prot · GP0978 · 2002-03-07 00:00:00 — I detta betänkande är Moderata sam-lingspartiet ense med majoriteten om att samtliga därbehandlade motioner bör avslås. Jag vill ändå framfö-ra några kortfattade reflexioner om hur vi ser på dessafrågor.De aktuella motionerna har av utskottet blivit fö-remål för en omfattande remissbehandling. Remiss-yttrandena, som i sin helhet fogats till betänkandetsom bil. 2, är en intressant läsning. Av yttrandet frånSvenska framgår t.ex. att flerta-let av motionerna synes vara resultatet av en ovanligtframgångsrik lobbying från en enda person.Av remissyttrandena från Svenska Franchiseföre-ningen, , FöreningenSvenskt Näringsliv m.fl. framgår bl.a. följande. Sve-rige är ett av världens franchisetätaste länder. Fran-chising har haft stor betydelse för tillväxten i vårtland. Motionärernas syn på franchisetagaren som densvagare parten som är i behov av skyddsregler påsamma sätt som en arbetstagare eller hyrestagarebygger på en felsyn. Franchisetagaren är inte anställdutan har själv valt att vara företagare. Allt företagan-de innefattar chansen att lyckas och risken att miss-lyckas. Där citeras en utredning som visar att franchi-setagaren rentav kan ha en starkare ställning än andraföretagare. Andelen konkurser under ett bolags treförsta år är nämligen inom franchising jämförtmed inom nyföretagande i allmänhet. Befintliglagstiftning och av branschen upprättade regler ochsjälvsanerande organ erbjuder tillräckligt skydd förfranchisetagare. Så långt remissyttrandena.Moderata samlingspartiet instämmer i dessa be-dömningar. Vi anser, i likhet med de flesta remissin-stanser, att inga sådana missförhållanden på franchi-seområdet har påvisats som skulle motivera det in-grepp i avtalsfriheten som motionärerna efterlyser.Lagreglering skulle verka direkt hämmande på ut-vecklingen av franchising och orsaka ökade kostnaderför företagen och för konsumenterna. Om en lagre-glering över huvud taget ska aktualiseras är dettaingenting som ensidigt kan eller bör införa.Vi bör, som utskottsmajoriteten anför, avvakta arbetetinom Unidroit.Tanja Linderborg efterlyser klara verba. För Mo-derata samlingspartiets räkning kan jag meddela att viinte anser att det behövs någon lagstiftning. TanjaLinderborg lade ned ett stort engagemang i att förkla-ra att det behövs en lagstiftning, men hon nämndeinte med ett enda ord varför.Vad gäller avtalsvillkor mellan näringsidkaregäller ju enligt 36 § avtalslagen att avtalsvillkor fårjämkas eller lämnas utan avseende om villkoret äroskäligt med hänsyn till avtalets innehåll, omständig-heterna vid avtalets tillkomst, senare inträffade för-hållanden och omständigheterna i övrigt. I fråga omskiljeklausuler i avtal mellan näringsidkare som ärjämställda bör enligt förarbetena jämkning som regelinte förekomma. I rättsfallet NJA 1992 s. 290 sägeremellertid att en jämkning ändåkan vara påkallad om t.ex. avtalet har likhet med ettanställningsförhållande eller då en resurssvag fran-chisetagare behöver samma skydd som en konsumentmot kostnadsriskerna med ett skiljeavtal.Advokaten citerade flera gångervad har sagt, men hanciterade inte alls vad harsagt på den punkten: "Skydd för en svagare part i ettavtalsförhållande utöver möjligheten att jämka avtalenligt 36 § avtalslagen är inte enligt Advokatsamfun-dets mening påkallat, då nyssnämnda lagbestämmelsejust tar sikte på sådana situationer som skulle kunnauppstå om en stark franchisegivare missbrukar sinställning. "Flera av de andra remissinstanserna uttrycker sigpå ungefär samma sätt.Det faktum att stora företag i allmänhet har störrefinansiella muskler än småföretagen är ett generelltproblem och inte specifikt för franchising. Därför börvi också nöja oss med avtalslagens generella regelsy-stem. Avtalsfriheten är en av företagandets viktigasteprinciper, och för att inskränkningar i denna ska ac-cepteras måste det föreligga ett klart dokumenteratbehov. Vi moderater har inte övertygats om att detfinns något sådant