prot · GP0989 · 2002-04-03 00:00:00 — Där ska det offentligabiståndet i första hand bana väg för och utgöra denriktiga miljön. Här hade vi också en mycket värdefullmedverkan av representanter för näringslivet. Därspelade också en svensk, som tidigarevarit verksam i och i Volvosledning, en viktig roll i detta. Där diskuterade manjust hur näringslivet ska kunna medverka i den härutvecklingen och hur länderna ska arbeta för att möj-liggöra den.Här kommer man också in på frågan om de inri-kespolitiska förhållandena i och det initiativom afrikansk utveckling, det s.k. NEPAD, som hartagits av ett antal ledande politiker. Där tar de afri-kanska länderna själva i större utsträckning ansvar föratt åstadkomma sådana förhållanden att en verkligutveckling äger rum.Tyvärr måste vi konstatera att det harägt rum händelser i där det här samarbetettestas och där man inte har visat den kraften, nämli-gen i första hand i och inte Kongo-Brazzaville. Här finns det anledning att känna oro.Det koloniala arvet från vissa av de tidigare kolonial-staterna som fortfarande avspeglar sig i förhållandenamåste också förändras för att en verklig utvecklingska kunna komma till stånd.Jag hade ett väldigt intressant tankeutbyte med enkollega i . Jag var i några länder iAfrika för att skaffa mig rätt utgångsläge innan jagåkte till . Vi talade om att det viktiga syftetmed NEPAD i första hand inte är att få investeringarutifrån utan att det egna landets medborgare ska in-vestera i det egna landet och inte på , somfinansministern i uttryckte saken.Det här visar ju också att det är en oerhört långväg att vandra innan de förhållanden skapas som kanleda till en verklig utveckling, såsom gav exempel på.Anf. 12 ():Fru talman! Jag är väldigt för detta med investe-ringar och näringslivets deltagande i utvecklingen.Det är vi helt överens om. Jag tycker att det är väldigtbra. Men det finns också den andra sidan som handlarom exploatering och de här intressena. De blir såstora och starka att man medverkar i ett smutsigtpolitiskt spel. Där måste vi, som har någorlunda renahänder i det avseendet i alla fall, ställa oerhört storakrav. Vi bör påpeka för hur de agerar i ettsådant här land. Det går väldigt lite bistånd till justKongo-Brazzaville med tanke på vad de har genomli-dit.Men det finns många som jobbar väldigt bra. Vi iSverige har ju stött landet, bl.a. efter den resa som vigjorde då en delegation var där. Detär väldigt bra, men det måste bli en demokrati och ettverkligt styre så att inte pengarna går vid sidan om.Inkomsterna från oljan går ju inte till folket. Inkoms-terna av skogsskövlingen i går inte hellertill folket. Det finns många sådana saker. Det är vik-tigt att ställa krav på ledarna i . Det håller jagverkligen med om, men det ska också ställas krav påi-länderna som beter sig på det här sättet.Anf. 13 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att vi gör precis samma be-dömning av detta. När det gäller demokratins bety-delse vill jag bara hänvisa till de meningsutbyten somherr Biörsmark och jag har haft tidigare i den frågan,och även vi har haft sådana. Vi måste också kraftigmarkera kravet på demokrati i vår fortsatta utveck-lingspolitik som en avgörande förutsättning för att enutveckling över huvud taget ska komma till stånd.Sedan vill jag gärna uppmärksamma generalsek-reterarens initiativ om Global Compact, dvs. omsamverkan mellan staterna och näringslivet. Vi iregeringen har försökt att följa upp det med vårt initi-ativ om globalt ansvar som har fått en väldig uppslut-ning från det svenska näringslivet.Vi ska vara klara över att den här typen av kor-ruption och förstörelse av ett land kräver två aktörer:någon i landet men också någon som kommer utifrån.Det är också väldigt viktigt att understryka inte baraländernas utan också näringslivets roll i utvecklingen.Vi välkomnar i högsta grad generalsekreterarensinitiativ och har försökt följa upp det på det nationellaplanet i samverkan med vårt näringsliv.Anf. 14 ():Fru talman! Ett omfattande bistånd och andraökade