prot · GP0988 · 2002-04-02 00:00:00 — har frågat om jagär beredd att se till så att anslagen till nybyggnationsamt drift och underhåll av vägarna i mot-svarar behoven av åretruntvägar för service och indu-strins behov samt om jag är beredd att speciellt se påvissa vägar i sydvästra . Vägarna det gällerär väg 175 mellan Skasås och Nysäter, väg 177 delennorr om , väg 648 mellan Sulvik och Skasåssamt hela väg 172 från mot vidaretill Arvika.I maj förra året träffade jag alla landshövdingarför att informera mig om deras prioriteringar när detgäller infrastrukturen. Från håll framfördedå att den viktigaste åtgärden förlänet är att återta vägstandarden. Regeringen föreslogsedan i infrastrukturpropositionen att 17 miljarderkronor skulle användas för att förbättra det befintligavägnätet i landet. Det handlar om åtgärder för tjälsäk-ring, bärighet och rekonstruktion. Regeringen bedö-mer att en sådan insats kommer att göra det möjligtatt uppnå full bärighet året runt på devägar som bedöms som viktiga för näringslivet. Där-med ger vi också goda förutsättningar attutvecklas. Vidare höjs också nivån för drift och un-derhåll av vägar från nuvarande ca 6 miljarder kronorper år till så att vägnätetkan hållas i gott skick.En annan sak som prioriterades av iVärmlands län var insatser på , både i Värmlandoch i grannlänen. När regeringen i årbeslutade om planeringsdirektiv för , och länen pekade regeringen ut två objekt påE 18 som ska ingå i de kommande långsiktsplanerna:Adolfsberg-Lekhyttan i län och Hån-Töcks-fors i . Övriga tänkbara utbyggnadsetapperpå kommer att analyseras av , somav regeringen fått en planeringsram på 39 miljarderkronor för det ändamålet under perioden 2004-2015.Länsstyrelsen såg också investeringar i det regio-nala vägnätet som betydelsefulla. Regeringen harbeslutat om en planeringsram för regional transport-infrastruktur för på 581 miljoner kro-nor 2004-2015. får nu möjlighet attinom den ramen prioritera de åtgärder man anser varaviktigast för länet.Sammantaget finns det enligt min mening fog föratt säga att anslagen till nybyggnation samt drift ochunderhåll av vägarna i kommer att ligga pånivåer som möjliggör en positiv utveckling för länet.Ansvaret för att fördela de 17 miljarder kronornatill tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion ligger nuhos . ska tillsammans med detlokala näringslivet och peka ut ett väg-nät som är betydelsefullt för näringslivet. Med detsom utgångspunkt ska sedan planera insina åtgärder. Jag har som statsrådfärdats på flera av de vägar tar uppoch känner väl till vilken standard de håller. Någotbesök av mig för att studera vägarna i västra är därför inte nödvändigt i detta skede.Anf. 61 ():Herr talman! Tack, näringsministern, för svaret,även om jag tycker att det var lite tjälsjukt och bot-tenlöst. Det är en väldigt viktig fråga som vi diskute-rar. Den här gången gäller det inte E 18 även om denvägen är av största vikt. Jag ska återkomma till detlängre fram.Vägarna i sydvästra styr livetför 70 000 människor. Det skulle man kanske inte tronär man talar om glesbygdspolitik i västra min valkrets bor av befolkningen idetta område.Vi ska göra en resa, näringsministern. Jag över-lämnar den del av interpellationen som handlar omproblemen med översvämningar i till . Jag gör en resa från viaÅrjäng till på väg 172.Vi tar en resa på från , därNössemarkssågen finns. Vi åker via . ÅrjängsSåg är på väg att återuppbyggas till 100 000 kubik-meters kvantitet, och drar i gång . Vi körvidare mot och träffar trä i Kölaför att sedan hamna i med Sågen. Omvi tittar till vänster ut mot har vi . De ligger alla under samma ägare, de norskaARE-bolagen.När jag förberedde denna interpellationsde-batt visade det sig att på vägarna till de sågverk somjag nu räknade upp går det 20 000 timmerstockarvarje dag. Det motsvarar 100 långtradare med timmersom kommer in i detta område, och lika många medfärdigsågade råvaror som tar vägen ut. Det måste vitänka på, plus alla timmerbilar. Det är allt det virkesom går