prot · GQ0941 · 2002-12-20 00:00:00 — Man ska också titta på kommunerdär det är tillväxt och man har stor befolkningstill-växt: Finns det saker som gör att man behöver un-derlätta?Men jag måste motsäga . Vihörde ju säga att han till och medifrågasatte grunderna, och det har inte gjorts tidigare.Jag tycker att ni behöver vara lite uppmärksammainom den borgerliga sidan.Anf. 29 ()replik:Herr talman! Jag kan än en gång konstatera att detåtminstone i den här kammaren finns en bred enighetom vikten av ett kommunalt utjämningssystem. Där-emot kan man diskutera hur det fungerar. Vi tyckeratt det hade varit bra med utökade direktiv eftersomdet finns en omfattande kritik i kommunerna motdetta.Det finns förvisso en lagstiftning som tillåterkommunala bolag, men allt som är tillåtet kanske inteär lämpligt eller etiskt och moraliskt försvarbart.Anf. 30 () replik:Herr talman! Jag fortsätter att hävda att om pri-vata såväl som kommunala bolag följer skattelagstift-ningen är det svårt att rikta kritik mot dem.Anf. 31 () replik:Herr talman! är förvånad över attvi bland de borgerliga partierna inte har samma parti-program och samma uppfattning i alla frågor. Jag ärinte särskilt förvånad över det. Jag är i så fall merförvånad över att det inom det socialdemokratiskapartiet tycks finnas olika uppfattningar till exempelom den kommunala självstyrelsen.Det efterlyses att jag ska ta avstånd från andrapartiers ståndpunkter. Det kan väl hända att jag dåoch då också gör det. Jag försöker hjälpa till att hållaihop vårt parti när det gäller synpunkterna på de olikanivåerna, och jag vill säga att i fråga om den kommu-nala självstyrelsen och det kommunala utjämningssy-stemet är överens. Det gäller oav-sett om man företräder staten, kommunerna ellerlandstingen. Det skulle vara skönt att inte längrebehöva vara förvånad över att motsvarande samsyninte tycks finnas inom alla partier.När det gäller att hålla ihop inom en grupp partiertänker jag naturligtvis osökt på frågan om torskfis-kestoppet. Alla lösningar blir ju förhandlingslösning-ar när man ingår i koalitioner. Om vi skulle hamna ien sådan situation är jag övertygad om att vi kundereda upp det hela. Vår grundprincip är ju gemensam,nämligen vikten av den kommunala självstyrelsenoch behovet av ett utjämningssystem.Anf. 32 () replik:Herr talman! Jag tror inte att jag ska kommenteratorskfiskestoppet.Olle inledning gjorde mig lite bekymradnär han i början av sitt anförande nästan gav en elän-desbeskrivning av verksamheten i kommunerna. Islutet blev det lite annorlunda. Jag hoppas att vi ändåkan se att det mesta är positivt. Att det sedan ocksåfinns problem som man måste åtgärda är en annansak.Vad gäller den kommunala självstyrelsen skulledet förvåna mig om man inte till och medbland diskuterar lite annorlunda ikommunkretsen än i . Jag tycker att det ärbra med en livaktig diskussion, det för frågor framåt.Men självstyrelsen kan aldrig vara total. Det finnsolika intressen, rättssäkerhet, krav på likabehandling,likartad tillgång till viss samhällsservice över helalandet och så vidare. Man kan inte säga att exakt såhär ska det vara, utan gränserna är lite flytande bero-ende på samhällsutvecklingen. Därför diskuteras detockså.Anf. 33 () replik:Herr talman! Vi har likartad syn när det gällerbetydelsen av en fortlöpande debatt, och jag tycker attdet är en fördel att man för den mellan partier likvälsom inom.Anf. 34 () replik:Herr talman! har uttryckt en vissförvåning över att vi har ifrågasatt det kommunalautjämningssystemet. Som jag också redovisade i detinlägg jag alldeles hade konstaterar vi från Mo-deraternas sida att det behövs ett utjämningssystemför kommuner och landsting, och att detta ska vara enstatlig fråga. Vi är alltså inte beredda att acceptera ensituation där en kommun ska behöva höja skatten föratt betala för andra kommuners ansvarsområden. Detstår och uttrycker förvåning över.Det är ju konsekvensen av den moderata politikenoch därmed också konsekvensen av de förslag som vihar lagt fram under en