prot · GP0959 · 2002-01-29 00:00:00 — togdock regeringen initiativ till ett arbete med att ut-veckla och förstärka forskningen inom detta område.Till att börja med gavs ett uppdrag tillHögskoleverket att stödja uppbyggnaden av godaforskningsmiljöer och bredda inriktningen på denforskning som var knuten till lärarutbildningarna.Under perioden 1977-1999 avsattes därigenom totalt79 till utbildningsvetenskaplig forsk-ning i anslutning till lärarutbildningarna.I propositionen En förnyad lärarutbildning (prop.1999/2000:135) samt i den senaste forskningspolitis-ka propositionen Forskning och förnyelse (prop.2000/2001:3) föreslog regeringen ytterligare förstärk-ningar av forskningen i anslutning till lärarutbild-ningen och den pedagogiska yrkesverksamheten.Utbildningsvetenskap är sålunda ett av regeringensprioriterade forskningsområden, och be-slutade senare i enlighet med regeringens förslag.Denna förstärkning av den utbildningsvetenskap-liga forskningen skedde dels genom inrättandet av ensärskild kommitté för utbildningsvetenskap inomVetenskapsrådet som får stora resurser till sitt förfo-gande, dels genom inrättandet av två forskarskolorinom utbildningsvetenskap. Under åren 2001-2003ökar resurserna inom det utbildningsvetenskapligaområdet med , vilket innebärnästan en femdubbling av forskningsresurserna inomdetta område. Sålunda finns det stora forskningsre-surser som även kan komma forskning inom slöj-dämnet till godo.Den vetenskapliga anknytningen inom den nya lä-rarutbildningen har stärkts inom alla ämnen. Dess-utom går utvecklingen mot en ökad integrering av deenskilda ämnena, inte minst inom det allmänna ut-bildningsområdet. De estetiska ämnenas status harhöjts genom att de ingår i lärarutbildningen påsamma villkor som andra ämnen. Till detta kan läg-gas att ämnet slöjd fick en ökad timtilldelningi läroplan.Att forska om slöjd eller musik i skolan är alltsålika möjligt som att forska om matematik eller fysik.Dessutom har sektorsforskningen inom skolväsendetkraftigt förstärkts. Resurserna har mer än fyrdubblatsfrån - från tillknappt . Dessa medel hanteras viaSkolverket.Det bör också poängteras att även resultat avforskning inom andra områden än slöjd kan nyttiggö-ras inom slöjdämnet. T.ex. har iStockholm en forskarskola rörande de estetiska äm-nenas didaktik där bl.a. forskning kring förståelsenoch upplevelsen av bild, musik, idrott, slöjd m.m.bedrivs. Det förekommer även forskningssamarbetemed i avseende slöjd.När det gäller kreativiteten i ett vetenskapligt per-spektiv har bl.a. flera forsknings-projekt som pågår och som behandlar just slöjd.Det är angeläget att universiteten och högskolornager den utbildningsvetenskapliga forskningen ordent-ligt stöd. avser regeringen att påbörjaen utvärdering för att utröna om universiteten ochhögskolorna har avsatt tillräckligt med resurser för attskapa en god grund för forskning och forskarutbild-ning i anslutning till lärarutbildningen och den peda-gogiska yrkesverksamheten.Jag har inga planer på att vidta yt-terligare åtgärder.Anf. 50 ():Fru talman! Tack för ordet och tack, ministern, försvaret! Jag hoppas innerligt att ministern vill vidtaåtgärder efter den här debatten, för något blev lite fel.Anledningen till att interpellationen framställts äratt forskarskolan vid inte tarupp slöjden. Samtliga andra praktisk-estetiska ämnenhanteras i den här forskarskolan, men alltså inte slöj-den. Där finns väl största felet i svaret - om det fårsägas på ett halvt ödmjukt sätt. Hela min fråga omvilket forskningsstöd slöjden har, bygger nämligen påatt den forskarskola som har tillkommit inte har medslöjd. Slöjd har haft det här stödet , precissom ministern redovisar i sitt svar. Vi har fått mycketpengar till utbildningsvetenskap, och vi har de 34miljonerna på till forskning.Vad gäller svaret är vi fullständigt överens om hurviktig forskningsanknytningen är för skolämnena.Men det som blivit oroande är att just slöjden harkommit i skymundan.Jag - som