prot · GP0982 · 2002-03-14 00:00:00 — Att ge en nedsättningbara av koldioxidskatten är inte verkningsfullt ,för det behövs än så länge mer ekonomiska incita-ment för att det ska bli en lönsamhet i detta. Miljö-partiet menar att vi måste slå fast att koldioxidskattenska reduceras för koldioxidneutrala drivmedel. Vimåste också i ett inledningsskede se till att teknikut-vecklingen påskyndas, så att de här drivmedlen kanstå på egna ben den dag de får en reduktion av barakoldioxidskatten och inte av energiskatten. Vi menaratt regeringen har ett ansvar för att skapa ensådan utveckling.Med detta, herr talman, yrkar jag än en gång bifalltill reservation 5.Anf. 179 () replik:Herr talman! försöker märka ordoch talar om lika förutsättningar för svenskt jordbruk.Vi talar då om konkurrensvillkoren. villha bättre villkor för jordbrukare än för kon-kurrentländernas jordbrukare.Om det nu är svårt att bedöma villkoren och svårtatt förstå borde de krav jag framförde i mitt anförandeoch i de motioner som vi har väckt vara ganska tydli-ga. Jag kan inte förstå varför t.ex. gåremot att el- och eldningsoljeskatten likställs och tar bort tusenkronorsgränsen. Varför vill Miljö-partiet höja dieselskatten? Skatten på dieselbränslemedverkar ju i majoritet till detta. Varför går man intemed på förslaget att sänka eller ta bort kväveskatten?Slutligen, varför medverkar man inte till att återföraskatten på handelsgödsel på det sätt man har reserve-rat i budgeten, om man nu vill ha bättre villkor ochinte likvärdiga?Anf. 180 () re-plik:Herr talman! Det verkar som om riktigt har hängt med i vad som har hänt de se-naste åren. Det är faktiskt som bestämmer.Från sida skulle vi gärna se att detvar som bestämde. Vi har vänt oss tillBryssel och begärt att få återföra skatten på bådehandelsgödsel och bekämpningsmedel till näringen.Har möjligen missat det?Ingen kan väl tro att vi bara ska ta bort den härskatten. Det som sker då - det vet varenda en som vethur lantbrukarna räknar - är att vi får en ökad an-vändning av både handelsgödsel och bekämpnings-medel. Det gäller framför allt handelsgödsel, där manräknar kilo kväve per kilo kväve - kostnad gentemotökad skörd. Jag kan inte tänka mig att någon vill det.En återföring av medlen är däremot på gång, Ag-ne . Vi har lyft av ryggsäcken. Har ni missatdet?Det förslag som läggs fram innebär att man skakunna återföra de här pengarna till ett nationellt stödför upprättande av växtodlingsplaner. Det är ett braförslag. Vi har gått ned med detta förslag gemensamtoch hoppas att kan godta det.När det gäller diesel måste jag säga att dePourbaix-Lundin försade sig på ett sätt som tydligtvisar problematiken i det hela. Hon sade att herrSvensson, som hon hade hittat på, var väldigt olyckligför att dieselskatten inte hade sänkts så att han kundeköra sin bil billigare. Just det: "Köra sin bil billigare".Precis så sade hon.Anf. 181 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Repliken gäller . 182 () re-plik:Herr talman! Det är samma fråga. Detta, AgneHansson, är ett av skälen till att det är svårt att göradet här. Vi måste hitta ett sätt att göra detta så att detbara blir jordbrukets maskiner som kör på den härdieseln, inte alla andra maskiner. Därför ser man överdetta på för att hitta en modellsom är riktig och rättvis och tar det vi sade att viskulle göra och inte något annat.Anf. 183 () replik:Herr talman! Jag skulle ha kunnat acceptera dettaom det bara var jag som hade missat att ni hade lyftav ryggsäcken. Men jag har förstått på bön-der att de också har missat att har verkatför att lyfta av jordbrukets ryggsäck. Jag väntar fort-farande på att hela ryggsäcken ska lyftas av. Kom inteoch skyll på . Tusenkronorsgränsen t.ex.,bestämmer vi väl över i - inte Bryssel.Anf. 184 () re-plik:Herr talman! tar vi det igen. LRF har varitmed intimt i diskussionen om på vilket sätt vi skaåterföra skatteintäkterna på handelsgödsel och be-kämningsmedel. brukar vara ganskastyrt av vad LRF tycker, och LRF har tyckt att det härhar varit bra. Det