prot · GQ0916 · 2002-11-13 00:00:00 — Manvill inte ha med "torde" och "normalfallet".Det som ändå är kärnan i det här är att vad gällerde andra grupperna, som har ett skydd i den här lag-stiftningen, har inte och inte hellerIngvar uttalat att man vill ändra eller ta bortnågon av de grupperna. Men finns ju enlagstiftning som innebär precis samma sak som denlagstiftning som vi ska besluta om i eftermiddag.Vad gäller frågan som kommer upp i nästa veckaoch beslutet som gäller att lämna över makt till EUhar och tyvärr ställtsig bakom en praxis som innebär att beslutet skafattas med ett enda klubbslag. Då kommer inteVänsterpartiet att kunna göra en markering just vadgäller diskriminering på grund av bland annat sexuellläggning och visa att vi står bakom förslaget, vilket vifaktiskt gör. Det är en punkt i det ärende som kom-mer upp som vi är väldigt kritiska mot,och den punkten är en huvudpunkt i ärendet.Anf. 81 () replik:Fru talman! Jag vet inte om medvetet för-söker missförstå mig. Vi har inga invändningar motden nuvarande hetslagstiftningen. Vi ansåg att en klaroch tydlig skrivning hade tillfört ytterligare en faktorhär. Vi behöver inte diskutera den punkten. Vi grundinställningen.Sedan tog jag bara som exempel beslutet i nästavecka, för att visa att även i måste mangöra avvägningar och välja det ena eller det andra. Niväljer alltså EU-frågan framför detta med sexuellläggning i det läget, och vi valde mellan religionsfri-het och hetslagstiftning i det här läget. Vi får väl harespekt för varandras ståndpunkter i det avseendet,men så är det.Anf. 82 () replik:Fru talman! Jag kan inte instämma i den jämförel-se som gör med det ärende somkommer upp . Men vår inställning kom-mer att utvecklas av under den debat-ten i nästa vecka.Återigen lyfter ändå upp religi-onsfriheten som orsaken till den avvägning somKristdemokraterna har gjort för att reservera sig ochställa sig mot det förslag som ligger. Återigen blir detalltså inte tydligare från . Vi fåringet tydligt svar på var någonstans det är som religi-onsfriheten begränsas av det här förslaget enligt ertsätt att se.Anf. 83 ():Fru talman! Eftersom jag hyser den djupaste re-spekt för människors olikheter vad gäller ursprung,hudfärg, tro och sexuell läggning och anser att ingenenda människa någonsin ska behöva utsättas för hot,missaktning, kränkning eller förtal borde ställningsta-gandet vara enkelt. Men det finns, som alltid, en an-nan sida av myntet.Är det möjligen så att den yttersta konsekvensenav utvidgningen av lagen skulle innebära en begräns-ning av yttrandefriheten, tryckfriheten och religions-friheten? Eller är det enbart skrönor och felaktigatolkningar av betänkande?Vad framkommer när man tar del av propositionen,utskottets betänkande samt Justitiekanslerns yttrande?Jag citerar: "När det gäller predikosituationer tordedet, enligt utskottets mening, normalt komma attligga utanför det straffbara området att citera religiösaurkunder och endast uppmana åhörarna till att följaurkundernas inriktning - - - Det avgörande måste bli,vilket uppsåtet med uttalandet är, i vilket samman-hang det görs och vilken karaktär uttalandet har i detenskilda fallet. Man måste alltid ställa sig frågan omuttalandet inrymmer ett hot eller ett uttryck förmissaktning mot gruppen i fråga. "Oron över att yttrandefriheten, tryckfriheten ochreligionsfriheten begränsas är uppenbar. Grund-lagsändringen är inte så kristallklar som man bordekunna förvänta sig av en lag. Ord som "torde" och"normalt" öppnar upp för olika tolkningar och skaparosäkerhet.Fru talman! Så länge det för mig råder osäkerhetkring dessa frågor kommer mitt beslut att innebära attjag inte kan ställa upp på denna lagändring som dennu är utformad. I debatten har de kristnas oro ställtsmot skyddet av homosexuella grupper. I hetsfråganfinns inget kristet svar. Vi kan utifrån vår personligatrosuppfattning komma fram till olika slutsatser. Vadvi beslutsfattare har gemensamt är dock viljan attmedverka till att enskilda såväl som grupper av