faktiskt kommer från en stad med ettgammalt slöjdseminarium och med en gammal tradi-tion - måste, tyvärr, erkänna att i Linkö-ping inte heller har lobbat, om man nu ska göra det,för att få en forskarskola i ämnet slöjd. En väldigtviktig tradition i vårt land med forskaranknytning förslöjden börjar , måste jag säga, gå förlorad. Mångaär oroliga över det. Detta är alltså anledningen till attinterpellationen framställts.Med tanke på det svar som ministern gett när detgäller forskningsstödet för slöjd måste jag säga att jaginte kan tolka det på annat sätt än att ministern ärytterst angelägen om att den här forskningsanknyt-ningen ska finnas. Annars håller ju liksom inte argu-menten för vikten av forskning och för att ett skoläm-ne får existera och spridas vidare. Projekten vidUmeå universitet är relativt avgränsade och kan intealls ses som tillfyllest för ett ämnes forskningsan-knytning så som gäller för en forskarskola. Därförtycker jag att detta är mycket angeläget.Jag kan också se möjligheter att relativt snabbtkoppla slöjden till och fors-karskolan där eftersom det finns mycket duktiga"ämnen" som mycket väl skulle vilja doktorera i slöjdoch det finns pengar på . Någonstans be-hövs den hopkopplingen från ministerns sida, såsnälla ministern, vidta åtgärder!Anf. 51 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är tydligt att vi ligger nära var-andra när det gäller synen på forskningskopplingen ilärarutbildningen. har i storastycken varit för den reformering av lärarutbildningensom vi har gjort. Det är roligt, för det innebär att vihar en stabil syn också över blockgränsen när detgäller lärarutbildningarna. Jag instämmer också iYvonne argumentation för att detta gälleri alla ämnen. Det är alldeles riktigt, som ni påpekar,att det inte går att ta bort ett ämne och säga: Här skavi inte ha någon forskningskoppling. Det är alltså enbra och en stark argumentation.Min invändning mot att regeringen ska gå in ochstyra är just att vi har avsatt mycket stora resurser.Det är nu en uppbyggnadsperiod, och det är ett ansvarför forskarsamhället att se till att de här resursernafördelas brett och med hög kvalitet. Regeringen börinte gå in och peka ut förändringar i den forskarskolasom man bildar, utan det måste komma underifrån.Jag utgår från att man använder den här historisktunika perioden med en så stark resursuppbyggnad tillatt stärka forskningskopplingen på bredden, i flerämnen. Det ska bli spännande att se också den utbild-ningsvetenskapliga kommitténs arbete på detta områ-de. har man ju en mycket godoch stark resursutveckling.Svaret är alltså: Ja, i princip. Men vet att jag också är väldigt angelägen omforskningens frihet, om forskarstyret och dess egenmöjlighet att bygga upp verksamhet. Därför vill rege-ringen inte gå in och peka med hela handen när detgäller delar av forskningen.När det däremot gäller den uppgift jag fått avse-ende just universitets forskningsgruppkring de estetiska ämnenas didaktik nämner manuttryckligen slöjden när det talas om förståelse ochupplevelse av bild, musik, idrott och slöjd. Jag kaninte deras verksamhet på djupet, men i den betraktel-sen verkar de också ha tagit in slöjden som en viktigdel.Det är alltså bra att vi har en gemensam syn påvikten av forskningskoppling. Jag har tillit till fors-karsamhället, till att man nu kan bygga upp detta påett bra sätt, och jag kommer naturligtvis att följa frå-gan. I vår utvärdering kommer det att vara en väldigtviktig del att just se hur brett den här forsk-ningskopplingen har åstadkommits.Anf. 52 ():Fru talman! Det känns som att ministern och jagegentligen inte har några delade uppfattningar i denhär frågan. Möjligen har vi delade uppfattningar närdet gäller vad som kan göras åt detta. Jag är inte förministerstyre över huvud taget och inte heller förcentralstyrning, men jag kan se att man - om detföreligger ett behov som inte tillgodoses men som viser är väldigt viktigt eftersom det får effekter ochkonsekvenser