följd av år.När det gäller de besparingar som vi gör lägger vifram förslag om en tillväxtinriktad politik. Vi gerkompensation till kommunerna, men vi lägger ocksåfram förslag till avregleringar och effektiviseringarsamt möjliga besparingar, vilket i sin tur gör det möj-ligt för kommunerna att klara den situation som debefinner sig i. De får helt enkelt bättre och störreutrymme. Våra förslag innebär de facto att staten gårin och övertar tunga uppgifter som åvilar kom-munerna.Det är förvånande att höra kon-statera att vi för en diskussion som denkritik som levereras från ledande kommunala företrä-dare är så pass skarp, tydlig och distinkt.Jag ställde en fråga ifall det blir någon utredning,alltså någon form av parlamentariskt sammansattkommitté, som går igenom samspelet mellan statenoch kommunerna. Det är precis det som de kommu-nala företrädarna efterlyser. svarar attdet inte är aktuellt med en utredning. Har jag uppfat-tat detta rätt? Jag vill påstå att det i allra högsta gradär aktuellt med en utredning med tanke på hur situa-tionen är.Anf. 35 () replik:Herr talman! Nej, jag hade inte svarat på frågan.Det kommer givetvis att tillsättas en utredning undervintern, och det är inte hastigt påkommet. Jag sattsjälv i som lämnadesitt förslag . Det fanns då någrasaker som kommittén inte behandlade just därför attdet skulle tillsättas en utredning om ansvarsfördel-ningen mellan stat, kommuner och landsting. Dettahar alltså diskuterats . Man jobbar nu med di-rektiven, och utredningen kommer att tillsättas.Sedan är jag fortfarande inte förvånad över vadModeraterna tycker om utjämningssystemet. Denfrågan har jag debatterat , och jag kännerväl till vad man anser. Däremot säger tydligt att han vill ifrågasätta grundernaför utjämningssystemet, vilket är en ändring. Till ochmed säger nu att de inte vill ifrågasättagrunderna. Det var en nyhet från . 36 () replik:Herr talman! Om man går från ett kommunalt ut-jämningssystem till ett statligt vill i alla fall jag be-skriva det som att man ändrar på grunderna. Visst ärdet väl så. Till och med kan väl tillståatt det är en naturlig konsekvens av de förslag vi harlagt fram.Jag är glad att kunna konstatera att vi, efter att imånga år ha drivit frågan om en översyn av uppgif-terna för stat och kommun, äntligen har blivit bön-hörda. Det är trevligt att så attsäga väljer att gå oss till mötes när hon i debatternaunder konsekvent har yrkat avslag på detmoderata förslaget.Jag hoppas också att vi får möjlighet att påverkainnehållet och beskrivningen av arbetsuppgifterna iden utredning som ska tillsättas för att se över för-hållandena.Anf. 37 () replik:Herr talman! Att jag tidigare konsekvent skulle haavslagit detta har jag faktiskt inget minne av. Fråganhar inte varit uppe på det viset. Däremot har behovetav en utredning om ansvarsfördelning mellan stat ochkommun diskuterats . Förhållandenaförändras , och man behöver därför se överdem.Sedan vill jag kort kommentera det säger om att kommunerna kommer att få merpengar med förslag. Det kommer deinte att få. Det blir 6 000 miljoner mindre, det blir3 000 miljoner mindre i sysselsättningsstöd, och detblir heller inga särskilda insatser i kommuner ochlandsting.När vi tittar på varför vi nu har stora skattehöj-ningar - som några nämnde tidigare - ser vi att ex-empelvis höjningen av landstingsskatten i Stockholmoch slår igenom på grund av de stora under-skott som tidigare borgerliga ledningar bär ansvaretför. Därför är man nu tvingad att höja skatten för atttäppa till hålen. Det brukar tyvärr bli följden av storaskattesänkningar.Anf. 38 ():Herr talman! Kommuner och landsting är arenordär mycket viktiga delar av vår gemensamma välfärdoch samhällsservice skapas. Vi kan konstatera att denekonomiska utvecklingen under den gångna mandat-perioden på de flesta områden visar på positiva för-ändringar, vilket också var inne på.Den generella iakttagelsen gäller också för kommun-sektorn. Det finns bekymmer och orosmoln för kom-munsektorn , det ska vi inte nå-gonsin sticka