behov och ansluter oss därför tillutskottets bedömning och förslag.Anf. 176 ()replik:Fru talman! Jag vill bara informera om att anledningen till att jag inte tar uppkammarens tid med att tala om varför jag tycker attdet behövs en lagstiftning är att vi har debatterat detså i denna kammare. Det är bara ut-skottets ledamöter som sitter här, och jag utgick frånatt detta var bekant för dem alla, särskilt som vi hadeden här debatten för mindre än . Det gåratt gå tillbaka till protokollet och se varför jag tyckeratt det behövs en lagstiftning.I den motion som jag har väckt pekar jag just påatt franchising är en utmärkt företagsform och att denlagstiftning som jag tycker ska till, som ska föregåsav en utredning, inte på något sätt ska gå i riktningmot att man hämmar denna företagsform. Jag kan taexempel från och , där utskottet harvarit, där man har en lagstiftning som på intet sätt harhämmat utvecklingen. Det handlar inte om det, utanom att man ska kunna stävja de oseriösa franchisegi-vare som faktiskt finns.Jag tycker att det är lite vulgärt av en av dem somjag trodde var seriösa remissinstanser raljerar över attdet har förekommit en framgångsrik lobbying av enenda person. Detta är inte sant.Nu får jag detta till protokollet. Jag hade inte tänktkommentera det, för jag tyckte att det var väldigtvulgärt av en seriös remissinstans att säga så till ut-skottet.Anf. 177 ()replik:Fru talman! Jag hoppas innerligt, , att vi för den här debatten inte bara inom ut-skottsfamiljen utan att det som här framförs är avsettatt nå en större krets av intressenter.Jag har fortfarande inte blivit övertygad om att detförekommer ett sådant missbruk som hävdar. Många av de tunga remissinstansernahär säger att om man går in och detaljreglerar just pådet här specifika området kommer det att få precis ensådan hämmande effekt som inte heller vill ha.Det finns möjligheter, enligt gällande lagstiftning,att komma till rätta med eventuellt missbruk, delsgenom att man tillämpar 36 § avtalslagen, dels genomatt man vänder sig till . Man behöver inte ens vara medlem få tillgång till dess expertis. Nämn-dens utslag är bindande för den som är medlem inämnden. Enligt vad den gängse meningen tycks varahar det här haft precis den självsanerande effekt somvi kan kräva.Anf. 178 ()replik:Fru talman! Det är väl bra att nämndens utslag ärbindande, men det finns ju inga som helst sanktions-instrument mot de företag som beter sig väldigt illasom utskottet har varit i kontakt med. Jag har intepåstått att detta förekommer i någon stor omfattning.Det går bra att gå till snabbprotokollet ochse att jag inte har sagt det. Däremot har jag sagt attdet finns oseriösa franchisegivare. Det står jag för, förjag vet att det är på det sättet.Återigen detta att det skulle ha en hämmande ef-fekt: Hur kan det komma sig att lagstiftningen i varesig , eller inte har haft enhämmande effekt på utvecklingen av franchiseföre-tag? Det är möjligt att har siffrorsom jag inte känner till, och det kunde i så fall varaintressant att få ta del av dem. Då får jag överväga omjag ska ändra mig. Men hitintills finns det ingentingsom skulle kunna få mig att inte tycka att vi kan be-höva en lagreglering som inte handlar om att snäva innågonting men däremot handlar om att få ett mertydligt regelverk för dem som ger sig in i franchise-branschen.Det är också på det sättet att om den etiska nämn-den fäller ett utslag som är bindande kan den som ärfranchisegivare välja att gå ur föreningen. Då gällerinte detta s.k. bindande utslag. Det finns exempel påsådana franchisegivare - jag ska inte nämna företa-gets namn här, men jag kan nämna det utanför kam-maren sedan - som har valt att göra precis på detsättet.Anf. 179 ()replik:Fru talman! Det är självklart att det finns männi-skor och företag som missbrukar sin ställning till menför en avtalskontrahent. Det förekommer inom allaområden, och det vore konstigt om det inte skulleförekomma på franchiseområdet. Men trots att