prot · GP09122 · 2002-06-11 00:00:00 — Majoritetenhar inte förespråkat ett ensidigt stopp av fisket frånsvensk sida utan anser, om det skulle visa sig nöd-vändigt, att det ska vara ett gemensamt stopp av allaländer som fiskar i det hav eller område som berörs.Att samtliga länder ska samarbeta sker , t.ex. iÖstersjökommissionen, där man bestämmerregler och kvoter om fisket i Östersjön.Som svar till när det gäller deraskrav på att införa särskilda kvoter för kustfisket villjag säga följande. Regeringen har aviserat att det skakomma en samlad proposition om det kustnära fisketbyggd på den utredning som gjort. I denska man också ta upp fritidsfisket, det fria handred-skapsfisket och vattenbruket. Av den anledningenanser majoriteten att det är fel att föreslå ochbesluta om åtgärder inom dessa områden när ett pro-positionsarbete pågår i Regeringskansliet.Drivgarnsfisket har debatterats vid olika tillfällenhär i . Uppfattningen att drivgarnen utgör ettekologiskt hot delar jag inte. I är det tillåtetatt använda drivgarn per båt, och nätensätts ut i länkar om och är inte samman-kopplade som vissa påstår. Det finns inte några upp-gifter om att tumlare har fastnat i drivgarnen. Driv-garnen i kan inte jämföras med det somkallas "dödens vägg" som drivgarnsfisket i andra havkallas. Vi har inte samma djup och samma längd pånäten.Det s.k. industrifisket som man här kräver ska be-gränsas kan komma att upphöra eftersomdioxinhalten i skarpsillsbeståndet är för hög för attfisken ska få användas till foderframställning. Mentill skillnad från när det gäller konsumtionsfisket harSverige inte begärt något undantag för detta fiske.Skarpsillsbeståndet i är bra, och biologernarekommenderade inför detta år ett större uttag i jäm-förelse med året innan. Om industrifisket nu upphöreller begränsas vill jag fråga och Miljö-partiet vad skarpsillen då ska användas till. Elleranser ni att den inte ska fiskas upp? Ur biologisksynpunkt är det viktigt att den fiskas upp eftersombiologer också påstår att den äter torskrom. Det ärviktigt med en balans av alla arter i havet.Jag har en fråga till angåendepåståendet att industrifisket har bidragit till en kraftigtförsvagad torskstam i . Var har HaraldNordlund det underlaget? Det skulle jag vara mycketintresserad av att titta på.Kristdemokraterna pekar på ett likvärdigt skatte-system för yrkesfisket i de kringliggande konkur-rentländerna, och då syftar man på det s.k. yrkesfis-keavdraget som har varit föremål för flera debatterhär i . Såvitt jag vet har regeringen för ett årsedan översänt ett förslag till kommissionen i Brysselför godkännande, men något beslut har ännu intekommit.Jag kan dela den uppfattning som framförs i Mo-deraternas reservation 16, att finansiering av ålutsätt-ning är viktig. Om sedaninte hade varit en sådan motståndare till införandet aven allmän fiskevårdsavgift hade vi haft detta system . Då hade vi också haft en hel del miljoner attportionera ut till fiskevårdande insatser, bl.a. ålutsätt-ningar.Om inte får chansen igen, efter-som han har bestämt sig för att lämna riksdagsarbetet,får den möjligheten då regeringen läggerfram en proposition om det fria handredskapsfisketsom då förhoppningsvis också innehåller förslag påfinansiering.Kristdemokraterna vill ha en utredning om vat-tenbruket. Den är gjord, och den är remissbehandlad.Det som återstår är förslag från regeringen i form aven proposition som ska innehålla förbättrande förut-sättningar för svenskt vattenbruk.Som jag tidigare nämnt har regeringen aviserat attvattenbruket ska vara en del i den kommande propo-sitionen. Till skillnad från tror jag attsvenskt vattenbruk har en utvecklande framtid attmöta eftersom det har hänt så mycket positivt inomdenna näring sedan starten i början av 1980-talet.Som exempel kan jag nämna att när vattenbruketstartade i användes foder till att födaupp fisk. används i de storaodlingarna. Avelsverksamhet, utveckling av foder-sammansättning, foderteknik samt, inte minst, kun-skapen hos odlarna har bidragit