prot · GP0985 · 2002-03-20 00:00:00 — Våldet måste få ett slut!Dagligen kan vi se på nyheterna hur människor dödasoch skadas i vad som ser ut att vara en oändlig spiralav våld. Hela det internationella samfundet måstearbeta gemensamt för att vi ska kunna lösa konflik-ten, även om huvudansvaret naturligtvis ligger på deberörda parterna. Därför är det mycket positivt attFN:s säkerhetsråd i resolution betonadebehovet av att både och får leva inomsäkra och erkända gränser. Resolutionen visar attvärldssamfundet står enigt i kravet på att få ett ome-delbart slut på våldet och på terrorn.Mänskliga rättigheter är en förutsättning för de-mokratisk utveckling. Därför går kraven på demokra-tiska fri- och rättigheter inte heller att kompromissaom. är, precis som det redogörs för i betän-kandet, den extrema fattigdom som råder påmånga håll i världen det främsta hindret för varaktigfred och för konsolidering av demokratin.- Fattigdomsbekämpning är därför den i särklassstörsta utmaningen vi har framför oss.- Fattigdomsbekämpningen är en förutsättning fördet hållbara samhället.- Fattigdomsbekämpningen måste gå hand i handmed det globala strävandet mot en socialt ochekologiskt hållbar värld. Vi måste både kämpamot brotten mot mänskliga rättigheter och kämpaför att orsakerna till dessa brott, som krig, nöd ochbrist på demokrati, upphör.Fru talman! Kvinnors rättigheter är också mänsk-liga rättigheter.I gårdagens finns en artikel om Latifafrån som lever i landsflykt. Hon be-skriver hur hon hölls inspärrad i sitt hem för att honvar kvinna. När hon var intog talibanerna Kabuloch hennes och hennes familjs liv förändrades totalt.Hon tvingades bära chadri, dvs. Skolor och universitet stängdes. be-rättelse är bara ett exempel av många på hur kvinnorsrättigheter blir kränkta, hur kvinnor blir offer förkrigets vedermödor. Över kan en människasliv bli helt förändrat. För kvinnorna i Afghanistanfinns nu kanske hopp om ett nytt liv med en ny frihet.Kränkta rättigheter och kvinnors utsatthet hittar viockså i , nu och . Min egen mormor varstatare. Hon ägde ingenting. Det var godsägarna somägde henne, hennes man och deras sju barn. Förkvinnorna i den tidens , inklusive min mor-mor, såg livsprojekten mycket lika ut. Blev du som kvinna kränkt och sommin mormor utsatt för våld i hemmet fanns inte hellermycket hjälp att få. Dessutom var ett av fattigaste länder. Från det lägettill det läge vi är i , ett fritt och betydligt mer riktland, har kampen om rättigheterna spelat stor roll,från att den allmänna rösträtten infördes och fram tillidag.Med en titt i backspegeln kan vi säga attjämställdhetsarbetet i har burit frukt. Ochprecis som påpekas i betänkandet kan vi, eftersomjämställdheten kommit långt i vårt land i jämförelsemed många andra stater, hålla en hög ambitionsnivå idessa frågor i såväl FN- som EU-samarbetet. Vi vet att sociala normer, politik och lagar har betydelseför skillnader mellan könen, vad gäller tillgång ochmöjlighet till hälsovård, arbete och utbildning. Studi-er visar också att ju fler kvinnor som får utbildning,desto högre blir tillväxten i ett land. Men på alltförmånga ställen i världen har vi bara sett början till ensådan positiv utveckling. Diskrimineringen av kvin-nor har visat sig ha ett högt ekonomiskt pris. Diskri-minering av kvinnor bidrar fortfarande till att bibe-hålla eller till och med öka fattigdomen. Mot denbakgrunden är FN:s millennieutvecklingsmål atthalvera fattigdomen ett tufft mål, men också denviktigaste utmaningen världssamfundet har framförsig.Diskrimineringen av kvinnor har också ett poli-tiskt pris. När det råder brist på kvinnor i politikenblir den inte bara odemokratisk utan också kolossaltensidig, eftersom halva befolkningens intressen intespeglas i besluten. I världens parlament finns igenomsnitt kvinnliga ledamöter. Det lägstaantalet kvinnor återfinns i där de kvinnli-ga parlamentsledamöterna utgör . Och iKuwait och har kvinnor fort-farande ingen rösträtt.Fru talman! Jag blir rädd när jag erfar uppgiftersom