indi-vider behandlas värdigt och med tolerans. Därförhyser jag tilltro till att vi politiker får mötas av re-spekt och att vi också kan respektera varandra i ställ-ningstagandet i denna fråga och i många andra viktigafrågeställningar.I detta ärende, fru talman, kommer jag i förstahand att yrka bifall till kd:s reservation.Anf. 84 () replik:Fru talman! Jag måste ställa en fråga till AnitaBrodén. Jag utgår från att står bakomden lagstiftning som finns vad gäller ras, hud-färg och religion. Det utgår jag från att bakom. Är det detta att det just är homosexuellaeller vad är det som är så komplicerat? Har man tek-niskt gjort denna lagstiftning på ett annorlunda sätt änman har gjort när det har gällt lagstiftning mot dis-kriminering av etniska grupper eller är det just för attdet är homosexuella? Den frågan tycker jag faktisktmåste belysas. Jag har stor respekt för att man kanvara tveksam. Man kan till och med känna obehaginför ett komplicerat politiskt beslut. Det har jag storrespekt för. Men det är väldigt konstigt när man rörsig inne i hjärtat av den här typen av frågor att det rörjust homosexuella. Jag skulle vilja få fram det. Vad ärdet egentligen som gör att detta verkar så allvarligtnär det gäller just den här lagstiftningen?Anf. 85 () replik:Fru talman! Det som gör det komplicerat för migär att jag inte har hittat det kristallklara i det förslagsom ligger framme. Här finns det fortfarande ett ut-rymme där jag känner mig osäker. Så länge jag gördet får jag förbehålla mig rätten att rösta som jag gör.Jag vill ha det kristallklart. För mig betyder det oer-hört mycket. Här ställs alltså religionsfriheten, fram-för allt, och även tryckfrihet och yttrandefrihet, motden utökade hetslagstiftningen. Det är mitt motiv.Anf. 86 () replik:Fru talman! Jag har fått svar på min fråga. Det rörsig om att det råkar vara homosexuella i det här fallet.Det är ungefär vad också säger. Allahar rätt att rösta som de vill. Alla har rätt att göra hurde vill. Det har jag inte sagt någonting emot. Men vadjag tycker är väldigt märkligt är att det helt plötsligtblir en sådan samvetsnöd hos ett antal ledamöter justnär det gäller homosexuella. Det anser jag står förnågot annat än det som man uttrycker i kammaren.Det tycker jag är väldigt beklagligt, . 87 () replik:Fru talman! Det jag tycker är beklagligt är att omman har en avvikande åsikt i det här läget motas manin i ett hörn; man känner rädsla eller homofobi. Dethandlar inte om det. Jag hoppades med mitt inläggkunna klargöra min inställning till att alla människorhar lika värde och den djupa respekt som jag kännerför olika grupper och olika människor. Det är vad detytterst handlar om.Det jag här inte har blivit övertygad om är det lag-förslag som ligger. Därför kan jag inte ställa upp pådet. Det är fortfarande osäkra ord som ger utrymmeför olika tolkningar. Det är orsaken - inte, som BörjeVestlund anspelar på, rädsla inför den grupp som nuär aktuell.Anf. 88 ():Fru talman! har jag, och sä-kert många andra riksdagsledamöter, blivit bombar-derad av en massa mejl som utifrån en religiös över-tygelse argumenterar och uppmanar mig och andraledamöter att rösta emot denna vilande grundlagsänd-ring om hets mot folkgrupp.Av alla dessa mejl får man ju en känsla av att reli-giöst troende inte gör något annat än att diskuterafrågor som rör homosexuella och deras rättigheter ikyrkan. Det skulle faktiskt förvåna mig om homofrå-gan var det vanligaste samtalsämnet för starkt religiö-sa människor. Men jag kan ha fel på den punkten. Jagkan ha fel. Jag ber om ursäkt i så fall.Den bild av kristna som lämnas här i denna saltror jag inte är riktig, inte om jag utgår från alla dekristna som jag känner i alla fall. Då är det andrafrågor som diskuteras mycket mer. Där har man intealls den oro som vissa ledamöter visar här i salen.Den här grundlagsändringen förbjuder inte att ci-tera religiösa urkunder som . En del hävdar tilloch med att det skulle bli förbjudet att ge ut itryck igen. Vad grundlagsändringen handlar om