prot · GP0981 · 2002-03-13 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:81Onsdagen den 13 marsKl. 9.00 - 17.5319.00 - 21.58Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 7 mars.2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition2001/02:116 till miljö- och jordbruksutskottetMotioner2001/02:Fi19-Fi22 till finansutskottet3 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återMiljö- och jordbruksutskottets betänkande2001/02:MJU13Näringsutskottets betänkande 2001/02:NU9Socialförsäkringsutskottets betänkande 2001/02:SfU94 § Beslut om utskottsärenden som slutdebatte-rats den 7 marsJuU10 Straffrättsliga frågorPunkt 2 (Försäljning av sexuella tjänster, m.m.)1. utskottet2. 1 (kd)Votering:270 för utskottet37 för res. 11 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 69 m, 36 v, 1 kd, 15 c, 14 fp,16 mp, 2 -För res. 1: 36 kd, 1 cAvstod: 1 kdFrånvarande: 14 s, 12 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 2 fpPunkt 6 (Högmålsbrott)1. utskottet2. 2 (v, mp)Votering:253 för utskottet54 för res. 21 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 116 s, 70 m, 37 kd, 15 c, 13 fp, 2 -För res. 2: 36 v, 1 kd, 16 mp, 1 fpAvstod: 1 sFrånvarande: 14 s, 11 m, 7 v, 4 kd, 3 c, 2 fpLars () anmälde at han avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.Punkt 10 (Olovlig körning, m.m.)1. utskottet2. 3 (m, kd, c, fp)Votering:169 för utskottet139 för res. 31 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 35 v, 16 mpFör res. 3: 70 m, 37 kd, 16 c, 14 fp, 2 -Avstod: 1 vFrånvarande: 13 s, 11 m, 7 v, 5 kd, 2 c, 2 fpPunkt 12 (Djurplågeri, m.m.)1. utskottet2. 4 (mp)Votering:293 för utskottet17 för res. 439 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 70 m, 36 v, 38 kd, 16 c, 14 fp,1 -För res. 4: 16 mp, 1 -Frånvarande: 13 s, 11 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 2 fpPunkt 13 (Livstidsstraffet)1. utskottet2. 5 (v, kd, fp, mp)Votering:204 för utskottet103 för res. 53 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 70 m, 1 kd, 15 c, 1 -För res. 5: 36 v, 35 kd, 1 c, 16 mp, 14 fp, 1 -Avstod: 1 s, 2 kdFrånvarande: 13 s, 11 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 2 fpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.LU12 Franchising och avtalsvillkor mellan nä-ringsidkarePunkt 1 (Franchising)1. utskottet2. 1 (v, kd, fp)Votering:205 för utskottet103 för res. 141 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 70 m, 16 c, 3 mp, 1 -För res. 1: 2 s, 35 v, 38 kd, 13 mp, 14 fp, 1 -Frånvarande: 14 s, 11 m, 8 v, 4 kd, 2 c, 2 fpPunkt 2 (Avtalsvillkor mellan näringsidkare)1. utskottet2. 2 (v, kd)Votering:211 för utskottet99 för res. 239 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 69 m, 2 kd, 16 c, 5 fp, 1 -För res. 2: 1 m, 36 v, 36 kd, 16 mp, 9 fp, 1 -Frånvarande: 13 s, 11 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 2 fpLU14 Vissa frågor rörande ochnamnlagenPunkt 1 (Allmänna arvsfonden)1. utskottet2. 1 (m)Votering:238 för utskottet73 för res. 138 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 37 v, 38 kd, 16 c, 16 mp, 13 fpFör res. 1: 70 m, 1 fp, 2 -Frånvarande: 13 s, 11 m, 6 v, 4 kd, 2 c, 2 fpPunkterna 2-5Kammaren biföll utskottets förslag.LU15 Arrenderättsliga frågor, m.m.Punkt 1 (Bostadsarrende)1. utskottet2. 1 (kd, m, c)Votering:156 för utskottet155 för res. 138 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 37 v, 1 fpFör res. 1: 70 m, 38 kd, 16 c, 16 mp, 13 fp, 2 -Frånvarande: 13 s, 11 m, 6 v, 4 kd, 2 c, 2 fpPunkt 5 (Fastighetsmäklare och företagsmäklare)1. utskottet2. 