insatser för finansiering av utveckling somdiskuterades i är självklart av vikt. Sverigehar också ökat biståndsbudge-ten, men långt ifrån tillräckligt.Vi i och andra i-länder använder i daglångt över vår rättvisa andel av jordens naturresurser,av det som kan kallas vårt rättvisa miljöutrymme. Vårekonomiska tillväxt bygger delvis på att vi har kunnatkonsumera så mycket av naturresurser från länderna isyd och på att vi har lagt beslag på de globala all-männingarna. Hela världen fungerar och har längefungerat som en resursbas för de omkring 25 i dagindustrialiserade länderna.Man kan säga att det här leder till att vi sakta mensäkert har arbetat upp och fortsätter att arbeta upp vadsom kan kallas en ekologisk skuld. Det är en skuld tillmänniskor i andra delar av världen och till kommandegenerationer för alla de naturresurser som vi i prakti-ken har bestulit dem på genom vår överkonsumtion och historiskt. Att vi ökar våra biståndssatsningarändrar inte detta grundläggande strukturella problem.Miljörörelsen kräver inför atti-länderna ska erkänna sin ekologiska skuld. Begrep-pet "ekologisk skuld" finns efter påtryckningar frånoss i också med i den naturvårdsskri-velse som regeringen har lagt fram för ett par veckorsedan. Där framhålls att vårt materiella välståndgrundar sig på en delvis orättfärdig världsordning ochatt vi med vårt sätt att leva kan sägas ha en ekologiskskuld till många u-länder.Jag vill fråga biståndsministern om hartagit upp frågan om ekologisk skuld i arbetet införMonterrey. Det är onekligen en angelägenhet som haren stark koppling till frågan om finansiering ochutveckling.Anf. 15 Statsrådet ():Fru talman! De här frågeställningarna har jag imin rapport om försökt hålla fram införnästa stora internationella manifestation, nämligenden stora konferensen om uthållighet i Johannesburg.I Monterreydokumentet finns, även om begreppet"ekologisk skuld" inte ingår, flera tankegångar som ärbesläktade med detta.Jag tror att vad som framför allt framstår somviktigt för och för oss är två saker. Det gällerförst att möjliggöra en konsensus mellan den rika ochden fattiga världen om en hållbar utveckling, så attinte den fattiga världen nu uppfattar att vi, de rika inord, plötsligt ålägger den fattiga världen en restrik-tion i dess utveckling och tolkar hela hållbarhetsbe-greppet som riktat mot dess ambitioner att förbättrasina levnadsvillkor.Det andra, som framför allt statsrådet arbetat väldigt mycket med under sina förberedel-ser för Johannesburgsmötet, handlar om produktions-och konsumtionsmönster, som är underliggande om-ständigheter som måste förändras för att utvecklingenska kunna länkas i sådana banor att vi kan förenahållbarhet med en rättvis fördelning både av degrundläggande resurserna och av konsumtionsförmå-gan.Det är just arbetet på förändrade produktions- ochkonsumtionsmönster som de svenska ansträngningar-na har inriktat sig på i förberedelserna inför , och jag tror att vi åtminstone till endel ansluter till de tankegångar som den föregåendetalaren förde fram.Anf. 16 ():Fru talman! Jag hoppas att verkligen påallvar lyfter fram frågorna om produktions- och kon-sumtionsmönster eftersom de representerar ett miss-lyckande från Riomötet. Vi har inte kommit framåt idessa frågor. Jag hoppas att regeringen driver fråganom ekologisk skuld.Vi kan konstatera att en svensk använder 12gånger så mycket energi som en genomsnittlig indieroch 24 gånger så mycket textilier som en genomsnitt-lig tanzanier. Det är siffror som förskräcker. Vi an-vänder mer jordbruksmark än människor i ,släpper ut mer koldioxid osv. Detta beror nästan heltpå att jordens resurser fördelas utifrån marknadenslogik, där de som redan har alltid har de bästa förut-sättningarna att skaffa sig mer.Mer bistånd, mer handel eller mer ekonomiskglobalisering förändrar inte detta. Tvärtom kan det ivärsta fall öka på exploateringen såsom MarianneAndersson lyfter fram i sitt exempel. Det är därför avstor betydelse om i-länderna verkligen kan erkännasin ekologiska skuld och ta tag i