prot · GP0976 · 2002-03-05 00:00:00 — Men jagbestrider att det råder brist på överblick eller att För-svarsmakten saknar lugn och ro för att kunna kon-centrera sig på sina huvuduppgifter. Försvarsmaktengenomgår mycket betydelsefulla förändringar somenligt min mening är riktiga och konsekventa i ljusetav att det säkerhetspolitiska läget är helt annorlunda än under , när så mycket av våra ma-rinstridskrafter dimensionerades, enligt min meningsäkerligen på ett riktigt sätt i dåtida säkerhetspolitiskaläge.Anf. 21 ():Fru talman! I försvarsministerns position måstehan naturligtvis säga att det är någon som har över-blick och att det är lugn och ro. Jag förstår det. Menjag behöver ju bara läsa svaret på min interpellation,som berör en liten del av försvaret, för att se hurmånga bollar som är i luften. Som jag sade tror jag attom en boll landar finns det risk för att den kastas uppganska snart igen för den hamnar i en ny utredning.Det är klart att det är "hela havet stormar" som rådernär det gäller försvaret.Min fråga är ändå: Om Socialdemokraterna motförmodan vinner valet, kan man då förvänta sig ytter-ligare nedläggningar av försvaret? Det låter nästansom om vi var på väg in i ett nytt försvarsbeslut.Försvarsministern säger att regeringen kan fattade flesta av de beslut som de här utredningarnahandlar om. Det tycker jag inte verkar helt troligt. Detlåter lite anmärkningsvärt. Det finns många delar somär ganska betydelsefulla och som jag faktiskt utgårfrån ska komma tillbaka till . Det var noginte detta bemyndigade regeringen att göra.Men det får vi väl ta när det kommer.Det som jag har fått ut av den här debatten är attdet inte går att få något klart besked om vad som skaflyttas från och vad som ska vara kvar. Jag kankonstatera en sak, det går inte att flytta helikopterba-taljonen eller örlogsskolorna till i alla fall. Jagtror inte att man har tänkt ta in helikoptrarna i berget.Det är saker som fortfarande kommer att vara kvar.Jag är också glad att försvarsministern har sagt attdet kommer att vara det som är bra för försvaret somgäller för vad som ska vara kvar på . Jag hållermed försvarsministern om att Musköanläggningen ärunik. Det är en väldigt fin anläggning på det sättet attden är insprängd i berget. Den måste utnyttjas pånågot sätt. Det vore kapitalförstöring annars.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2001/02:266 om Sve-riges minröjningskapacitet och SWEDECAnf. 22 Försvarsminister ():Fru talman! har frågat om jag av-ser att vidta någon åtgärd för att den svenska minpo-licyn ska kunna gå ut på remiss och därefterantas av regeringen. Vidare har han frågat mig om jagavser att vidta någon åtgärd för att SWEDEC i ökadutsträckning ska vägledas av den humanitära minröj-ningens behov och styras av ett råd med represen-tanter från olika myndigheter och organisationer.Jag har , , svarat på liknan-de frågor med anledning av interpella-tion i ämnet. Jag sade då att det pågårett arbete inom med att ta fram ensamlad svensk syn rörande minor och oexploderadammunition. Arbetet syftar till att beskriva och för-klara regeringens inriktning och målet med densvenska verksamheten inom ammunitions- och min-röjningsområdet.I arbetet är flera departement i ,myndigheter och organisationer engagerade, och jagbedömer att regeringen kan informera omdetta arbete före sommaruppehållet. Närmare bestämtden hoppas jag att kammarkansliet kan finnasom en lämplig tidpunkt.Vid debatten sade jag att det ocksåär min uppfattning att dagens organisation, medSWEDEC ingående i Försvarsmakten, i huvudsakfungerar väl. Styrningen av SWEDEC kommer attbehandlas utförligare i regeringens samlade syn påammunitions- och minröjningsfrågor, varför jag intevill föregripa frågan.Då , som framställt interpellatio-nen, anmält att han var förhindrad att närvara vidsammanträdet medgav talmannen att i stället fick delta i överläggningen.Anf. 23 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka försvars-ministern för svaret på frågan om svensk