2 (m)Votering:223 för utskottet87 för res. 21 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 36 v, 36 kd, 16 c, 15 mp, 2 fpFör res. 2: 70 m, 2 kd, 1 mp, 12 fp, 2 -Avstod: 1 vFrånvarande: 13 s, 11 m, 6 v, 4 kd, 2 c, 2 fpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.5 § Offentlighetsprincipen och informations-tekniken, m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2001/02:KU17Offentlighetsprincipen och informationstekniken,m.m. 2001/02:70).Anf. 1 ():Fru talman! Det är inte alltid som jag har glädjenatt vara nöjd över ett förslag som kommer från rege-ringen, men när det gäller dagens betänkande, somgrundar sig på proposition 2001/02:70, har jag anled-ning att vara åtminstone halvnöjd och halvglad.I betänkandet behandlas frågor som rör offentlig-hetsprincipens tillämpning mot bakgrund av informa-tionsteknikens utveckling. Min förnöjsamhet och minglädje kommer sig av att utskottet och regeringen äröverens om att grundläggande bestämmelser ombevarande och gallring av allmänna handlingar endastska meddelas i lag och inte i förordning. Detta är ettgammalt och känt moderat krav. har vi det i dennadel inskrivet, och jag tycker att det är en framgång.Vidare föreslår regeringen inte att det ska genom-föras en ändring i tryckfrihetsförordningen som göratt myndigheter är skyldiga att lämna ut allmännahandlingar i elektronisk form. Myndigheter kan redani dag, om de så vill och det passar, lämna ut dessahandlingar i elektronisk form, men de har ingen skyl-dighet att göra det, och inte heller kommer de att fådet med det beslut som vi tar i dag.Majoriteten i den utredning som ligger till grundför detta betänkande hade föreslagit en sådan skyl-dighet, men vist nog förstår regeringen klokskapen iremissinstansernas invändningar och föreslår en änd-ring i tryckfrihetsförordningen som gör det möjligt attsenare i vanlig lag göra de förändringar som på olikasätt kan underlätta informationsspridandet.Jag delar uppfattningen att elektroniskt utlämnan-de av allmänna uppgifter innebär en positiv förstärk-ning av offentlighetsprincipen, men kan detockså komma att innebära konsekvenser för den per-sonliga integriteten. Därför krävs en djupare analysoch mer arbete innan en sådan ganska stor förändringgenomförs. Det krävs att de gamla registerlagarna,sekretesslagen och avgiftsförordningen ses över, ochdet krävs att det utbildningsbehov som föreligger utepå myndigheterna tillgodoses osv.Jag är dock inte alldeles nöjd med betänkandet,och det syns i reservation 2. Den handlar om offent-lighetsprincipen. Tanken bakom denna omistliga delav det svenska statsskicket är att medborgarna skakunna kontrollera makten genom att ha tillgång tillden information som finns hos myndigheterna.Den tekniska utvecklingen har öppnat och öppnarsannolikt framgent nya möjligheter i den vägen, ochdet är bra. Baksidan är att det också öppnar möjlig-heter för makten att kontrollera oss medborgare ochatt det öppnar möjligheter för medborgarna att kon-trollera varandra. Detta är ett växande hot mot denenskildes integritet, och därför bör offentlighetsprin-cipens syfte enligt min mening ses över och precise-ras. Det är möjligt att en utlovad utred-ning om en allmän översyn av integritetsfrågornakommer att behandla denna fråga, men eftersom viännu inte har sett några direktiv till denna utredningser jag mig nödsakad att än så länge yrka bifall tillreservation 2.Anf. 2 ():Fru talman! Vi har ganska länge nu talat i olikasammanhang om den nya informationstekniken. Detär väl så att den är så ny, eller rättare sagt:Den blir nyare och nyare . Vi har snarare attgöra med en föränderlig informationsteknik. Det härhar fött tanken på en s.k. teknikoberoende tryck- ochyttrandefrihetslagstiftning, alltså en tryck- och yttran-defrihet knuten till individen och till själva yttrandenai stället för till den teknik som används för yttrande-nas framställande och distribution. Detta skulle varaen lagstiftning formulerad så att vi alltid har ett robusttryck- och yttrandefrihetsskydd oavsett den tekniskautvecklingen. Den ska kunna fungera så att säga bådeför runstenen, för webbsidan och för vad som kankomma i framtiden.Jag tror att vi måste inse att drömmen om en tek-nikoberoende lagstiftning på det här området nogknappast är något mer än en dröm, en chimär och