prot · GP09100 · 2002-04-23 00:00:00 — 31 Kulturminister ():Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag avser att vidta med anledning av det mate-rial som utredaren av digital radio presenterar. Hanhar också frågat vilka åtgärder jag avser att vidta föratt tillåta mångfald inom rikstäckande radio.Den 19 april 2002 överlämnades delbetänkandetDigital radio - kartläggning och analys (SOU2002:38) till regeringen. Enligt direktiven (dir.2001:88) var utredarens uppgift att i ett första stegkartlägga och analysera situationen för den digitaladistributionen av radio i och i utlandet. Utre-daren har i enlighet med kommittédirektiven bl.a.behandlat frågor som rör den tekniska utvecklingen,programutbud, frekvensfördelning, ekonomiska as-pekter och andra distributionsmetoder för digitalljudradio än DAB.Genom det överlämnade delbetänkandethar det första steget av utredningsarbetet avseendeden digitala radion redovisats. Av direktiven framgåratt utredaren i ett andra steg ska analysera den digi-tala radions framtidsförutsättningar. Kartläggningenoch analysen som redovisas i delbetänkandet kommeratt vara utgångspunkten för det fortsatta arbetet. Be-tänkandet kommer även att remitteras. I det andraskedet av utredningsarbetet kommer parlamentariskmedverkan att krävas. Regeringen avser att återkom-ma i frågan om uppdragets omfattning och inriktningsamt om kommitténs sammansättning.När det gäller radiosändningar till hela landet in-nebär den begränsade tillgången på sändningsfre-kvenser att endast ett fåtal tillstånd kan meddelas. detta skäl har tillstånd för rikstäckande ljudra-diosändningar endast meddelats . I sina sändnings-tillstånd är dessa bolag ålagda att bl.a. iaktta opartisk-het och saklighet samt att sända ett mångsidigt pro-gramutbud. Villkorens efterlevnad övervakas och TV. Verksamhe-ten inom SR och UR är finansierad och organiseradpå ett sådant sätt att programföretagen står fria frånsåväl staten som andra offentliga eller privata makt-havare. Genom att fyra sändarnät disponeras för verk-samheten finns möjligheter att bedriva en program-verksamhet med både bredd och djup och därigenomtillgodose ett brett spektrum av önskemål från lyss-narnas sida.Radio är en viktig medieform och de kommersi-ella aktörerna är bra för radion även om det stundtalskan finnas motsättningar mellan olika intressen, t.ex.avseende utrymmet för public service respektiveprivata företag. gäller nya be-stämmelser för den privata radion enligt radio- ochTV-lagen. Avsikten med de nya reglerna är att stärkayttrandefriheten, öka mångfalden och den lokalaförankringen i syfte att varje programföretag ska få enoberoende ställning med självständig programverk-samhet. beslutade Radio- och om elva nya tillstånd enligt de nya reglerna.Jag tror och hoppas att vi kommer att se enökad mångfald inom hela radioområdet vilket ledermig tillbaka till det pågående utredningsarbetet somrör den digitala radion. Teknikutvecklingen innebärnya möjligheter för radio i sin helhet. I det nyligenöverlämnade betänkandet om digital radio förs somjag tidigare nämnt en rad frågor fram som rör denfortsatta hanteringen av marksänd digital radio. Vaddetta arbete kommer att leda fram till är för tidigt attsäga.Anf. 32 ():Fru talman! Jag ska börja med att tacka statsrådetför svaret. Det är utförligt vad gäller frågan om dendigitala radion men inte lika utförligt vad gäller frå-gan om maktkoncentration i medierna.Digital radio i marknätet liknar lång färd mot - ja,vadå? Den digitala radion startade sina sändningar1995. har lagt ut runt 300miljoner kronor på sändningarna. Man har sänt utanatt några kunnat lyssna, därför att inga mottagare harfunnits ute på marknaden. Det har funnits kanske1 000-2 000 mottagare. sänds digi-talradio eller DAB-radio bara i storstadsområdena.För drygt ett år sedan, under vårvintern 2001, dis-kuterade public service-beredningen behovet av enskyndsam utredning för att se över digitalradion. Detblev också beslut i juni2001, om jag inte minns fel. Det är