i andra led - behöver göra något.Slöjd finns inte som ett ämne ihögskolan på samma sätt som andra undervisnings-ämnen. Där skiljer sig slöjd från t.ex. matematik, somministern talade om i sitt svar. Det finns inte hellernågra forskartjänster i i ämnet slöjd. I Norgeoch finns det däremot flera professurer iämnet. Det finns alltså ingen högskola i somhar uppdraget att ombesörja och svara för slöjdäm-nets utveckling.Forskarskolan på gäller alla prak-tiska och estetiska ämnen utom slöjd. Jag undrar omregeringen vill komplettera forskarskolans arbete meddoktorandresurser med inriktning på slöjd. Där finnsdet en möjlighet för ministern att staka ut vägen ochlägga ut uppdraget.Jag tycker att det är synd om det nu ska bli ettglapp så att slöjden kommer efter. Slöjd fyller enviktig funktion för våra barn och för skolan. Det ärlätt att totalt glömma bort den praktiska kunskap somvar allmängods i vårt land. Detär jätteviktigt att det finns en balans så att de ungasom ska få sin skolunderbyggnad kan bli tillfreds-ställda på något sätt.Jag vill skicka med ministern att man borde seöver om det finns möjligheter att göra någonting ochkanske ge ett lärosäte uppdraget att ombesörja slöj-dämnets kunskapsförsörjning.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 2001/02:126 omförsörjningen av IT-kompetensAnf. 53 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser att vidta för att säkra tillgång-en på framtida IT-kompetens i Sverige.Universiteten och högskolorna har en viktig upp-gift att utbilda studenter för en framtida arbetsmark-nad. För IT-området gäller att dimensioneringen avplatser bör fortsätta att öka, vilket också sker. En godtillgång på IT-kompetens är av stor betydelse förSveriges konkurrenskraft. hänvi-sar till statistik som gäller söktrycket för olika utbild-ningar. Men viktigare är att studera antalet antagnatill utbildningarna, eftersom det ju trots allt är dessasiffror som avgör hur vi klarar av att möta arbets-marknadens efterfrågan. Uppgifter från Verket förhögskoleservice avseende visar attantalet antagna till datautbildningarna har ökat med8 % jämfört med vårterminen 2001.Under senare år har regeringen successivt byggt utoch förstärkt den högre utbildningen. Under perioden1997-2003 tillförs högskolan resurser motsvarande100 000 nya högskoleplatser. Trots att rekryterings-underlaget till följd av demografiska förändringar harminskat har utbyggnaden av universi-tets- och högskoleutbildningarna kunnat fortsätta.Ett resultat av regeringens expansiva utbildnings-politik är att antalet utexaminerade civilingenjöreroch högskoleingenjörer ökat med sedanbörjan av 90-talet. Framväxten av kraftfulla utbild-nings- och forskningscentrum som KTH:s IT-universitet i och dess motsvarighet i Göteborgförstärker ledande ställning inom IT-området och lägger grunden för en hög kvalitet pådatautbildningarna.Regeringen har ett stort engagemang för frågorsom rör IT inom hela utbildningsväsendet, från för-skolan upp till högre utbildning, och stora insatsergörs på detta område. Regeringen satsar under perio-den ca i en kompe-tensutvecklingsinsats för lärare inom ungdomsskolan.Satsningen syftar till utveckla lärarnas kompetens iatt använda IT som ett pedagogiskt hjälpmedel i sko-lan. Detta är en av de största enskilda kompetensut-vecklingsinsatserna som någonsin gjorts inom svenskskola.Framtidens arbetsmarknad kommer sannolikt att iallt högre grad efterfråga personer med högskoleut-bildning eller annan eftergymnasial utbildning. Sär-skilt gäller detta för olika tekniska och naturveten-skapliga utbildningar. Att dagens ungdomar finnerdessa utbildningar attraktiva är en förutsättning för attSverige även ska attrahera företagsetable-ringar och ha en hög ekonomisk tillväxt. Det innebäratt vi redan på ett tidigt stadium måste öka barns ochungdomars intresse för teknik och naturvetenskap ochutveckla utbildningen i och på gymnasi-et.För att uppnå detta har regeringen redan vidtagitett flertal