveckla är just kombinationen av individuellt kom-petenssparande och avtal mellan parterna. Där tror jagatt de riktigt stora utvecklingsmöjligheterna finns.Man skulle på ett väldigt tydligt sätt kunna kombineraarbetsgivarens ansvar och intresse för sin egen perso-nals utveckling med individens möjlighet och lust attförkovra sig och skaffa sig en annan utbildning. Jagtror det är inom det området de snabbaste utveck-lingsmöjligheterna finns.Anf. 185 HANS () replik:Fru talman! Jag är glad för svaret på den förstafrågan. Jag tycker själv att det är en svår fråga. Det ärtvå principer som strider mot varandra, kan man säga.Jag är rädd för en situation där man direkt missgynnarde ekonomiskt och kanske utbildningsmässigt sämstställda.Det är möjligt att det kan lösas på ett annat sättoch att man kan ha kvar de principer som man brukarha när det gäller sparande och bedömning av bidra-gen. Det är skälet till att vi, med de skrivningar somnu finns att regeringen ska återkomma, har släpptfrågan. Men jag vill markera att det är en mycketviktig fråga för . Jag är glad för svaret.Jag är också glad för svaret på den andra frågan.Jag tror i och för sig att man kanske behöver göra merav fördelningspolitiska skäl. Den tusenlapp som nuligger har en fördelningspolitisk profil, men mankanske skulle skärpa denna om man skulle utvecklasystemet. Jag tror också att det är i hävstångseffektendet verkliga ligger. Det var det jag försökte säga imitt inledningsanförande. Att få med parterna påriktigt stort allvar och kombinera det individuellasystemet med ett partssystem som genererar merpengar tror jag är framtidslösningen.Jag är glad över att samtala med en person somockså vet att inkomstbortfallsprincipen är idén om ska få ut rättigheter i förhållande till vad man harbetalat in och inte att man ska få ut särskilda rättig-heter för att man hade mycket pengar att spara på sitteget konto. Det är inte alla som har dessa insikter villjag säga till statsrådet.Anf. 186 Statsrådet () re-plik:Fru talman! Jag konstaterar att Hans Anderssonvar glad över svaret. Då är jag glad över reaktionenoch lämnar inga ytterligare kommentarer.Anf. 187 () replik:Fru talman! Jag tackar för vänligaord. Jag kan avslöja att jag gärna fortsätter debattenäven om jag inte har tillträde till talarstol.Som gammal postiljon kan jag säga att det går attsända ett brev. Ett brev betyder ju så mycket.När det gäller statsrådets synpunkter på den all-männa utbildningen är det inte mycket att invända.Självfallet är den oerhört angelägen. Det må vara alltifrån grundutbildning över gymnasieutbildning tillhögskola. Men i det ljuset är det klart att det är be-kymmersamt att vi har en samlad utbildning ochskola som inte fyller sitt mått särskilt väl. Det finnsanledning att se över det.Angående de utbildningsmöjligheter som finnshar också sådana i viss mening perifera som folkhög-skolor och studieförbund också en särskild roll i frågaom olika former av kompetensinsatser. Kunskapslyf-tet har nämnts. Även om jag tycker att socialdemo-krater överdriver hur lyckat det var betydde detmycket för många. vill statsmakterna att ocksåaktivitetsgarantin ska gå ut över folkhögskolornasverksamhet. Det kan säkerligen fylla ett bra behov.Jag tror, fru talman, att vi behöver spela på helaklaviaturen när det gäller utbildningsinsatser. Jag ärglad - för att travestera det uttrycket - att använder ord som frihetsreform och individuellaval. Det är nästan så att en liberal applåderar. Men jagtror att vi ska se detta som något med många vinnare.Vi får en förhöjd kompetens.Det är naturligtvis också en väldig utmaning. Närdet i debatten från stödpartiets aktörer frågas om vadsom är inriktningen med ett stort frågetecken tyderdet på hur mycket som egentligen återstod på dettaförslag som var utlovat så länge.Anf. 188 Statsrådet () re-plik:Fru talman! Jag kan egentligen hålla med om alltsom sade utom det lilla på slutet. Detär viktigt att betona, vilket jag tycker att många de-battörer har gjort, att det gäller att se helheten i detsom kan erbjuda individen. Manmåste se på det den allmänna skolan kan och ger, vadvuxenutbildningen i stort ger, vad folkbildningen kanerbjuda för möjligheter, vad arbetsgivarens personal-utbildning borde kunna ge och vad denna nya be-ståndsdel med kompetenssparandet lägger till. Iblandtycker jag att det i debatten har beskrivits som omdetta skulle ersätta det ansvar som samhället har förutbildningsnivån, vilket det självfallet inte ska göra.Jag tycker att det här i kammaren i grunden finnsen väldig samstämmighet som också har kommit tilluttryck . Det vi diskuterar tycker jag i förstahand är hur mycket de pengar som är avsatta räckertill