beklagligt attstatsrådet har dröjt så länge med att tillsätta utredarenoch att ha en så lång hantering av utredningen. Jagtror inte att någon i public service-beredningen troddeatt ordet "skyndsamt" skulle innebära att produktenskulle bli klar . Statsrådetspolitik har lett till fortsatt miljonrullning för SverigesRadio utan möjlighet för människor att lyssna påprogrammen.Som jag skrev i min interpellation finns det tvågrundproblem för den digitala radion. Det är delsdyra mottagare, dels det mycket smala utbudet. Det äri praktiken bara sändningar man kanlyssna på. Statsrådet stängde effektivt ute de kom-mersiella aktörerna. Det fanns ett förslag till fördel-ning från Radio- och men det kom ingetbeslut från statsrådet. Jag skulle därför vilja frågastatsrådet: När räknar statsrådet med att utredandetska vara klart? När kan en eventuell lagstiftning trädai kraft?Jag vill upprepa min fråga om maktkoncentrationi medierna: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidtaför att tillåta mångfald inom rikstäckande radio? Detär ett problem att det i praktiken bara är tillåtet för enaktör - om man räknar med Utbildningsradion är dettvå aktörer - att sända rikstäckande radio. I statsrå-dets svar försvaras monopolet och maktkoncentratio-nen med att monopolet disponerar så stort utrymme.Det skulle Berlusconi i också kunna ställa upppå. I och med att han disponerar så många nät ochkanaler skulle det vara ett argument för att den makt-koncentrationen är bra.Åter till frågan: Vilka åtgärder avser statsrådet attvidta för att tillåta mångfald inom rikstäckande radioeller, annorlunda uttryckt, är mångfald bra inom riks-radio, ja eller nej?Anf. 33 Kulturminister ():Fru talman! I det här parlamentet är det som spelar rollen som infördes på försök. Radiofick möjlighet att bedriva försöksverksamhet från1995. Det uttalade då var att verksamhetenskulle utvärderas när lyssnarna väl hade kunnat bildasig en uppfattning om DAB-radion. Det bestämdesingen tidpunkt. Åren har gått och vi har sett vilkaproblem DAB-radion har i och i andra länderdär det finns för få mottagare och för litet intresse. Vihar från regeringens sida därför ingripit i förhållandetill det tidigare fattade riksdagsbeslutet. Det är vi somhar tagit initiativet. Vi har sagt att vi måste tillsätta enutredning, trots att försöksperioden inte har pågått sålänge att lyssnarna kan ha några synpunkter på utbu-det. Den utredningen arbetar nu.Det stod "skyndsamt" i public service-propositionen. Den antogs av ganska sentförra året. Mycket snart därefter tillsattes den som är klar med sitt första delbe-tänkande. Jag tycker att det är ett skyndsamt ageran-de. Det är viktigt att det parlamentariska inslaget nukommer in i utredningen och att alla får en möjlighetatt göra en bedömning av den digitala radions fram-tid. Från regeringens sida har vi tydligt markerat attanledningen till att vi vill ha denna utredning är att vikänner osäkerhet kring framtiden. Dessutom harpublic service-beslutet i denna kammare blivit re-striktivt när det gäller de medel som Radiotills vidare får använda för denna verksamhet.Det är ett problem att vi inte har utrymme för merav rikstäckande kommersiell radio. I praktiken är detfem rikstäckande nätverk som står för den kommersi-ella radion. Vi har en public service-radio. Vi har ensammanhållen kommersiell radio som inte bidrar tillmångfalden. Det gör däremot public service, som harsina speciella uppdrag. Jag hade gärna sett att denkommersiella radion var med i den utvecklingen avdigital radio. Det hade varit mycket bättre, för attkunna göra en rimlig utvärdering. Det beklagliga varatt man från den kommersiella radion valde att hoppaav precis när vi skulle fatta beslut om tillstånd.Anf. 34 ():Fru talman! Det är genom statsrådet po-litik som det inte har kommit fler lyssnare till dendigitala radion. Tillåter man inte fler än SverigesRadio att sända digitalt blir intresset för att skaffa dendyra mottagaren mycket begränsat. Vem skaffar endyr mottagare bara för att kunna