ut-skottet har gjort en bred remissomgång och fått in ettmycket fylligt underlag för ett ställningstagande ärdet inte visat att det här problemet är särskilt utbrettpå franchiseområdet.Enligt , , SvensktNäringsliv m.fl. skulle en lagstiftning på detta områdevara ett stort ingrepp i avtalsfriheten. Och avtalsfri-heten är ju en viktig princip för oss. Det skulle varaett mycket större ingrepp än vad eventuella problemkan motivera.Det finns redan i den lagstiftning vi har möjlighetatt komma till rätta med de fåtal företag som miss-brukar systemet och inte följer etiska principer.Anf. 180 ():Fru talman! Detta skulle inte ha aktiverats om detinte var problem ute på fältet. Det här är ju inte någonakademisk övning. Men för att ta det akademiskaförst vill jag säga att man i en doktorsavhandling från1999 har konstaterat att rättsfall jämkasskiljeklausuler endast i extrema fall, precis som Grön-fors säger.Också småhandlare uppfattar ibland saken så efter 1992 inte kan få sin sak prövad rättsligteftersom det kostar 1-2 miljoner. Det är grunden.Sedan får vi ett remissutfall där Företagarnas Riksor-ganisation, och ävenövriga säger att det ska jämkas, dock inte SvensktNäringsliv, som företräder storföretagen och det in-ternationella kapitalet.Att hänger med i den svängenkan vi tala om . Det kan vi nu lämnadärhän. De som är intressenter och berörda av dettahar entydigt sagt att det ska jämkas.Då kan man inte stå i talarstol ochhänvisa till 36 §. Jag har motionerat just därför attden inte fungerar. talar om "deflesta remissinstanserna", men de är endast någrastycken. De flesta säger inte som nutycker. har ställt upp på det här,men sedan lämnade scenen är mantillbaka i storkapitalet.Anf. 181 ():Fru talman! Jag undrar vad Advokatsam-fund skulle tycka om att höra att advokaten anser att man kan lämna dem därhän.Vilka är det som de företräder i det här sammanhang-et? Är det storkapitalet?Advokatsamfundet är ju mycket tydligt i sin be-dömning: Det behövs inte mer än 36 § avtalslagen.Dessutom säger man i sitt yttrande att den storaskräcken för skiljeklausuler är överdriven. Man fram-håller att de flesta rättstvister är mycket betungandeför en liten företagare, alltså även de som går i allmändomstol. Om man nu tillämpar det förfarande somfinns inom Handelskammares skilje-domsinstituts regelsystem kan det bli både billigareoch snabbare.Anf. 182 ():Fru talman! Jag vill inte gärna gå in på en diskus-sion om . Jag bara noterar att Fö-retagarnas , och Motorbranschens Riksförbundanser att det här är ett problem. Om Advokatsamfun-det inte anser att det är ett problem är det ju sorge-samt att inte samfundet har kläm på de här frågorna.Anf. 183 ():Fru talman! Jag tycker inte att de flesta av dessaframställer detta som ett problem. De framhåller attdet kunde vara bra med en översyn. I vad mån det gåratt jämka avtal med stöd av 36 § har inte prövats inågon större utsträckning. Men det finns egentligeningen som säger klart att gällande lagstiftning är etthinder för att vi ska kunna tillgodose vår rätt. Detfinns det, om jag minns rätt, inte någon remissinstanssom säger.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § Vissa frågor rörande ochnamnlagenFöredrogslagutskottets betänkande 2001/02:LU14Vissa frågor rörande och namnlagen.Anf. 184 ():Fru talman! Debatten ska nu handla om lagut-skottets betänkande LU14, dvs. frågor som rör arvoch frågor som rör namn. Jag yrkar redan nu bifall tillreservation nr 1, men står även bakom reservation 2.I motion nr L214 föreslår vi att allmänna arvsfon-den ska avskaffas och att de arv som inte har någonarvinge i stället ska tillfalla staten. Medel går ofta tillsådana uppgifter som det offentliga ändå har ansvarför och som man har dragit skatter till.Privatpersoner får inte beviljas stöd ur fonden, hurbehjärtansvärda deras behov än är. Inte heller kanman erhålla medel för ideell verksamhet, som numerakallas social ekonomi, även om jag ser i redovisning-en att man har fått pengar