till väsentliga förbätt-ringar.Fru talman! Min tid är ute - inte bara min talartidutan också min tid som riksdagsledamot. Det har varit17 lärorika och intressanta år som jag är både stoltoch glad över att ha fått uppleva. Detta beror till stordel på kollegerna i utskottet och på den personal somjag har jobbat tillsammans med - samtliga partierinräknade.Ett stort tack allesammans för alla debatter underåren både här i kammaren och i utskottet!För fiskets framtid och utveckling är det viktigt attdebatten hålls levande här i riksdag så att vikan påverka utvecklingen både nationellt och inomgemenskapen. Tack fru talman och tack allesam-mans!Anf. 122 () re-plik:Fru talman! Inledningsvis talade omorsakerna till de problem som vi har att debattera här.Jag upplever att på något sätt ville tonaned de här problemen. Jag tänker då på t.ex. övergöd-ningen. sade att det inte är bevisat vilkeneffekt de olika faktorerna har haft. Visst behöver vimera kunskap, men jag hoppas att jag tolkade KajLarsson fel när jag beskriver det på det här sättet. Vivet ju att övergödningen är ett jätteproblem, attfångstmetoderna har orsakat problem osv. Jag skullevilja att kommenterade detta.Fru talman! Slutligen vill jag passa på att ändramitt bifallsyrkande. Jag yrkar bifall till reserva-tion 14, icke till reservation 22.Anf. 123 () replik:Fru talman! Nej, , jag tonar intened någonting. Jag inser att det är kritiskt i haven vadgäller vissa områden. Att det finns flera orsaker trorjag är riktigt, men den debatt som förs är merinriktad på att det är bara en sak som orsakar denbeståndsnedgång som vi ser, nämligen överfiskning -dvs. att det är näringen, yrkesfisket, som orsakardetta. Jag tror inte att det allena är orsaken. Det ärbara att titta i backspegeln.Som jag nämnde hade vi ungefärsamma situation som vad gäller torskbeståndet.20 år senare ökade beståndet till ett väldigt stort be-stånd. togs upp.Det finns andra orsaker, för det kan inte vara fis-ket som åstadkommer den här förändringen. I ställetär det så - jag har genom pratat medforskare i de nordiska länderna - att klimatet har påverkan. En forskare i har sagt att närtemperaturen på bottennivån höjs till endast 2-3 gra-der försvinner torsken. Det är detta som är så intres-sant, men där får vi inte riktigt klara besked frånforskarna om vad som är orsaken. Det som döljer sigunder havsytan har man svårt att riktigt klara ut. Vadhänder där nere, och vad är det som är orsaken?Anf. 124 () re-plik:Fru talman! Jag blev lite lugnare efter förklaring-en här. Vi behöver mera kunskap, men vi är överensom att det finns flera orsaker till att vi har den situa-tion som vi har.Fru talman! Jag ska också svara på fråga till mig om industrifisket och om var jaghar hämtat den informationen. Just nu kan jag inte gesvar om den exakta källan. Jag brukar inte ta medsådant som inte är hämtat från säkra källor, men jagkan inte ange källan just nu.Anf. 125 ()replik:Fru talman! Jag håller med om viktenav att den här debatten hålls vid liv. Det får ju inte bliså att vi tar den varje gång akuta problem uppstårutan att det sker även som vi lyckas fåbort en del av de akuta problem som finns.Jag förstår att ni socialdemokrater har lite problemmed den här frågan. Att tillfredsställa såväl yrkesfis-karna som miljöintressena och djurvännerna är kan-ske inte möjligt. Då är det ganska vanligt att hänvisatill bristande underlagsmaterial och okunskap samttill behovet av ytterligare forskning, som jag ser saken är det på följande sätt. Vi vetatt övergödningen är ett stort problem. Senast i gårkom det en rapport från som visar attinte ens det dåliga målet för kommer att kun-na nås. Vi vet också att klimatfrågan är en väldigt storfråga som kommer att påverka mångadelar av naturen. I det sammanhanget finns det storabrister i den politik som regeringen driver, och detfinns inget hopp om att situationen avsevärt kommeratt förändras i alla fall vadgäller klimatförändringarna.Det finns också en hel del andra stora problem påområdet. Men