till Gruvön och från detta viktigaområde i sett ur råvarusynpunkt.I det område vi nu talar om, näringsministern, är av vägnätet avstängt på grund av tjälska-dor. Det innebär att råvaror måste hämtas i ,, och för att kunna körasjust på , som näringsministern nämnde. Detta ärnågon form av en liten skandal.Eftersom ministern ändå nämnde E 18 kan jag varså ärlig att jag säger: Tack, , för E 18från . Det kommer från mitt hjärta när jagsäger tack. Det kommer från företagarna i området.Det kommer också från dem som bor i området somvet att E 18 från betyder väldigt mycket. Viär tacksamma för att den byggnationen kommer.Nu ska vi i nästa omgång ta en diskussion somtjälsäkringssystemet i området, eftersom som mintalartid i första omgången håller på att gå ut. Men detär ett stort problem, ministern. Det är livsnödvändigtför att kunna bruka och bo i dessa bygder att få dessavägar som är tillfartsvägar till E 18 tjälsäkrade förbruk året om.Anf. 62 ():Herr talman! Den interpellation av som näringsministern har besvarat här i kamma-ren kräver nog lite mer svar än det som minis-tern har gett. Jag har tidigare blivit kalladdysterkvist av näringsministern när jag talar om defarhågor jag haft om ett vägnät i förfall. Näringsmi-nistern kan tyvärr inte heller nu ändra på smeknamnetpå mig från dysterkvist till muntergök.Läget är och kommer att vara bedrövligt framöver när det gäller tillståndet på våravägar. Jag kan leva med smeknamnet. Frågan är omministern kan leva med att se ett raserat värmländsktvägnät och ett näringsliv som drabbas hårt, precissom nämnde. Boende och alla somfärdas på våra vägar kommer att uttrycka sin avskyför den rådande situation, som näringsministern äransvarig för. Det är viktigt att påpeka.Jag har i en tidigare fråga till näringsministern den9 december tagit upp den akuta situation som vägarnabefinner sig i med anledning av den tidigare över-svämningen i Västvärmland. Min fråga då var vilkaåtgärder näringsministern skulle vidta för att pengaromgående skulle komma till del av detidigare översvämningsanslagen. I det svar jag fickden sade näringsministern att återställ-andet får ske genom omprioriteringar och utnyttjandeav anslagskredit. Det blev alltså inga , närmare bestämt den 6 februa-ri, var och även jag på en konferens iKarlstad där frågan återigen dök upp om särskildapengar till de översvämningsdrabbade och förstördavägarna. Där gavs goda utsikter från näringsministernatt det ändå kan komma extra pengar till just och de översvämningsdrabbade vägarna.Efter den konferensen och den utfästelse närings-ministern gav skrev kommunalråden i de drabbadekommunerna tillsammans med landshövdingen ytter-ligare en hemställan, som ligger på ministernsbord och som ännu inte är behandlad.Min fråga till måste bli: Vad är det nusom gäller ? Blir det enligt näringsministernssista - ursäkta, jag ska nog säga senaste - uttalande ifrågan om extrapengar till de förstörda översvämm-ningsvägarna?Är det ett sådant beslut som kan fattas, dvs. ett be-slut som inte drabbar de vägpengar som tidigare till-delats regionalt? Kommer de intentionersom framkom och det som ministern sade på konfe-rensen i att gälla?Bengtsfors ligger efter väg 172. Där kan man ock-så dra sig till minnet hur det varit. Det har varit storavarsel. Det som vi var överens om både från vår sidaoch från sida var att infrastrukturen varviktig. Det skulle göras jättesatsningar för att viskulle få igång sysselsättningen i . Jagbehöver inte tala om vad som har skett den senasteveckan i . Arbetena försvinner, och vägenblir bara sämre och sämre.Anf. 63 Näringsminister ():Herr talman! Jag ska inte utge den siste talaren föratt vara någon som skapar glädje. Låt mig ändå klar-göra en del saker.Länsstyrelsen i har tillsammansmed , och kommuner gjort en hem-ställan till regeringen om att ska få ersätt-ning för det rekonstruktionsbehov på vägnätet somorsakades av översvämningarna 2000-2001. Behovetsom redovisats är sammanlagt förvägarna 175, 177, 648 och 666.De vägar som nämns