prot · GP09117 · 2002-05-31 00:00:00 — främst kortbetalningar och uttag frånbankomater. För gränsöverskridande pengaöverfö-ringar som utförs via olika institut ska den gälla se-nast fr.o.m. . Till att börja med skaförordningen gälla betalningar ,men fr.o.m. höjs beloppet till50 000 euro.Om allt faller väl ut kan tiotusentals svenskar re-dan dra nytta av denna nya EU-förordning.De som turistar i annat EU-land kan i så fall ta utpengar i bankomaten utan att betala höga avgifter.Successivt kommer fler att kunna dra nytta av föränd-ringen. Jag tänker framför allt på alla de småföretagsom gör affärer i andra EU-länder.I motion Fi26 av , Modera-terna, vill man att regeringen återkommer med enkonsekvensanalys avseende de ekonomiska effektersom kan uppstå på grund av lagen. har upprepat kravet i debatten och vill hasvar på frågan varför utskottets majoritet avvisarkravet.Det är märkligt att intar en så försik-tig hållning. Varför tvekar i ett konkretexempel på EU-integration som är till nytta för kon-sumenter och småföretagare? I det här fallet är kon-sekvenserna enbart marginella om man ser till hurstor del av alla betalningar som är gränsöverskridan-de.I är mindre än en procent av alla betal-ningar som initieras gränsöverskridande.Mot bakgrund av det anser utskottet att det intebehövs någon konsekvensanalys. Det säger sig självtatt den ringa omfattningen av transaktioner gör atteffekterna blir marginella.Utskottet anser att regeringens förslag bör bifallasav men att lagen och ikraftträdandebe-stämmelsen bör utformas i enlighet med de smärrejusteringar som Lagrådet föreslår. De framgår avbetänkandet.Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag i be-tänkandet och avslag på reservationen.Anf. 70 () re-plik:Fru talman! Jag måste säga att det här säger är en konsekvensanalys som hansjälv har skapat. Detta är ingen objektiv kon-sekvensanalys, utan det är ett önsketänkande. Jag fårhoppas att kanske har rätt och attjag, och alla andra har fel. Det är ingen-ting objektivt att grunda detta på. Det är ingenting allssom egentligen framgår i det som sagt.Om vi knyter den svenska kronan till euron kom-mer samma tillämpning att gälla. kostar det ing-enting att göra automatuttag i men attgöra dem utomlands. Vad är det som säger att det intekommer att kosta för att göra uttag inom Sveri-ge också? Det ska ju kosta lika mycket att göra betal-ningar oaktat i vilket EU-land man är. T.ex. den frå-gan har inte svarat på.Om det är små gränsöverskridande betalningarmed kronan, är det massor av uttag i svenska kronorsom sker inom vårt land av den enskilde konsumen-ten. Vad kommer dessa att kosta nu när svenska kro-nan knyts till denna förordning frivilligt och ?För att nu inte tala om tolkningssvårigheterna, somLagrådet säger och som egentligen ger en bakläxamen hittar små finurliga lösningar för att man delvisska kunna bifalla regeringens proposition.Anf. 71 () replik:Fru talman! Det går lätt att göra raka enkla mate-matiska övningar, men i det här fallet är det faktisktså att av alla betalningar är gränsöverskridande.Om de inhemska betalningarna är gratis kan man intesäga att de automatiskt, bara därför att de harmonise-ras, blir lika dyra som de gränsöverskridande somutgör 1 %.Sedan får man också se till en banks hela verk-samhet. Det finns flera olika avgifter som en bank tarut. Banker kan också använda sig av kostnadsbespa-ringar och andra sätt att effektivisera sin verksamhet.Jag tror inte att konsumenterna i kommer attacceptera avgiftshöjningar på inhemska transaktioner.Så har det varit tidigare när sådana föreslagits avbanker. Det har blivit en folkstorm.Jag skulle vilja återkomma till frågan om Mode-raternas tvehågsenhet. nämndeEMU i sitt första inlägg. Jag tycker att det är konstigtatt tvekar som de manar på iEMU-frågan. Det här är ett förslag som ligger i linjemed tankarna om EU:s fria rörlighet för människor,varor, tjänster och kapital. Förslaget är dessutomsprunget