åtgärder. arbetar lärarhög-skolorna med en ny lärarutbildning som vi tror skagenerera fler NT-lärare med ett större pedagogisktkunnande. Regeringen har också inrättat resurscent-rum för kompetensutveckling av lärare inom de tek-niska, matematiska och naturvetenskapliga utbild-ningsområdena. Teknik- och naturvetenskapscentrumi får ett årligt statligt stöd från regeringen.En annan viktig faktor såväl för svensk företag-samhet som för enskilda medborgarna är förekomstenav fortbildning och vidareutbildning. Regeringenarbetar mycket aktivt med att förbättra möjligheternai detta avseende. Här kan bl.a. nämnas det nyinrättadenätuniversitetet, magisterexamen med ämnesbreddoch validering av reell kompetens.Regeringens utbildningspolitiska mål är att 50 %av en årskull ska ha påbörjat högskolestudier vid 25års ålder. I kombination med intresseskapande åtgär-der bör en sådan omfattning av den högre utbildning-en kunna bidra till att säkra den framtida tillgångenpå IT-kompetens i Sverige.Anf. 54 ():Fru talman! Tack för svaret. Trots alla diskussio-ner om spruckna IT-bubblor finns det i enexpanderande IT-verksamhet och IT-infrastruktur.Den långsiktiga tillgången på IT-kompetens är ennyckelfråga för hela näringslivet för att stärka kon-kurrenskraften och minska sårbarheten i vårt land.Enligt SCB sänktes sökandetrycket när det gällercivilingenjörsprogrammet och högskoleingenjörspro-grammet . Antaletsökande till datautbildningar har också sjunkit dra-matiskt. De förstahandssökande till data- och system-vetenskapliga utbildningar sjönk enligt VHS med28 % . Inför antagningarnavåren 2002 har söktrycket halverats jämfört medvåren 2001. Mer än fyra av tio studenter inom teknis-ka IT-utbildningar påbörjade har inte tagitut någon examen efter sju år.En studie från EICTA visar att efterfrågan på IT-specialister kommer att öka ytterligare under de när-maste åren. finns det arbetstillfällen för ca 10miljoner IT-specialister inom EU, vilket förväntasöka till 13 miljoner 2003. I kontrast till detta stårSCB:s trendprognos som pekar på att från2000 står inför en successivt ökande brist på IT-specialister som troligen inte kan kompenseras fullt utav personer med examen från andra områden.Detta är en omvärldsbild av hur det ser ut. Jagtycker kanske att ministern i sitt svar verkar alltförnöjd med de åtgärder som har vidtagits.När jag använder begreppet söktrycket i stället förbegreppet antagna är det just därför att det är sök-trycket som trots allt bestämmer hur många som villgenomgå en utbildning. Det är ingen som antas utanatt det har funnits ett söktryck. Det är alltså ungdo-marnas intresse för dessa utbildningar som måste stå ifokus. Hur kommer det sig att unga människor i dengeneration som är mest intresserad av IT inte väljerdenna utbildning? Kan det finnas förhållanden i vårbarn- och ungdomsskola som gör att det inte läggsnågon grund för det som gör att man blir intresseradav denna kompetens och detta kunskapsområde?Går vi tillbaka och ser allmänt på lärarfortbild-ningar och kompetensutveckling blir det tyvärr oftamycket reproduktionsartad kunskap. En fortbildarelär lärarna hur de ska göra, och lärarna gör likadantsom fortbildaren. Men de har kanske aldrig självavarit engagerade i eller intresserade av detta. Jag troratt vi måste hitta nya vägar för för ska nå ut och fånga intresset.Det är lite grann av det som jag skulle vilja upp-märksamma ministern på. Är det rimligt att ta in folktill skolan från näringslivet som är vana vid att arbetamed det här och som kan visa hur intressant ochspännande det är? Är det rimligt att hitta nya vägarför dem som ska anställas i inom infor-mationsteknik? Kan man hitta ett IT-projekt sombygger på andra utgångspunkter?Anf. 55 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag tror att haralldeles rätt i att det går att göra mycket mer pågrundskolan och gymnasieskolan, t.o.m. också påförskolan, för att stimulera barnens intresse för natur-vetenskap och teknik