om man har haft projektsom har varit politiskt korrekta.Här har vi också det moderna tiondet. En tiondelav de medel som har flutit in till fondenska läggas till fonden. Det togs förr av bönderna - nufrån de döda, som av naturliga skäl är tysta.Jag noterar att pengar från fonden går till sådantsom det offentliga har att sköta och bekosta. Nästan13 miljoner har gått till barn med funktionshinder.Ytterligare nästan 7 miljoner har gått till hjälpmedeltill sådana barn . Detta är faktiskten landstingsuppgift.Unga Örnar har fått medel för musikalen ,vem fan är det - ursäkta, fru talman, men det är ettcitat som vänder sig till ungdomar. har fått pengar för projektet är vialla - minsann. Det är kommuner och landsting somfördelar bidrag till bildningsförbund. De2 ½ miljonerna i räntor skulle kunna komma dessapolitiska nivåer väl till pass.Allmänna arvsfonden gör nu anspråk på de medelsom ska tillfalla de efterlevande till Förintelsens offeroch har tyvärr lagstöd för det. Vi har motionerat fören lagändring. Detta kommer snart att diskuteras här ikammaren.Vi moderater anser alltså att Allmänna arvsfondenska läggas ned. Helst vill vi ju att lagen ändras så flerav den dödes släktingar kan få ärva.Aktuellt är ju nu arvingarna till Förintelsens offer,men vi tänker oss även föremålen för nästa motion,L205. I den yrkar vi moderater på arvsrätt för kusiner.Detta yrkande är en följetong i kammaren, men allt-somoftast kryper verkligheten närmare och majorite-tens ledamöter har kommit på bättre tankar och röstatför våra förslag.Senast det hände, var när vår upprepade motionom förbud att gifta bort flickor fick bifall.Vi fick också igenom ett äldre krav om att misshand-lande föräldrar inte automatiskt ska få vårdnaden ombarnen. Alltså: Skam den som ger sig. Droppen kanurholka stenen även här i kammaren.När arvsrätten för kusiner avskaffades var bandenmellan släktingar starkare och dessutom var släkterbetydligt större än med många barn i varje fa-milj. Socialdemokraterna har nedmonteratfamiljens och släktens betydelse som trygghetsfaktoroch som ekonomisk enhet. måste man lita påstatens godhet. Detta är en medveten satsning somgör att människor är hänvisade till offentliga beslut istället för att känna trygghet i släkten.När man nu ser det skrämmande resultatet av av-klippta familje- och släktband, är det hög tid att knytaihop dem igen. De människor som har fått ett nytthem här i har påmint oss om att familjen ochsläkten har en funktion som socialt och ekonomisktskyddsnät. De måste ju få en chock när de förstår attkusiner inte räknas till släkten och därför inte är arvs-berättigade i Sverige.Fru talman! Jag går över till namnfrågor. Vårmotion i detta ämne handlar om att fritt få väljanamn. Det får man inte . Varken för-, mellan- ellerefternamn. Det är förbjudet att ha bindestreck! Vimoderater anser inte att det finns tillräckliga skäl attha sådana begränsningar. Om nu datasystemen utgörbegränsningarna, då är det skrattretande. Ska syste-men bestämma vad folk ska heta? Systemen är till förmänniskorna, inte tvärtom.Riksdagen är högsta beslutande organ.Regeringen fick i uppdrag att undersökavarför lagen ser ut som den gör. Vi moderater tyckeratt det är en skam att visa sådan nonchalans, att maninte ens har påbörjat denna undersökning. Förklaring-en ligger nog i att detta gäller enskilda individer ochinte stora väljargrupper. Då har man inte så bråttomborta i kanslihuset.Slutligen vill jag hänvisa till T. S. berömdadikt Om kattnamn, som lyckas förmedla den stolthetsom en katt, och även en människa kan känna införsitt namn, sitt varumärke och sin identitet. har gjort den svenska översättningen. Jag har sparat tid för att hinna sprida litekultur över kammaren i denna sena timma, och därförvill jag läsa denna dikt.Att ge namn åt en katt, det är knepigt som katten.Det finns inte många som duger till de !Man grubblar sig tokig av grubbel om natten.ETT namn är för lite. En katt vill ha TRE!Först har vi det namnet