under stol med. Jag ska också beröradem. Men det är ändå viktigt att notera den mer lång-siktiga utveckling som i väldigt många avseenden harvarit positiv.Avgörande för detta har inte minst varit de ökadeskatteintäkterna till följd av att allt fler kommit iarbete och fått egna inkomster. Den öppna arbetslös-heten är nere på en nivå ellerstrax under. Det är relativt lågt i ett europeiskt per-spektiv.I är vi mycket bestämda i vår upp-fattning att detta inte räcker som ambition. Arbetslös-heten måste sänkas ytterligare. Det har dock alldelestydligt gått i rätt riktning , och an-strängningarna att sänka den öppna arbetslöshetenoch öka sysselsättningsgraden måste fortsätta så att viinom en rimlig tid kan nå de vi har satt sommål.Vi kan till exempel lätt se att stora grupper in-vandrare fortfarande har betydande svårigheter attkomma in på den svenska arbetsmarknaden och attarbetslösheten bland främst utomeuropeiska invand-rare är fortsatt mycket hög. Den utveckling vi sett påarbetslöshets- och sysselsättningsområdet har varitmycket positiv för kommunsektorns utveckling, mendet finns väldigt mycket mer att göra.Det är mening att i denna utma-ning att få fler människor i arbete ligger en viktig delav svaret på frågan hur vi ska kunna klara av de lång-siktiga välfärdsutmaningarna under kommande de-cennier. Dessa utmaningar finner vi som alla vet allrafrämst i kommunsektorn. Därför är det viktigt attfortsätta uthålliga satsningar på kommuner ochlandsting.Herr talman! Det är alltså i kommunernas ochlandstingens verksamhet som mycket av det vi kankalla generell välfärd, samhällsservice och utbildningskapas. När vi i Vänstern trycker på vikten av att fåfler i arbete är det naturligtvis för att det är viktigt föralla människor med arbete. Men det är också viktigtför att långsiktigt klara den generella välfärden ochsamtidigt satsa på att minska klyftorna i landet, att fåmed och på allvar integrera de stora invandrargrup-perna i hela samhället och inte minst i arbetslivet ochatt se till att hela , alla kommuner, landstingoch regioner, omfattas av en hållbar, uthållig tillväxt.Under den gångna mandatperioden har rejälasatsningar beslutats och inletts för att återställa ochförbättra situationen inom vård, skola och omsorgefter 90-talets mycket omfattande nedskärningar isamband med saneringspolitiken. De grupper och deverksamheter som hårdast fick känna av nedskärning-arna har stått i fokus för oss i de samverkande parti-erna s, v och mp när det nu åter satsats på omfattandetillskott och förstärkningar. Därför har betydandebelopp tillförts kommunsektorn under den gångnamandatperioden, och satsningarna fortsätter underden nu inledda mandatperioden.Det är i ett sådant solidariskt perspektiv vi ocksåmåste se på inkomst- och kostnadsutjämningssyste-men. Dessa system har successivt utvecklats ochförbättrats så att de på ett så bra sätt som möjligt skabidra till att hela utvecklas och att olikakommuner och landsting ges någotsånär likvärdigaekonomiska förutsättningar.Men det finns alltid anledning att noga följa ut-vecklingen på detta område. Systemen har utrettstidigare med rapporter . Det sitter dessut-om nu en kommitté som ser över viktigadelar av systemen. ser vi fram emot attta del av den utredningen. Vi får helt säkert anledningatt fortsätta denna viktiga diskussion om den framtidautformningen av systemen.Herr talman! framställer en del företrädareför den borgerliga sidan det som att utjämningssy-stemet står i något slags motsatsförhållande till detkommunala självstyret. Det är en uppfattning som vi iVänstern inte delar. Övergripande kan konstateras attbåde Lagrådet och vid gransk-ningar inte funnit anledning att ompröva systemen urkonstitutionell synpunkt.För oss i Vänstern är det också avgörande att sy-stemet kan bidra till att ge möjlighet till jämförbaraekonomiska förutsättningar för välfärdstjänster åtmänniskor oavsett bostadsort. Det måste finnas enbalans mellan det grundlagsfästa kravet på kom-munalt självstyre å ena sidan och