har varit i princip i enlighet med detförslag som man har lagt om hur det ska återföras.Sedan hoppas vi att kan skynda på med attsvara.Förslaget innebär att man gör detta under tre år.Under den tiden ska en utredning titta på hur man kanhitta ett långsiktigt sätt att hantera skatten på handels-gödsel och bekämpningsmedel. Även där är, såvitt jag har förstått,LRF inbegripet.Beslutet om tusenkronorsgränsen handlade om ansåg att det blev byråkratiskt svårt att hanteraså små belopp. visar det sig att regeln egentligenär verkningslös. Det finns många som kan få både2 000, 3 000, 4 000 och och som inte ansö-ker om att få tillbaka pengarna. Det är kanske för litepengar för att man som bonde ska bry sig. Jag vetinte.Det är ju väldigt förvånande, och det finns mångalänsstyrelser som hade anställt mycket folk för attklara detta och som inte förstår någonting alls. Detverkar som om gränsen hade kunnat sättas betydligthögre. Men det berodde alltså på att man ansåg att försmå belopp blir byråkratiskt för dyra att hantera. Detär möjligt att man kan ompröva detta när det visaresig att så få ansöker om att få tillbaka pengarna. Jaghoppas att regeringen i så fall kan titta på det. Byrå-kratin har ju visat sig vara ganska billig, eftersom detinte är så många som bryr sig om att söka pengar.Anf. 185 PER ():Herr talman! I skatteutskottets betänkande nr 17,som behandlas, tas ett nittiotal motioner från denallmänna motionstiden upp. Utskottet avstyrkersamtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns 23reservationer.Punktskatter, energi- och koldioxidskatter, fyllertvå syften. Det första är att staten måste ta in skatterför att finansiera välfärden och andra behov som vihar bestämt att gemensamt svara för. Det handlarbland annat om vården, skolan och omsorgen.Det andra syftet med de skatter som vi nu be-handlar är att de ska bidra till en bra miljö och en godfolkhälsa. Det går inte att bortse från att skatternasutformning och nivåer ger effekter på möjligheternaatt värna miljön och att ge människor ett friskare liv.Visst kan jag hålla med om att det finns delar ienergi- och koldioxidbeskattningen som behöver sesöver. Detsamma kan sägas om fordons- och drivme-delsbeskattningen. Det kan göras mera för att stärkaskatternas miljöstyrande effekter och öka takten iinförandet av alternativa, koldioxidneutrala drivmedeli motorfordon. Men det handlar inte om att göra ensi-diga skattesänkningar utan föregående analyser på detsätt som föreslås i flera av reservationerna och, somjag tolkade det, i anfö-rande.Vi socialdemokrater har ställt oss bakom en stra-tegi för en successivt ökad miljörelatering av skatte-systemet genom en grön skatteväxling. Det innebärinte någon skattehöjning. Höjda skatter på energi ochmiljöfarliga utsläpp ska växlas mot sänkt skatt påarbete.Riktlinjerna för en strategi för alternativa drivme-del i syfte att stimulera introduktion av koldioxid-neutrala drivmedel har också tagits upp.Vi socialdemokrater menar att det är viktigt attSverige håller en fortsatt hög ambitionsnivå när detgäller att begränsa koldioxidutsläpp. har valtatt ligga steget före och tar på det sättet ett särskiltansvar för de globala miljöproblem och risker somutsläppen av växthusgaser ger upphov till.Ett viktigt inslag i denna strategi är att på ett ak-tivt sätt förmå andra länder att följa efter och införamotsvarande ekonomiska styrmedel. En sådan inter-nationell beskattning är målet med agerandepå detta område och skulle om den genomförs minskabehovet av särskilda regler för den konkurrensutsattaindustrin.Dagens svenska energibeskattning är i huvudsakutformad som en konsumtionsskatt. All elproduktioni är skattefri. Kvarvarande rester av enproduktionsskatt på el finns endast i form av en ef-fektskatt som tas ut på kärnkraftverk.Det kanske finns fog att påstå att elmarknadensavreglering och internationalisering har fått vissanegativa konsekvenser ur miljösynpunkt. I Sverigehar svensk kondenskraft i viss mån ersatts av impor-terad elkraft producerad i på