minröjning.Försvarsministern hänvisar till att han för inte sålänge sedan har svarat på en liknande fråga. Det för-anledde mig att notera att det här är en mycket ange-lägen del av det svenska arbetet och att det egentligenfinns all anledning att skynda på i frågan för att intedröja för länge med att komma i gång med en viktigverksamhet.Jag tycker att det är beklagligt att den svenskaminpolicyn har dröjt och dröjer så . Det hartidigare sagts från regeringens sida att den skulle hakommit . Så blev det inte. bedömer för-svarsministern att han ska kunna presentera den innansommaren. Då förmodar jag att den inte kan behand-las av utan att det kommer att ta ytterligaretid innan det är klart. Det är bara att beklaga. Dethade varit bra om vi hade kunna få detta klart undervårriksdagen.Riksdagen har uttalat sig i den här frågan i sam-band med att utrikesutskottet behandlade motioner iämnet. Då sade man att "kapacitet för genomförandeav minröjning måste byggas upp och Räddnings-verkts främsta uppgifter i detta sammanhang blirledning, utbildning och kvalitetssäkring av insatser".Därmed har också fått ett tydligtmandat att inte bara delta i FN:s olika stater utan att också leda insatser i de drabbadeländerna.Jag vill utvidga detta och ställa ett par frågor tillförsvarsministern. Håller försvarsministern med omatt SWEDEC bör få en mer civil inriktning? Hållerförsvarsministern det som möjligt att chefen förSWEDEC blir en civil befattningshavare- detta med anledning av att det är oerhört viktigt attSverige finns med i de internationella sammanhang-en? Det finns all anledning att stärka det samarbetesom kan ske på det här området med ideella organi-sationer som , Röda korset och SvenskaFreds- och Skiljedomsföreningen.Anf. 24 Försvarsminister ():Fru talman! Det är en angelägen fråga som riks-dagen har tagit upp med mig som företrädare förregeringen. Det är också därför som jag vill kunna geriksdagen en samlad redovisning före sommaruppe-hållet och före valet.Jag ser samarbetet, och samordningen, mellanStatens räddningsverk och Försvarsmakten sommycket betydelsfullt och angeläget. Jag utgår från attdet ska kunna vara en samverkan, och jag utgår frånatt den ska kunna fördjupas. Men jag vill inte gålängre i mitt svar. Det gjorde jag inte i den förra in-terpellationsdebatten . I ljusetav att arbetet med att granska frågeställningen pågår iRegeringskansliet, i kontakt med myndigheterna, villjag inte gå längre än att uttrycka det jag sade inled-ningsvis i mitt anförande.Anf. 25 ():Fru talman! Jag uppfattar ändå att det pågår ettviktigt samarbete över gränserna i frågan. Jag förut-sätter att när regeringen blir klar att presentera dettafår se att samverkan verkligen ger resultat. Minröj-ningsprogrammet ska inte bara bli en smal militäruppgift, utan det är angeläget att inte minst de fattigaländer som har drabbats av minor kan få den hjälp debehöver utan att det blir något krångligt i det hela.Jag har varit på en hearing där biståndsmi-nistern deltog. Han poängterade hur det var när hanbesökte . Där var en smal väg som varminröjd och som man vågade köra på. De stora fältenruntomkring var fyllda av minor, och det gick överhuvud taget inte att odla eller använda fälten. Oerhörtmånga människor antingen omkom i minolyckor ellerblev skadade och lemlästade för all framtid.Jag har själv besökt minröjningsprogrammet iMoçambique. Där går att se hur oerhört angeläget detär för befolkningarna i de fattiga länderna att få möj-lighet till att utveckla resurser och odlingar för matosv. Därför måste det röjas så att det går att användasig av den mark som finns. är det omöjligt imånga länder som har varit drabbade av krig.Detta visar på vikten av att vara oerhört restriktivoch jobba för att minor inte får användas i någonform över huvud taget eller utvecklas tekniskt. Detsker i en del fall . Det är angeläget att försvars-ministern på olika sätt bevakar dessa frågor, så att viinte får en värld som inte bara drabbas av kriget me-dan det pågår men där det även går att se stora drabb-ningar långt efter det att kriget har upphört.