en sak som vi faktiskt kan göra någotåt är just fisketrycket på de här bestånden.Därför är det inte så underligt att debatten också in-riktas just på hur man kan få ned fisketrycket på be-stånden som en försiktighetsprincip under den tidsom man jobbar med de andra frågorna.Som jag ser detta finns det ett parti i denna riks-dag som har gjort sitt absolut yttersta föratt ta ansvar just för helheten när det gäller havsmil-jön, och det är . Det avser vi att fortsättaatt göra.Anf. 126 () replik:Fru talman! Jag tror att , precissom många andra har gjort - t.o.m. forskare - gör detenkelt för sig genom att säga: Okej, vi stoppar fisket.Vi slutar fiska.Det är naturligtvis ett säkert och enkelt sätt attbygga upp bestånd, men det finns också många andrasaker att ta hänsyn till innan man kan göra detta.Framför allt gäller det den rådande situationen i där vi har av fisket.Först och främst ska vi förhandla inom EU. Sedanska EU förhandla med de andra länderna och kommafram till ett förslag om ifall det ska vara totalstopp,begränsningar osv. Där har det ju visat sig finnassvårigheter.Maria Wetterstrand säger att det här är ett pro-blem för oss. Javisst är detta ett problem. Jag hoppasatt det inte är en glädje för att vihar den här situationen i haven. Vi tar detta mycketallvarligt. Vad som också ska läggas in i tänkandet,totalt sett, är ett socioekonomiskt tänkande. Det ärinte precis att bara klippa av och säga att nu slutar vifiska. Sedan struntar vi i hela näringen osv. Där kän-ner vi också ett ansvar. Men självklart känner vi ävenett ansvar för vad som finns i haven, ett ansvar förframtiden och ett ansvar för miljön.Anf. 127 ()replik:Fru talman! Det är skönt att höra att ni känner ettansvar för miljön och för framtiden. Jag känner ingensom helst glädje över den situation som råder i vårahav. Faktiskt känner jag inte ens glädje över att soci-aldemokraterna har problem med den här politiskafrågan i perspektivet yrkesfiskare kontra miljöintres-sen osv.Också jag anser att hänsyn ska tas till de männi-skor som arbetar inom fisket. Dessutom anser jag atthänsyn ska tas till de fiskare som kanbedriva fiske därför att de bor vid kusten och harmindre fiskebåtar. De har haft svårt att komma åt ochdärför varit tvungna att sluta. Jag tycker också atthänsyn ska tas till sportfisket, fritidsfisket och turist-fisket samt till torsken som sådan och de andra fis-karterna i haven. Man måste ha ett väldigt brett per-spektiv här. När det gäller de här resurserna går detinte att titta bara på dem som har denstörsta ekonomiska utkomsten i. Detta tycker jag ärväsentligt.Jag antar att vi senare här kommer att ha viss dis-kussion även med ministern om just frågan omsvenskt stopp för torskfiske.När det gäller skarpsillen riktade enfråga till om vad som ska göras. Jag vetinte riktigt. Jag blir lite förvirrad. Är det så att KajLarsson helst hade velat att vi skulle tillåta fiske ävenpå de här arterna även om de har för höga dioxinhal-ter om de ska användas till foder? Annars blir det liteologiskt. Ni har i så fall också bidragit till den pro-blematiken, nämligen att man är tvungen att stoppafisket på de här arterna utan att man kan användafisken till just det den brukar användas till. Där har nistörre problem än vad vi har.Balansen mellan arterna i havet måste man ha endiskussion om med de forskare som kan de här frå-gorna. Är det så att man behöver få ned beståndet avskarpsill för att kunna klara av torsken måste mannaturligtvis ta ned det. Då kan man lika gärna använ-da sig av den. Det är i så fall under en övergångsperi-od tills man har lyckats att bygga upp torskbeståndenigen och fått den balans som man haft tidigare. Så serjag på den frågan.Anf. 128 () replik:Fru talman! När man skriver en motion, ett förslagtill , och kräver att industrifisket ska upphö-ra, som ju till utgörs av fiske på skarpsill, dåmåste man också ha ett förslag om vad vi ska göramed bestånden. Eller är det bara att kräva och struntai hur vi ska hantera vidare? Det ska vi