lyssna på SverigesRadios kanaler? Det är en mycket berättigad frågasom lyssnarna har att ställa sig.Resultatet blir att det inte blir några lyssnare.Därmed är det svårt att göra en utvärdering. Så kanman förhala och fortsätta miljonrullningen år efter år.Radio- och överlämnade ett förslag tillfördelning av sändningstillstånd till regeringen ,om jag inte minns alldeles fel. efteråt, närdet inte hade blivit något, drog de kommersiella ka-nalerna tillbaka sina ansökningar därför att det regel-verk som statsrådet föreslog inte tillgodosåg dekommersiella kanalernas intressen.Det är otvetydigt att statsrådets politik har bidragittill den mycket dåliga utvecklingen för digital radiooch att den mycket långsamma processen med utre-dandet kommer att leda till att det dröjer innan dekommersiella kanalerna får möjlighet att vara med.Sedan åter till frågan om mångfald inom rikstäck-ande radio. Kan inte statsrådet ändå avge ett prin-cipsvar? Är det bra med mångfald inom riksradio iform av flera aktörer, ja eller nej? Är det bra medmångfald, eller är värnandet om vik-tigare än att öppna för fler aktörer?Ett sätt att få fart på den digitala radion vore attsäga att statsrådet är beredd att öppna för fler rik-stäckande kommersiella kanaler. Är statsrådet bereddatt ge en sådan signal?Man försvarar monopolet och maktkoncentratio-nen genom att säga: "Genom att fyra sändarnät dis-poneras för verksamheten finns möjligheter att bedri-va en programverksamhet med både bredd och djupoch därigenom tillgodose ett brett spektrum av öns-kemål från lyssnarnas sida." Det skulle Berlusconiockså kunna skriva under på i sina mediekoncerner iItalien.Åter till frågan digital radio. När räknar statsrådetmed att utredandet ska vara klart? När räknar statsrå-det med att en lagstiftning kan föreläggas riksdagenför ett ikraftträdande?Anf. 35 Kulturminister ():Fru talman! När detgäller den kommersiella radion var vi från regering-ens sida mycket intresserade av att få med den i dendigitala utvecklingen. Jag har en god dialog medRadioutgivarföreningen. Jag är angelägen om attupprätthålla den goda dialogen.Problemet för den kommersiella lokalradion är detregelverk som den borgerliga regeringen riggade förde kommersiella lokalradiotillstånden . Auktionsförfarandet innebar att dessa bolagdrog på sig väldigt höga koncessionsavgifter. Det varpengarna som skulle avgöra om man kunde få etttillstånd, och man bjöd över varandra. sitter manmed denna jätteryggsäck. Det är klart att det är ettproblem för den kommersiella radion när man skatänka på framtiden.Jag för gärna diskussioner med den kommersiellaradion om detta. Men det var nog inte huvudproble-met när man klev av från den digitala utvecklingenvid ett tidigare tillfälle. Får vi bara fortsätta att reso-nera med varandra utan att kommermed sina konstiga blandningar av äpplen och pärontror jag att det kommer att gå ganska bra i slutänden.Jag tycker att det är väldigt viktigt med mångfald.Vi har en mediekoncentration i detta land som tillvarje pris försvaras av . Han vill ha pri-vata monopol när det gäller distribution och ocksåutbudet. Det vill inte jag. Den kommersiella radionhar en plats . Vi kan inte trolla fram fre-kvensutrymme i den gamla tekniken. Det är mycketbesvärligt. Men vi för diskussioner med radion omdetta.Anf. 36 ():Fru talman! Statsrådet säger att jag pratar strunthär i kammaren. Det är väl mycket möjligt. Jag kankonstatera att jag i så fall är i mycket gott sällskap.Jag är inte alldeles ensam i den här debatten, t.ex.Statsrådet säger att skälet till att den kommersiellaradion inte har kommit med i de digitala sändningar-na var det regelverk som den borgerliga regeringenriggade. Men det var inget auktionsförfarande för attutse vilka kommersiella kanaler som skulle få varamed i de digitala sändningarna. Det var i stället dentraditionella Ulvskogska politiska skönhetstävlingen,eller då . Auktionsförfarandet varborta när det handlade om att utse de kommersiellakanalerna till de digitala sändningarna. Då fanns ingetauktionsförfarande. Det var den traditionella social-demokratiska skönhetstävlingen.