i allmänhet men informations-teknik i synnerhet.Jag tror att det är mycket bra att vi får en ökadsamverkan mellan skola och näringsliv. Det tyckerjag är väldigt positivt.Skolan har ett klart och tydligt uppdrag från ossatt se till att barnen får möjlighet till kunskaper somär av långsiktig karaktär och som hjälper dem att blistarka och kritiskt granskande medborgare. Det behö-ver skolorna ha hjälp med. Då behöver de ha godakontakter med omvärlden, och näringslivet är alldelesutmärkt att samarbeta med också i skolan. Det unge-fär som vi har arbetat inom högskolevärlden, där vihar öppnat upp högskolan för det omgivande sam-hället. Jag skulle vilja se något motsvarande inomgrundskolan och gymnasieskolan.Det är viktigt också att känna en viss stolthet överatt vi gör så mycket inom utbildningarna på IT-området. Risken är annars, precis som påpekar, att det blir en alldeles för dysterbild. Vi har sett en bubbla spricka. Det är naturligtvispå lång sikt bra att sådana bubblor spricker. Men detär klart att framtid på många sätt är av-hängigt just vår kompetens inom informationstekno-login. Vi har en infrastruktur i landet som gör att våramedborgare är vana vid att använda ny teknik. Vi harockså specialister på området som verkligen kandriva teknikutvecklingen. Det är vi mycket beroendeav, och vår ekonomi och vår samhällsutveckling ärberoende av detta.Därför har flera av de riktigt långsiktiga projektenjust nu kommit i gång på riktigt allvar. är ettsådant som mer formellt invigs . Göte-borg och de satsningar som görs på IT-universitetetdär är också ett sådant exempel. Man gör det på ettmycket intressant sätt, för man försöker att bredda inya möten mellan ämnesområden. Man försökerockså att få en samverkan mellan högskola och gym-nasieskola. Det är ett väldigt bra arbetssätt, tror jag,för att också locka framtidens studenter.Ute i i norra har man en strävanefter både akademisk excellens och ett socialt enga-gemang för att locka unga människor till KTH i Kis-ta. I kan man ibland arbeta direkt med etttekniskt basår ute på gymnasieskolorna, så att man fåren kontakt och en rörelse mellan gymnasiestudenter-na och högskolan. Detta är mycket spännande ochintressant.I detta läge med en sprucken bubbla ökar vi an-tagningen till de så viktiga datautbildningarna med8 %. Det är viktigt att säga det. Jag tror nämligen attde allra flesta tror att det sker en minskning, för dethar blivit bilden. De allra flesta tror att alla flyr områ-det, men så är det ju inte. Det sker en omstrukture-ring, men vi kommer att behöva väldigt mycket kom-petens på det här området också i framtiden.Sedan är det inte konstigt om unga människor blirlite skrämda när de ser vad som sker efter en sådanhär bubbla. Det var väl kanske inte alltid så att ar-betsgivarna inom detta område, som tidigare taladeom att de stod för framtiden, plötsligt lämnade mångai sticket som arbetslösa. När vi ser den nya mer lång-siktigt inriktade industrin växa fram, kommer vi ock-så att se en mycket attraktiv arbetsmarknad växafram. Då behövs all IT-kompetens som vi kan få tagpå.Jag menar att vi gör stora insatser. Vi får bådeökade antagningar och ökade examinationer. Vi läg-ger grunden för en fortsatt framgång på det här områ-det. Men det är klart att det går att göra ännu mycketmer.Anf. 56 ():Fru talman! Den bild som ministern speglar avvad som görs delar vi. Det görs väldigt mycket påhögskoleområdet. Det görs mycket för att anta eleveroch få fler platser, men det faktum att vi antar flerinnebär inte att det är tillräckligt. Vi ska också veta -jag besökte hemma i i går - attdet är många färdigutbildade som lämnar våra hög-skoleorter och också landet. Det kan naturligtvis hapositiva effekter på olika sätt. Det är inte det som ärproblemet. Jag tror att vi är överens om att det görsväldigt mycket inom högskolan och inom forskningenpå området.Det som jag tror att vi borde fokusera på nu är sö-kandebilden. Varför söker inte fler ungdomar? Vad ärdet