lösa. Har manredovisat en motion får man redovisa för kammarenhur man tänker lösa frågan. Det tycker jag är ärligtoch riktigt.Anf. 129 () replik:Fru talman! börjar med att yrka bifalltill reservation 19 om dumpat militärt material. Jagtycker att det är småaktigt. Det här är naturligtvisingen stor fråga i det stora hela och i budgetsamman-hang, men för dem som drabbas av skador för att deråkar komma i kontakt med dumpat militärt materialär det en mycket stor fråga. Ni skriver i er reservationatt staten ersätter en stor del av skadorna.Det är småaktigt. Jag tycker helt enkelt, och detframgår också av utskottets majoritets skrivning, attde som drabbas ska hållas skadeslösa.Sedan säger att det på grund av CarlG motstånd inte blir någon allmän fiske-vårdsavgift. Det är möjligen att tillmäta mig personli-gen lite väl stort inflytande. Om jag minns alldelesrätt var det en socialdemokratisk regering vars jord-bruksminister personligen somdrog tillbaka den proposition som redan var underbehandling i . I stället var det en mycketbred opposition från alla partier som var mot införan-de av en allmän fiskevårdsavgift. Det är inget brasystem att införa en allmän generell skatt på alla somfiskar som sedan ska fördelas ut genom olika politis-ka instanser.Jag sade i mitt anförande tidigare att det bästa äratt vi upprättar ett naturligt förhållande mellan demsom upplåter fiskevatten och dem som vill fiska pådessa fiskevatten och att de själva får avgöra hurpengarna ska användas.Anf. 130 () replik:Fru talman! Min fråga till omdumpat material är: Vad har hänt med uppfattning? Vi har avstyrtsådana motioner, och det har inte skett några föränd-ringar. har suttit och sagt att det här ärtillräckligt, vi har skyddet. Vad har kommit fram somgör att yrkesfisket inte skyddas i jämförelse medtidigare? Kan jag få veta det så kanske det är lättareatt förklara. Vad jag vet är man skyddad i boxeringtill hamn, i saneringsarbetet, man får arbetslöshetser-sättning och om det skulle bli personliga skador harman en kollektiv försäkring inom näringen genomYrkesfiskarnas riksförbund. Vad är det mer somskyddet ska täcka? Det enda jag kan se är att man skakräva ersättning i någon form för den fångst man får.Är det detta som menar att staten skagå in och betala också?Fiskevårdsavgift har vi haft många debatter omhär och på andra ställen. Det är naturligtvis synd attvi inte får fortsätta med det. Om vi inte kallar detfiskevårdsavgift tycker jag i alla fall att det är riktigtatt ha en finansiering av fiskevården på ett eller annatsätt, precis som att vi finansierar jakten. Då hade vihaft de här miljonerna och kunde hakänt sig lugn också i fråga om ålen.Anf. 131 () replik:Fru talman! Det som hänt beträffande ersättningför dumpat material är att ingenting har hänt. Här hardet förekommit motioner i detta ämne år efter år.Skillnaden är möjligen den att det finns en majo-ritet bland kammarens ledamöter som anser att denhär frågan ska lösas så att yrkesfiskaren ska hållasskadeslös, för att återge innehållet i Vänsterpartietsmotion i ärendet.Det finns de som försöker jämföra fiskevårdsav-giften med jaktvårdsavgiften. Jag tycker att det är enbra jämförelse så till vida att jag inte tror att de sombetalar in jatkvårdsavgiften - jag skulle vara benägenatt kalla den för jaktskatt - får någon särskilt storutdelning. De flesta jägare vet över huvud taget intevad de får för utdelning för att de betalar denna jakt-vårdsavgift. De åtgärder som menar skabetalas med de pengarna tycker jag är av sådant all-mänt intresse att det mycket väl kan gå över statsbud-geten.Anf. 132 () replik:Fru talman! Jag har inget minne, ,av att det tidigare funnits reservationer från Modera-terna i fråga om dumpat material. Det är därför jagställde frågan: Vad har hänt i tänkandet? Vad är detför nytt som har kommit fram?Jag tycker inte att vi ska debattera fiskevårdsav-giften mer, vi lämnar den till våra efterträdare. Det ärmöjligt att de är bättre på att lösa den frågan.Anf. 133 