som används därhemma,det enkla, rejäla, som och och , och -förnuftiga namn, som envar tycker om.Och om man vill undvika banaliteterså kan man väl flottare namn hitta påsom , , , Demeter -förnämliga namn men rejäla ändå.Och sen ska man hitta nåt säreget åt'en,nåt ovanligt kattnamn med resning och glansså katten kan känna sig stolt och belåtenoch snurra mustaschen och svänga sin svans.Och sådana namn har jag några på lagersom Munkustrap, Quaxo och Korikopattoch Bombalurina och Fille Podager.Det är namn som blott bärs av en endaste katt.Till sist ska ni veta att misse och missahar något som inte för människor är,det namnet som ingen i världen kan gissa,som katten om natten i hemlighet bär.Och ser ni en kisse som tyst mediteraroch grubblar, försjunken i länsstolens famndå vet ni mesamma på vad han funderar.Han grundar och blundar - begrundar sitt namn,sitt nattliga, kattliga,evigt ofattliga,allra förtegnaste, egnaste namn.Anf. 185 ():Fru talman! I betänkande LU:14 behandlas frågorsom berör och namnlagen. Jag vill börjamed att yrka avslag på samtliga reservationer.Allmänna arvsfonden tillkom 1928 i sambandmed att kusiner och avlägsnare släktingar uteslötsfrån arvsrätt. Utgångspunkten för den allmänna arvs-rätten blev att kvarlåtenskap som inflyter till det all-männa på grund av att arvsberättigade släktingarsaknas skulle tillfalla en fond, den allmänna arvsfon-den.De medel som tillförs arvsfonden ingår inte i denstatliga budgeten utan förvaltas av Kammarkollegiet.Fonden har enligt lagen om Allmänna arvsfonden tilländamål att främja verksamhet av ideell karaktär tillförmån för barn, ungdomar och människor som harfunktionshinder. Stöd ska ges till nyskapande ochutvecklande verksamheter. Det är riktigt som BeritAdolfsson säger att stödet inte går till enskilda perso-ner.Regeringen eller Arvsfondsdelegationen beslutarom medel ur fonden. Utskottet stöder Allmänna arvs-fondens verksamhet. Utskottet finner inte någon an-ledning att pengarna ska gå till staten.När det gäller yrkandena i motion L335 vill ut-skottet erinra om att år 1990 och 1992avslagit motionsyrkanden om att medel borde återfö-ras till primära kommuner. Inga nya omständigheterhar framkommit för att utskottet ska ändra sin inställ-ning.Fru talman! Jag yrkar avslag på reservation 1.Arvsrätt för kusiner avskaffades 1928. Frågan omatt utsträcka arvsrätten till kusiner har behandlats avutskottet och senast förravåren i betänkande LU:14. Utskottet ifrågasatte be-hovet av ändrad lagstiftning. Det finns inget underlagför att ändra lagstiftningen.Fru talman! Jag yrkar avslag på reservation 2.Vad beträffar laglotten vill jag säga att när riksda-gen beslutade om arvsregler 1987 ansåg utskottet attlaglotten ska fylla två syften. Det första är att bevaraen del av den avlidnes kvarlåtenskap åt dennes när-maste släktingar. Det andra är att skapa rättvisa mel-lan bröstarvingarna inbördes för att förhindra attarvlåtaren genom testamente i alltför hög grad gynnarnågon eller några av dem på de övrigas bekostnad.Laglotten spelar en viktig roll för bröstarvingarna ochsärskilt för särkullbarn. Utskottet menar att laglottenär djupt förankrad i det allmänna rättsmedvetandet ialla nordiska länder.Fru talman! På grund av vad som anförts yrkar jagavslag på reservation 3.Anf. 186 () replik:Fru talman! Det kostar 15 miljoner attadministrera Allmänna arvsfondens verksamhet.Tycker inte att det skulle varabra om de pengarna gick till kommuner och landstingi stället som redan har sin administration färdig?Anf. 187 ()replik:Fru talman! Alla myndigheter som utför ett såviktigt arbete som Arvsfonden har naturligtvis vissautgifter. Den kan inte arbeta gratis. Den gör ett braoch viktigt arbete, och det är viktigt att den fortsättersitt arbete. Den har vissa kostnader som alla andramyndigheter.Anf. 188 () replik:Fru talman! Jag förstår att att det är behjärtansvärt, och det tycker ocksåjag. Men det är inget som hindrar att landsting ochkommuner administrerar det. De hade säkert haftnytta av de 2 ½ miljoner i räntor som tillfallerAllmänna arvsfonden. För att inte tala om den tiondelsom man tar av medlen och lägger på hög.Det skulle vara viktigt att de medlen används i detvi redan har uppgifter för, nämligen i landsting ochkommuner. De ger väldigt mycket till alla dessa somhär är representerade. Det gäller idrottsföreningar,bildningsförbund och enskilda grupper. Jag har suttit ilandstinget i väldigt . Jag vet att man delarut pengar till sådant. Jag tycker att man kunde göradet på ett ställe. Det hade varit mycket bättre.