prot · GQ0940 · 2002-12-19 00:00:00 — Därförhade vi i vårt budgetförslag omfattande satsningar,inte minst för att underlätta för funktionshindrade attdelta i samhällslivet. Vi föreslog därför ytterligare engång att de rättigheter som lagen om stöd och servicetill viss funktionshindrade och lagen om assistanser-sättning ursprungligen har givit personer med svårafunktionshinder och deras anhöriga måste återinföras.Inte minst kostnaderna för personliga assistenteroch överförandet av kostnadsansvaret för de första 20timmarna till kommunerna har gjort att många kom-muner upplever att de ekonomiskt inte klarar av kost-naderna. I flera kommuner tas detta upp som ett jätte-stort problem i budgeten, och den diskussion somman för faller tyvärr ofta tillbaka på dem som verkli-gen behöver personliga assistenter. De får känna attde utgör ett problem och hotar övriga välfärdsområ-den. Det här är ju inte det som vi i menadenär vi införde handikappreformen.Överförandet av kostnader till kommunerna varett led i den besparing i statsbudgeten som gjordes avsocialdemokrater och centerpartister. Vi tyckte dåfrån att det var en felaktig besparing, ochså tycker vi nu också. Tyvärr fanns förslaget om ettöverförande av dessa kostnader inte med i direktivenför den statliga utredning som har lämnat sittförslag till nytt utjämningssystem för LSS-kostnader,SOU 2002:103. , , har i ett särskilt yttran-de till den utredningen förordat en statlig finansiering,en uppfattning som också stöds av Kommunförbun-det. hade därför i sitt budgetförslag avsattdrygt 3 miljarder mer än regeringen till just dettaområde.Tillgängligheten är ytterligare ett viktigt område.Det är inte rimligt att vi i bygger upphinder eller låter bli att ta bort hinder för människormed funktionshinder. Det är också ofta hinder somgår att förhindra eller enkelt riva. har fattatbeslut om att tillgängligheten ska förbättras till år2010, men det har inte hänt speciellt mycket.Vi föreslog redan då beslutet togs att riksdagenborde påskynda utvecklingen genom att fatta beslutom ett stimulansbidrag med i genomsnitt 1 miljardkronor . Vi har upprepat kraven,och vi gör det nu också, för vi har märkt att det be-hövs. har jag rest runt i mitt eget län föratt se hur det är ställt med tillgängligheten, och jagmåste säga att det är förvånansvärt lite som har hänt.Det går inte att komma in i flera av de offentligabyggnaderna. Det behövs armkraft för att lyfta rulla-torn uppför trottoarkanterna. Det går inte att gå på enkonsert, för man kommer inte in eller det saknashörselslingor. Exemplen kunde vara många fler. Detvisar att det behövs satsningar för att tillgänglighet-sarbetet ska komma i gång. Det finns fortfarandekommuner som inte ens har ansett det viktigt att följariksdagsbeslutet och upprätta handlingsplaner förtillgängligheten i den egna kommunen. Där är det intei första hand pengar som saknas utan intresset ellerviljan.Herr talman! De höga sjukskrivningstalen oroaross alla. Naturligtvis är det oroande att alltfler blirsjuka och dessutom långvarigt sjuka, men kostnader-na för ohälsan har stigit så kraftigt attdet också är en stor samhällsekonomisk belastning.En del av sjukskrivningarna kan säkert hänföras tillde långa väntetider som råder på många områdeninom sjukvården.Landstingsförbundets senaste undersökning nu idecember visar på mycket långa väntetider för ettläkarbesök. Värst var det i ,medan de allra flesta andra landsting låg kring 10dagar för det som kallas icke akuta besök. Det är ettbegrepp som inte betyder att patienten inte är i behovav vård, utan det betyder att det inte är så akut behöver komma direkt till läkare. Men en vänte-tid eller mer kan ändå i värsta fall för-sämra ett sjukdomstillstånd och förlänga sjukskriv-ningstiden. Det är alltså långt kvar till det mål somSocialdemokraterna vill ha i sin vårdgaranti 0-7-90.Folkpartiet har tillsammans med övriga borgerligapartier lämnat ett särskilt yttrande till betänkandet omett gemensamt förslag till en vårdgaranti. Vi