i interpellationen är just vä-garna 175, 177 och 648 samt även väg 172. Vägver-ket har åtgärdat de mest akuta skadorna som orsaka-des av översvämningarna. Enligt gjordesdetta utan att driftsbudgeten för västra . Pengarna togs ur en central pott. Det harsåledes inte drabbat . När det gäller de merlångsiktiga åtgärder som tas upp i interpellationenoch hemställan bör de behandlas inom planeringspro-cessen för infrastrukturen.Hur är läget just nu? Av stat-liga vägar är , , 153mil behäftade med tjälrestriktioner, dvs. avstängda förtung trafik. Det är en ganska normal nivå för årstidenatt av det allmänna vägnätet är avstängt. Imedeltal brukar vägarna var avstängda ca sex veckortill tjälen släppt och vägarna har torkat upp. De störrevägarna i , däribland samtliga som nämns iinterpellationen, är inte på någon sträcka avstängdaför tjälproblem.Hur stort är då behovet av åtgärder? Länsstyrelsenhar redovisat ett behov för tjälsäkring, bärighet ochrekonstruktion på ca . Vägverkethar tilldelats för den här typen avåtgärder i hela riket under . Jag har i den härdiskussionen upptäckt att det är väldigt lätt att manblandar ihop de pengar man får för nybyggen med depengarna man de facto får för rekonstruktion, tjälsäk-ring och bärighet.De 38 miljarderna som ska fördelas till drift ochunderhåll och de 17 miljarder som är direkt riktadetill de län som har problem med tjälsäkring, bärighetoch rekonstruktion - och det har , det kanman inte komma ifrån - blandas ihop. När man sitterned och tittar på detta säger man: Får vi bara 500miljoner?Vi har samma diskussion i . Men norr-bottningarna är som ni vet ett förståndigt folk. De harnu förstått att det handlar om väldigt mycket pengarnär det gäller de problem som ni har markerat, dvs.tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion. De har jagockså sett när jag varit i . Jag erkänner attdet finns vägar som ser ut som potatisåkrar och somär oerhört dåliga. Men det handlar inte om nybygg-nation. Det handlar just om detta som jag säger.Vilka åtgärder vidtas då på de vägar som RunarPatriksson tar upp? Väg 175 har en särställning blandde vägar som han nämner genom att den är Arvikasförbindelse söderut mot och upphandlar just nu rekonstruktionsåtgärderför den första av sex planerade etapper. Etappen bör-jar vid och går ungefär sex kilometersöderut därifrån. Jag ska återkomma till fler åtgärdersom planeras.Anf. 64 ():Herr talman! Det känns lite skönt att prata medRosengren om det här, därför att jag vet att närings-ministern kan en del av våra vägar i västra personliga kunskaper.Men när jag sedan hör näringsministern säga attdet är normalt att av vägnätet, , är av-stängt så får jag det inte riktigt att gåihop. Där kanske Norrbottensproblematiken ändåstiger in eftersom tjälproblematiken inte är likadan.Även om nu norrbottningarna, som vi har förstått avdebatten här, förstår bättre än vi värmlänningar så ärinte tjälproblematiken riktigt lika utbredd i Norrbot-ten som i . Jag kommer just från tre dagarsrundresa i kommun , där jag harkört omkring i och talat om vägar osv.i området. Jag för min del vet alltså lite grann ävenom Norrland.Nej, ministern, nu gäller det tillfartsvägarna tillE 18 ifrån västra . ska jag säga någon-ting som ligger lite vid sidan av interpellationen, menjag vill ändå säga det: har inte heller någonstörre betydelse för utan Trollhätte kanal.Även om man kan befara att regeringen inte tänker geVänertrafiken det stöd som den behöver så är detliksom ingen idé med över huvud taget an-nars. är ju ett annat stort värmländskt problemsom vi hoppas att ministern tar en ny tankeställareomkring.Jag tog detta exempel bara för att peka på vägarnafram till vår gemensamma vän E 18. Det är dit somvirket ska. Det är dit som , ochJönsson ska om de ska ta sig ut i landet från de andraorterna runtomkring. Vi återgår alltså till de tjälsjukavägarna i , och kommuner. Visstär det viktigt med timmer till sågen, men vi får integlömma att där även bor 70 000 människor som skafrån och till sitt