är attdet ska bli straffbart att hota eller uttrycka missakt-ning mot homosexuella som grupp. Dagens bestäm-melser om hets mot folkgrupp ska alltså i framtideninnefatta brott som handlar om anspelning på sexuellläggning - och sexuell läggning innebär homosexuell,bisexuell eller heterosexuell läggning.Homosexuella är en grupp i samhället som utsättsför hetspropaganda, inte minst från högerextrema ochnynazistiska grupper. Det finns ingen klar ochtydlig lagstiftning mot detta. Det är grundbulten i heladet vilande förlaget om grundlagsändring - ingentingannat.Jag vill här också passa på att uttrycka min storauppskattning över det mycket omfattande underlagetfrån bland annat konstitutions- och justitieutskottet idenna fråga. Jag har ju inte varit riksdagsledamottidigare, så jag har haft en del att sätta mig in i. Jagtycker att underlaget är mycket väl genomarbetat ochatt frågan faktiskt har blivit väl behandlad. Därför kandet inte ses som ett förhastat lagförslag.Jag tycker att det är synd att man använder Bibelneller andra religiösa skrifter som ett argument ellersom en sorts upphöjd sanning för att argumentera motdetta grundlagsförslag. För alla som har läst hela ellerdelar av gamla religiösa skrifter vet att det står väldigtmånga saker där som inte accepteras av dagens sam-hälle. Det kan handla om kvinnors ställning i sam-hället eller om att man ska straffas öga för öga, tandför tand. Vi ska väl inte göra detta till rättesnöre idagens samhälle?Det finns människor som är rädda. Ett samhällemed rädda människor är inte något vi ska acceptera.Personer är rädda för att vara sig själva och visa sinakänslor och sin kärlek till någon av sitt eget kön.Rädsla leder till ett otryggt samhälle och en otryggvärld. Rädsla kan också leda till ensamhet. Människori samhälle ska inte behöva vara räddaeller ensamma på grund av sin kärlek.Tyvärr har väldigt många i blivit miss-handlade och till och med mördade på grund av att deär homosexuella. Personer har blivit mördade enbartpå grund av att de hyser kärlek till en annan person.Det är hemskt och kan inte få fortsätta.Därför yrkar jag med stor glädje bifall till förlagetom grundlagsändring i KU7.Anf. 89 ():Fru talman! Det här förslaget hade jag som liberaloch aldrig godtagit om det hade haft den in-skränkande betydelse för religions- och yttrandefri-heten som det har framstått som under den laddadedebatten både här i kammare och i sam-hället utanför.Hets mot folkgrupp är ingen nyhet vare sig itryckfrihetsförordningen eller i . Det harfunnits där . Det är väl känt vad riksdagenmenade med att lagstifta, och det är likaså väl känthur bestämmelserna tillämpas. Kriminaliseringen skaskydda samhället mot det slags sönderslitande ochvåldsframkallande hatpropaganda som bäst exempli-fieras med nazistiska och andra grovt antisemitiskaangrepp på judar som folk och judendomen som reli-gion.Detta, fru talman, aktualiseras i och med denskrämmande framgången för iflera kommuner som vi har sett i det senaste valet.Likartad hatpropaganda mot homosexuella som gruppförekommer, särskilt från nazistiskt håll, och fleratalare har här i talarstolen berättat skrämmande ex-empel på detta. Det är orsaken till den nu aktuellalagändringen.Det är alltså hets det handlar om. Däremot är la-gens bestämmelser om hets mot folkgrupp inte ettåsiktsförbud, och det är inte en inskränkning i yttran-defriheten som gör det svårt eller riskabelt att i endiskussion eller förkunnelse uttrycka sig negativt ellerstarkt kritiskt om sådant som länder med viss befolk-ning, religiösa läror och annat. Att lagen fungerar pådet sättet finns det lång erfarenhet av. Det väcks ingalättvindiga åtal för hets mot folkgrupp.Vi har här i debatten i kamma-ren fått frågor rörande begreppet missaktning. Jag villi detta sammanhang hänvisa till det rättsfall, ett tryck-frihetsmål, som återges i utredningen från Kommitténom straffansvar för organiserad brottslighet, som komår 2000. Där pekar man på det rättsfall som handladeom . En hel del av er kommer