mindre mil-jövänligt sätt.Det kan möjligen bero på lägre miljökrav pådanska anläggningar och att elmarknaden i Danmarkinte varit avreglerad i samma omfattning som i deövriga nordiska länderna. Däremot finns det som jagser det ingen grund för uppfattningen att dansk elbe-skattning skulle diskriminera svensk el.Förslag om en särskild miljöbeskattning i Sverigesom bara träffar danskproducerad el från kolkraft-verk, på det sätt som föreslås i en reservation, är somjag ser det inte genomförbart. Däremot finns det an-ledning att anta att ökande krav kommer att ställas påbl.a. elproduktion som inte är miljövänlig i sambandmed att staterna ska minska utsläppen av växthusga-ser i syfte att säkerställa åtaganden som har gjortsmed anledning av har verkat för att gemensammaminimiskattesatser ska införas på naturgas och koloch har tillsammans med andra länder sökt få tillstånd en lösning som innebär att nuvarande minera-loljedirektiv byggs ut till ett energiskattedirektiv.Vi socialdemokrater menar att det är en riktig vägför att få till stånd höjda minimiskattesatser och ökadflexibilitet. Däremot är vi inte beredda att gå över tillmajoritetsbeslut i skattefrågor. Majoritetsbeslut inne-bär en överflyttning av beslutskompetens till EU påett icke önskvärt sätt. I reservationerna där en sådanutveckling föreslås kan det under ytan utläsas attreservanterna ser detta som en väg mot en lägresvensk beskattning. Att överlämna skattebeslut tillEU vill inte vi socialdemokrater.Under senare år har jordbrukssektorn fått sammaskattelättnader som tillverkningsindustrin vid för-brukning av el och bränslen. Fordonsskatten på jord-brukstraktorer har slopats. har beslutat omåterföring av skatten på bekämpningsmedel och han-delsgödsel till jordbruksnäringen.Både Skattenedsättningskommittén och vägtrafi-kutredningen ska se över frågor som rör jordbruksnä-ringen. Jag menar att vi visst ska ha ett konkurrens-kraftigt jordbruk men att vi också ska ha en näringsom har så små negativa miljöeffekter som möjligt.Om det ska uppnås är det nödvändigt att inväntapågående översyner och utredningar innan beslut omförändringar av skatter fattas.Låt mig avliva en myt. har inte en be-skattning inom vägtrafikområdet som nämnvärt avvi-ker från övriga . Svensk åkerinärings konkur-rensproblem kan inte ensidigt knytas till skatten pådieselbränsle. Det handlar också om andra orsakersom social dumpning, löner och arbetstider som an-vänds som konkurrensmedel.Det är naturligtvis viktigt att åtgärder vidtas för attuppnå en sund konkurrens. Men då är inte skattened-sättningar på drivmedel rätt metod.Pågående vägtrafikbeskattningsutredning ska medförtur redovisa frågor som särskilt rör åkerinäringenskonkurrenssituation. Förutom fordonsskatten ochdrivmedelsskatten ska utredningen också titta på hurett system med kilometerskatt kan utformas. Person-ligen tror jag att införande av kilometerskatt kan bliett alternativ när nu avser att frångå Euro-vinjettsystemet.Eftersom vi vill minska vägtrafikens utsläpp avkoldioxid och växthusgaser finns inga skäl till attsänka skatterna på diesel och bensin. Jag vill ocksåpåpeka att drivmedelspriserna även styrs av en kom-mersiell komponent. Det är i stället viktigt att se överhur vägtrafikens miljöbelastning kan minskas genomatt man i större omfattning introducerar koldioxid-neutrala drivmedel.Vi socialdemokrater menar att det bör göras ge-nom satsningar på forskning och utveckling i syfte attsänka produktionskostnaderna på alternativen. Skat-tesystemet bör också bidra till att gynna alternativadrivmedel.Sverige för en restriktivalkoholpolitik som syftar till att begränsa alkoholensskadeverkningar genom en minskad totalkonsumtion.Detta sker främst genom en kombination av högaskatter och restriktioner som på olika sätt begränsartillgängligheten. Information, opinionsbildning ochbehandlingsinsatser är också åtgärder som vi föror-dar.Med denna restriktiva politik har lyckatsbättre än andra länder med att hålla nere mängdenkonsumerad alkohol och de