ur en diskussion mellan . OmModeraterna inte ens kan ta detta lilla steg mot enEU-harmonisering, hur ska de då orka med de an-passningar av banksektorn som EMU-medlemskapkräver?Anf. 72 ():Fru talman! De anpassningarna är jag övertygadom att banksektorn kommer att lösa väldigt bra. Menvad man inte kommer att lösa är den här optionensom utnyttjas för att kunna klara av de gränsöverskri-dande betalningarna i svenska kronor. Det kan fåkonsekvenser på den svenska betalmarknaden som vii dag inte kan se för den enskilde svenske konsu-menten. Därför säger vi helt klart att detta inte är bra.Bättre vore att knyta oss till EMU så fort som möjligt.Hade vi varit det hade vi kommit förbi den här de-batten , då hade det varit helt klart. Tillämpning-en gäller för gränsöverskridande betalningar i euro.Det är så EU-direktivet lyder. Hade vi varit anslutnatill euro hade vi inte behövt ta den här debatten i dagom de eventuella skador det får för den inhemskasvenska betalmarknaden.Detta är inte tvehågsenhet, ,utan detta är att värna den enskilde svenske konsu-mentens rätt att kunna betala med sin egen svenskakrona inhemskt, utan onödiga dyra avgifter. Det harvi inte sett någon som helst konsekvensbeskrivningav.Anf. 73 ():Fru talman! Men detta är precis att vi ska görasom gör. Varför kan inte svenska ban-ker klara av det här när banker gör det?Jag tror på de svenska bankernas kompetens. Jag troratt de svenska bankerna mycket väl kan klara av denhär lilla förändringen. Det är ändå av alla betal-ningar som berörs, som är gränsöverskridande. Detfinns ett starkt konsumentintresse bakom detta.Finansinspektionen har regeringens uppdrag atttitta på de gränsöverskridande betalningarna och har ien presenterad rapport kommit fram till attden information som bankerna lämnar om be-talningsöverföringar inom EES, det ekonomiska sam-arbetsområdet där även och ingår, är förbristfällig och behöver förbättras. Det är ett exempelpå att det krävs åtgärder på det här området. Det härbetänkandet är ett uttryck för det. Vi ska kunna nåförbättringar för svenska turister utomlands likavälsom för svenska småföretagare som handlar medandra EU-länder.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )5 § Krigsmaterielexporten år 2001Föredrogsutrikesutskottets betänkande 2001/02:UU11Krigsmaterielexporten (skr. 2001/02:114).Anf. 74 ():Fru talman! står vi här igen och ska behandlaregeringens årliga skrivelse om den svenska export-kontrollpolitiken och krigsmaterielexporten.Vi hoppas och drömmer alla om en fredlig världdär folk är sams och inga krig existerar. Verklighetenär tyvärr en helt annan. Världen är fylld av väpnadekonflikter, både inom stater och mellan stater. försöker att på olika sättminska verkningarna av våldet.I har man försökt attbringa något slags ordning och reda i det kaos somkrig och konflikt innebär, bl.a. genom att definieranär ett land faktiskt har rätt att använda våld för attförsvara sig och sina invånare. bör liggasom grund när vi behandlar frågor om krigsmaterie-lexport. Alla länder, inte bara , har rätt attbygga och upprätthålla en försvarsmakt för att tryggalandets suveränitet och frihet. Därför ser jag det intesom moraliskt förkastligt att säljer krigsmate-riel till andra länder, men självklart ska vi göra det påett kontrollerat sätt. Ett klokt regelverk med välfunge-rande prövningsmekanismer är nödvändigt.Regelverk finns både på nationell och på interna-tionell nivå. deltar i flera s.k. exportkontrol-larrangemang för att bl.a. förhindra spridning avmassförstörelsevapen. Terroristattackerna i NewYork och har visat attmassförstörelse kan åstadkommas utan att traditio-nella massförstörelsevapen används. En av mångaslutsatser man kan dra av det är att arbetet inom demultilaterala exportkontrollarrangemangen nu måstefokuseras på hur samarbetet ska utvecklas för att blieffektivare, inte minst som ett instrument mot inter-nationell terrorism.Sverige har haft ett starkt försvaroch