säger att prostitutionen och handeln med kvinnorväxer lavinartat. Jag blir arg när jag hör om ungaflickor som gifts bort mot sin vilja. Lika förfäradesom arga blir vi när vi hör om den kvinnliga köns-stympning som sker på flera håll i världen. Viblir skakade när vi ser vad kvinnor utsätts för i krig.Det finns exempel på flyktingläger där kvinnor ut-nyttjas, t.o.m. av hjälparbetare. Genom Rädda Barnenoch UNHCR avslöjades att flickor och ungakvinnor har utnyttjats av personalen i flyktingläger.Ett omfattande arbete pågår för att klarlägga de hän-delserna.Hiv och aids är tillsammans med fattigdomen tvåav de största problemen för världens kvinnor.Det finns byar i där kvinnorna helt har dött ut ihiv och aids. Medicin som skulle kunna bromsa sjuk-domen förvägras dem som mest behöver den.Men det finns också ljusglimtar som inger fram-tidstro. Konkreta exempel som visar att bistånd i formav mikrolån till kvinnor blivit en succé i många län-der och att lagarna mot kvinnovåld har blivit fler. blir fattiga flickors möjlighet till utbild-ning ett lyft för hela samhället.Därför är jag glad att vi i betänkandet tydligt slårfast det svenska engagemanget i jämställdhetsfrågan.Det framgår också i betänkandet att vi på olika sätt iutvecklingssamarbetet stöder åtgärder för att förbättraflickors situation, bl.a. genom att öka andelen flickorsom får tillgång till grundskoleutbildning.Där kvinnors rättigheter kränks måste detta för-dömas. Men det räcker inte! I hög grad handlar detom att öka antalet rättigheter och förstärka kvinnor-nas lagliga rättigheter. Kvinnors rätt till sitt eget livoch till sin egen kropp, liksom kvinnors rätt till ut-bildning och att äga mark, är grundläggande. Menkvinnor och män måste också i övrigt ges sammalagliga rättigheter och möjligheter. Kvinnors ochmäns behov måste tas på lika stort allvar vid utform-ning av verksamheter och i tillgång till och reell möj-lighet till utbildning, arbete och försörjning. Genomatt göra detta befrämjas inte bara situationen för värl-dens halva befolkning utan även människors livsvill-kor totalt sett. På det viset är nog jämställdhetsarbetetett av de mest långsiktigt effektiva medel vi har atttillgå för att bekämpa fattigdomen i världen. Att ut-bilda kvinnor är att utbilda hela världen!Fru talman! Jag yrkar härmed bifall till förslaget ibetänkandet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 207 () re-plik:Fru talman! talade engageratom kvinnor, vilket jag uppskattar mycket. Där har viingen annan åsikt.Jag vill ställa en fråga om hiv/aids. Ledare i Afri-ka, t.ex. , kritiseras för deras förhåll-ningssätt i frågan. Vi såg i TV när han var häri samband med mötet med de progressiva ledarna.Man blev ganska mörkrädd när han sade att det är föratt medicinerna inte är säkra som han inte vill att deska spridas i . På det sättet hindrar han möj-ligheten att stoppa smittspridningen från t.ex. mor tillbarn.Jag ställde en fråga till statsministern eftersomhan träffar med ojämna mellanrum. Jagtänkte att statsministern skulle ha en möjlighet attpåverka. Det var biståndsministern som svarade påfrågan. Svaret på frågan handlade inte alls om ledareutan om andra saker.Jag menar att världens ledare har ett ansvar. Jagtror att har en något närmare rela-tion till statsministern än vad jag har. Jag vill att honska föra detta vidare eftersom jag tror att statsminis-tern har möjlighet att påverka en ledare som ThaboMbeki att ändra uppfattning eller att i varje fall intestoppa utdelningen och spridningen av mediciner föratt stoppa hiv/aids i Sydafrika.Anf. 208 () re-plik:Fru talman! Jag har naturligtvis ingen annan upp-fattning än i frågan. Jag är likafrågande till det förhållningssätt som harnär det gäller mediciner. Vi vet att de gör mycketnytta. Jag vet inte om det har med kostnader att göra.Men sådant går alltid att klara av.Naturligtvis ska jag ta med mig detta och göramin insats för att påverka i rätt riktning.Anf. 209 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att det är