i Folk-partiet har i vårt budgetförslag avsatt 1 miljard kronorför införandet av en vårdgaranti, varav 750 miljonerför . Man kan alltid diskutera hur mycketpengar som behövs. Här finns det lite olika förslag.Det finns väl ingen som tror att en vårdgaranti somsätts i gång kan fylla behovet inom ,utan det är naturligtvis så att köerna måste arbetas avpå lång sikt. Extra pengar behövs för att komma igång med vårdgarantin. Men på behövsdet inte några extra pengar när man har kommit tillrätta med köerna. Den tidigare vårdgarantin visade attså inte var fallet.Den vårdgaranti de borgerliga partierna är överensom syftar till att korta vårdkedjans samtliga vänteti-der från patientens första kontakt med vården till desshan eller hon är slutbehandlad, och självfallet skaprioriteringsreglerna gälla. Det har vi fattat beslut omhär i , och inget parti har krävt att den skaupphävas. Om inte den vårdenhet som patienten valtkan ta hand om detta, ska man naturligtvis få söka enannan i eller utom . finns det till ochmed fall som visat att om man har lång väntetid kanman få vård utomlands. Det ska bli intressant att följadetta. Att man får betala dyra kostnader för patienterutomlands kan kanske göra att det blir en större presspå de svenska landstingen att ta krafttag för att få nedvårdkostnaden.Folkpartiet står självfallet fortfarande fast vid attvård ska ges efter behov och att vården ska bekostasgemensamt med skattemedel. Men det måste absolutinte vara landstingsanställd personal som utför vår-den. Alternativa driftsformer är ofta föregångare närdet gäller service och bemötande av patienter, medanlandstingens olika vårdenheter alltför ofta lever kvar igamla arbetssätt. Alternativa driftsformer kan påmånga sätt berika även landstingsvården. Olika un-dersökningar ger också vid handen att personalentrivs bättre. De upplever ofta att de har större möjlig-het att påverka arbetsmiljö, arbetstider och annat somhar stor betydelse för hur man mår i sitt arbete. Det äralltså hälsofrämjande även för personalen.Herr talman! Äldrepolitiken och inte minst om-sorgen om äldre människor är viktig. Vi behöver bliännu bättre på det här området. Det handlar inte baraom att vårda och ta hand om människor med behovav olika slag. Det handlar också om att se till att äldremänniskor kan behålla sin hälsa och bevara sinafunktioner längre. Det blir en oerhört viktig uppgiftinför framtiden då andelen äldre, och då menar jagmycket äldre, kommer att öka. Jag anser också att detbehövs en omsorgsgaranti ute i kommunerna. Det skavara en garanti som talar om vad jag som äldre kan fåhjälp och stöd med och vilka krav jag kan ställa påmin kommun. Garantin ska bland annat omfatta rätttill medicinsk kompetens, rätt till värdigt omhänder-tagande, rätt till en fungerande hemtjänst och rätt tillhjälpmedel . Omsorgsgarantin ska också ge val-frihet i boendet, rätt till eget rum och rätt att flytta.Tyngdpunkten i det kvalitetsarbete som också behö-ver utföras ska ligga lokalt med äldreombudsmän -inga äldreinspektörer - omsorgsgaranti och ett äldre-vårdscentrum.Herr talman! De som vårdar anhöriga är, och harlänge varit, en omistlig del i vården av sjuka äldre.Deras behov av stöd och hjälp har inte uppmärksam-mats tillräckligt. Ofta går det så långt att anhöriga intelängre orkar med eller själva blir sjuka. De stimu-lansmedel som har getts under har visat attdetta har fungerat bra. Det har hänt väldigt mycket,men det finns ju alltid en risk att verksamheternaupphör när de här medlen upphör. Vi kan vara skep-tiska till sådana stimulansmedel, men eftersom dethar hänt en del tyckte vi i att det var syndatt man slutade. Pengarna hade behövts till föratt de här verksamheterna skulle kunna slå rot.Vi måste inse att kommuner och landsting inteklarar av att ta över de uppgifter som de anhörigautför . Det är ett faktum att de behöver hjälp ochstöd för att orka med. De behöver kanske också få ettbevis på den uppskattning som de är värda för detarbete som de utför.Herr