enomöjlighet. Möjligen är den användbar som riktmär-ke för utredande och lagstiftande, men knappast rea-listisk som mål.Det här avspeglas i motioner och reservationersom i stora ord kräver och förordar denna teknikobe-roende lagstiftning, men som egentligen är helt re-nons på konkreta förslag till hur en sådan lagstiftningskulle kunna se ut.Det illustreras också av det här betänkandet, där viinte egentligen formulerar något slags teknikoberoen-de, utan tvärtom erkänner att lagstiftningen är teknik-beroende och att vi därför ständigt, steg för steg,måste anpassa lagstiftningen till en förändrad tekniskverklighet. Så tror jag att vi måste hantera de härfrågorna också i fortsättningen.I betänkandet handlar det bl.a. om möjligheten attlämna ut offentliga handlingar i elektronisk form, ochdet låter ju som en ganska självklar anpassning tillden nya tekniken. Givetvis ska man kunna få ett do-kument i pdf-format via mejl i stället för att behövagå till kommunkontoret och ta ut det på papper.Men som redan har påpekats här: Det här är interiktigt så enkelt. Om jag får använda några formule-ringar i betänkandet: "Det är . svårt att överblickavilka konsekvenser en skyldighet att lämna ut hand-lingar i elektronisk form kan få för skyddet av denpersonliga integriteten. Synpunkten gör sig särskiltstarkt gällande vid s.k. massuttag av personuppgifterur stora databaser hos myndigheter. - - - Möjlighetenatt i elektronisk form få del av exempelvis samman-ställningar av personuppgifter från olika myndigheterunderlättar enligt regeringen naturligtvis samman-ställning och bearbetning av uppgifterna i syfte attkartlägga enskilda individer." Det här illustrerar attdet inte är så enkelt. Därför är det klokt att nu avvaktaav de skäl som jag har angivit, dvs. göra förberedelserför men inte nu slå till med genomförandet av enlagstiftning som ålägger myndigheterna att lämna utuppgifter i elektronisk form.Slutligen vill jag ta upp en kanske något udda sak,men ändå en sak som finns med i betänkandet. Detgäller reservation nr 9 om riksmarskalksämbetet. Ettstort tack till socialdemokratiska ledamoten , som har påtalat det orimliga i att hovet inteomfattas av offentlighetsprincipen.Här har vi då en institution, offentligt finansieradtill och med enbart offentliga arbetsuppgifter,som inte omfattas av offentlighetsprincipen. Det härillustrerar än en gång att monarkin är en anomali, enanakronism, ett främmande föremål, ett feodalt reser-vat - kalla det vad ni vill, men det passar inte in i ettdemokratiskt författningssammanhang.Självfallet ska hovet också omfattas av offentlig-hetsprincipen. Självfallet måste vi bifalla den härmotionen. Jag kanske inte är helt övertygad om att videnna gång lyckas samla en majoritet för den endarimliga ståndpunkten, men vi kommer i så fall attfortsätta tjata om att få ett fullt ut demokratiskt ochmodernt statsskick. Det här är ytterligare en liten del iden kampen, som till slut kommer att krönas medframgång.Jag yrkar alltså bifall till reservation nr 9, och iövrigt till förslaget i utskottets betänkande.Anf. 3 ():Fru talman! De grundläggande rättigheter somfinns för att skydda medborgarna på olika sätt är ettmått på hur demokratisk en stat är. Yttrandefrihet,integritet och offentlighet hör intimt samman i detdemokratiska samhället för att stärka medborgarnasvärdighet och det svenska samhället. Det här betän-kandet berör främst offentligheten, och vi kommer attåterkomma till andra betänkanden där integritetslag-stiftning och yttrandefrihet återkommer. Det är syndatt detta resonemang inte förs utifrån en helhetsbe-dömning och ett samlat grepp, då människors möjlig-het att vara aktiva medborgare är beroende av dessatre faktorer.Offentlighetsprincipen är en grundbult i densvenska demokratin. Den är medborgarens rätt gen-temot myndigheterna, en rätt som garanterar insynoch möjlighet till kontroll över myndighetsutövning-en samt ett skydd mot godtycke i