alkoholrelaterade skadorsom överkonsumtion medför. Det finns tydliga sam-band mellan tillgänglighet, pris, konsumtion ochskador.I den nationella handlingsplanen för att förebyggaalkoholskador finns förslag till åtgärder för att Sveri-ge fortsättningsvis, även vid höjda införselkvoter, skakunna behålla målet om att begränsa alkoholens ska-deverkningar och för att minska den totala konsum-tionen.När det gäller avfallsskatten finns det anledningatt ge enskilda, kommuner och producenter ökadeekonomiska incitament att minska mängden avfallsom deponeras. Detta ligger också i linje med enavfallsstrategi som primärt syftar till att styra bortmängden avfall från deponering genom minskning avmängden avfall och få till stånd en ökad grad av åter-användning och återvinning.En utvärdering av hur systemet med avfallsbe-skattning fungerar har genomförts. Även utvärderingoch analyser av ekonomiska och miljömässiga kon-sekvenser av att införa en skatt på förbränning avavfall har gjorts i utredningen. Avfallsskatteutred-ningen har avlämnat sitt betänkande. I detsägs att avfallsskatten i sina huvuddrag fungerar pådet sätt som förutsåg när man beslutade omden sedan.Betänkandet remissbehandlas . Denpågående beredningen bör avvaktas. Med anledningav det avstyrker utskottsmajoriteten förslag om ome-delbara åtgärder.Herr talman! Flertalet av de frågor som tas upp ireservationerna är föremål för utredningar,översyn samt överväganden i regeringen. Från ut-skottsmajoritetens sida anser vi att de av den anled-ningen inte ska föranleda några åtgärder eller tillkän-nagivanden.Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och av-slag på samtliga reservationer.Anf. 186 () replik:Herr talman! Per antyder i sitt in-lägg att det inte finns någon analys bakom Modera-ternas olika förslag till skattesänkningar när det gällerpunktskatter. Då skulle jag vilja fråga vilken analyssom ligger bakom att av priset på bensin utgörsav skatt och vilken analys som ligger bakom att 82 %av priset på alkohol är skatt.Sedan antyder Per också att ben-sinpriset är så högt beroende på att det finns en kom-mersiell del i detta. 70 %beslutar politiker om.Jag har en konkret fråga till Per och alla andra jordbrukare grund-lurade eller kommer den socialdemokratiska rege-ringen att lägga fram ett förslag om att sänkadieselskatten för jordbrukets skogsmaskiner och ar-betsredskap?Jag har ytterligare en fråga. Kommer den s.k. grö-na skatteväxlingen på 30 miljarder som äraviserad att fortsätta, trots att det nu visar sig att mil-jöskatterna visserligen har ökat mellan 1993 och 2000med men som andel av BNP harminskat , medan skatterna på arbete däremothar ökat med och av BNP?Detta är uppgifter från SCB. Kommer denna tämligenmisslyckade gröna skatteväxlingen att fortsätta?Anf. 187 PER () re-plik:Herr talman! Jag sade inte att det inte fanns någonanalys bakom förslag till skattesänk-ningar. Jag utgår från att Moderata samlingspartiethar gjort en sådan och därmed också lagt fram enbudget som innehåller betydligt mindre pengar tillvälfärden än vad vi socialdemokrater har i våra för-slag.Visst har vi höga priser på bensin. Det har vi där-för att vi vill begränsa trafikens miljöskadliga kon-sekvenser och hålla tillbaka dessa. Bakom detta liggeren analys som visar att punktskatter på bensin har enmiljöskyddande effekt.I sitt anförande tog ett exempel med en familj. Hon räknade ut attden här familjen betalade per dag eller13 i punktskatter. Jag gjorde ett snabbtöverslag och konstaterade att den här familjen å andrasidan har fått i barnbidrag. Den härfamiljen har också med all sannolikhet barnen i sko-lan eller i förskolan, och den vägen finansierar sam-hället för den här familjen. Manhar väl förmodligen också EU-stöd, arealstöd osv.Det är väldigt utmanande att säga att det kostar. Manmåste också räkna in vad man får. För oss socialde-mokrater är det viktigt att säga att skatter har ett sam-band med välfärd.Anf. 188 () replik:Herr talman! Jag fick inget svar på mina två frå-gor. Är och alla andra