en stark försvarsindustri, men den säkerhetspoli-tiska omvandlingen har helt förändrat hotbilden ochSveriges säkerhetspolitiska läge. är vårt försvarbetydligt mindre än tidigare, ja, alltför litet enligt ossmoderater. Vårt behov av försvarsmateriel är mindreän tidigare, framför allt volymmässigt sett men intekvalitativt sett.Utvecklingen är likartad den i övriga län-der. Den minskade efterfrågan på försvarsmateriel hari sin tur inneburit att försvarsindustriföretagen i Sve-rige och i övriga har varit tvungna att om-strukturera och rationalisera. Man söker samarbeteöver nationsgränserna när det gäller såväl forskningoch utveckling som produktion. Jag välkomnar dethär samarbetet. Det är en naturlig följd av vår gemen-samma utrikes- och säkerhetspolitik och en förutsätt-ning för att det ska finnas kvar någon europeisk för-svarsindustri över huvud taget.En ytterligare förutsättning för en omstruktureradförsvarsindustri är att det inte föreligger några störreskillnader mellan deltagande länders exportpolitik omdet här ska fungera mellan gränser. Med tanke på denhär utvecklingen tycker vi moderater, det har vi fram-fört , att det vore naturligt att i EU ta ettgemensamt ansvar även för exportkontrollen. Vi harredan nu en gemensam uppförandekod. Men är detdags att utveckla det här samarbetet. Vår vision är attfå fram EU-gemensamma exportregler för krigsmate-riel. Vi inser att det kommer att ta tid, och därför voredet bra om kunde börja driva frågan redan nu.Fru talman! Jag vill därför yrka bifall till vår reserva-tion nr 8.Jag vill också understryka det som utskottet fram-håller i betänkandet angående det vi lite slarvigt be-nämner lätta vapen. arbetar tillsammans medandra länder för att förebygga och bekämpa destabili-serande ansamlingar, okontrollerad spridning ochillegal handel med dessa vapen. Det är angeläget attregeringen nu påskyndar arbetet med den utlovadenationella handlingsplanen angående lätta vapen.Det är också angeläget att fortsätter attdriva de här frågorna internationellt. Ett exempel pådetta är det samarbete som har inletts mellan parla-mentariker härifrån riksdag, från central-amerikanska parlament och , regeringsrepre-sentanter, och FN. Vår förhopp-ning är att denna typ av samarbete ska kunna fungerasom en modell för det fortsatta arbetet med lätta-vapen-problematiken även i andra delar av världen.Anf. 75 ():Fru talman! På regeringens rapport om krigsmate-rielexporten har , som vi alltid brukarha, en motion. Den omfattar förslag till beslut.13 av dem omfattar länder som vi inte anser ska varatillåtna för svensk export av krigsmateriel. Utskottethar inte gått in i detalj i de här motionsyrkandena utanhar avslagit allihop med hänvisning till det svenskaregelverket.Jag vill i alla fall lyfta fram två frågor som är sär-skilt viktiga i dag.Den ena handlar om och . Kon-flikten består i att , som är den ockuperandeparten, anfaller palestinska områden, de ockuperade,med stridsvagnar och attackhelikoptrar i ett försök -enligt egen utsago - att förhindra fortsatta terrorat-tacker på israeliskt område. Infrastruktur, civila hus,barn, kvinnor, gamla drabbas hårt i denna konflikt.Under konflikten mellan och till-verkas lastbilshytter på Lastvagnar. De skasedan monteras på chassin i och sändas tillIsrael. Lastbilshytterna är specialutrustade med bl.a.skottsäkert glas. Trots detta har ISP, efter erhållandetav tekniska data från Lastvagnar, rubriceratdem som civilt materiel. Men detta hindrar inte attlastbilarna, som blir slutprodukten, kan användas somkrigsmateriel, antingen genom att de används direkteller genom att man gör lite förändringar. Det är juväl känt att fordon som levererats till förändradesså att de kunde användas som mobila avskjutnings-ramper för missiler. Att man påpekar att vissa teknis-ka detaljer skulle göra dem mindre användbara tillkrigsmateriel är ett kryphål som visar på dubbelmo-ral.Fru talman! Den andra frågan jag vill lyfta framhandlar