vi kan göra i skolan och kanske även i förskolan?ITIS-projektet, som är avsett att arbeta med utveck-lingen på det här området, gäller ju över huvud tagetinte förskolan . Många förskollärare kämpar föratt få pengar för att kunna utveckla kunskaperna påområdet. Men kanske skulle det kunna finnas möjlig-heter att ta hjälp av föräldrar, kanske skulle man kun-na hitta vägar lägre ned i åldrarna så att de som ung-domar blir intresserade på ett annat sätt.Möjligtvis kan jag tycka att det är viktigt att vi nualltmer uppmärksammar hur det ser ut i grundskolaoch gymnasium när det gäller att locka till sig förmå-gorna och locka intresset. Då tänker jag inte minst påden individuella undervisningen. Ett av de värstagisslen på det här området är ju när eleverna måstesitta och undervisa varandra. Man har helt enkeltolika lätt att ta till sig kunskaper om informationstek-niken.Kanske vi ska börja fokusera våra satsningar påatt få sökandetrycket från ungdomarna att öka ochbredda intresset.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 2001/02:144 omexamensrätt för NaprapathögskolanAnf. 57 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig vadjag avser att göra för att en omprövning av Naprapat-högskolans möjlighet att utfärda examen kommer tillstånd.Naprapathögskolans situation har diskuterats fleragånger här i kammaren. För drygt ett och ett halvt årsedan ställde en fråga till mig omNaprapathögskolans situation.Låt mig först göra en kort sammanfattning av ut-vecklingen för denna skola.Skandinaviska Naprapathögskolan ansökte redan1993 om att få tillstånd att utfärda naprapatexamensom regeringen med stöd av högskolelagen,1992:1434, meddelar föreskrifter om. , som anmodades av regeringen attyttra sig över ansökan, bedömde att utbildningen ihuvudämnet inte vilade på vetenskaplig grund och attundervisningen därmed saknade nära samband medforskning. ansåg också att det fannsvissa andra brister som innebar att den inte kundeanses vara likvärdig med närmast jämförbara utbild-ningar i den statliga högskolan och att den därmedinte kunde betecknas som högskoleutbildning.Naprapathögskolans utbildning har prövats ytter-ligare en gång, nämligen i samband med att regering-en gav i uppdrag att undersöka omutbildningarna till kiropraktor och naprapat kundeinordnas i den statliga högskolan. Anledningen till attregeringen då gav detta uppdrag varatt det bedömdes angeläget att finna former för statligkontroll över en utbildning som leder till legitimation.I likhet med yttrande tidi-gare ansåg att utbildningen inte vila-de på vetenskaplig grund och bedömde att utbild-ningen därför inte kunde bedrivas inom den statligahögskolan. Naprapathögskolan ställdes emellertidunder tillsyn till utgången av de-cember 2001, men något examenstillstånd gavs inte.Högskoleverket menade att utbildningen skulle kunnainordnas i den statliga högskolan om man på ett ve-tenskapligt betryggande sätt kan bekräfta den manu-ella medicinens och manipulationsbehandlingensmedicinska allmännytta och användbarhet inom häl-so- och sjukvården. Efter en sådan utvärdering kanenligt verket en ny bedömning göras.I januari 2001 beslutade regeringen att de stude-rande på den fyraåriga naprapatutbildningen vidSkandinaviska Naprapathögskolan ska ges rätt tillstudiemedel. fick i uppdragatt tillsammans med följa upp utbild-ningen och dess förhållande till utbildningsväsendet iövrigt och till yrkesverksamhet på hälso- och sjuk-vårdens område. Uppdraget ska redovisas till Rege-ringskansliet senast den 15 december 2004.Yvonne anför i sin interpellation attdet är rimligt att en högskoleutbildning som behövsför ett av legitimerat yrke också skakunna ge en examen och anser att Högskoleverketsnarast bör ompröva möjligheten till examensrätt.Jag skulle vilja göra några kommentarer till detta.Naprapathögskolan kallar sig själva för högskola menär inte en högskoleutbildning i den meningen att denär jämställd med högskoleutbildning enligt högsko-lelagen.