Återigen: När räknar statsrådet med att en ny lag-stiftning ska kunna träda i kraft? Vilken är signalentill de kommersiella aktörer som vill vara med? Ärdet , eller 2006?Ungefär vilken tidshorisont tänker sig statsrådet fören kommande lagstiftning?Sedan till frågan om maktkoncentration i medier-na. Det enda område där vi har monopol ärRiksradion. Det monopolet kämpar näbbar och klor för att försvara för SverigesRadio.Anf. 37 Kulturminister ():Fru talman! får väl ta ett samtal medCarl , den moderat som är ordförande service-bolagen, så får desnacka om vad de menar med monopol.En radio och television i allmänhetens tjänst sominte behöver ge avkastning på kapital till sina ägaretycker jag är en mycket värdefull radio och television.Det betyder icke att jag tycker att den kommersiellaradion inte har en viktig plats. Jag kommer att fort-sätta diskussionen med den kommersiella radion omframtiden.Det som gjorde att den kommersiella radion klevav den digitala satsningen förra gången och inte villevara med hela vägen när vi från regeringens sida varpå vippen att fatta beslut om tillstånden kan möjligenha haft sina alldeles speciella skäl.En viktig fråga i botten som var av saklig naturvar att man hade bundit upp så mycket av sina pengari att betala dessa utauktionerade tillstånd. Det gjordeatt man hade väldigt höga koncessionsavgifter. Detvar en tung ryggsäck att bära. Då har man svårt att haråd också med digitala radiosändningar.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2001/02:369 om digi-tala mottagareAnf. 38 Kulturminister ():Fru talman! har frågat om jag avseratt föreslå några åtgärder med anledning av förslagenom storskalig utdelning av digitala mottagare förtelevision.Remisstiden för slutbe-tänkande har löpt ut. Betänkandet bereds iRegeringskansliet med sikte på att en proposition skakunna läggas fram för under senare delenav . I det sammanhanget kommer regeringenatt ta ställning till olika förslag som har förts fram.Anf. 39 ():Fru talman! Låt mig först tacka för det mycketkorta svaret. Låt mig sedan också konstatera att riks-dagen är den plats där man ska kunna föra intressantaprincipdiskussioner om utvecklingen på medieområ-det. Det borde öppna för möjligheten att få en prin-cipdiskussion om det ändå ganska stora förslag somhar förts fram.Förslaget om "folkbox", eller "Maritalåda", somdet också har kallats i en tidning, har förts fram somett remissvar på betänkande.Det är få utredningar som så brutalt har slaktats ochstrimlats som den utredningen. Den enda parallell jagkan komma på är Lokalradiokommittén.Flera av de riktigt tunga remissinstanserna har så-gat utredningen jämns med fotknölarna eller straxunder det. Statskontoret, ochSVT har konstaterat med något olika ordvändningaratt utredningen inte kan ligga till grund för ett poli-tiskt ställningstagande.En av de modeller som har förts fram av remissin-stanserna är gratisdistribution av enkla mottagare. Detär framför allt SVT och , som har mycketnära kontakter med departementet, som har fört framde idéerna.Jag förstår att statsrådet inte kan gå in på detaljernär ett beredningsarbete pågår, men det borde ändåfinnas utrymme för en principdiskussion.Jag slår gärna fast att det finns vissa statliga in-tressen i det här. Jag tycker att staten måste hjälpa tillatt skapa utrymme för att SVT ska kunna få lägresändningskostnader. Staten ska också hjälpa till så attalla ska kunna se TV, dvs. statliga insatser är ellerkan vara befogade där distribution eller mottagning ärmycket dyra.Jag tycker också att det är viktigt att teknikskiftensker frivilligt. De ska komma som en följd av attkonsumenterna uppfattar erbjudandet som bra - intedärför att de påtvingas det uppifrån av staten. Det ärockså viktigt att SVT:s distribution är teknikneutral.Med detta sagt tycker jag att det är rätt så lätt attkomma fram till att staten inte ska skjuta till miljard-belopp för att subventionera