jordbrukaregrundlurade? Kommer det något förslag om en sänk-ning av dieselskatten för jordbruks- och skogsmaski-ner och arbetsredskap? Jag fick inget svar på det.Jag fick inte heller något svar på frågan om dens.k. gröna skatteväxlingen kommer att fortsätta, trotsatt jag med mina siffror visat att den är tämligenmisslyckad. Det är en vacker tanke som inte kommeratt hålla. Om miljöskatterna gör så att folk driverfram miljöförbättringar blir intäkterna mindre. Dåfinns det mindre att skatteväxla med. Det håller inte islutändan, Per stället försöker Per prata omandra saker. Han antyder att moderata skattesänk-ningar gör att man inte klarar det han kallar välfärden.Jag antar att det handlar om vård, skola och omsorg.Jag tycker att vi en gång för alla kan slå fast att av deoffentliga utgifterna går till vård, skolaoch omsorg. På dessa områden satsar Moderaternamycket mer än Socialdemokraterna. Det gäller alladessa tre områden. Där känner jag mig helt lugn.Men jag är tacksam om jag får svar på mina tvåfrågor.Sedan förstår jag av Per inläggatt är just rätt procentnivå för Socialdemo-kraterna när det gäller skatten på bensin. Attspritskatten ligger på beror på att man har gjorten analys som visat att det är precis där den ska ligga.Det finns ingen anledning att göra några förändringar.Jag förstår att folk helst inte ska köra bil, men detfinns väldigt många som inte kan ta sig någonstansom man inte har bil. Undersökningar visar att detfaktiskt är de med lägst inkomst som använder bilenmest. Det är precis tvärtemot vad man tror. De an-vänder bilen mest och behöver bilen allra bäst. Dessahöga bensinskatter är väldigt kännbara för dem.Herr talman! Jag är mycket tacksam om jag fårsvar på mina två konkreta frågor om dieselskatten ochom den gröna skatteväxlingen.Anf. 189 PER () re-plik:Herr talman! De här frågorna om dieselskatt ochanvändningen av diesel i jordbruksredskap, traktorerm.m. hanteras i två utredningar. Dels i där jag sitter i en referensgrupp, delsi . Jag kan inte frånriksdagens talarstol säga hur utredningarnas förslagkommer att se ut. Men jag kommer naturligtvis att,utifrån den position jag har med insyn i utredningen,försöka påverka frågorna på ett sådant sätt som jagbedömer riktigt.Det hade varit bra om de också hade berört min tankegång om typfa-miljen och om det är så att punktskatter och den får tillbaka i form av välfärd har något sambandmed varandra. Men jag förstår att det är svårt förModerata samlingspartiet att göra detta, eftersom detär så stor skillnad mellan oss när det gäller synen påsamhällssystemet.Jag ska också svara på den andra frågan som Ma-rietta de ställde. Det handlar om dengröna skatteväxlingen. Ja, vi avser att fortsätta medden gröna skatteväxlingen i syfte att sänka skatter påarbete och höja skatter på sådana verksamheter somär miljöstörande.Med det har jag också berört några andra frågorsom har tagits upp tidigare i debatten.Anf. 190 () replik:Herr talman! Jag vill gärna ha ett förtydligande avGranström. Med all respekt för att avståndet ned tillDanmark är betydande, betydligt större än vad det ärför min egen del, undrar jag om verkligenmenar att det finns en social dumpning i vårt grann-land . Det förvånar mig mycket. Det måstefinnas andra skäl som gör att man har lägrekostnader. Vad är det som ligger till grund för betyd-ligt lägre kostnader för en åkare nere i än iSkåne och ?Sedan förvånar det mig också att höra generalise-ringen när det gäller . 