bra.Thabo har yttrat att detta är ett västpåfundoch att epidemin beror på fattigdomen. Det är klart attfattigdomen gör människor mer sårbara och på så sättbidrar till att öka spridningen, men smittan uppstår påett helt annat sätt.Det är så viktigt vad en ledare säger. Hur ska vi fåmännen i dessa länder - både i och i andraländer - att ändra sexuellt beteende? Vi vet att de ärvidlyftiga. Då måste de ändra beteende, de måsteanvända kondomer och det måste finnas tillgång tillmediciner. förnekar detta.En ledare som , vår statsminister,som har en god relation till , skulle haen möjlighet att påverka utan att hanskulle behöva känna att han tappar ansiktet. Därskulle finnas en möjlighet. Jag har inte fått svar på defrågor jag har ställt till statsministern, och därförfrågar jag nu med detta. Jag tänker också på spridningen avbudskapet i radio, som är det medium som folketlyssnar på i de länderna. Ett budskap till människornai ett radioprogram skulle ha stor betydelse. Det är jagalldeles övertygad om.Anf. 210 () re-plik:Fru talman! Jag är övertygad om att statsministernser med precis samma allvar på frågan som vi övriga ikammaren. Jag är övertygad om att när det finnstillfälle kommer statsministern också att verka för attkvinnorna och männen i får stöd och hjälp ifrågan.Anf. 211 () replik:Fru talman! Jag vill också hålla med om det tog upp i sitt anförande, speciellt när detgäller kvinnors situation i världen.Jag vill ställa en fråga till omIrak. Det irakiska folket har lidit hårt. 1,5 miljonerirakier har dött på grund av sanktionerna. 500 000 avdem är barn. framgår det t.o.m. i FN:s egna rap-porter att hundratusentals människor har dött blandcivilbefolkningen.Det finns flera organisationer i , ,Röda korset, , som vill att sanktioner-na ska hävas. De vill att det ska vara riktade sanktio-ner mot den irakiska diktatorn ochhans regim, inte mot det irakiska folket.Vi har motionerat om kurdernas situation. Vi villatt demokratin ska utvecklas i norra , i irakiskaKurdistan, och vi vill gärna se en federation mellanirakiska och det framtida demokratiskaIrak. Hur ställer sig socialdemokratin till den frågan?Hur ställer sig socialdemokratin till sanktionerna?Anf. 212 () re-plik:Fru talman! Kurdernas situation är allvarlig. Jagtar för givet, precis som beskrivs i betänkandet, att vii kommer att ha beredskap att ge stöd tilldemokratiska val i norra när det blir aktuellt.Vi har konstaterat att sanktioner ärtrubbiga instrument. Trots att FN har försökt att mild-ra verkningarna för civilbefolkningen genom olja-för-mat-programmet är situationen svår. Vi kan konstate-ra och erkänna att försöken att tvinga regimen tillsamarbete har misslyckats. Det pågår i FN ett arbetemed att försöka förfina sanktionsinstrumenten. Det ärdock inte särskilt lätt.En sak får vi inte glömma, . Det krävshandling från . Han driver ett makt-spel för att få FN på knä. Han håller undan alla denödvändiga varorna för omvärlden för att peka ut enfiende. blir resultatet sådant av sanktioner.Sverige hör till de allra största givarna när detgäller humanitärt bistånd till . FN och Sverigevärnar mycket mer om det irakiska folket än vadSaddam gör.Anf. 213 () replik:Fru talman! Det är självklart att det är diktatornSaddam som tjänar på sanktionerna, inte detirakiska folket. Det irakiska folket har lidit.Vi menar att det måste vara riktade sanktionermot och hans regim, inte mot detirakiska folket.Saddam åker kors och tvärs i världenutan att vi gör någonting åt detta, medan det irakiskafolket lider. Kurder, assyrier/syrianer, araber, shiiteroch sunniter dör på grund av sanktionerna. ärinte aktivt i denna fråga. Man hänvisar tillFN, men har inte varit aktivt. Jag menar attSverige skulle ha varit aktivt.Sverige aviserade också att vi skulle ha en inter-nationell konferens , men den kom aldrig.Marianne tog inte upp frågan om folk-mordet, men det kanske är någon annan som ska göradet. Jag vill bara ställa en fråga till står i betänkandet att inte har någon offi-ciell linje när det