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2001/02:253 om verksamhetAnf. 26 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkenbetydelse jag vill lägga vid vetenskaplig prövning avolika projekt vid fördelning av forskningsmedel, vilkainitiativ jag avser att vidta för att säkra forskningenskvalitet vid samt vad jag avseratt göra för att ge de nya universiteten och högskolor-na likvärdiga förutsättningar att bedriva angelägenforskning. Frågorna har ställts mot bakgrund av dengranskning av verksamheten inom Stiftelsen förforskning inom områden med anknytning till Öster-sjöregionen och , även kallad Östersjöstif-telsen, som Kungl. harpresenterat.Jag hoppas att det inte har undgått någon i den härkammaren att jag är en varm anhängare av forskar-styrd forskning. Jag anser att vetenskaplig prövningär av stor betydelse vid fördelning av forskningsme-del eftersom endast forskare har kompetens att avgöraom forskning håller hög vetenskaplig kvalitet.Önskan att stärka forskarstyret inom svenskforskning har också präglat regeringens politik sedanjag tillträdde som utbildnings- och forskningsminis-ter. , , inrättades enny myndighetsorganisation för forskningsfinansieringsom understryker den nyfikenhetsstyrda grundforsk-ningens centrala roll och betonar forskarstyrningensbetydelse för den vetenskapliga kvaliteten även inomsektorsforskningen.Detta ska ställas mot den satsning på stiftelserbortom forskarnas inflytande som den borgerligaregeringen genomförde . Närlöntagarfonderna avvecklades hade den borgerligaregeringen möjlighet att stärka lärosätenas direktaforskningsanslag eller ge forskningsråden mer resur-ser. Men i stället valde man att skapa Östersjöstiftel-sen och andra stiftelser där styrelsen själv utsåg ochentledigade styrelseledamöterna. Forskarna fick däri-genom inte något inflytande. Självfallet ledde dettatill en omfattande kritik från forskarnas sida. Dess-utom fattade den borgerliga regeringen beslut omstadgar för stiftelserna som begränsade styrelsernasmöjligheter att arbeta på ett väl avvägt sätt. Jag be-klagar verkligen detta beslut.Den nuvarande regeringen arbetar aktivt med attfrämja kvalitet och vetenskaplig prövning inomforskningen. Det var en viktig huvudlinje i den forsk-ningspolitiska proposition Forskning och förnyelse(prop. 2000/01:3) som lades fram . Hälf-ten av de nya medel som då tillsköts forskarsamhälletgavs till de nya forskningsråden. Bl.a. höjs anslagettill det nyinrättade under perioden2001-2003 med mer än , vilketinnebär en anslagsökning om . Detta betyderockså att en större andel av resurserna för forskningfördelas efter vetenskaplig prövning.Regeringen arbetar medvetet med attstärka forskningen vid de nya universiteten och hög-skolorna. Regeringen lägger stor vikt vid att all högreutbildning har forskningsanknytning och att de nyauniversiteten och de högskolor som tilldelats veten-skapsområde ges förutsättningar att bedriva interna-tionellt konkurrenskraftig forskning och forskarut-bildning.Sedan regeringen inrättade tre nya universi-tet i , och , har dessa lärosätensforskningsanlag höjts kraftigt. I budgetpropositionenför 1997 fick de tre lärosätena tillsammans drygt 90miljoner kronor för forskning. tilldelas de sam-manlagt . Det motsvarar en ök-ning med . har natur-ligtvis också, som alla andra lärosäten, möjlighet attsöka pengar från forskningsråden, och den externafinansieringen låg på förde nya universiteten. Universitetens möjligheter attbedriva angelägen forskning av hög kvalitet får där-med betraktas som god.Under mandatperioden har också ett antal hög-skolor efter omfattande kvalitetsgranskning tilldelatsvetenskapsområde, dvs. rätten att självständigt bedri-va och examinera i forskarutbildningen. Även dessalärosäten har fått sina forskningsanslag kraftigt höjda.Under perioden 2001-2003 utgör höjningen sam-mantaget för dessa högskolor 87 miljoner kronor.Samtliga högskolor som inte har vetenskapsområ-de har tilldelats