År 1928 är längesedan. Vi måste kunna förändranågonting.Anf. 189 ()replik:Fru talman! Det är mycket pengar. Arvsfondendelar ut pengar till olika organisationer. De gör ettviktigt arbete, och den hjälpen behövs.Självklart delar landstingen ut pengar. Det görockså kommuner. De pengar som kommer in tillArvsfonden ska användas för ett speciellt ändamål.De ska hjälpa barn, ungdomar och organisationer.Jag vet att inte tycker att det ärrättvist att också Unga Örnar fick pengar. Men i UngaÖrnar finns också barn som tillhör samhället. De skaockså ha hjälp. Det är bra att de får det genom fon-den.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § Arrenderättsliga frågor, m.m.Föredrogslagutskottets betänkande 2001/02:LU15Arrenderättsliga frågor, m.m.Anf. 190 ():Fru talman! ska vi behandla lagutskottets be-tänkande 15 Arrenderättsliga frågor, m.m. Betänkan-det innehåller fem motioner från allmänna motionsti-den. Jag tänker ägna mig åt motionenL225 Fastighetsmäklare och företagsmäklare. Det ären motion av och beskriver mycket väl hur man redan ibetänkandet 1997/98:LU15 ansåg att den redovisadeordningen vid företagsöverlåtelse inte var rimlig.Utskottet menade att förutsättningarna vid en före-tagsöverlåtelse som inkluderar en fastighet i så mångaavseenden avviker från ren fastighetsöverlåtelse attdet saknas skäl att upprätthålla gällande lagregel.Detta gav regeringen till känna.I ett frågesvar infor-merade justitieministern om att frågan ska tas uppantingen inom ramen för den utvärdering som fastig-hetsmäklarlagen som planeras eller i något annatlämpligt sammanhang. Arbetet beräknades sättas igång under hösten 2001.Det har gått fattade sittbeslut om ett tillkännagivande, och det har gått tremånader sedan justitieministern lovade att arbetetskulle sättas i gång under hösten 2001.I den propositionsförteckning som regeringen ny-ligen överlämnat till finns inte några pro-positioner upptagna som rör fastighetsmäklarlagen.Jag finner detta i allra högsta grad anmärkningsvärt.Regeringen tycks totalt nonchalera beslut.Utskottet verkar inte heller ta tidigare beslut på allvarnär det i sitt ställningstagande skriver:"Enligt utskottets mening bör regeringen nu sna-rast ta initiativ till ett sådant arbete och därefter åter-komma med lagförslag till . Utskottet förut-sätter att så kommer att ske utan att något formellttillkännagivande därom från sida behöverkomma till stånd, och utskottet föreslår därför attriksdagen avslår motion L225. "Det är helt uppenbart att majoriteten av lagut-skottets ledamöter inte vågar säga ifrån, utan de tassarrunt på tå för att inte väcka någon i . Sveri-ges riksdag är den högsta beslutande församlingen,som borde kunna säga till regeringen på skarpen såatt den skyndsamt effektuerar det som harbestämt. Det råder en handlingsförlamning som majo-riteten borde skämmas över.Avslutningsvis, fru talman, är vi moderater medpå två reservationer och vi står givetvis bakom debåda. Men jag yrkar bifall endast till reservation nr 2.Anf. 191 ():Fru talman! Det som jag vill ta upphandlar om bostadsarrende. Kritik har framförts i enmotion från mot att nuvarande regler ombostadsarrende missgynnar markägaren. Med anled-ning av detta föreslår motionären en utredning. Bl.a.sägs det vara svårigheter med att säga upp arrende-avtalet, men också svårigheter att återfå besittningenav marken när arrendatorn vill frånträda och överlåtaarrendet.