och hur fördelningsprofilen ska se ut på den skat-tesubventionen.Anf. 189 () replik:Fru talman! Samstämmigheten finns förvisso,men jag tror inte att vi får bortse ifrån att det återståratt ge svaret angående behovet av det individuellakompetenssparandet. Statsrådet använde själv ut-trycket tidigare: Jag blir svaret skyldig.Jag kommer inte att sova riktigt lugnt . Efterdebatten blir det som dröjer kvar och ringer i öronen:Var god dröj. Det här är inte färdigt.När stödpartiernas företrädare som Miljöpartietsäger att de tryckt på och som säger attdet är en olycklig försening och man dessutom ärängslig för de sämst ställda tyder det på att hela frå-gan är försummad och inte tillräckligt långt framme.Jag skulle önska att statsrådet i sitt sista inlägg skullesäga: Vi har inte jobbat fram det som vi borde. Vikommer att sätta högsta fart.På en punkt hoppas jag vi ska bli ense i den härdebatten, nämligen att det är oerhört angeläget att fåfram reformen. Grunden finns onekligen i förslag. De detaljer som det talats omborde kunna komma fram med hyggligt god hastig-het. Behovet av detta är stort, och hela frågan bråds-kar som jag ser det oerhört mycket.Anf. 190 Statsrådet () re-plik:Fru talman! Jag kan gå så långt, , attjag också beklagar förseningen. Jag tycker dock attdet finns goda skäl till att det har tagit , bådei form av debatter och diskussioner och i form av de,som vi bedömde, nödvändiga förändringarna i utred-ningens förslag. Jag kan bara understryka att manjobbar för högvarv och har gjort så . Framför alltgör man det nu inför den proposition som ska lämnastill så att systemet kan träda i kraft underandra halvåret nästa år.Jag hoppas att inte det klingar i öronen längre äntill de ord jag sade nu.Någon allmän oro för om systemet någonsin skakomma på plats behövs inte. Det gör det. Jag hoppas att det blir via en propositionfrån en socialdemokratisk regering, och jag hoppas attdet blir ett system vi kan bygga ut tillsammans medparterna på arbetsmarknaden så att det kan omfattaännu fler och handla om ännu större belopp.Anf. 191 () replik:Fru talman! Vi får väl se vilken regering som läg-ger fram förslag . Det återstår att se.Att vi står här och debatterar ett skattesub-ventionerat system för kompetensutveckling haregentligen sin grund i att det finns brister i det poli-tiska systemet. Det känns lite som att lappa och laga.Vi har inte ett utbildningssystem som fungerar till-fredsställande. halkar efter omvärlden.Många länder är betydligt mer kompetenta än vi ärnu. Vi har varit en ledande nation men är inte detlängre. Vi har också ett skattesystem som gör att detinte lönar sig att utbilda sig.Det är väl dessa grunder som gör att vi nu måstehitta på extraordinära insatser för att få i gång envettig utbildning, en kompetensutveckling på en bredallmänhet som gör att vi kan komma tillbaka ivärldsledande ställning igen.De skattesubventioner vi lägger ned, vad det nukan vara för någonting, ser vi ju som en investering.Det är en investering för att vi ska kunnaöka välståndet i . Det är så vi ser detta. Jagskulle aldrig ha gått med på skattesubventionering omjag inte trott att jag skulle kunna få tillbaka pengarna.Vi kommer att få tillbaka dem, och det är bråttom attfå i gång detta så att vi inte halkar efter omvärldenännu mer.Naturligtvis skulle jag helst sett att vi förändradehela vårt skattesystem så att vi inte behövde den härtypen av subventioneringar. Jag är dock så passmycket realist att jag inte tror att vi klarar detta påkort tid. Därför behövs ett sådant här system, och detmåste gå fort.Anf. 192 Statsrådet () re-plik:Fru talman! Jag har en helt annan utgångspunkt idiskussionen om det individuella kompetenssparandetän den nu gav uttryck för. PatrikNorinder sade att vi för den här diskussionen därföratt "det finns brister i det politiska systemet". Dethåller jag absolut inte med om, varken beskrivningeneller att det skulle vara skälet till den debatt vi har och det förslag vi diskuterar.Jag påstår att detta beror på någonting helt annat,nämligen att det fanns många som vågade ha en drömom ett helt nytt system, en helt ny idé som inte finnsprövad någon annanstans på detta sätt, nämligen attstaten och individen skulle dela på ett ansvar förkompetensutvecklingen, den lust att lära, lust att gåoch plugga och lära sig någonting nytt som individenkände för sin alldeles egen skull. Det ansvaret skulleinte vara bara individens, utan också vi andra skatte-betalare skulle säga: Ja, hela samhället skulle tjäna påatt fler hade inte bara lust utan också möjlighet attförkovra sig.Därför för vi debatten - inte därför att vårtutbildningssystem skulle vara strunt och skräp ochdåligt