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag har suttit och lyssnat på debatten,och jag har uppfattat att vi alla är överens om attförändringar av dagens fiskeriförvaltning krävs så attden blir effektivare. Situationen för fiskebeståndenbåde inom EU och globalt ställer oss inför omfattandestora uppgifter och utmaningar. Det var mot denbakgrunden men också mot bakgrund av den reformav den gemensamma fiskeripolitiken som ska skeunder året som regeringen har lagt fram sin skrivelse.Det är den som debatteras . Vi har valt att geskrivelsen - svenska prio-riteringar för EU:s framtida fiskeripolitik. Att vi iframtiden bedriver just ett ansvarsfullt fiske är av heltavgörande betydelse för fiskbeståndens överlevnadoch därmed även för fiskerinäringens fortlevnad.Det övergripande målet för fiskeripolitiken inomEU ska vara att gemenskapens fiskeresurser ska för-valtas på ett långsiktigt hållbart sätt i enlighet medförsiktighetsprincipen och ekosystemansatsen. Enligtregeringen måste därför fiskeriförvaltningen effekti-viseras och de resursbevarande åtgärderna förstärkas.Detta bör göras inom ramen för en ge-mensam politik på fiskeområdet inom EU. Det moti-veras med att fiskerinäringen utnyttjar en gränsöver-skridande resurs. Fisken simmar omkring och känneringa landgränser. Att nyttja den här resursen i ettområde påverkar beståndssituationen också i andraområden. Därför menar regeringen att resursen måsteförvaltas gemensamt med andra länder.En gemensam politik ger också störremöjligheter att driva höga gemensamma krav på ettansvarsfullt nyttjande av resursen.Från svensk sida har vi under den här mandatperi-oden drivit sådana frågor, bl.a. i Östersjökommissio-nen. Att vi t.ex. har förvaltningsplaner för lax ochnumera också torsk är till mycket stor del vår för-tjänst, men det regionala förvaltningssystemet somman nu är i färd med att bygga upp över hela världenkräver också respekt för spelreglerna. Ensidiga åtgär-der som går utanför beslutad förvaltning undermine-rar systemet, enligt min uppfattning, och kan leda tillatt all förvaltning sätts ur spel. Då är det fritt fram föratt fiska utan restriktioner, och bestånden kan dåsnabbt bli utfiskade.Fru talman! antog kommissionen sittförsta paket av förslag på hur reformen ska ske ochhur den ska se ut. Jag kommer just från presentatio-nen, som var i . Nupågår där en diskussion om det hela. Vi har ännu inteanalyserat förslagen i detalj, men man kan konstateraatt kommissionens huvudsakliga inriktning liggermycket nära de svenska ståndpunkterna, som finns iden skrivelse som vi nu debatterar.Långsiktiga förvaltningsplaner föreslås vara ettnyckelinstrument , och vi måste snarastupprätta sådana för flera bestånd. Fungerande för-valtningsplaner baserade på vetenskaplig rådgivningkan ge oss möjligheter att fastställa TAC:er för fleraår utifrån gränsvärden och vetenskapliga råd. Det härborde ge en bättre långsiktighet och stabilitet i fisket.I planerna är regleringen av redskapsanvändning-en även viktig, och en bättre selektivitet måste ut-vecklas. I det sammanhanget kommer jag särskilt attpåtala vikten av att koppla ihop redskapsregler ochminimimått - det har ju också varit uppe här tidigare.Utan väl avvägda minimimått får de övriga reglernaminskad effekt. Det har vi t.ex. kunnat se när detgäller torsken i , där vi alltså inte ännu harlyckats få till ett minimimått.Kommissionens förslag om att begränsningar avfiskeansträngningar ska vara ett annat huvudinstru-ment ser jag som mycket positivt. Mål för reduceradfiskeansträngning i de olika förvaltnings- och åter-hämtningsplanerna leder till att vi måste hanteraöverkapaciteten i flottan.Ett ytterligare positivt steg med koppling till fis-keflottans kapacitet är att delar av det offentliga stö-det nu tas bort. Det är inte försvarbart att vi användergemenskapens pengar, och därmed skattebetalarnaspengar, till att bygga nya fartyg när situationen ser utsom den gör. Och man kan, som kommissionär sade , inte som man ger med enahanden ta med den andra. Man