garantier för likvär-diga förutsättningar och villkor för människor i olikadelar av landet å andra sidan. Vi i Vänstern tycker attutjämningssystemet i hög grad bidrar till denna ba-lans.Herr talman! Under en följd av år har riksdagenanvisat särskilda medel för hiv/aids-preventiva insat-ser i storstadsregionerna. Även budgetpro-position aviseras att man har för avsikt att betala utuppemot 90 miljoner för att förebygga hiv/aids. Dethar varit av utomordentlig vikt att dessa medel funnitsoch att frivilligorganisationerna aktivt funnits med iarbetet för att nå ut till de människor det handlar om.Från sida ser vi det som helt nödvän-digt att detta arbete fortsätter. Vi kommer att arbetaför det. Vi har säkert anledning att återkomma tilldiskussionen hur vi på bästa sätt organiserar ett ut-hålligt stöd till det hiv/aids-preventiva arbetet.Herr talman! I anslaget 48:5 finns bidrag omfat-tande för för att ökatillgängligheten i sjukvården. Det är en del av enöverenskommelse mellan s, v och mp omfattande entreårig satsning om sammanlagt 3,75 miljarder kronorför åtgärder för att öka tillgängligheten till vården,vilket naturligtvis är utomordentligt angeläget. Denökade tillgängligheten, som band annat handlar omatt korta köer och förbättra tillgängligheten i primär-vården, ska självklart utformas så att den av riksda-gen beslutade prioriteringsordningen inte rubbas. Detär viktigt menar vi i Vänsterpartiet.Herr talman! Jag har under detta anförande varitinne på vikten av att satsa beslutsamt på att minskaarbetslösheten och aktivt få fler människor i arbeteoch att stimulera till rekryteringar inte minst ute ikommunerna. Vi i är mycket tillfredsmed att vi inom s, v och mp enats om satsningen påatt förlänga sysselsättningsstödet med 3 miljarderkronor också . Vi är övertygade om att dettaär nödvändiga och välkomna medel ute i de kommu-nala verksamheterna. Det är verkligt tuffa utmaningarsom kommuner och landsting står inför när det gällerrekrytering och personalutveckling framöver. Jagundrar över om de som tycks rynka på näsan åt dessamedel verkligen har fattat vidden av de stora utma-ningar vi står inför.När vi talar om att vi , av många skäl, kraftfulltmåste minska de förfärande ohälsotalen i arbetslivetoch förbättra genom bland annat förslagen i det såkallade 11-punktsprogrammet gäller det naturligtvisinte minst de kommunala arbetsplatserna. Det ärnödvändigt för de berörda människorna, för verksam-heterna och för den ekonomiska utvecklingen.För oss i är det självklart att lång-siktigt och uthålligt verka för ytterligare förstärkning-ar både kvalitetsmässigt och resursmässigt till kom-munerna för att klara välfärden och samhällsservicenför alla och därmed också verka för ett rättvisaresamhälle klassmässigt och könsmässigt. Det är ambi-tioner som vi menar inte låter sig förenas med lättsin-niga löften om stora skattesänkningar och minskadebidrag till kommunerna.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslagi betänkandet FiU3 och avslag på samtliga reserva-tioner.Anf. 39 ():Herr talman! Som ny riksdagsledamot och somkommunstyrelseordförande dessförin-nan känner jag mig nödgad att gå upp i debatten ochsäga något om kommunernas ekonomiska situation.Den ekonomiska situationen för många kommu-ner ser alltmer bekymmersam ut. uppvisadenästan en tredjedel av kommuner ett nega-tivt resultat, och det var ändå i toppen av högkon-junkturen. Att resultatet för kommunerna sammanta-get ändå blev positivt berodde närmast på att mer-parten av de befolkningsmässigt största kommunernahade ett positivt resultat.För år 2002 väntas det samlade resultatet bli be-tydligt sämre än . Vid en förfrågan hos kom-munerna svarade att man inte kommer att klarabalans, och räknar med att som bäst nå ett noll-resultat.Den kärva ekonomin har gjort att många kommu-ner beslutat att höja skatten. Ett sjuttiotal kommunerkommer att höja skatten . I genomsnitt höjskommunernas skatt med , vilket ger 2 miljarderi tillskott. Ändå beräknas kommunerna totalt sett göraett underskott