samman-lagt i höjda forskningsanslag.Vad gäller kvaliteten på forskningen vid vill jag, liksom Kungl. Vetenskap-sakademiens bedömare, understryka att den nu ge-nomförda granskningen inte avser . Eftersom även har andrafinansiärer av sin forskning måste en heltäckande bildav forskningen vid högskolan naturligtvis utgå frånett bredare perspektiv än den verksamhet som finansierar.Det är inte min uppgift att bedöma kvaliteten påforskningen vid enskilda universitet och högskolor.Den granskningen bör göras av vetenskapssamhället istort inklusive lärosätena själva.Vissa nyckeltal avrapporteras till rege-ringen och till . Jag kan utifrån dessauppgifter konstatera att för år2000 redovisat att andelen forskarutbildade lärare var58 %. Det är en lika stor andel som vid Göteborgsuniversitet och den i särklass högsta bland de har också, trots sin ungdomsom högskola, i stark konkurrens tagithem en ökande andel externa medel från och dess föregångare. Högskolan ökar ocksåstadigt sin externfinansiering från andra forskningsfi-nansiärer än Östersjöstiftelsen.Jag anser att det kan finnas skäl att med störreuppmärksamhet följa verksamheten inom både och övriga stiftelser som finansieratsmed löntagarfondsmedel. har ju inrättatdessa stiftelser, och användningen av de medel somavsatts bör med all rätta granskas i syfte att ge störstamöjliga effekt på utveckling.Anf. 27 (m):Fru talman! Jag vill börja med att tacka för svaret.Samtidigt vill jag säga att utbildningsministerninte i något avseende tycks ha tagit så seriöst på defrågor jag har ställt, i varje fall inte i den del som desärskilt berör verksamhet. Detbeklagar jag, därför att jag tycker att den granskningav verksamheten vid som har gjortspå uppdrag av är värd en seri-ös behandling.I rapporten pekar man på två problem där gransk-ningsgruppen förordar åtgärder och där ministernfaktiskt kan medverka.Det första handlar om den restriktion i stiftelsensstadgar som innebär att medel bara får ges till denforskning som är knuten till högskola.Däremot begränsar man inte forskningen vad avserdiscipliner.Granskningsgruppen konstaterar att den första ti-den för verksamheten präglades av behoven att orga-nisera verksamhet. Det kan jag förstå. Man avstodockså från att bygga upp en egen organisation förprövning av anslagsansökningar, och man formulera-de inte heller någon inriktning för den forskning manavsåg att stödja. I stället beviljades pengar till pro-jektering av ett bibliotek och stöd till ett språklabo-ratorium bl.a. Av rapporten framgår att medel ocksåhar använts för att klara lärarförsörjningen vid dengrundläggande utbildningen vid högskola.Granskningsgruppen ifrågasätter också en ordningsom i praktiken innebär att stiftelsen beviljat ettklumpanslag till högskolan utan att ha gjort någradirekta vetenskapliga bedömningar eller anlitat exter-na granskningar. Dock säger man, vilket jag tycker ärbra, att styrelsen har blivit mer aktiv i attfölja upp användningen av tilldelade medel. Men manhar ändå klarat det mesta själv och valt att inte an-vända utomstående bedömare.Den sammanfattande kritiken när det gäller för-delningen av forskningsmedel gäller att Östersjöstif-telsen dels genom sina stadgar, dels genom den valdaarbetsordningen - detta är tudelat - går på tvärs emotgrundläggande principer inom svensk forskning, därprojekt brukar granskas och bedömas av friståendeexperter innan pengarna beviljas.Om detta har utbildningsministern inget att säga,utöver att han anser att den förra borgerliga regering-en hade fel forskningspolitik och att den var sämre änhans egen. Det är inte en särskilt förvånande syn-punkt, men det har ju inget att göra med den härforskningsrapporten och den verksamhet som jagtycker att man måste diskutera.För egen del gör jag en annan bedömning av denborgerliga regeringens forskningspolitik. Men oavsettvad man tycker anser jag att det finns anledning, ettpar år efter ett beslut när man synar en verksamhet,att frimodigt våga ta del av den kritik som finns ochvärdera de synpunkter