produktions- ochkonsumtionsmönster. Jag hoppas och förutsätter attregeringen driver de frågorna hårt inför Johannes-burgsmötet.Anf. 17 Statsrådet ():Fru talman! Produktions- och konsumtionsmöns-ter är en av de huvudfrågor som vi har tagit upp införJohannesburgsmötet. Jag tror dessutom inte att manska underskatta handelns betydelse. Man kan se denhandel som bedrivs som ett utflöde av de makt-förhållanden som råder mellan nord och syd, där sydnästan alltid diskrimineras på ett eller annat sätt ihandelsutbytet.Jag får erinra om vår svenska historiska erfaren-het. Vi hade en utlandsskuldsom var vida större än bruttonationalprodukten, mengenom att vår handel inte begränsades utan vi kundeexportera av de överskott som vi då faktiskt börjadegenerera i vårt jordbruk fick vi möjlighet att inomloppet av göra oss i stort sett skuldfria.Man ska alltså inte bortse från vad ett förbättratmaktförhållande kan innebära för handeln och för enrättvis fördelning. Detta undanskymmer dock inte pånågot sätt att en avgörande betydelse måste fästas vidförändrade produktions- och konsumtionsmönster ienlighet med de siffror som den föregående talarennämnde om den oerhört orättvisa fördelningen i till-gängligheten av resurser för olika delar av mänsklig-heten.Anf. 18 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Det är ju glädjande att ministern serlite av optimism efter mötet i . Vi som harföljt det hemifrån känner väl tyvärr inte så särskiltstor optimism om att man nådde resultat som skullekunna innebära att målet en halvering av fattigdomenkan uppnås till 2015.Jag vill återkomma till vattenfrågorna, som jagtycker är ganska avgörande för det framtida livet påvår jord. Såvitt jag förstått hölls det ett särskilt mötedär bl.a. vattenfrågan kom in som en viktig del.Frågan är vilket uppdrag den kommission som skatillsättas ska ha. Kommer kommissionen att arbeta föratt vatten ska vara en global nyttighet i den bemärkel-sen att också fattiga människor ska ha råd att användasitt vatten, eller kommer WTO-regler och annat attlägga hinder i vägen för ägandefrågorna?Anf. 19 Statsrådet ():Fru talman! Vad beträffar hur Monterreykonfe-rensen kommer att uppfattas här hemma har jag fullförståelse för att det kan uppstå skilda tolkningar. Detfaller mig naturligtvis inte in att från denna talarstolyttra ett ord av tvivel på de svenska massmediernasutomordentliga kompetens, men när jag har sagt dettatvingas jag konstatera att det sätt på vilket den härkonferensen speglades enligt min mening inte gavsärskilt god hjälp till en rimlig tolkning av de upp-nådda resultaten. Det skrevs och talades, med förlovsagt, väldigt lite om denna konferens i våra medier,vilket jag beklagar.När det sedan gäller fortsättningen av arbetet medde globala nyttigheterna var vi väldigt besvikna överatt vi inte fick med detta i Monterreydokumentet. Viansåg att det var en utomordentligt viktig fråga, ochvi tyckte att vi hade en mycket bra dokumentationgenom Globkom. I den akademiska världen har dettavarit en allmänt känd företeelse, som har diskuterats.Nobelpristagaren har tillsammans med Geor-ge t.o.m. lagt fram finansieringsförslag till hurman ska skydda och investera i globala nyttigheter.Vi kommer i kommissionen till att börja med attgöra sådana definitioner att vårt arbete inte flyter ut inågot allmänt och tekniskt, så att vi inte kan agera. Viska också diskutera hur man ska organisera skyddetav investeringarna i globala nyttigheter och hur deska finansieras.Det är klart att eftersom vi valde vattnet som temaför vårt inslag i sidoevenemanget är det naturligt föross att skötseln och värnet av tillgång på vattenkommer att vara en av våra huvudfrågor. Vi räknarmed att det första sammanträdet i denna kommissionkommer att äga rum i i samband meduthållighetskonferensen.Anf. 20 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Jag noterar att ministern inte berör detjag ser som kärnpunkten i vattenfrågan, nämligenägandefrågan och WTO-reglerna. Jag kan också för-stå att frågorna om de globala nyttigheterna