på cirka 3 miljarder för , år2004 beräknas underskottet bli 9 miljarder och åretdärpå 11 miljarder.Detta är naturligtvis mycket bekymmersamt, inteminst på grund av att kommunerna också har balans-kravet hängande som ett ok över sig. Man kan ocksåkonstatera att de kommuner som har det allra svårastatt klara balanskravet är små och medelstora kommu-ner.Orsakerna till de kraftiga försämringarna förkommunsektorn är flera, bland annat den stigandesjukfrånvaron, de ökade behoven inom äldre- ochhandikappomsorgen och den kraftiga ökningen avlönekostnaderna. Vidare har vi alla de växlingar ochnya arbetsuppgifter som har lagts på kommunerna desenaste åren. Dessa har alla gånger inte varit rentekonomiskt lyckosamma för kommunerna. Exempel-vis kan man nämna LSS, psykädel, särskolan ochhemsjukvården.Men det som kanske har påverkat situationen allramest är urholkningen av statsbidragen. Den störredelen av statsbidragen till kommunerna har varitgenerell . Det var som merparten avbidragen stoppades i en påse.Rapporten om kommunernas ekonomiska läge idecember 2002 visar på de generella indragningarsom gjorts i statsbidragspåsen samt att priser ochlöner urholkar värdet av statsbidragen. Omräknat till2001 års priser har bidragen urholkats med 14 miljar-der kronor.Kommunernas svårigheter att få ekonomin i ba-lans i kombination med balanskravet har gjort attmånga kommuner gör kortsiktiga åtgärder - iblandpanikåtgärder. Det är åtgärder som på lite längre siktär mindre bra för kommunerna utan i stället försätterdem i ett sämre läge.Balanskravet har också försatt kommunernas revi-sorer i svåra situationer när det gäller ansvarsfrihets-frågan. Detta är stora och allvarliga problem somabsolut måste tas på största allvar, vilket jag tar förgivet att man gör.Herr talman! Jag måste också nämna något omkostnadsutjämnings- och statsbidragssystemet. Det ärett väl fungerande system som solidariskt hjälper dekommuner som har sämre förutsättningar. Men ävenom det är ett väl fungerande system så har det givet-vis sina brister.Man kan konstatera att det finns flera små ochmedelstora kommuner, varav flera återfinns inomkommungruppen industrikommuner, som har kommitnågot i kläm. Detta beror inte på inkomstutjämning-en, utan det beror helt och hållet på kostnadsutjäm-ningen.Har kommunen en speciell struktur så kan dendrabbas ganska hårt, exempelvis om kommunen ärliten till ytan och har en liten befolkning men en stortätort i förhållande till kommunen i övrigt. Då ärrisken stor att man framför allt inom faktorerna indi-vid- och familjeomsorg och barnomsorg får betalaorimligt mycket i faktorn för närhetsindex.En parlamentarisk kommitté är som sagt tillsattför att se över vissa delar av statsbidraget och utjäm-ningsbidraget, och jag förutsätter att man kommer attse över denna problematik i samband med denna.Anf. 40 ()replik:Herr talman! Jag vill egentligen bara tacka Chris-ter Adelsbo för ett insiktsfullt och bra inlägg omkommuners villkor. I likhet med harjag en bakgrund inom det kommunala, och mycket avdet som beskriver känner jag igen. Det ärsådant som jag ser och som jag kan höra. Det finnsmycket som vi kan säga där vi kan nå fram till var-andra i den här typen av debatt i framtiden.Tack för ett bra anförande som klargjorde mångakommuners villkor!Anf. 41 ():Herr talman! har minst en tredjedelav kommuner och nästan alla landstingbrutit mot svensk lag. De uppfyller inte kommunalla-gens regler om budget i balans . Då kanman undra om det är fel på lagen eller på kommuneroch landsting. Svaret är naturligtvis lagen. Det är enlag som mycket exakt och precist talar om att ett kravska vara uppfyllt, men som varken har ett sanktions-system eller tydliga regler för vad som ska gälla i denuppkomna situationen. Därför är den både uddlös ochtandlös.Vad är statens ansvar och roll och vad är kommu-nens ansvar? En utredning ser över frågan och skakomma med ändringsförslag. Går det att göra någotvettigt av denna lag? Nej, troligen inte.Den får dessutom märkliga effekter. När