gäller den frågan. Men skrev att vi ska understryka att detsom drabbade armenierna var ett folkmord. Har Ma-rianne en annan uppfattning än statsminis-tern?Anf. 214 () re-plik:Fru talman! Vi skriver tydligt och klart i betän-kandet från majoriteten när det gäller frågan omfolkmord att "det som drabbade armenier, assyri-er/syrianer och kaldéer under det ottomanska riketstid sannolikt skulle betraktas som folkmord enligt1948 års konvention, om den hade varit i kraft vidden aktuella tidpunkten". Tydligare kan det inte sä-gas.Vi har i utskottet arbetat väldigt mycket med denhär frågan, och vi har gjort det för att vi skulle kunnaenas. Men hur vi än har arbetat har Vänstern ochMurad gjort allt för att undvika att vi skulle blieniga. De skriver i och för sig också detta i sin egenreservation, och det är glädjande att harförstått och håller med om det som vi i majoritetenskrev . Jag stod här i talarstolen ochtalade om den här problematiken med att folkmord ärett folkrättsligt begrepp som man måste handskassakligt och ansvarsfullt med.Det är oerhört viktigt att historiska illgärningaruppmärksammas. Vi har absolut ingen annan uppfatt-ning. Men försöker ta sig ur en väl-digt obehaglig situation genom att i reservationen talaom ett historiskt betraktande av folkmorden. Jagtycker att det är att försvaga, t.o.m. förringa, de hän-delserna.Vi säger att hade vi haft folkmordskonventionenvid tiden för de här blodiga händelserna hade vi kun-nat ställa de ansvariga inför rätta, kunnat döma ochstraffa dem och kunnat ge ersättning till de drabbade.Är det inte så att i sin iver att samlapolitiska poäng har lovat mycket mer än han harkunnat hålla?Urban kommer att ta upp den härfrågan.Anf. 215 ()replik:Fru talman! sade att vi är enigai stora stycken, och det är vi verkligen. På de här 185sidorna är det mest enighet. Det finns bara ett tjugotalreservationer, och det är ganska få om man tänker påatt det är sex partier utöver Socialdemokraterna somska tycka till.Folkpartiet har två reservationer som rör två öarute i världen. Den ena ön heter , och den andraön heter . Den ena reservationen gäller att detär för lite demokrati. Det är en diktaturstat, som Sve-rige har nära förbindelser med och t.o.m. ger bistånd.Det är Kuba.På den andra ön blommar demokratin, och där harman en demokratiskt vald president.Vi menar från att det är fel signal attvara så mjuk mot , som är en diktaturstat, jäm-fört med mot . förhindrar att visumges till den som vill komma hit även som privatper-son.Vi jobbar mycket med demokratifrågor. Tyckerinte att det är ett dilemma att manförsvårar för en demokrati men uppmuntrar en dikta-tur som ?Anf. 216 () re-plik:Fru talman! Respekt för mänskliga rättigheter ochdemokratisk utveckling utgör grunden i vår politikoavsett om det gäller eller något annat land. Vidvarje möjligt tillfälle framför den kritikenmot just Kuba.När det gäller gjorde stor affärav att president inte tilläts komma till Folk-partiets jubileum. Det visade sig att presidenten intehade några planer på att komma till Sverige.Känns detta inte genant för er i , K-GBiörsmark? Det får i och för sig gärna göra det, mendet bekymmersamma i den här historien är det sätt påvilket förödmjukar ochgenerar dess president. Dessutom vet ni mycket välatt ert agerande kunde ha fått utrikespolitiska konsek-venser i relationerna till både och . Deallra flesta inser att frågan kräver tålamod och försik-tighet. Hur långt är berett att gå i den härfrågan?Anf. 217 ()replik:Fru talman! Svaret på den sista frågan är att då detgäller demokrati är vi beredda att gå hur långt somhelst. Vi har alltid slagits för demokratin - i början avseklet nationellt tillsammans med Socialdemokrater-na.Vi är beredda att gå hur långt som helst, för vi trorstenhårt på demokrati och på att det är grunden för attvi ska ha mänskliga rättigheter. Vi ska alltså vara hurtydliga och klara som helst. I har vi inte varitdet, och det har vi från kritiserat.Vi kan ta som exempel; Det har varituppe tidigare. sade vi i