krockartill sitt innehåll med nuvarande WTO-regler. Efter-som WTO var en av parterna i konferensen kan jagförstå att det fanns starka krafter som inte ville ha uppde här frågorna på konferensen. Det är bra att Sverigeändå har drivit på när det gäller de här frågorna, menjag vill veta konkret: Hur står i förhållandetill vattenfrågorna, ägandefrågorna och WTO:s regel-system?Anf. 21 Statsrådet ():Fru talman! Det måste trots allt vara en smulamycket begärt att jag , när vi nu har kommit dit vihar, nämligen att vi ska inleda detta arbete, skullevara färdig att redogöra för arbetets resultat. Det kaninte anses vara senfärdigt om jag får något reserveramig för att vi kanske först kan få arbeta igenom dennamateria, åtminstone få ha ett första sammanträde ikommissionen, innan jag talar om var vi står i dennaviktiga fråga.Jag tycker att det är ett nog så anmärkningsvärtresultat att vi har lyckats svänga en hel internationellkonferens, där vi över huvud taget inte fick någoterkännande av själva problemet, till att detta har bliviten av de frågor som i slutskedet angavs som ett hu-vudämne. Sedan kanske vi något får avvakta resulta-tet av arbetet i kommissionen innan jag redogör förresultatet.Anf. 22 ():Fru talman! Jag vill också tacka biståndsministernför informationen.Vad jag har förstått hade och Tysklandett förslag om upprättande av ett globalt ekonomisktoch socialt säkerhetsråd. Man hade också föreslagitskatt på valutatransaktioner. Det förslaget stöddes vadjag har förstått också av G77-länderna. Man pratadeockså om att man är i behov av nya organisationeroch att finansiering borde ske också genom skuldav-skrivningar, minskade militära utgifter och skatt påspekulativa finansiella transaktioner.Då undrar jag om har ställt sig bakom ettsådant här förslag och vad som har hänt med detförslag som kom från och Tyskland.Jag har också en annan fråga som är kopplad tilldetta med minskade militära utgifter. Vi vet att ländernas vapenindustri jobbar på högvarv nu.Man ökar dels produktionen och dels exporten tilldessa länder. Finns det någon koppling där? Har manöver huvud taget diskuterat det ansvar som den rikavärlden har gentemot de fattiga länderna och derasmilitära utgifter?Anf. 23 Statsrådet ():Fru talman! Jag ska börja med att bekräfta att pre-sident i sitt anförande just tog upp frågan omett ekonomiskt säkerhetsråd. Vi har varit mycketpositiva till detta: Upphovsmannen till detta förslagheter . Men jag ska erkänna att vi intehade bedömt att den här frågan skulle få ett så om-fattande stöd. Jag kanske borde ha nämnt detta i mittinledningsanförande. Vi ser det som oerhört glädjan-de att två av EU:s mest betydande medlemmar tarupp detta. Den som förde fram det från tysk sida varmin kollega, biståndsministern , och hon förde fram det som ett personligtförslag. Det var alltså inte knutet till den tyska rege-ringen. Men att president lade fram det ärju nog så anmärkningsvärt. Vi hoppas att han ska föradet vidare till det G8-möte som äger rum i sommar.Det är självklart att med den signalen kommer vi attgöra vårt yttersta för att vidareutveckla detta.När det gäller sambandet mellan rustningarna ochutvecklingen vill jag bara nämna en sak. Jag har självvid flera tillfällen, som säkert har upp-märksammat, tagit upp precis denna fråga som sär-skilt viktig i utvecklingsförloppet. EU:s beslut om attminska tullarna eller ta bort dem från de fattigasteländerna gäller everything but arms, dvs. det gäller allproduktion utom vapen och ammunition. Det är enmarkering från EU:s sida om hur man vill att det härarbetet ska bedrivas. Jag räknar med att på etteller annat sätt kommer att ta konkreta initiativ till attuppmärksamma rustningsfrågorna vid uthållighets-konferensen i Johannesburg.Anf. 24 ():Fru talman! Jag ser också i de senaste rapporternasom jag har fått om vapenindustrin att krigsmaterie-lexporten har ökat till vissa diktatoriska länder, ochde flesta av de här länderna är fattiga läder. Jag menaratt det är oerhört viktigt att driver på utifrånett moraliskt