till ex-empel Skånelandstingets budget överklagades för attden inte uppfyllde lagen blev det en fråga för läns-rätten, som utan att kunna vidta några åtgärder kon-staterade att det hade skett ett lagbrott. För landsting-et försenades processen med förvaltningsbudgetar,och en viss handlingsförlamning uppstod . Detta gynnar naturligtvis inte möjlighetenatt jobba för en budget i balans. Tvärtom fördröjs ochförsenas det arbetet.Frågan bör också ställas om huruvida budgetfrå-gor ska prövas i domstol för att överpröva ett politisktbeslut av den här karaktären. Ansvaret för budgetfrå-gor finns i den politiska processen och genom med-borgarnas möjlighet att i fria val byta ut ansvarigapolitiker.Regeringen har möjlighet att i vissa fall gå in medtvångsförvaltning. Vilken regering kommer att göradet? Och är det någon bra lösning på problemen?Troligtvis inte. Förslag om att i stället kräva budget-balans är inte heller någonlösning, utan bara en förändring av tidsbegreppet.Finns det inte bättre förslag som tydliggör vad somgäller för kommun respektive stat så är det ingenstörre idé att fortsätta med utredandet. Då bör lagenavskaffas.Visst ska kommuner och landsting ha sina bud-getar i balans, men det är en politisk fråga och inte endomstolsfråga.Herr talman! De kommunala inkomst- och utjäm-ningssystemen är föremål för ständig omprövning,där det i slutändan handlar om ganska små föränd-ringar. Tyvärr kompenseras inte de strukturella för-ändringar som pågår för fullt i vårt land. Kommunermed ständigt minskande befolkning och en befolk-ningsstruktur med alltfler äldre får inte den ekono-miska ekvationen att gå ihop. Den största delen avstödet till kommuner och landsting, det generellastatsbidraget, tar mycket lite hänsyn till befolknings-strukturen trots att det är den avgörande faktorn förde kommunala kostnaderna. Stödet är lika oavsett omdet handlar om en 25-åring, som inte kräver någonstörre service, eller en 85-åring på ettäldreboende. Här intar regeringen och riksdag enologisk och kluven inställning. Dels är ju av detgenerella statsbidraget åldersrelaterat, dels blir allt-mer av statligt stöd till kommuner och landstingöronmärkt.Jag menar att hela det generella statsbidraget skaåldersrelateras i enlighet med det som delvis redan ärgjort. Jag har låtit utredningstjänsten göra beräkning-ar på utfallet av en sådan åldersrelatering, och resul-tatet är glasklart. Förlorare blir kommuner som ärlänscentrum eller högskoleorter, och vinnare är ut-flyttningskommuner med en åldrande befolkning. Detger en större solidaritet med de kommuner som avegen kraft har svårt att lösa sina strukturella och ål-dersrelaterade problem. Detta borde vara en frågasom den senaste parlamentariska kommittén skulle hasom uppgift att belysa och komma med förslag kring.Tyvärr ägnas nog den mesta kraften som vanligt åt attfortsätta att ändra i det rådande inkomst- och utjäm-ningssystemet.Jag tänker återkomma till frågan i andra samman-hang, och yrkar därför inte bifall till min motion inuläget.Anf. 42 () replik:Herr talman! sade själv att vi harhaft en utredning om balanskravet, som leddes avJörgen . Den bereds nu på Finansdeparte-mentet.Det balanskrav som gäller att det är ordning ochreda i kommunernas ekonomi kommer att finnaskvar. Det stod i kommunallagen att deskulle ha en god ekonomi. Men vi får överväga enstörre flexibilitet när det gäller hur man ska se pådetta. måste ekonomin ju vara i balans ,och det kan finnas skäl för att man kan sträcka ut dethela och ta igen det . Frågan be-reds, och man återkommer med ett förslag.Anf. 43 () replik:Herr talman! Att ha en lag som så precist säger attsenast 2002 ska kommunala budgetar och landstings-budgetar vara i balans fungerar ju inte. Det måsteäven förstå. Det är obegripligt att maninför en lag på det sättet.Jag tror inte heller att det kommer att hålla medett krav som säger: Det här ska ni fixa . Samma fråga kommer nämligen att ställas:Vad ska ske med kommuner som inte uppfyller kra-vet? Vad kommer staten att göra?