arbete och till skola, vård och omsorg- där sådan fortfarande finns i Värmland.Det är en rättighet att kunna leva säkert och körasäkert, dvs. att ta sig fram . Näringsministernborde ta sig en tur igen till Värmlandsnäs,till Östervallskog, till via , tillLesserud, till och till 172:an norr omKoppom. nämner jag 175:an vid Skasås tillNysäter. Vore resan förannonserad så tror jag attvägen vore kantad med människor som skulle vilja haett samtal med näringsministern. För säkerhets skullkunde vi ändå ta turen i hemlighet för att bekräfta attdet som jag påstår just nu är sanningen.Jag har kört exakt dessa sträckor de senaste 14 dagar-na bara för att ha ett bra underlag för interpellationenoch till summorna som vi nämner för varandra. Ändåkan vi inte på något sätt i samverkan med iVärmland få fram annat än att det diffar på 50 miljo-ner mindre för upprustning av det tjälsjuka systemet iVärmland.Västra måste kunna bebos och brukasoch ha rimlig service. Det ska fortfarande vara möj-ligt att bedriva företagande med lönsamhet. Den nu-varande regeringen bär ansvaret för de avstängdavägarna. Det är oroligt. Tänk om t.ex. skullestänga oljerören in till land pågrund av kyla! Det hastar, ! Vi måstegöra någonting åt tillflödet till E 18 snabbt.Anf. 65 ():Herr talman! Jag måste säga att det var magstarktav näringsministern att påstå att vi värmlänningar inteförstår oss på det här. Jag förutsätter att du då ocksåinnefattar vår landshövding och våra kommunalråd -såväl socialdemokratiska som borgerliga - som harskrivit ett antal gånger. Vi riksdagsledamöter förståross alltså inte på detta, utan blandar ihop saker ochting. Jag ska ta med mig vad näringsministern tycker iett pressmeddelande hem i kväll.Näringsministern talar om att blanda ihop. När-ingsministern skriver att detta kommer att innebärabl.a. att anslagen till nybyggnation samt drift ochunderhåll av vägarna i kommer att ligga pånivåer som möjliggör en positiv utveckling för länet.Men faktum är att den investeringsram som har lagtsär , , mindre än i den gamla planen.Om vi tar bort tjälsäkringspengarna så är det 633miljoner kronor, och är det 581 enligt Vägverketsegna siffror. Då kan man ju börja fundera på vad dethandlar om.Vi måste också vända oss till , somsjälvt skriver - och jag hoppas att näringsministernlyssnar åtminstone på den mening som jag ska läsa nu- så här om vägnätet i : "Vi kommer antag-ligen nödgas göra om vissa belagda vägar till grusvä-gar då beläggningen inte längre går att rädda. "Detta är den situation som vi har i . Jagbeklagar att näringsministern vill påtala att vi värm-länningar inte förstår att vi har så dåliga vägar, och attvi har bättre än vad vi i verkligheten har. Det finnsnog mer än ett potatisland, som näringsministernockså sade. Även om jag fortsätter att vara en dyster-kvist så kommer det att krävas att vi fortsätter att förasamtal om detta.Anf. 66 Näringsminister ():Herr talman! När jag lyssnar på så måste jag ändock väldigt klart få uppfatt-ningen att han inte förstår. Jag tror att värmlänningar-na förstår, men med utgångspunkt i vad Jan-EvertRådhström säger har jag svårt att förstå att Jan-EvertRådhström förstår.När det sedan gäller frågan om "normalt" så an-vände jag i mitt svar det ordet i betydelsen av "så hardet alltid varit". Det är meningen med "normalt".Lyssna , mina herrar! Jag menar självfallet inte attdetta skulle vara normalt i betydelsen av att "så skadet vara". Det är därför vi satsar så mycket pengar -dessa 17 miljarder - just på tjälsäkring, rekonstruk-tion och bärighet.Jag menar att det lätt blir en sammanblandningnär man ser de 500 miljonerna, och de 500 miljonernaär inte heller mindre . räknademan ju med länsjärnvägar och miljöåtgärder. Räknarman med det så blir det skillnad, men annars blir detinte skillnad. Så är det, och jag hoppas att Jan-EvertRådhström förstår detta.På finns även ett investeringsobjekt i nu-varande länsplan mellan Aspsäter och Helgebol. Härpågår framtagning av förstudier och vägutredning.Värmlands län kommer