säkert ihågRadio och den avskyvärde , somi inlägg efter inlägg, program efter program drevtesen att judarna borde utrotas. Till slut blev handömd för hets mot folkgrupp. Det handlade om 17 av57 program, där han hade uttryckt detta. Det visar atttröskeln för åtal och för dom är väldigt hög. Och detska den vara.En del grova rashetsare har blivit dömda, men detär väldigt få. Och lagen är inte en inskränkning avsamhällsdebattens eller den religiösa diskussionensoch förkunnelsens frihet. Däremot har lagen - och detär jag övertygad om - ändå haft en viss återhållandeeffekt mot de värsta angreppen på personer, exempel-vis beroende på att de är afrikaner eller judar.De som agiterar mot den nu aktuella lagändringenverkar förutsätta att dessa bestämmelser skulle ändrakaraktär på ett mycket långtgående sätt när man nuutvidgar brottet. Det är ju bara det det handlar om: lägger till passusen "sexuell läggning". Att häv-da att det skulle ändra hela bakgrunden, hela motiv-texten, förefaller mig helt obegripligt. Jag kan inteförstå det, helt enkelt. Regeringen har inte föreslagitdet, och det har inte heller gåttmed på.Att regeringens förslag skulle ge utrymme för attbörja åtala för hets mot folkgrupp med påtagligt sänkttröskel för vad som räknas som hets är en föreställ-ning som faktiskt i första hand har uppstått utanförriksdagen och som verkar odlas flitigt på sina håll.Det märker vi av de många mejl som vi alla får.När man läser betänkandet och propositionen vi-sar det sig att avsikten inte är att lagförslaget skasänka tröskeln för åtal. Den sänker inte tröskeln föråtal. Vad det innebär är att sådant hetsande som förutvar straffbart om det riktades mot judar eller afrikanernu är straffbart om det med samma grovhet riktas moten grupp med viss sexuell läggning.Men det är ju så, fru talman, att missförstånd omsådant här lättast uppstår där viljan att missförstå ärstark. Och det oroar mig väldigt mycket. Finns det enmedveten vilja att missförstå detta?Att det förekommer så missvisande påståendenom lagändringens innebörd har att göra med att frå-gan om att allt som är förkunnelse i predikans formskulle kunna undantas från straffbarhet. Där bör manobservera att lagen när det gäller till exempel antise-mitisk rashets inte gör skillnad på om denna sker påtorgmöten eller i gudstjänstlokal. Förklaringen ärdensamma som för den nu aktuella lagändringen. Detsom sägs i gudstjänstlokaler tillhörande olika religio-ner är näst intill aldrig något som kan beröras avbestämmelser om hets mot folkgrupp. Men det ex-trema kan förekomma även inom ett religiöst sam-fund eller inom något som uppträder i förklädnad tillreligiöst samfund.Religionsfriheten i hotas inte av att hetsmot folkgrupp kan avse även hets mot grupp med visssexuell läggning. För att förkunna, kritisera eller - omman så vill - moralisera behöver man ju inte hetsa.Religionsfriheten är i grundlagsskyddad, ochden religiösa förkunnelsen skyddas av att harvärldens starkaste grundlagsskydd för tryck- ochyttrandefriheten. De fantasier som förekommer om attåklagare och tingsrätter skulle kunna börja missbrukalagen för att förvandla brottet hets mot folkgrupp tillett åsiktsförbud, riktat mot kyrkliga riktningar, bortserfrån att en sådan förvandling av lagens innehåll skullestå i strid med något av det mest grundläggande i heladen svenska rättsordningen, nämligen synen på denfria diskussionens värde.Fru talman! Innan jag lämnar talarstolen vill jagsäga att jag tillsammans med mina folkpartistiskakamrater i står bakom det sär-skilda yttrande som gäller transpersoner med flera,och som har redovisat här i talarsto-len. Med detta yrkar jag bifall till konstitutionsut-skottets förslag.Anf. 90 () replik:Fru talman! Skälet till att jag begär replik är denhänvisning som gör till det särskil-da yttrandet till betänkande idenna fråga, nämligen frågan om könsidentitet. Vifrån har sagt, vilket vi fortfa-rande står fast vid, att detta är en fråga som måste fåsin lösning. Och vi är glada över det arbete som