Folkpartietatt vi måste börja ge signaler om styrt bistånd tillZimbabwe. Vi var det enda parti som började prataom det. har det blivit annorlunda, ochnu har även regeringen kommit och traskat patrull. Viska vara hur tydliga som helst.Det är helt fel när säger attdetta skulle vara genant för . Det är genantför regeringen, för det är uppenbart att om regeringenhade gett visum till president så hade hankommit hit. Vi är inte ett dugg generade. Vi gav klarasignaler: Om ni bara fixar visum så kommer han.Men ni klarade inte det, och det är genant.Anf. 218 () re-plik:Fru talman! K-G Biörsmark vet mycket väl varförTaiwans president inte får visum. erkännerinte som en suverän stat. är det bara28 stater som erkänner , och är intebland dem. Inget EU-land över huvud taget är blanddem. Vår ett-Kina-politik står fast, men står Folkpar-tiet bakom ett-Kina-politiken? Tycker ni att vi skabryta de diplomatiska förbindelserna med ? Ärdet så vill föra politiken?Anf. 219 ():Fru talman! Grova brott mot de mänskliga rättig-heterna begås fortfarande på många håll i vår värld.De har begåtts , och det är någonting somvi alltid måste kämpa mot.Deklarationen om de mänskliga rättigheterna ären omistlig kod. Det är en etisk kod som fungeraroberoende av religion och kultur, och den fungeraröver hela världen. Den får successivt mer och meracceptans men det finns fortfarande många länder ivärlden som inte uppfyller grundläggande mänskligarättigheter.Detta är utomordentligt bekymmersamt. Det ledertill våld. Det leder till terror, och inte minst hindrardet utveckling, tillväxt och demokrati.När jag kom till var afUgglas den enda som stod här och talade i kammarenom behovet av krav på mänskliga rättigheter i deländer där vi bedrev utvecklingssamarbete. har dethär blivit ett viktigt inslag även i den formen avsvensk politik, och jag uppskattar verkligen att vi harkommit fram till den enighet som vi faktiskt genom-gående har i det här betänkandet.När det gäller de mänskliga rättigheterna är depolitiska, sociala och ekonomiska rättigheterna avutomordentlig betydelse. Det är också väldigt viktigtatt vi har god information om situationen för mänsk-liga rättigheter när vi fattar våra beslut i riksdagen.Den borgerliga regeringen införde en rapport omSveriges internationella utvecklingsarbete. Den för-svann när den borgerliga regeringen föll men harsedan återkommit. Där redovisar man situationen förvåra samarbetsländer vad gäller mänskliga rättigheteroch demokrati. Den är ett viktigt instrument ochskulle kunna vara det även för vårt budgetarbete omden bara kunde komma till det. Jag hoppas att jagfår ett löfte av i kommande inlägg om attvi ska få den saken ordnad. Detta är faktiskt viktigtnär vi tar ställning till samarbete.Den aktuella frågan gäller naturligtvisskillnaden mellan folkrättsbegrepp och historiskforskning. Det begick grova över-grepp och massakrer på armenier, assyrier/syrianeroch kaldéer. Det är ingen tvekan om att det handladeom fördrivning, mord och utrotningsförsök. Assyrier-na har varit utsatta för massakrer 1843, 1915 och1933.År 1948 fick vi folkmordskonventionen, som enföljd av . Därmed blev ordet"folkmord" en juridisk term. Det är inte bara ett litetord. Det är en juridisk term av mycket stor betydelseoch ska reserveras för officiella beslut. Det är intelängre någonting som officiella organ som riksdagar,som inte är domstolar, ska sätta som etikett på förete-elser.Folkmordskonventionen innebär också att det härbegreppet inte kan användas när det gäller det somhar hänt tidigare än 1948. Annars skulle man finna enlång rad folkmord när man går igenom historien.Om folkmordskonventionen hade varit i kraft -det står i utredningen - hade man sannolikt kommitfram till att det som har drabbat armenier, assyri-er/syrianer och kaldéer är att betrakta som något så-dant, men det är inte sak att fungera somdomstol. Det framgår både av texten i ochav texten i reservationen.Jag tycker däremot att det är väldigt viktigt, precissom har berättat, att vi skapar