att få ta ställning till vilkainvesteringar i länet som ska prioriteras i sambandmed upprättande av ny länsplan för . Länet har fått en planeringsram på 581 miljonerkronor för den regionala transportinfrastrukturen. Denska jämföras på det sättet att här finns inte länsjärn-vägar och miljöåtgärder med.581 miljoner kronor är en preliminär ram. Länenska även planera för nivåer som är högre och50 % lägre. Regeringen kommer senare att granskaplanförslagen bl.a. utifrån hur pass väl de bidrar tilluppfyllelse av de transportpolitiska målen. Visar detsig då att har åtgärder som är mer angeläg-na än vad andra län har så finns möjlighet för reger-ingen att omfördela pengar mellan länen.Anf. 67 ():Herr talman! vill jag än en gång tacka föratt vi fick den här diskussionen som är otroligt viktig.Siffrorna är inte riktigt konvertibla med personalen påVägverket.Vi har ett problem med infra-struktur, och det är tidsaspekten. Det som varsju och har blivit . När man då ska försö-ka att göra en jämförelse av siffrorna på tio och tolvår blir det faktiskt denna differens. Varken jag ellerJan-Evert Rådhström hittar på några siffror. Vi försö-ker att kolla dem med och få dem så posi-tiva som möjligt. Vi vill att det problem som vi i dagdiskuterar i interpellationsdebatten med näringsmi-nistern ska tas på allvar. Det är 70 000 människor ivästra som måste komma fram och tillbakapå vägnätet för att få sin utkomst.Vi kan inte gå ifrån den här debatten och varanöjda med att det är normalt att av vägnätet äravstängt. Som jag har sagt tidigare måste vi ta tag iden här frågan snabbare. Det är tidsaspekten på infra-strukturpengarna, på tjälsäkringspengarna, som måsteföras till på ett annat sätt. Både jag ochJan-Evert Rådhström sitter i . Vi är klaraöver att vi också har ett ansvar för att se till att demedel som är anslagna används på rätt sätt, men detfattas medel. Det fattas medel i närtid. Jag nämneråterigen för näringsministern de stora stråken. Det ärE 18, väg 61 och de stråk som går mot . Fastdet inte finns med i interpellationen , tar jag medatt vi också måste föra en ny gemensam debatt omVänertrafikens betydelse för industrin i Värmland.Industrin i är mycket beroende av just dendebatt som näringsministern och undertecknad harhaft i dag.Anf. 68 Näringsminister ():Herr talman! Jag vill än en gång säga till RunarPatriksson att det inte är rimligt att man stänger 30 %av vägarna. Det är normalt i den betydelsen att dethar varit så förut. Även en borgerlig reger-ingen lyckades inte klara det, men vi kommer attlyckas med det med de stora satsningar vi gör i denhär infrastrukturpropositionen. Det är viktigt att sägadet.I den nu gällande länsplaneringen ligger 8,8 mil-jarder kronor till ändamålen tjälsäkring, bärighet ochrekonstruktion. Regeringens förslag innebar såledesnästan en fördubbling av satsningarna. Vi fördubblarsatsningarna på detta. Det är väl inte dåligt?Under 2002, 2003 och 2004 satsar vi, utöver detsom vi har budgeterat tidigare, ytterligare ca 12 mil-jarder för att komma i gång tidigare med det som vihar skjutit framför oss. Tack vare det kommer 1,6miljarder kronor att gå till tjälsäkring, bärighet ochrekonstruktion. Det förs nu diskussioner mellan läns-styrelsen, etc. ska slå vakt omde pengar som finns för drift och underhåll, 38 mil-jarder, och de pengar som finns för tjälsäkring, rekon-struktion och bärighet, 17 miljarder. behö-ver dessa pengar, som många av de övriga skogslä-nen.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 2001/02:313 omnäringslivsklimatet för småföretagareAnf. 