TV-mottagare. Detmåste finnas många, många andra områden som lig-ger mycket högre på en prioriteringslista. Det kan intevara en statlig uppgift att med miljardbelopp subven-tionera mottagare, även om jag förstår det mot bak-grund av de mycket stora problem som bolaget . lär ökningstakten vara ungefärnetto 1 000 boxar mer - i alla var det så . Ska man uppnå det mål man har satt så tar detalltså , eller lite ,innan man har nått målgruppen.Jag vill ändå fråga statsrådet: det en statliguppgift att skjuta till miljarder till att subventioneraTV-mottagare? Väljarna har rätt att få höra ett prin-cipsvar före valet.Anf. 40 Kulturminister ():Fru talman! Jag tackar för re-missynpunkter på den utredning som han själv varledamot av, dvs. Han harockså skrivit ett särskilt yttrande.Det måste kännas lite trist att ha suttit i en utred-ning som, som själv framställer det, istort sett har blivit sågad jäms med fotknölarna. Jagkan trösta honom. Full så illa är det inte, ! Detfinns en hel del positiva synpunkter. Det är en faktisktenda remissinstans som står för förslaget om ett tek-nikskifte där man överger det analoga marknätetsdigitalisering, nämligen Viasat som ju är ett MTG-företag och har andra intressen.Det är alltså inte så farligt, . Vi ana-lyserar remissvaren. Upp med mungiporna - det härkommer att gå bra! Vi kommer att göra en ordentliggenomlysning av alla de förslag som finns. Vi skainte hafsa igenom det här genom att innan vi har gjorten grundlig remissammanställning stå i en talarstoloch komma med tvärsäkra utsagor om framtiden fördetta viktiga demokratiprojekt.Anf. 41 ():Fru talman! Låt mig först som upplysning säga attdet var en reservation som jag skrev till betänkande, och inte bara ett särskiltyttrande. Om statsrådet vänder sig något till vänsterså kan hon nog få det bekräftat av sin sakkunnigamedarbetare.Det borde vara ett bekymmer för statsrådet att denutredning som har legat henne så varmt om hjärtatoch som hon tillsatte sin egen närmaste kvinna, somsedan blev generaldirektör i , attleda så totalt har slaktats av tunga remissinstanser. Dekonstaterar att utredningen inte kan ligga till grundför ett ställningstagande.Jag har full förståelse för att statsrådet inte kangräva ned sig i detaljer eller olika specifikationer.Men det borde ändå vara möjligt att föra ett princi-presonemang om statens engagemang i ett teknik-skifte och om statens engagemang beloppsmässigt isådant här. Är det en statlig uppgift att subventioneraTV-mottagare med miljardbelopp - ja eller nej?Jag kan förstå problemet för statsrådet att ge sig ut på valkampanjer och prata om defyra prioriterade områdena: Vård, skola, omsorg ochså . Men jag tycker ändå att väljarna har rätt attfå reda på socialdemokratins och kulturministernsprincipiella inställning till en sådan här stor fråga somkan kosta miljardbelopp och som innebär nya åtagan-den för staten.Är det alltså en statlig uppgift att subventioneraTV-mottagare med miljardbelopp - ja eller nej?Anf. 42 Kulturminister ():Fru talman! tycker om att framställaallt som sker på medieområdet och som inte handlarom privata monopol som miljardrullningar och mil-jonrullningar med skattemedel. Vi hade en KU-utfrågning som deltog i.Då fick jag anledning att påminna om den KU-granskning som gjordes när det gäller detdigitala marknätet och insatser där. Hittillshar icke en enda skattekrona gått till detta projekt -något som kom fram till i singranskning sedan.Jag har stor respekt för de sju partier som satt medi , där var enensam ropande röst i öknen tillsammans med Folk-partiets representant. De andra fem partierna står jubakom detta teknikskifte från analog till digital tek-nik, inte för att vi ska få så många kanaler utan för attockså ska kunna få television till rimligkostnad oberoende av var vi bor, dvs. i princip i helalandet. Det är det som det handlar om. Jag har allde-les för stor respekt för dessa partier och för dennafråga för att göra den till något konstigt inslag i valrö-relsen. Fem partier över blockgränsen står bakomtanken på detta teknikskifte. Det ska grundligt gåsigenom med de andra partierna och med remissin-stanserna. Sedan ska vi komma fram till en proposi-tion. Jag är inte beredd att skjuta i väg några skott iden viktiga diskussionen i en interpellationsdebattmed . 