och förslag som då läggs fram.Uppenbart är i varje fall att högskolahar kunnat få mycket pengar och att det måste disku-teras om det handlat om rätt forskning, som man harfått pengarna för. Man måste också fundera över hurvi ska ha det . Jag tycker att det är konstigtatt utbildningsministern inte vill delta i en sådan dis-kussion.Den andra punkten i kritikrör den symbios mellan ledningoch högskolans ledning som har utvecklats. Att debåda organisationerna har en gemensam administra-tion innebär att rollfördelningen mellan anslagsgivareoch anslagsmottagare har blivit otydlig. Den oklararollfördelningen förstärktes när regeringen utsågnya ledamöter i stiftelsens styrelse och valde att tillny ordförande i styrelsen utse högskolans ordförande.Vidare utsåg man rektorn vid samma högskola tillledamot i styrelsen. Då var bara två ledamöter utankoppling till . Det här är sådantsom måste kunna diskuteras.Anf. 28 Utbildningsminister ():Fru talman! En väldigt viktig utgångspunkt är var-för man bildar stiftelser och varför man tar offentligamedel och för in dem i stiftelseform i stället för attlämna dem till väl beprövat arbete genom fakul-tetsanslag direkt till högskolorna eller till forsknings-råd styrda av forskarna själva. Den här diskussionenmåste ta sin utgångspunkt i den frågeställningen.Nu valde , som ju var statsråd på detdepartement som aktivt arbetade för att inrätta dessastiftelser, att inte ge pengarna till forskarnas kontrollutan i stället lägga dem i stiftelser. Pengarna finnsdärmed utanför statens kontroll. De finns inte heller iforskarnas kontroll utan i ett privaträttsligt subjekt,nämligen stiftelsen.En regering kan inte gå in och ha synpunkter ochförsöka reglera hur stiftelsen ska arbeta. Om BeatriceAsk vill locka mig till det kommer det att sluta medatt jag hamnar i för att beskrivahur det kan komma sig att regeringen från riksdagenstalarstol har synpunkter på ett privaträttsligt subjektsagerande.Själva poängen med och PerUnckels förslag var ju att inrätta dessa stiftelser. I denmeningen blir den här diskussionen väldigt missvi-sande även om själv inte ser det.Beatrice säger att det finns restriktioner istadgarna. Ja, och jag beklagar verkligen att de finns.De stadgarna utarbetades i stor hast av kollega för att så snabbt som möjligt försökaföra undan offentliga medel in i stiftelserna, bortomforskarnas och medborgarnas kontroll.Det är klart att det blev restriktioner. De är skriv-na, på ett ibland väldigt ogenomtänkt sätt, både för attvara forskningsresurser till en ny högskola i , precis som stadgarna säger, och föratt det ska bedrivas forskning med anknytning tillÖstersjöregionen. Tanken från och PerUnckels sida verkar ha varit att dessa medel för enframtida högskola skulle vara att likna vid fakultets-medel.Nu finns högskolan där, nämligen Södertörnshögskola. Den använder sig av stiftelsens medel föratt bedriva sin forskning. Detta är, menar jag, att liknavid de fakultetsmedel som andra högskolor har. Jagskulle önska att de var normala fakultetsmedel, mendet är inte möjligt att föra över dem till att vara ordi-narie fakultetsmedel, utan en gång stiftelse, alltidstiftelse.Vill man ha en stadgeförändring som syftar till attändra stiftelsens ändamål, stiftelsens syfte, måstestiftelsen själv komma med en ansökan om att ändradessa stadgar. Det blir sedan en sedvanlig procedurom ändring av stadgar i stiftelser. Och som BeatriceAsk känner till kan det vara en ganska besvärligprövning. Om stiftelsen planerar att göra ändringen ärdet upp till den att göra det, och då vidtar den sed-vanliga prövningen. Regeringen kommer i så fallsäkerligen att få yttra sig över en sådan prövning.En viktig poäng i den här debatten är att det vardetta som ville uppnå genom att intelämna resurserna direkt till högskolan, direkt till fors-karna, utan i stället placera dem i stiftelser. ser vivad det blir för konsekvenser av detta.När det är sagt vill jag nämna att den informationjag har om arbetet vid är att manhar blivit allt bättre på att