69 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig vil-ka åtgärder jag är beredd att vidta för att förbättraincitamenten för entreprenörer att ta de risker som ärförknippade med företagande.Om jag förstår fråga rätt menarhon att regeringen genom den rad åtgärder vi harvidtagit försöker komma runt de verkliga hindren förföretagande. Min uppfattning är att det vi gör ocksålöser många problem. Jag kan ändå ge CatharinaHagen rätt i att det på det här området finns mer attgöra.Jag vill understryka att när jag träffar företagarefår jag en betydligt ljusare bild av hur det är att drivaföretag än den som målas upp av vissa ledamöter häri kammaren. Mycket handlar om attityder till företa-gande. För att få fler att starta företag riktar vi nuinsatser mot att förändra attityder hos unga. Det skavara ett lika naturligt alternativ att driva företag somatt vara anställd. Att ändra attityder tar tid, men det ärlikafullt ett långsiktigt viktigt arbete.Ett annat viktigt område är information och råd-givning kring företagande. Här har vi gjort betydandeförändringar . Startlinjen finns sedanen tid tillbaka, men vi har vidareutvecklat tjänsten.Kontakt-N och Företagarguiden har tillkommit desenaste åren. Dessutom har vi ökat stödet till koope-rativa utvecklingscentrum. Alla dessa tjänster bidrartill att underlätta vardagen och göra information ochrådgivning lättillgänglig och tydlig för företagarna.Skatterna är en ständigt återkommande fråga. Ochhär finns en del att göra. Jag går närmare in på speci-fika företagsskattefrågor i ett annat svar här i riksda-gen i dag.Sverige ligger i topp när det gäller satsningar påforskning och utveckling som andel av BNP. Ävennär det gäller patent är vi i världsklass. Vi har högstandel patent per capita i . Detta visar attsvenska idéer tas till vara.Ett flertal initiativ har tagits för att kommersialise-ra forskningsresultaten. Regeringen har bildat en nymyndighet, , som ytterligare ska stärkaforskningen på områden som är viktiga för näringsli-vet. fyller en viktig funktion bl.a. för attfrämja samarbetet mellan högskola och näringsliv ochatt tillsammans med andra aktörer utveckla innova-tionssystem regionalt. ger närmare 1 miljonkronor till företagsnära forskning.Fortfarande finns det många företag som har svårtatt attrahera kapital i mycket tidiga skeden när denaffärsmässiga risken är för hög och behovet av kapitalofta är relativt litet. Tillgången på privat riskkapitalhar vuxit markant, mendet finns en tendens att riskkapitalbolagen minskarsina investeringar i den s.k. såddfasen. Detta är an-ledningen till statliga insatser på området. De främstaoffentliga insatserna svarar Stiftelsen , , och för.NUTEK har haft ett omfattande samarbete med bl.a.Teknopoolerna för att dra nytta av regional kompe-tens och för att öka möjligheten att få in intressantaprojekt från stora delar av landet. Även länsstyrelser-na och de regionala självstyrelseorganen har möjlig-het att besluta om såddfinansiering.Regeringen har uppmärksammat att skillnaden iregelverken för anställda och företagare i vissa fallkan ge upphov till problem. Näringsdepartementettillsatte därför en intern arbetsgrupp meduppgift att belysa skillnader i de sociala trygghetssy-stemen för företagare och anställda samt de eventu-ella problem som dessa skillnader medför. Arbets-gruppen har färdigställt sitt arbete och kommer attredovisa sina slutsatser och förslag inom kort.Eftersom interpellanten nämner krångliga regleroch brist på konkurrens vill jag bara slutligen påmin-na om att vi har infört en funktion för regelförenkling,Simplex, och att vi radikalt har flyttat fram positio-nerna när det gäller konkurrensfrämjande åtgärdergenom arbete. Allt för att främjagoda ramvillkor för företagande.Anf. 70 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Trots att jagsaknar rätt mycket av substantiell natur andas ändåsvaret en viss förståelse från Näringsdepartementetför småföretagarnas situation. Jag vill också gärnapeka på att jag inte heller medvetet har försökt attsvartmåla situationen. Jag tycker att hela den debattenär fel.Men några fakta om företagsamheten talar dockför att vi har mycket ogjort när det gäller att få framfler företagare. Jag vill bara peka på några fakta här.Det är bl.a. det faktum att BNP per capita i Sveri-ge relativt sett har gått ned kraftigt de senaste 20 åren.Vi har gått från plats 8 till plats 17. Det kan jämförasmed som låg på plats 9 ochnu ligger på plats 5.