om och Pakistan.Bofors har fått lov att lämna anbud på haubit-ser till . Det har funnits en levandekonflikt mellan och . mullrar kanonerna iKashmir, och över miljonen soldater står enligt upp-gift mot varandra vid och gemen-samma gräns. befinner sig personal frånBofors i och utbildar armén på den långskju-tande robot som avser sälja till . Om deteskalerar ytterligare till fullskaligt krig mellan Indienoch innebär det en betydande risk för ettkärnvapenkrig.På båda sidor finns vapen som är tillverkade här iSverige. Barn, kvinnor och män dör av vapensom är producerade på våra svenska fabriker.Om skulle få tillstånd att exportera innebärdet att exporterar till ett land som helt uppen-bart inte bara är indraget i en väpnad konflikt, vilketju i sig innebär att landet är förbjuden mottagare avsvenska vapen enligt vårt regelverk, utan att dennakonflikt faktiskt kan eskalera till fullt krig.Myndigheterna och regeringen hänvisar till detgamla avtal som finns mellan och påområdet, ett avtal som slöts 1985, och vill att vi skabetrakta den aktuella leveransen som en följdleve-rans. Trots att man från har haft ett anbudsför-farande med flera länder på denna order, i vilket Bo-fors vann anbudet, betraktar regeringen nu den ordersom har fått som en följdleverans kopplad tilldet här avtalet. Men det är inte muttrar och skruvar vitalar om här, inte heller kulor eller ett modernaresikte. Det är ett nytt vapensystem!Sverige har ett regelverk för krigsmaterielexport.Det är bra. vill i och för sig ha stränga-re regler och en mer restriktiv tolkning av dessa. Mendet kan ju inte vara den enda utgångspunkten förställningstagande om export ska få ske eller ej i dentyp av konflikt som uppstått mellan t.ex. ochPalestina. Här handlar det inte bara om att följa regel-verket utan också om att ta ansvar för den politiskautvecklingen i området. Och det gör man inte genomatt underlätta för den aggressiva israeliska staten attskaffa krigsmateriel så att den kan fortsätta sina brottmot folkrätten och mänskliga rättigheter.Man har också ett ansvar för att inte skakunna skaffa mer effektiva vapen i en situation somfaktiskt gränsar till regelrätt krig med . Tro-värdigheten för avtal måste ställas mot trovärdighetenför ett försvar för fred och avrustning, för mänskligarättigheter och för förebyggande av civil konfliktlös-ning.Jag anser att det är bra med regler för krigsmateri-el och övrigt materiel. Men vill hasträngare regler och en mer restriktiv tolkning avdessa, som jag sade förut. Det ska också vara sammaregler för övrigt krigsmateriel som för materiel förstrid. Och vi kräver en ökad öppenhet i rapporterna,bl.a. när det gäller vilka utförselansökningar som haravslagits.Som svar på de flesta av våra förslagspunkter, el-ler alla rättare sagt, har utskottet, sorgligt nog, svaratpå samma sätt som : Avslag.Nu vill jag förena mig med här an-gående betydelsen av att bekämpa handeln med lättavapen. Lätta vapen är ett enormt problem. FN upp-skattar att det finns 2 ½ miljoner lätta vapen bara i decentralamerikanska länderna. Men det finns ingenegen produktion inom området. Alltså importeras deeller finns kvar . Den oberoende freds-stiftelsen uppger att utgifterna somär relaterade till lätta vapen uppgår till av brut-tonationalprodukten i regionen - detta i länder som vivet har stora sociala och andra problem och somskulle behöva pengar till annat än vapen.Lätta vapen är något som orsakar mycket lidandeoch död. De är något som vi alla kan drabbas av.Därför är en global kamp mot dessa mycket väsentlig.Här i har vi gjort en hel del i syfte att minskatillgången på dessa vapen. Både inom FN och OSSEgenomförs ett gott arbete genom krav på öppenhetoch transparens i vapenhandeln. Det här, fru talman,är ett arbete som vi gärna deltar i och vill utveckla.Vänsterpartiet har en egen reservation och fem re-servationer tillsammans med . Vi stårnaturligtvis bakom alla, men för att vinna tid yrkarjag bifall endast