talman! Jag har en fråga till Socialdemokra-terna. Den gäller tillgängligheten för funktionshind-rade. Har ni för avsikt att vänta till 2010 och bara låtadet gå - nya hinder byggs och inga gamla hinder rivs- eller är ni beredda att ta till krafttag för att de härmänniskorna också ska kunna ta del av samhällsar-betet?Anf. 55 () replik:Herr talman! Jag måste ställa samma fråga tillKerstin som jag ställde till Carl-AxelJohansson. Låt mig börja så här. Jag tror inte att detfinns någon som är emot en vårdgaranti. Det är precissom säger att alla partier nog delar ambitio-nerna när det gäller sjukvården. Det gäller säkertockså att människor ska ha tillgång till god vård inomrimlig tid. Bekymret blir ju om man så att säga ger utdet politiska beslutet och sedan möts patienterna aven annan verklighet. har ju avsattmindre pengar än vad har avsatt församma vårdgaranti. Mina frågor är då: Vilken beräk-ningsgrund finns? Hur avser att klaraprioriteringsordningen inom ramen för detta belopp?Är det inte viktigt att vi, när vi fattar de politiskabesluten, också har den dialog som regeringen nu harmed se till att de huvud-män som möter patienten i verkligheten också harredskapen och resurserna för att de politiska beslutenska stämma överens med verkligheten?Jag har ytterligare en fråga till . Hur serFolkpartiet på vikten av att klara detta med priorite-ringsordningen inom ramen för vårdgarantin så att viinte fattar beslut som gör att den sätts ur spel? Detskulle kunna innebära att de som bäst behöver vård,de som har en dödlig sjukdom eller är kroniskt sjuka,får vänta eller lika som de somkanske inte är i behov av den snabba insatsen.Anf. 56 vice talman () replik:Herr talman! Jag ska väl vara den förste att erkän-na att jag inte tror att det enbart är vårdgarantin somlöser köproblemen. Vi har ett väldigt stor upp-dämt behov. Men jag tycker också att en vårdgarantiär viktigt för patienten. Det är rimligt att en patientåtminstone ska kunna få veta om man kan få en be-handling eller en operation ellerinom . Det är väldigt viktigt förpatienten, och patienten ska väl ändå vara i centrum.Sedan krävs det naturligtvis väldigt många andraåtgärder för att få bort köerna. Det handlar inte baraom de pengar man avsätter till en vårdgaranti. Dethandlar till exempel om att vi skulle behöva få en heltannan uppslutning här i kammaren kring det sombrukar kallas Finsam, det vill säga att man får möjlig-het att flytta över pengar från sjukförsäkring till be-handlingar och så vidare. Sjukhusen behöver se överrutinerna för hur man betar av köer och hur man kanarbeta på ett bättre sätt för att komma till rätta medköerna. Vårdgarantin löser inte ensam köproblemen.Det ska naturligtvis vara en dialog med . I det borgerliga förslaget till vårdga-rantin står det ganska klart om detta med priorite-ringsordningen. Det är självklart att en patient med enallvarlig cancersjukdom som behöver operation gårföre till exempel en patient som behöver få hjälp meden knäoperation. Då görs en medicinsk bedömning.Det gör inte vi, utan det gör läkarna. Jag tycker attdetta är fullkomligt självklart. Jag tror inte att någon isvensk sjukvård skulle göra någonting annat heller.Anf. 57 () replik:Herr talman! Jag har ingen annan uppfattning änKerstin i grundfrågan, det vill säga att detär rimligt att en patient får veta när en operation skakomma. Däremot hyser jag en större oro än KerstinHeinemann för att införa en vårdgaranti utan att dettillförs resurser. Vårdgarantin ger undanträngningsef-fekter.När jag har träffat representanter för och landstingsråd har man sagt att detta ivissa landsting kommer att innebära att man sitter ochräknar på att en patient som håller på att falla för en90-dagarsgräns kommer att söka vård i ett annatlandsting och då ta pengarna med sig. Det är klart kommer att satsa resurser för att behålla bådepatienten och pengarna i det egna landstinget.Detta innebär att om vi inte ska få en resursför-delning utifrån vårdgarantin utan ska behålla en