pågårkring denna fråga. Jag vill bara göra den deklaratio-nen att vi i denna del inte har ändrat uppfattning ävenom vi inte står bakom detta särskilda yttrande.Anf. 91 () re-plik:Fru talman! Jag är glad över att gjort denna deklaration. Jag vet nämligen attFolkpartiet och i många frågor haridentiska uppfattningar när det gäller att kämpa förbättre villkor för homosexuella.Anf. 92 ():Fru talman! Först vill jag instämma i den stånd-punkt som representanter i konstitutions-utskottet har intagit, och som här har redovisats avMartin och till att jag har begärt ordet är att jagkortfattat vill fästa uppmärksamheten på en viktigskillnad mellan de olika par av reservationer som ärfogade till utskottets betänkande.I de moderata reservationerna angrips hela lag-stiftningen om hets mot folkgrupp. Man menar attlagstiftningen bör inskränka sig till brott som begåsmot enskilda individer. Man menar till och med attlagstiftningen om hets mot folkgrupp kan sända sig-naler om att hets mot andra folkgrupper som inte ärutpekade i lagen skulle vara laglig. Det sistnämnda ärmed förlov sagt en något krystad argumentering.Kristdemokraterna däremot ställer sig bakom denlagstiftning som vi har om hets mot folkgrupp.Ingvar har också här i kammaren i dagbekräftat att så är fallet. Den lagstiftningen har intetillkommit av någon teoretisk perfektionism, utan denhar tillkommit mot bakgrund av bittra erfarenhetersom har drabbat människor i hela vår del av världenpå . Men det är inte heller någonhistorisk relik, utan det är en lagstiftning som ärbrännande aktuell i vårt svenska samhälle . Vihar grupper och individer som hetsar mot andra folk-grupper, och vi upplever spänningar mellan olikafolkgrupper. Den gamla klassiska antisemitismen,som var utgångspunkten för lagstiftningen, upplevernästan något av en högkonjunktur, eller i varje fall ettuppsving, i dag.Den föregående talaren påmin-de om att vi hade en närradiostationsom spydde ut antise-mitisk hetspropaganda. Den radiostationen skulle viinte ha kunnat hejda med en lag som bara tog sikte påbrott mot enskilda personer. Jag tror inte att någontror att denna lagstiftning löser problemet med mot-sättningar mellan grupper, rashets, antisemitism och idagsläget också hets mot muslimer. Men detta pro-blem skulle säkert förvärras om vi inte hade dennalagstiftning. Därför vill jag bara kortfattat vädja tilldem som är tveksamma inför dagens beslut, vilketinte jag är, att i varje fall inte stödja den moderatareservationen.Anf. 93 ():Fru talman! Som präst i är jagförundrad över att ett av de första ärendena som jag ärmed om att behandla här i plenum tycks gälla teologioch den kristna förkunnelsen. Men jag har en be-stämd känsla av att det i den aktuella debatten finnsett behov av att förtydliga några uppenbara missupp-fattningar.Ett stort antal människor har till mig uttryckt far-hågor om att prästers förkunnelse kan komma attinskränkas och till och med berättat om sin rädsla föratt inte längre ska kunna tryckas och distribue-ras.Efter att ha satt mig in i materialet kan jag i dagmed gott samvete säga att dessa farhågor är helt utangrund, precis som remissinstanserna också gett ut-tryck för.Det känns viktigt för mig att få klargöra att predi-kans funktion är att hjälpa människor att växa ochmogna i tro och liv, att hitta fram till en livshållningoch att fördjupa sin tro med utgångspunkt i Bibelnsberättelser.Personligen har jag alltid en överordnad målsätt-ning med predikan - den ska förmedla hopp ochlivsmod, den ska visa på nya möjligheter när allting ilivet har gått på tok. Det är inte prästens uppgift att ipredikan ge uttryck för sina egna personliga åsikteroch tyckanden, och predikstolen i en kyrka eller talar-stolen i ett kapell är inte någon frizon där man kanuttala sig kränkande om andra människor eller derassätt att leva.Det finns i många texter som rör homo-sexuella relationer. Ingen av dessa texter ingår i denekumeniska evangelieboken som är gemensam för enmajoritet av kyrkor och samfund i vårt