1-diesel som vianvänder i är betydligt renare än den svartoljasom rullar in på våra skånska vägar via Swinoujscieoch . Ska vi acceptera den här miljöförstöringenöver de skånska bygderna? Är det så vi ska styrainköp av diesel? Ska de ske nere i i stället för iSverige? Det vill jag ha svar på av . Finnsdet inte någon möjlighet att sänka skatten på dieseltill förmån för inköp i i stället? Jag återkom-mer alltså till samma fråga som de ställde alldeles om det blir någon sänk-ning av dieselskatten.Anf. 191 PER () re-plik:Herr talman! Jag tog upp frågan om att det före-kommer konkurrens i form av social dumpning, ar-betstider, lönesättningar m.m. Det har beskrivits såhär för mig: Man använder sig ibland av tredje-landschaufförer. Det finns alltså metoder att kringgåde sociala system som finns inom EU.Jag sade också att vi i princip har samma nivåerpå beskattningen av diesel i . Då menade jagEU-området. Jag vet om de problem som finns medde polska åkerierna. Och det var också därför jagantydde att det kan finnas en möjlighet. Vi får se vadVägtrafikskatteutredningen kommer fram till och omdet är möjligt att hitta ett system med kilometerskat-ter. Om man skulle kunna använda sådana tror jag attdet här problemet skulle bli lättare att hantera. Jagkan inte se att sänkt skatt på diesel skulle vara enriktig åtgärd.Anf. 192 () replik:Herr talman! Då innebär det att vi även fortsätt-ningsvis ska se kolonner med polska bilar rulla med800 liter smutsig svart olja i sina tankar. De köperinte en liter i som har en god och hög klass pårenhet i fordonsbränslet. Jag har svårt att accepteradet. Jag skulle önska att vi kunde ligga på en prisnivåsom gör det möjligt att handla rent bränsle i Sverige.Anf. 193 PER () re-plik:Herr talman! Jo, det är alldeles rätt. Här tror jagatt och jag har samma uppfattning. Viska naturligtvis sträva efter att renast möjliga dieselska användas på svenska vägar. Jag tror inte att meto-den att sänka skatten är den riktiga. Vi måste se till attvi får internationella överenskommelser som gör detmöjligt att styra i den riktningen.Herr talman! I det sammanhanget skulle jag viljapåpeka en sak. Det är synd att inte harnågon ytterligare replik.Den här vintern har vi sett en mängd översväm-ningar i de skånska åarna. Vi vet att detta delvis berorpå utsläppen från vägtrafiken.Jag tror inte att översvämningarna i de skånskaåarna blir bättre om vi sänker skatten på diesel.Anf. 194 () replik:Herr talman! Det är ett önsketänkande att slippaen rad skatter i , men vi vet inte vilka konsek-venserna skulle bli för miljön och folkhälsan.När det gäller punktskatterna är det i första handderas miljöstyrande effekter som vi diskuterar.Låt mig peka på tre punkter, Per ,ur ett miljöperspektiv.Den första är den gröna skatteväxlingen. Det ärviktigt med en rak skatteväxling. I vissa fall förutsät-ter en grön skatteväxling och handeln med utsläpps-rättigheter varandra.Är Socialdemokraterna beredda att underlätta förhandel med utsläppsrättigheter, eller var står ni däreftersom ni har avslagit vår motion på den punkten.Den andra berör avfallsskatten, som togs upp häroch som vi också har motionerat om. Det finns enrisk att vi får ökade deponier av avfall i . Vadvill Socialdemokraterna göra åt det? Vi har föreslagiten skattehöjning. Ni vill avvakta en beredning. Är niberedda att pröva den frågan?Den tredje gäller minimigränser för miljöskatterinom EU. Jag delar uppfattningen att vi inte vill haharmoniseringar av skatter inom EU, men i det härfallet är det ju fråga om en miljöstyrande effekt medminimigränser för miljöskatter där de enskilda län-derna har möjlighet att själva gå längre. Hur tänkerSocialdemokraterna lösa de internationella frågorsom ju miljöfrågor egentligen är när de inte sätterpunkt vid landsgränsen?Anf. 195 PER () re-plik:Herr talman! Jag ska försöka tolka in detta i AgneHanssons anförande och se om jag har uppfattat hansanförande rätt.Agne sade att nedsättningen av elskattenför energislukande industri var ett hinder för införan-de av utsläppsrättigheter.Om jag tolkat det inlägget rätt vill jag säga att jaginte vill att SCA som vi besökte i måndagseller Kubal som vi också besökte ska behöva kännasvid en försämring i sin konkurrenssituation.Vi Socialdemokrater menar att vi ska försöka lösafrågan om utsläppsrättigheter och handeln med dem.Den beredningen pågår i Regeringskansliet.När det gäller avfallsskatten vill jag inte bli såkategorisk i den här debatten. har vi en remiss-runda på den utredning som har lämnats. Jag villavvakta remissrundans resultat. Vi ska naturligtvisfölja det noggrant.