re-sursfördelning utifrån prioriteringsordningen, engrundsyn som jag tror att och jagär överens om, behöver man också se till att det finnsekonomiska ramar runt detta.I detta perspektiv är jag lite förvånad över denborgerliga reservationen, de borgerliga beräknings-grunderna och viljan att fatta ett beslut utan har den här dialogen med och beräkningsunder-lagen från de huvudmän som faktiskt sedan ska taansvar för ett framtida beslut i frågan.När det gäller finansiell samordning är det bra attKerstin känner till att det för fullt pågårett arbete med en sådan. Jag delar uppfattning att det är många olika åtgärdersom ska till för att vi både ska kunna stävja ohälsaoch se till att patienter får den vård som de behöver.Anf. 58 vice talman () replik:Herr talman! Jag har lite svårt att följa IngridBurmans resonemang. Det verkar gå lite grann irundgång. Jag har i mitt första replikskifte faktisktberört de här olika punkterna. Vi har tillfört extra-pengar, men det som jag har sagt är bara en viss delav det som behöver göras.Jag undrar om man i landstingen sitter och räknarpå att patienter som kommer att falla in under vårdga-rantin kommer att söka sig någon annanstans. Är detså att man som politiker sitter och prissätter patien-terna så? Jag har lite svårt att tro det, och gör man såtycker jag att det är ett väldigt konstigt sätt att görabedömningen av människors vårdbehov. Jag tror attvi skulle tjäna väldigt mycket på att se till att männi-skor snabbt blir friska. Jag tror också att man ute ilandstingen resonerar så.Carl-Axel var inne på läkemedelskost-naden. Vad kostar det i läkemedel och olika typer avbehandlingar liksom för sjukskrivningen för en per-son med väldigt svåra smärtor som får vänta i ett ochett halvt år på en operation? Jag tror att man även ilandstingen måste börja titta lite samhällsekonomisktockså på sådant som ligger utanför deras egna ramar.Ingrid resonemang är intressant även påen annan punkt. Socialministern har här ikammaren berättat att han minsann ska jobba aktivtför att svenska patienter också ska få vård utomlandsbetalad av . Han har då inte talat omlandstingens planeringsansvar för de patienterna. Detska bli intressant att se om det kommer ett förslag ochvad säger då.Anf. 59 ():Herr talman! Så här dagarna skulle jagvilja citera :"Midvinternattens köld är hård.Stjärnorna gnistra och glimma. "Jag tycker att man skulle kunna säga detta ocksånär man läser regeringens budgetförslag:"Midvinternattens köld är hård.Stjärnorna gnistra och glimma. "Det är några små stjärnor på himlen som skatrösta de frusna och de utsatta. En del av de stjärnornaär oerhört långt borta, och för kommer deallt längre bort.Låt mig få exemplifiera detta med den vårdgarantisom åtminstone finns på himlen. Socialdemokraternaoch tycker nog att det är ett ganska braförslag. Det var inte bra tidigare. Vi från de borgerli-ga partierna har blivit nedröstade här ikammaren när vi har lagt fram förslag om vårdgaran-ti.Ingrid , den värderade ordföranden i soci-alutskottet, känner ett jättestort bekymmer över attpengarna inte ska räcka. Det är klart att det är litepinsamt, , men man skulle kunna an-sluta sig till , som faktiskt haranvisat mer pengar. Kanske är penningfrågan nyckelntill att det ska ordna sig.Jag vill så här inledningsvis också konstatera attdet har hänt oerhört mycket inom den svenska sjuk-vården, omsorgen och äldrevården under de senasteårtiondena. Sådant som det förr inte fanns någonbehandling för kan nu botas eller behandlas. Kroniskasjukdomar som gjort att människor hade det oerhörtjobbigt kan lindras. Vi får integlömma att detta positiva har hänt. Men varför är detdå så att det trots att vi har kommit så långt inte ärmöjligt för människor att få del av den här utveck-lingen? Det verkar snarare bli så att väntetiderna ökar.Alltfler bland vårdpersonalen är stressade. De ärbrända och vänder faktiskt den svenska sjukvårdenryggen.Varför är det så att kommuneernas äldrevård harstora brister? Trots att ädelreformen, genom