och att vi halkar efter överallt, vilket är denvanliga rutschbanefilosofi som ägnar sigåt. Det är inte därför.Det förvånar mig inte att inte ens har förstått kärnan i ord som frihet, lust att läraoch gemensamt ansvar mellan individ och stat som deflesta av oss andra har gjort. gör ensådan här spännande reform till en som vanligt gans-ka trist debatt om skatter och skattesystem. Det ärtypiskt, men det är ganska gammalmodigt och trött-samt.Anf. 193 () replik:Fru talman! Det är ju just det: Vi har inte friheten.Vi har inte möjligheten att få utlopp för lusten att lärapå grund av de stora skatter som tas ut av medborgar-na. Vi får inget över. Speciellt låg- och medelin-komsttagarna har inte möjligheter. Det är ju det somär det stora problemet. Man kan inte avsätta pengarför att hitta andra vägar.Att statsrådet inte håller med om bristerna i vårtpolitiska system är inte så konstigt. Det vore nästankonstigt om statsrådet hade hållit med. Vi ser olika påhur vi vill ha de politiska systemen. Vårt system byg-ger mycket på valfrihet och individens möjligheter attutveckla sig. Statsrådets system bygger på den poli-tiska styrningen och hur man genom skattesubventio-ner och med de höga skatterna ska kunna styra män-niskor. Vi har olika system.Hade man kunnat avsätta pengar för att utbilda sigtror jag att fler skulle ha gjort det.Det verkar inte som om vi kommer närmare var-andra. Det är synd, för jag tror att det hade varit braom vi hade kunnat finna någon form för att vidga denhär dialogen och nå en större förståelse. Det verkardock som om positionerna är alltför låsta för det. Vifår väl lägga fram våra olika förslag, och sedan får vise vem som får majoritet. Vi tror på vårt system, ochstatsrådet tror naturligtvis på sitt system. Men det viär ense om är att vi snabbt måste komma fram mednågonting så att vi får i gång en kompetensutvecklingi Sverige.Anf. 194 Statsrådet () re-plik:Fru talman! Jag inskränker mig till att instämma idet sade på slutet: Jag tror på detsystem vi nu har lagt fram. tror på ettannat system. Låt oss se vad valrörelsen innebär ochvilken regeringen som sitter. Dock är jag övertygadom att vi kommer att fortsätta debatten med att haväldigt olika syn på vad ord som frihet, jämlikhet ochfördelningspolitik egentligen handlar om - men ock-så, fru talman, vad ansvaret för budgethandlar om. Ingen av kritikerna har ju svaratpå frågan: Var finns pengarna? Var finns de mångamiljarder som era tankar kostar mer än det som vi haren överenskommelse om att växla i skattesystemetmed?Men låt oss ta den debatten både här, senare i höstoch under valrörelsen och vara överens om att kom-petensutveckling har kommit för att stanna. Denkommer att behövas i ännu högre grad ,det är vi överens om.Anf. 195 ()replik:Fru talman! Debatten har utvecklat sig lite annor-lunda än jag trodde. Det jag känner som mest be-drövligt är att förslaget ger så lite till dem som har detallra största behovet. Jag tycker att förslaget begrän-sar för dem som har de verkligt låga inkomsterna, desom inte har så stora möjligheter att spara frivilligt ibank eller någon annanstans. Vi som har lite högreinkomster klarar av det. Även medelinkomsttagarna iTCO klarar av detta. Men för de allra sämst betalda,de som kanske inte ens jobbar heltid, kommer det häratt innebära väldigt lite.Jag uppfattar förslaget som en medelklassreform.Hur får vi med oss de människor, förhoppningsvisinte så hemskt många, men alltför många, som i daghar låga inkomster och som inte kommer att blihjälpta av det här förslaget? Vårt förslag har en störrefördelningsprofil eftersom vi bidrar med en högreandel till dem med de allra lägsta inkomsterna.En annan grupp som inte finns med är t.ex. egen-företagare. Varför finns inte de med i det här försla-get?Anf. 196 Statsrådet () re-plik:Fru talman! Jag förstår inte alls resonemang om fördelningsprofilen. Detsystem som skattebetalarna gemensamt ska bekostagenom det förslag som regeringen och samarbetspar-tierna har lagt fram - som vi har finansierat klart ochtydligt - tar större hänsyn till att stor tonvikt läggs pådem som har små inkomster. Hur kan få det till att det är vi som inte stöttar demmed låga inkomster utan att det i stället görs i denborgerliga reservationen får inte jag att gå ihop, , vare sig argumentationsmässigteller framför allt finansieringsmässigt.Sedan gör en analys somjag skulle vilja be henne utveckla. Beskrivningen avkompetenskontosystemet låter i mun som det enda halmstrå som lågutbildadeindivider har för att få en starkare ställning på ar-betsmarknaden. Jag tycker att det är farligt att läggaden tonvikten på det här systemet som är en ny pus-selbit som kan komplettera.