bedömningar. Ge-nom detta bidrar offentlighetsprincipen också till enmer effektiv statsförvaltning genom bättre kontrollöver handläggning av ärenden och hantering av of-fentliga medel.Centerpartiet ser allvarligt på de tendenser till attbegränsa yttrandefrihets- och offentlighetsprincipernasom förekommit, ofta med hänvisning till EU-regler.Både riksdag och regering har vid upprepade tillfällenmeddelat att offentlighetsprincipen ska tillämpas fulltut oaktat medlemskapet i EU. Den debatt som upp-kom i samband med ordförandeskapsårets ansvar förjust offentligheten i EU-administrationen var bra ochvisar på vikten av att hårt driva principerna om of-fentlighet.Marknadsorientering och prioritering av service-produktion framför delaktighet har lett till att statligaoch kommunala bolag kommit att användas för attkringgå offentlighetsprincipen. Det har blivit alltvanligare att myndigheter frågar efter syfte och iden-titet hos den som efterfrågar en offentlig handling.Centerpartiet har lagt fram förslag som stärkermedborgarnas integritet, yttrandefrihet och tillgångtill offentlig information i ett samlat grepp. Vi harlagt fram förslag som värnar dessa tre värden i ettsammanhang och som en helhet, för att värna männi-skors värdighet och stärka den svenska demokratin.Fru talman! I många fall är det självfallet påkallatmed sekretess som t.ex. i fråga om personlig integri-tet. Det finns säkert tillfällen då detta skydd bör stär-kas. Det är alltså inte sekretessen i sig det är fel påutan det faktum att man med stor lätthet kan utökaundantagen från en grundlagsfäst rättighet.Det är heller ingen självklarhet om vi tittar bakåt itiden att det ska vara enkelt att begränsa offentlig-hetsprincipen genom förändringar i sekretesslagen.Först 1936 bröts sekretessbestämmelserna ut till envanlig lag, och föreslog Offentlig-hets- och sekretesskommittén att regleringen skullegöras i grundlag för att stärka offentligheten.Sedan den nuvarande sekretesslagen antogs 1980har den ändrats mer än 220 gånger, vanligen genomatt nya inskränkningar har tillförts. Sekretessförord-ningen från har förändrats åtminstone 90gånger. Det har säkerligen varit ange-lägna ändringar och ändringar som påkallats av för-ändrad numrering i andra lagar. Men de frekventaändringarna måste rimligen aktualisera frågan ombehovet av att diskutera huruvida processen att utökasekretesslagen bör göras trögare.Fru talman! Mot denna bakgrund finns det skäl attlåta en utredning se över om åtgärder bör vidtas föratt göra det svårare att ändra i sekretessbestämmel-serna t.ex. genom att kräva att undantag från offent-lighetsprincipen bör beslutas på samma sätt somgrundlag. Därför yrkar jag bifall till reservation 3.Utöver detta bör regering och riksdag stärka of-fentlighetsprincipen i det egna arbetet. Ett rimligtförsta steg är att lägga ut de egna diarierna tillgängli-ga och sökbara på Internet och inleda överläggningarom sådana insatser i landets alla kommuner medkommun- och landstingsförbund.Möjligheten att få gehör för synpunkterinom det europeiska samarbetet är i stor utsträckningberoende av att vi hävdar dem nationellt även då detinnebär konflikter med andra länder inom EU. Svens-ka myndigheter bör därför konsekvent hävda densvenska offentlighetsprincipen då EU-dokumenthandläggs och bedöma undantag från offentlighetenligt den svenska sekretesslagstiftningen.De tendenser som kan skönjas att begränsa till-gången till offentliga handlingar oavsett om dethandlar om okunskap, ovilja eller rädsla för överord-nade måste stävjas. I sammanhanget är regeringensinsatser för att öka kunskapen om offentlighetsprinci-pen och dess tillämpningar välkomna men börkompletteras ytterligare.Fru talman! Ett första steg i denna riktning är attundanröja möjligheten att använda svepskäl för attförhindra möjligheten att kringgå efterforskandeför-budet eller att helt lämna ut handlingar. Centerpartiethävdar därför att sekretesslagens 