kan alltså inte ge tillnya stora fartyg och ge till skrotning av degamla. Det blir en mycket konstig politik.Under resten av det här året har vi ett ganska tungtmen spännande förhandlingsarbete framför oss, föratt de förändringar som krävs ska bli verklighet. Spa-nien kommer att påbörja diskussionerna i rådsar-betsgrupperna. Det kommer inte att hända särskiltmycket, tror jag, innan det danska ordförandeskapettar över, och det blir en mycket stor och svår uppgiftatt jobba vidare med det här. Man har planerat för treministerråd . Det troliga är att beslutfattas , i december.Fru talman! Jag skulle också lite översiktligt viljakommentera något av det som har sagts här.Kjell-Erik pratade bl.a. om det kustnärafisket och om att fördela kvoterna till lokalbefolk-ningen i stället för att göra som . Då vill jag erinraom att det kommer en proposition som tar uppdet kustnära fisket, vattenbruket och insjöfisket.Ester tog upp frågan om tredje-landsavtal - och det har flera varit inne på. Det är enväldigt viktig fråga. Det handlar alltså om att EUköper vatten i tredjeland. Då vill jag erinra om att viunder det svenska EU-ordförandeskapet avbröt avta-let med . förvaltar numera ochfiskar i sitt eget vatten. Jag tyckte att det var ett all-deles riktigt beslut att ta.Det träffades också andra avtal under det svenskaordförandeskapet där vi försökte föra in mera av detsom nu också ligger i kommissionens förslag, nämli-gen partnerskap. Det ska vara partnerskap i stället föratt EU ska vara den stora och ett land i någon-stans ska vara den lilla, som det har varit . Såkan det naturligtvis inte vara. ska vi inteblunda för det faktum att inkomsterna från fiskevatt-net i t.ex. har betytt otroligt mycket fördet landet. Vi har betalat rätt så bra för dessa vatten,men den dag ett land självt vill ha tillbaka sitt vattenska det naturligtvis få det.Åsa talade om vikten av nationellsamling i de här frågorna. Jag delar den uppfattning-en. Jag delar också uppfattningen att en lösning somman kan komma fram till tillsammans respekterasoch accepteras mycket mer än ensidigt fattade beslut.Jag delar också uppfattningen att det är viktigt medden utbildning som tycks vara på gång mellanolika intressenter, fiskarnas organisationer, fiskebran-schen, osv. Det verkar som att de är pågång med en sådan.Harald tycks ha lämnat lokalen, så jagbehöver kanske inte kommentera hans många frågor.Maria Wetterstrand tog också upp frågan om EU:sfiskepolitik när det gäller . Jag hänvisar tillvad jag just sade men också till att har tagitinitiativ till en arbetsgrupp med länder som tyckersom vi, och vi har haft vårt första möte. Tjänstemänhos oss leder alltså dessa möten, där vi försöker få ettmera rättvist förhållande mellan EU och respektivetredjeland. Och, som sagt, denna fråga kommer ocksåatt uppmärksammas och tas upp i samband med över-synen av den gemensamma fiskepolitiken.Det är kanske att ta i att säga att jag blir upprörd,men jag blir något förvånad när säger att visitter stilla i båten. Jag undrar vem hon avser. Jagupplever i alla fall inte att alla de tjänstemän som harfått instruktioner av regeringen och som är ute ochförhandlar om i EU och om tredjelandsav-tal sitter stilla i båten. De är synnerligen aktiva, ochdet har de regeringens uppdrag att vara. Det är ingen-ting som är påkommet , utan det är någonting somvi har arbetat med under den här mandatperioden, sådet där uttalandet har jag lite svårt att förstå.Vi måste vara aktiva. I den situation som vi nu är imed en gemensam fiskeripolitik i EU måste vi drivapå för att vi ska få resultat. Det ska inte vara resultatsom stämmer med uppfattning - det går juinte när det är 15 länder som ska förhandla - men viska nå så långt och så nära som det bara går. Och jagvill bestämt hävda att detta görs.Anf. 134 ()replik:Fru talman! Först blir jag ändå lite bekymrad överministerns svar när det gäller kuster ochEU:s hantering av de fiskevattnen. Ministern säger attregeringarna självklart får tillbaka vattnen om de villdet.