vilkenkommunerna tog över ansvaret för äldres sjukvård,har varit i kraft är fortfarande avpersonalen helt outbildad.Varför känner alltfler svenskar otrygghet inför omde ska få den vård som de faktiskt har rätt till efter-som de via skattsedeln betalar för att den ska finnas?Ett symtom på den otryggheten är faktiskt att antaletprivata försäkringar ökar. Det är någonstansmellan 140 000 och 150 000 personer som har fåttförsäkringar beviljade. Ändå vet vi alla att de sombäst behöver försäkringarna inte får dem på grund avatt de har för stora risker.Varför ser också tandvården ut att bli en ri-kemansmöjlighet? Alltfler har inte råd att gå tilltandläkaren. Ändå hävdar jag fortfarande att tändernaoch munhålan är en del kroppen.Vi kan vara överens om att det är så här. Vad gördå Socialdemokraterna, åt det? lovade i valrörelsen att detden ska träda i kraft en nationell vård-garanti. sade några månader senareförst att den skulle komma 2004, men sedan sade hanatt det nog inte kan bli förrän tidigast den 1 2004.Några pengar finns inte heller anvisade då, utande ligger tidigast . Det är väl inte attundra på att stjärnorna glimmar och att man inte rik-tigt tror på det här.Mer pengar? Ja, men snälla nån! Här har nuvänstermajoriteten tillfört kommuner och landstingstora belopp. Då vill jag hänvisa till en annan skrift,som jag har här i min hand, som är gammal.Den är från . För första gångenhar och gjorten gemensam sammanställning av vad kommuner ochlandsting har vunnit respektive förlorat till följd avolika statliga beslut. De nominella tillskott som rege-ringen helst framhåller uppgår som jag sade till24 miljarder kronor.Det är mycket pengar. Det kan ju tyckas vara ensådan där klar stjärna som är nära. Men indragningar-na uppgår till . Redanräknat på detta sätt är det alltså fråga om att Social-demokraterna tar ca 2 miljarder från kommunsektorn.Detta bekräftar den kritik som vi länge har framförtmot Socialdemokraternas dubbelspel med den kom-munala ekonomin. Lägger man därtill värdeurholk-ningen på ca som uppstår tillföljd av pris- och löneökningar blir den totala netto-försämringen för kommunsektorn hela 16 miljarder.Undra på att det finns åtskilliga kommun- ochlandstingspolitiker som inte sover för attde inte vet hur de ska reda ut ekonomin - trots pläderar från för att regeringen hargjort storsatsningar och ger kommunerna mycketpengar.Förbundets båda rapporter är faktiskt även i övrigten dyster läsning. De ekonomiska obalanserna väntasöka trots att skattehöjningarna blir de störstapå . Den socialdemokratiska centralstyrningenfortsätter trots skarp och berättigad kritik både på detprincipiella och på det rent praktiska planet. Till dettakommer att effekterna av Socialdemokraternas ofi-nansierade barnomsorgsreformer fortsätter att förvär-ra situationen för såväl småbarnen som den kommu-nala ekonomin.Herr talman! politik, somvänstermajoriteten i redan röstat ned, hadeinneburit ett resurstillskott till kommunsektorn påfyra och . Fler alternativ inom barnomsorgen hade lett tillminskat tryck och givit valfrihet till föräldrarna. Där-till hade centralstyrningen av skolpengarna slopats,och kommunerna hade fritt fått bestämma hur dessapengar bäst skulle användas. Tyvärr har inte sakfrå-gan varit det viktigaste utan prestigefrågan.Herr talman! Inte heller ett nytänkande inom vår-den vill Socialdemokraterna vara med om. Då vet jaginte om man har något förslag på lösning för att detska bli bättre. Det finns ju inte ens på papperet.Vi hör ganska ofta, och vi har även hört IngridBurman här i talarstolen , prata om Stockholmoch problemen med . Det är också riktigtatt det har varit problem. Men låt mig ta med er tillmitt landsting, län. Det har varit socialdemo-kratiskt styrt under många år.Det blev faktiskt en borgerlig majoritet, dengamla renodlade, höll jag på att säga, borgerliga ma-joriteten med fyra partier. Det är de som inneharregeringsansvaret där. Vi tog över ett underskott på140 . Det är mycket peng-ar i ett så litet