43 ():Fru talman! Det är intressant att statsrådet inte kange besked i en sådan här viktig fråga. Det som tvåmycket tunga remissinstanser, SVT och , harföreslagit är att man i praktiken ska dela ut gratis TV-mottagare till hushållen. SVT vill att det ska ske ge-nom att man tar pengar från företagets distributions-konto, och säger rätt ut att staten ska betaladetta direkt.En enkel mottagare per hushåll borde pengamäs-sigt landa någonstans mellan tre och fem miljarderkronor. Är detta en riktig prioritering för staten? Ärdet riktigt att staten ska lägga mellan tre och femmiljarder på att subventionera TV-mottagare? Jagtycker inte det. Jag tycker att det borde vara ganskalätt att säga att teknikskiften ska ske frivilligt, genomatt konsumenterna uppfattar erbjudandet som så passintressant att de är beredda att betala för vad en nor-mal TV-mottagare kostar.Statsrådet vägrar att ge besked trots att statsrådettänker ge sig ut i valrörelsen och begära väljarnasförtroende för att fortsätta bedriva politik - kanskeinte kulturpolitik men väl politik. Vad kommer stats-rådets svar till väljarna att vara när de frågar i valrö-relsen?Anf. 44 Kulturminister ():Fru talman! Jag är glad över att jag och äntligen är överens på en punkt, nämligen att dethär teknikskiftet är en viktig fråga. Det gör att det blirväldigt enkelt. Då kan man säga att så viktiga frågorska man inte avhandla utan en grundlig demokratiskprocess. Jag skulle aldrig drömma om att ge mig ut ivalrörelsen och tala å fem partiers vägnar - fem parti-er som dessutom befinner sig på båda sidor av block-gränsen - i en så viktig fråga. Detta är något som viska ägna hösten åt och återkomma med en proposi-tion.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 2001/02:351 om EUoch svensk flyktingpolitikAnf. 45 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omvilka åtgärder jag är beredd att vidta i syfte att - somhan skriver - till andra medlemmar i förmedlaalla positiva erfarenheter av den unikt lyckade asyl-och flyktingpolitik för. Bakgrun-den är att, som skriver, svenska rege-ringsledamöter och partiledare efter det senaste fol-ketingsvalet i framträtt i medier "där manunisont förkastade utgången av det danska valresul-tatet".Av interpellationens formulering drar jag slutsat-sen att det också avser integrationspolitiken.Det har tydligen undgått att deplaner på förändring av "utlänningslagstiftningen"som den danska regeringen har aviserat har mött bådeoro och kritik inte bara från utan från mångaandra länder. Också harframfört sådan kritik.Själv har jag och två kolleger från den belgiskaoch franska regeringen i ett öppet brev till den danskasocial- och jämställdhetsministern uttryckt vår oroöver dessa ändringarna. Mot den bakgrunden har vidärför i ett brev föreslagit en konstruktiv dialog föratt få klarhet i den danska regeringens avsikter.Avsikten är givetvis inte att på så sätt tvinga pånågot land den politik som finns i något annat land.Däremot är det av största vikt att alla EU:s medlems-länder också i praktiken håller fast vid de åtagandenom grundläggande värderingar som hela den europe-iska unionen bygger på. Som möjli-gen känner till finns dessa åtaganden upptagna både iden europeiska stadgan för grundläggande rättighetersamt i de två direktiv som syftar till att främja likabe-handling och motverka diskriminering som minister-rådet antog år 2000.Det är om de värderingar som ligger till grund fördessa åtaganden - och det sätt som de kan komma attreflekteras på i den föreslagna danska lagstiftningen -som vi vill ha en diskussion med den danska rege-ringen.Under andra halvåret i år kommer attvara ordförandeland i EU. Den danska regeringen harmeddelat att den då kommer att driva bl.a. integra-tionsfrågor.