perspektiv. Å ena sidan betalar vissarika länder bistånd, å andra sidan exporterar manvapen till dessa länder. Därför tycker jag att det ärviktigt att driver på den här frågan om utrust-ning och hur det moraliskt rimmar med biståndet.Anf. 25 Statsrådet ():Fru talman! Som anhängare av ett starkt svensktförsvar måste jag till att börja med erkänna att jag harvissa moraliska restriktioner. Jag tycker att andraländer bör ha samma rätt till försvar som vi.Jag vill gärna hålla med om att detär oerhört betydelsefullt att vi får till stånd en föränd-ring av de här förhållandena. Det är säkerligen så atthandeln med vapen är en av de mest destabiliserandeoch utvecklingsfientliga delarna i den afrikanskautvecklingen. Allt som kan göras för att åstadkommaen förbättring av detta måste ske.Exakt i vilken form som detta ska kunna ske vidnästa tillfälle, som är just den här konferensen, villjag för dagen inte uttala mig om, men eftersom vi iden har gjort väldigt tydliga utta-landen på den här punkten känner vi en förpliktelseatt följa upp detta på bästa möjliga sätt.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Anmälan om fördröjt svar på interpella-tionTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 2001/02:334Till riksdagenInterpellation 2001/02:334 ()om palestinska barn i fängelseInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den23 aptil 2002.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor.Stockholm den 27 mars 2002UtrikesdepartementetAnna Lindh5 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionen,m.m.Talmannen anmälde att följande faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionen inkommitoch överlämnats till utskott:2001/02:FPM74 Hamndirektivet KOM (2001) 35 ochKOM (2002) 101 till trafikutskottet6 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition2001/02:142 till finansutskottetFörslag2001/02:RR18 till skatteutskottetMotioner2001/02:Ju12 till justitieutskottet2001/02:Ju11 till justitieutskottet2001/02:MJ27 till miljö- och jordbruksutskottet2001/02:L16-L27 till lagutskottet2001/02:So46 till socialutskottet2001/02:K85-K88 till konstitutionsutskottet2001/02:Kr8 till kulturutskottet7 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden /02:KU14och betänkande 2001/02:FiU25Försvarsutskottets betänkande 2001/02:FöU7Socialutskottets betänkanden /02:SoU15 ochSoU10Trafikutskottets betänkanden /02:TU8 och TU98 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner2001/02:154 Anpassning av skattereglerna för utom-lands bosatta pensionärer i det reformerade pen-sionssystemet2001/02:165 Skatteregler mot handel med skalbolagArbetsmarknadsutskottets betänkande2001/02:AU4 betänkande2001/02:JuU8 Den ekonomiska brottslighetenMiljö- och jordbruksutskottets betänkande2001/02:MJU18 Jakt och viltvård9 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 3 april2001/02:347 av de () tillförsvarsminister vid oljekatastrofer i ÖstersjönInterpellationen redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 9 april.10 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 3 april2001/02:982 av () till justitieministerThomas BodströmTvångsäktenskap och kusinäktenskap2001/02:983 av () till statsrådetMona SahlinHandläggningstider hos PTS vad gäller kommunalafrekvenstillstånd2001/02:984 av () tillnäringsminister konkurrens2001/02:985 av () till jordbruksministerMargareta WinbergLivsmedelsdatabasen2001/02:986 av () till utbildningsmi-nister redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 9 april.11 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 3 april2001/02:931 av () till jordbruksmi-nister på ledande befattning inom offentlig sektor2001/02:959 av () till näringsministerBjörn RosengrenMitträcken och trafiksäkerheten2001/02:961 av () till statsrådetMona SahlinMobiltelefontäckningen2001/02:963 av () till kul-turminister till de regionala förenings- och folkrörelsear-kivenSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 9 april.12 § Kammaren åtskildes kl. 12.59.Förhandlingarna leddes av talmannen.