7 kap. 16 §, somsäger att sekretess gäller då man kan misstänka brottmot personuppgiftslagen, ska upphävas då sådanmisstanke i det närmaste alltid kan anses föreligga.Centerpartiet har svårt att se att denna paragraf kantillämpas utan att syftet med att efterfråga handlingenundersöks liksom identiteten hos den som efterfrågarhandlingen. Intentionen i paragrafen kan alltså stå istrid med den grundlagsfästa offentlighetsprincipen.Jag yrkar bifall till reservation 6.Utöver informationen menar regeringen att maninte bör tveka att använda kraftfulla verktyg för attvärna offentlighetsprincipen. Därför finns det nu skäl,tycker , att överväga att stärka justitie-kanslern med möjligheter att använda disciplinäraåtgärder mot anställda eller bestraffa myndighetersom hindrar offentlighetsprincipen.Offentliganställdas yttrandefrihet är en viktig delav den svenska offentligheten. Alla försök att begrän-sa meddelarfriheten måste bekämpas med kraft. Föratt anställda ska våga utnyttja meddelarfriheten är detav stor vikt att det finns sanktioner vid övergrepp.Möjligheten till sådana sanktioner bör ingå som enkomponent i att stärka justitiekanslerns möjligheteratt värna offentlighetsprincipen.Jag ställer mig naturligtvis bakom Centerpartietsreservationer men yrkar endast bifall till reservatio-nerna nr 3 och 6.Anf. 4 () replik:Fru talman! Det var väl talat till stöd för offentlig-hetsprincipen. Jag kan i allmänna ordalag självfalletinstämma i det som sade i den delen.Mot den bakgrunden blir det intressant att ställa frå-gan: Vad har för bra skäl att undantade kungliga hovstaterna och Riksmarskalksämbetetfrån offentlighetsprincipen?Anf. 5 () replik:Fru talman! har kommit upp ti-digare här i kammaren. De grundläggande skillnader-na rör kungahusets vara eller icke vara. Det är i an-slutning till den frågeställningen som vi här har valtatt följa majoritetens förslag till beslut.Anf. 6 () replik:Fru talman! Jag kan alltså konstatera att Centernutan sakskäl är beredd att undanta en ganska omfat-tande del av den offentligt finansierade verksamhetenfrån offentlighetsprincipen. Det är inte särskilt be-tryggande när det gäller andra delar av offentlighets-principen.Är det verkligen så att man utan sakskäl kan un-danta en så viktig del av den svenska statsförvalt-ningen från offentlighetsprincipen? Varför kan mandå inte undanta andra delar utan sakskäl?Anf. 7 () replik:Fru talman! Den problematik som är en problematik som vi har diskuterat ettflertal gånger när vi pratar om offentlighetsprincipen.Den har ett samband med vår syn på kungahusetsvara eller icke vara. Det har vi också debatterat här ikammaren tidigare. Där skiljer sig våra ståndpunkterfrån varandra.Anf. 8 ():Fru talman! För oss liberaler är utgångspunktenatt offentlighetsprincipen är en omistlig del i tryckfri-hets- och yttrandefrihetslagstiftningen. Denna principhar varit en hjärtefråga under hundra år.Rätten att ta del av allmänna handlingar underlättarinte bara medborgarnas inblick i den offentliga verk-samheten utan är också en viktig förutsättning förjournalistiskt arbete, fri opinionsbildning och inteminst för den politiska debatten.Det är för oss liberaler självklart att bejaka denfantastiska nya tekniska utvecklingen - jag anserfortfarande att den är ny, om man går tillbaka tillGutenberg - även om vi är väl medvetna om att detfinns vissa avigsidor. Den ger oss nya möjligheter attlagra och sända information. Med datorns hjälp kandokument och handlingar spridas till en stor gruppmänniskor på . Det finns nu heltandra förutsättningar för att ta del av innehållet ihandlingar enligt offentlighetsprincipen.Jag har i huvudsak inga invändningar mot denaktuella propositionen om offentlighetsprincipen ochinformationstekniken utom i ett avseende. Det hand-lar om rätten för enskilda att få ut elektroniskt lagradeupptagningar i elektronisk form, vilket innebär att detblir en skyldighet för myndigheterna att