låta en vetenskaplig pröv-ning styra fördelningen av forskningsmedel. I denmeningen arbetar de med sina fakultetsmedel alltmerpå samma sätt som ett universitet. Också de är fastamedel som man med hjälp av olika modeller kanutsätta för vetenskaplig prövning. Jag är mycket in-tresserad av hur stiftelsen kommer att ta del av Ve-tenskapsakademiens bedömningar, vilka konsekven-ser den kommer att dra av det och hur den kommeratt vidareutveckla sitt arbete.När det gäller frågeställningen kring stadgars be-svärligheter och stiftelsens agerande skulle jag förstoch främst vilja säga att det var ett felaktigt beslut attinrätta stiftelserna.Anf. 29 (m):Fru talman! Låt oss börja med påpekandet att detvar den borgerliga regeringen som införde stiftelser-na. Det är alldeles riktigt. I denna fråga har vi olikauppfattningar.Vi ansåg inte att löntagarfondernas pengar var of-fentliga medel. Vi ansåg att det möjligen var lönta-garnas eller näringslivets pengar. Och det fanns enavsikt att återföra dem. Det var svårt att göra det påett vettigt sätt. Ett bra sätt var att se till att de komforskningen till del, och detta var en lösning som manhade, och det är ingenting märkvärdigt med det.Sedan säger utbildningsministern att det inte ärmöjligt för honom att diskutera stiftelsens agerandeeftersom det är ett privaträttsligt objekt. Det är riktigti någon mening. Likväl är det precis som ministernsäger i nästa led, nämligen att om man nu med anled-ning av den här rapporten skulle finna att man villändra sina regler kommer regeringen kanske att få hanågon synpunkt. Jag antar att regeringen som utserfolk i lite olika sammanhang diskuterar verksamhe-ten. Det hade varit roligt att få höra om ministernhade haft någon synpunkt på de synpunkter som försfram.Vad det handlar om är ju att det har blivit merpengar än vad någon kanske kunde drömma om. Detär ju väldigt roligt att det har blivit så. Men det ärsanningen. Vi har också varit överens om att Öster-sjöforskningen var viktig, och vi var överens om attdet fanns anledning att stärka just forskningen vidSödertörn. Vi visste inte att det hette då,men det var det som var tanken, och det kan vi allavara glada över. Men pekar man ju på att dennarelativt nya högskola är något begränsad i storlek. Detgör att forskningsmedel som har blivit större än vadvi trodde inte kan användas på det vida sätt som mankanske skulle önska vid en riktigt seriös forsk-ningsprövning. Då tycker jag att det är riktigt attfundera över om dessa regler är korrekta. I den delenhar vi då att vänta på att regeringen möjligen får yttrasig.När man läser kommentarerna från stiftelsen självhar den tagit intryck av kritiken och redan innan Ve-tenskapsakademiens rapport kommit funderat litegrann över hur man ska strama upp och vad som kangöras. Men det finns ju svart på vitt att en hel del avpengarna inte har kunnat användas för den mycketseriösa forskning som vi hade önskat.Jag har inga problem med att det blev mer pengar.Jag har inga problem med att vi hade en forsknings-stiftelse. En tanke med det var ju att införa fler aktö-rer än vi hade i när det gällde forskningsfi-nansiering. Det bidrar stiftelserna till på ett bra sätt.Men det är riktigt att det är stelare. Detta kan man haolika uppfattningar om.Men likväl tycker jag att det finns skäl att funderaöver om man kan använda resurserna ännu bättre ochom det gagnar forskningen vid högskolaatt kunna ifrågasättas när det gäller den seriösa be-dömningen av forskningsprojekten. Det får inte varaså. Inte minst gäller det de mindre högskolorna somär i ett uppbyggnadsskede. De har verkligen behov avatt visa sig duktiga. Det gör ,precis som ministern säger, genom att få medel frånandra håll. Men det är fortfarande så att den får enväldigt stor del från just denna stiftelse. Och i jämfö-relse med andra lärosäten är det väldigt mycket peng-ar, och det tycker jag att man ska fundera över.Den andra delen i kritiken som jag tog upp ochinte hann med riktigt gällde symbiosen vid personbe-sättningar, dvs.