landsting. Detta inträffade trots att detvar vänsterstyrt.Nu, när man håller på att lägga fram förslag omatt få mångfald, vad händer då? Då kommer till ochmed statsråd ned till och går runt med listorför att hitta så många namn att man ska kunna folk-omrösta om att det ska finnas en mångfald i lands-tinget. Det är ju så man baxnar! Låt mig bara ta dettasom exempel, för det är faktiskt så att det är på delokala exemplen som man ser vilken etik man utgårifrån. Och så tror man att det är en demokratifråga närsamtliga borgerliga partier har gått ut och lovat detta:Får vi majoritet ska vi se till att det blir mångfald.Herr talman! Jag har inte så många sekunderstalartid kvar. Jag vill i alla fall yrka bifall till reserva-tion 2. Den handlar om äldrevården, om en äldreom-budsman och om kvaliteten. Jag tycker att det är enutomordentligt viktig reservation för att vi ska rådabot på problemen.Jag är glad över att det i betänkandet finns tvåtillkännagivanden som är riktigt bra. Det ena handlarom en översyn av LSS. Det andra handlar om spelbe-roende och forskning om detta. Jag är också ganskaglad, även om det är mycket ovanligt i , attBritt som gruppledare för med Vänstern och faktiskthar lagt fram en viktig motion i . Det är juganska ovanligt. Den har vi naturligtvis bifallit. Dethandlar om ett tillskott på 186 miljoner. Men jaghoppas, herr talman, och jag ska avsluta med det, attnästa års budget kommer att vara bättre, att det inteblir så att "midvinternattens köld är hård" utan att detfortfarande finns en massa glimmande stjärnor.Anf. 60 () replik:Herr talman! bjöd upp till dansmed eftersom Kristdemokraternaär ett parti som avsätter mer pengar till kommuneroch landsting. Det är också ambition.Vi har tillsammans med Socialdemokraterna ochMiljöpartiet under de år då vi har samverkat tillförtflera miljarder. Sedan är det också så, som ChatrinePålsson säger, att bland annat kommunkontosystemethar tärt. Det pågår ett högaktivt arbete för att kommatill rätta med den delen.Men att jag fortsätter att dansa med Socialdemo-kraterna och beror, som jag sade fråntalarstolen, på att det också handlar om hur man fi-nansierar sina förslag. är inte ett partisom tycker att det är rimligt att man finansierar sats-ningar genom att ta från de sjuka, det vill säga för-sämra sjukförsäkringen. Inte heller tycker vi att det ärrimligt att vi finansierar välfärdssatsningar genom attta från de arbetslösa genom att urholka arbetsmark-nadspolitik och a-kassa. Det är vad kristdemokraternagör. Om jag läser rätt handlar det om 5,9 miljardernär det gäller sjukförsäkringen och 8,3 miljarder närdet gäller utgiftsområde 13.Vänsterpartiet är inte heller det parti som tyckeratt det är rimligt att vi finansierar drift och nya sats-ningar genom engångsutförsäljningar av statliga bo-lag, vilket är den andra finansieringskällan för Krist-demokraterna. Vi tror att det gäller helheten i välfär-den, och vi tror att vi långsiktigt ska bygga upp, till-sammans med just Socialdemokraterna och Miljöpar-tiet, satsningar på kommuner och landsting. Men detska inte betalas av de sjuka och de arbetslösa.Anf. 61 () re-plik:Herr talman! När jag bjuder upp till dans handlardet om att vara med på de här satsningarna, somverkligen är en förutsättning för att utsatta ska få detbra, för att sjuka ska få vård, för att landstingen ochkommunerna faktiskt ska kunna uppfylla kraven, deskyldigheter de har att uppfylla enligt våra beslut.Där tror jag inte det finns den minsta tveksamhetom att frånvaro av vård när man är sjuk, när man ärkroniskt sjuk, när man är handikappad och behöverväldigt mycket stöd, skulle vara osolidariskt.Det är riktigt att jag i mitt särskilda yttrande, nr 3,har påmint om att man ska se helheten. Det är helträtt. Men det handlar om hur vi prioriterar i de utsattalägena. Om man tror att kommunerna och landstingenär garanter när de mest utsatta behöver hjälp då bordeman se till att rösta på det förslag där det finns mestpengar.Anf. 62 () replik:Herr talman!