lämna utdem. Undantag från kravet på utskrift ska gälla förhandlingar som utgör dataprogram, såsom ocksåföreslås av Offentlighets- och sekretesskommittén.Detta gäller naturligtvis under förutsättning att detinte finns lagstiftning som hindrar myndigheten attgöra det.Men det finns en väsentlig skillnad härvidlagmellan regeringens förslag, som utskottsmajoritetendelar, och förslag, som jag redovisar imin reservation nr 5. Medan regeringen vill att tryck-frihetsförordningen ändras så att den gör det möjligtatt införa en skyldighet för en myndighet att lämna utelektroniskt lagrade upptagningar i elektronisk form ivanlig lag vill jag att det i 2 kap. tryckfrihetsförord-ningen direkt införs en sådan skyldighet, naturligtvisunder förutsättning att det inte i lag eller förordningfinns en bestämmelse som förbjuder detta.Enligt min mening har regeringens modell negati-va effekter. Det har också Offentlighets- och sekre-tesskommittén redogjort för. Man har ju prövat dessabåda modeller väldigt noga. Som en negativ effektkan det upplevas att en reglering i vanlig lag av rättenatt få ut allmänna handlingar i elektronisk form inne-bär en risk att rätten att få en avskrift eller kopia ipraktiken kommer att inskränkas. I och med att dennarätt förs över till vanlig lag förändrar man de norma-tiva förhållanden som har gällt och därrätten genom sin reglering i grundlag således ståröver annan lagstiftning.Att rätten att få ut allmänna handlingar i elektro-nisk form regleras särskilt i vanlig lag kan ocksåupplevas som otillfredsställande ur rättssystematisksynpunkt. Rätten att få en avskrift eller en kopia av enallmän handling kommer vid en sådan lösning attföljas av två regelsystem, dels av regler i grundlag,dels av regler i vanlig lag. Lagstiftningen kommer attupplevas som svåröverskådlig, framför allt av männi-skor som inte är jurister. Det gäller faktiskt de flesta.Detta, fru talman, tycker jag är den tyngsta invänd-ningen mot regeringens och utskottsmajoritetensförslag.Till detta kommer att en effekt av en lagteknisklösning med en reglering i vanlig lag innebär att reg-lerna i 2 kap. tryckfrihetsförordningen, som bl.a.handlar om skyndsam prövning och om anonymitets-skyddet, inte blir automatiskt gällande. Vill man attsådana regler ska gälla också vid utlämnandet avallmänna handlingar i elektronisk form måste manreglera detta särskilt.De invändningar som framförs mot en direktgrundlagsreglering av detta handlar bl.a. om integri-tetsaspekter. Självfallet måste de begränsningar ochskyddsbestämmelser som gäller för den personligaintegriteten och som finns enligt sekretesslagen ochpersonuppgiftslagen beaktas. Men det måste görasoavsett i vilken teknisk form en handling utlämnas.Nej, fru talman, min modell med direkt grundlags-reglering av skyldigheten att lämna ut elektronisktlagrade upptagningar i elektronisk form är bättre änden som regeringen föreslår och utskottsmajoritetenstår bakom. Därför yrkar jag bifall till reservation nr5.Anf. 9 PER ():Fru talman! Vi befinner oss i ett slags kommuni-kationskaos, en rymd av digitala nollor och ettor, därmakteliterna men framför allt de yngre generationer-na i den rika världen lärt sig konsten att utnyttja denexploderande teknikutvecklingen. Den här utveck-lingen är på både gott och ont, förstås, men den äromöjlig att hejda. Avstånden mellan de som har till-gång till och kan behärska de nya verktygen och desom står utanför och bortom ökar. Det positiva är attgamla maktstrukturer, som länge behärskats av givnabegränsade eliter i samhällena, bryts upp och att till-gång till information och kommunikation kommermånga fler till del. Det är inget mindre än en globalkommunikationsrevolution vi befinner oss i.Vi har, fru talman, två grundlagar som direktdrabbas av det som pågår, nämligen tryckfrihets-förordningen och yttrandefrihetsgrundlagen, varavden förra har en flerhundraårig historia och den sena-re bara ett decenniums.