kunskapom Förintelsen, om folkmord och om mänsklig onds-ka. Vi har i kulturutskottet föreslagit att man skaskapa en organisation eller en ideell förening därnäringsliv, folkrörelser och universitetens förintelse-forskare ägnar sig åt att ta fram sanningen, ta fram enkritisk granskning och få fram vad som egentligen harhänt historiskt. Det är ett brett uppdrag. Det handlarom Förintelsen. Det handlar om folkmord. Det hand-lar om kommunismens illdåd, och det handlar omreligiös intolerans.Det är också viktigt att vi ingriper vid akuta hän-delser. Situationen i är upprörande.Det är väl att har dragit in sitt bistånd tillZimbabwe. Vi krävde det redan när man börjadekriget i , och det är en tydlig signal om hurobservatörerna såg på valsituationen i attSamväldet har uteslutit Zimbabwe.När det gäller mänskliga rättigheter är det ocksåviktigt, tycker jag, att FN:s och mil-lenniemål, som vi alla har skrivit på, kompletterasmed krav på en utveckling av mänskliga rättigheteroch demokrati. Det är ett område som jag tror att viska ägna mycket möda åt under den närmaste tiden.Jag vill yrka bifall till reservation 1.Anf. 220 () re-plik:Fru talman! Om folkmordskonventionen hade va-rit i kraft, sade , skulle situationen närdet gäller erkännandet ha varit i en helt annan dager.Men är det inte så, sade . Han sadeockså att det måste vara aktuella händelser.Hur aktuell måste den händelsen i så fall vara?Människor som har varit med om det som vi kallarför folkmordet när det gäller assyrier/syrianer ochkaldéer lever . De kan berätta omdet. De vet vad de har varit med om, vad de har ut-satts för. Det finns vittnen, och de kan berätta. Jag vetinte riktigt vad menar med "aktuell" idet här sammanhanget. Det skulle jag vilja veta.Anf. 221 () replik:Fru talman! Det är mycket tydligt. Det enda som kan betecknas somfolkmord är Förintelsen. Det är där gränsenär satt i konventionen, och det är den regeln somgäller. Det är det som är det juridiska begreppet.Sedan har det begåtts väldigt mycket hemska sa-ker i världens historia. Och när det gäller en del avdem finns det kvarvarande vittnen. I andra fall finnsdet beskrivningar och berättelser. Men konventionenär mycket tydlig. Det handlar om 1948.Anf. 222 () re-plik:Fru talman! Även om konventionen, som BertilPersson säger, är väldigt tydlig måste det finnas enviss otydlighet i den. Det som har skett måsteväl också kunna respekteras som sanning med de härglasögonen.Jag förstår fortfarande inte resonemanget. Dethandlar ändå om respekten för människor som harvarit med om och överlevt detta folkmord. De kanberätta om det, och de finns i dag.Låt juristerna strikt hålla på det juridiska! Menkan inte vi som är politiker och lever med de härmänniskorna som finns i vårt land och har att tittapå deras situation och arbeta för dem enas om att viska ta ställning till ordet "folkmord" och verkligenerkänna att det var det?Jag förstår inte det här resonemanget. Juridiken ärväldigt paragraflydig, men ibland passar inte paragra-ferna in på människorna och det mänskliga livet. Jagförstår inte den här trilskan när det gäller just att er-känna det som hände assyrier/syrianerna och kaldéer-na 1915-1919 och att det inte ska kunna kallas förfolkmord. Jag förstår inte detta, men det kanske är enmognadssak. Vi får väl i så fall ta upp diskussionenigen när ni har funderat färdigt.Anf. 223 () replik:Fru talman! Jag tror nog att det är det. Vi tyckeralla att det är upprörande massakrer, mord och för-drivningar som har förekommit mot de här folken -armenier, assyrier/syrianer och kaldéer. Men ett brottuppstår först när man lagstiftar om det, när det kom-mer in i folkrätten. skriver faktisktsjälva lika tydligt som i motionen attriksdagen är inte någon domstol. Det här är inte riks-dagens uppgift, i och med att det är ett folkrättsbe-grepp. Om funderar vidare tror jagatt ni också kommer att finna att internationell folk-rätt är någonting som man ska respektera och inte töjapå. Det är viktigt.Däremot ska man få fram historiska fakta.