land, alltsåSvenska kyrkan, , Missionsförbundetmed flera. Dessa texter måste läsas kontextuellt, detvill säga de ska ses med utgångspunkt i deras histo-riska tillkomstsituation.Jag har stått i förkunnelsens tjänst , ochjag har aldrig haft någon av dessa texter som ut-gångspunkt för predikan, vare sig i domkyr-ka, i i eller i någon annankyrka där jag har arbetat.Låt oss också, vänner, komma ihåg att lagen från1948 om hets mot folkgrupp tillkom i en situation dåEuropa var sargat efter . Miljoneroch åter miljoner människor hade förföljts, fängslatsoch avrättats av nazisterna på grund av religion, et-niskt ursprung eller sexuell läggning.Lagen uttrycker samhällets värderingar. Denskickar budskap till medborgarna om vad som är rättoch acceptabelt och vad som inte är det. Att tillägget,sexuell läggning, nu föreslås läggas till lagen om hetsmot folkgrupp tvingar var och en av oss att ställafrågan: Är homosexuella värda skydd enligt lagenprecis som de andra grupperna som omfattas av la-gen, eller är de inte värda detta skydd?För mig är det självklart att också homosexuellaska omfattas av detta skydd enligt lagen. Jag harkommit till mitt ställningstagande i denna fråga efteratt ha tagit del av ett omfattande material.Både som präst och som riksdagsledamot har jagen målsättning, nämligen att försöka leva mig in i vadmitt agerande kan komma att betyda för den enskildapersonen. Att verka för att homosexuella får skyddenligt lagen är enligt min mening en viktig uppgift.Lika självklart kommer jag som präst , jafaktiskt redan nu här i , att med glädje predika och förkunna det gladabudskapet till människors hjälp, stöd och uppbyggel-se.Fru talman! Med dessa ord yrkar jag bifall till för-slaget i utskottets betänkande 7.Anf. 94 PER ():Fru talman! hade ett mycketviktigt påpekande i det som hon sade, nämligen attlagen om hets mot folkgrupp tillkom under mycketspeciella omständigheter. Den tillkom efter en periodav fasa där demokratin hade misslyckats, det vill sägadet som är demokratins metod för att klara också detsom vi tycker mycket illa om. Det öppna och det friasamhället hade havererat på slagfältet.I den här debatten säger vissa som argumenteraratt det som vi nu gör är en mycket liten förändring. Vilägger bara till. Men då ska man veta att vi lägger tilli en lagstiftning som i grunden är en nödlagstiftningdär demokratin inte har klarat sin uppgift. Och det ärdet som bekymrar mig i denna diskussion.När säger att man inte får röstaför den moderata reservationen därför att man då taravstånd från hela tanken på hetslagstiftningen är detalldeles rätt så. Om någon annan än anfört det argumentet skulle jag möjligen ha haftstörre förståelse för det men att höra det från liberalerbekymrar mig. Liberaler har blivit så lite liberala.En god liberal skulle säga att hetslagstiftningensom sådan är en lagstiftning som vi egentligen inteskulle vilja ha och som är uttryck för att vi i vissasituationer med det öppna samhället faktiskt inteklarar det reningsbad som vi från tid till annan måstegå igenom. Den goda liberalen säger: Kan vi av-veckla denna typ av restriktioner och ersätta restrik-tionerna med det framgångsrika öppna politiskasamtalet är detta en vinst både för demokratin och förliberalismen. säger vännerna på den liberala kan-ten tvärtom. Det oroar mig.Jag är fullt medveten om att man från tid till an-nan kan komma i situationer där demokratin och detöppna samtalet faktiskt har misslyckats. Jag tyckerinte att vi är där när det gäller synen på homosexuel-la. Tvärtom tycker jag att utan den härlagstiftningen faktiskt i de stora linjerna har inneburitatt homosexualitet som livsform blivit oändligtmycket mer accepterad i vårt samhälle än vad jag fören sedan faktiskt trodde var möjligt så snabbt.Det tycker jag har varit en seger för opinionsbildningoch demokrati i deras fria liberala form.Anf. 95 () replik:Fru talman! Det är naturligtvis tråkigt för mig attPer inte vill godkänna mig som en god liberalmen jag får väl försöka bära det med jämnmod.