till reservationerna 2 och 5.Anf. 76 ():Fru talman! Som tidigare talare sagt är det härbetänkandet skrivet utifrån den årliga rapport som vifår från regeringen om vapenexport. Den brukar föl-jas av en årlig motion från de gröna somockså behandlas i det här sammanhanget. Vi kan välalla konstatera att ingen av oss har flyttat sina posi-tioner särskilt mycket i det här betänkandet. Fortfa-rande står vi för en mer restriktiv vapenexport ochtycker att det borde vara självklart att samma reglergäller för vapenexport som när vi diskuterar t.ex.bistånd.Jag tänkte vidröra det problem som vi väl oroasväldigt mycket av just , nämligen situationen iKashmir och de problem som finns mellan ochPakistan. De tydliggör just det som vi vill ska ske.Det behövs en restriktivare vapenexport från Sverigesida, och det kan inte vara självklart som regeringentycks tycka att följdleveranser får fortgå också omman har en krissituation eller en stark upprustning,som i det här området, av kärnvapen.Jag tycker att det är ganska bedrövligt att rege-ringen kan dra in det bistånd som går till skolor ochutbildning för barn i , men man slutar inte le-verera vapen. Är det någonting som barnen behöverär det väl mindre vapen och mer kunskap. Alltsåborde regeringen reagera precis tvärtom, nämligenöka biståndet och stödet till människor i landet ochminska möjligheterna för regimen att använda sig avvapen. Det här tycker jag är oerhört angeläget, ochdet borde vara med i en mer genomgripande diskus-sion i det politiska livet i Sverige.Jag har ju suttit med i utredningen , sombl.a. skulle handla om en mer samordnad politik pådet internationella området. Det var oerhört intressantnär vi kom in på vapenexportfrågan. Då var det inteaktuellt att ha någon samordnad politik, och då vardet inte heller aktuellt att över huvud taget skrivanågonting om den oerhört viktiga frågan om vapenoch försäljning av vapen i ett internationellt, globaltperspektiv.Jag står naturligtvis bakom alla de reservationersom har skrivit i det här betänkandet menför tids vinnande vill jag bara yrka bifall till reserva-tion 2, som tar upp följdleveranser, och till reserva-tion 7, som tar upp försvarsmaterielsamarbetet inomEU.Där är vi oerhört oroliga för att den i ett interna-tionellt perspektiv kanske relativt restriktiva vape-nexportpolitik som ändå har kan bli betydligtmer liberal och tillåtande via det samarbete som mangår in i inom EU och inom WEAG. Vi tror nämligeninte att det leder till att den svenska, restriktiva politi-ken kommer att dominera. Det kommer att leda till attän fler svenska vapen kommer att finnas ute i världen.I den mån man inte lever upp till ens de regler somSveriges regering har satt upp för att man ska fåhandla vapen tar man det via något av de andra län-derna, och då tvingas bidra med leveransereftersom en stor del kommer att vara svensktillverkat.Här borde regeringen ha varit betydligt tydligareinnan man gick in i det här samarbetet. Det är som viser det en oerhört stor risk att man inte ens kommeratt kunna behålla den restriktiva vapenexport somSverige har i det här samarbetet. Man får en ännu merliberal vapenexport.Därav kommer sig vår reservation och däravkommer sig också att jag yrkar bifall till den.Anf. 77 ():Fru talman! Det är ärende UU11 som vi debatterardenna fredag i kammaren. Jag tror att vi alla underdet år som har förflutit sedan vi sist diskuterade dehär frågorna har funderat över, som någon var innepå, vad som hände . Det finns ocksåandra händelser som återigen tydligt har visat att dethär med vapen kan vara svårt att definiera. Man kantydligen använda sig av flygplan som vapen. Någraav oss har besökt och återigen fått höra be-rättelserna, nu på plats, om hur hackor och jordbruks-verktyg kan användas som vapen. Vi har sett hurvanliga brev, preparerade med mjältbrand, i principkan användas som dödande vapen. Vapen är alltså påsätt och vis en bred beteckning.I det här betänkandet ska vi behandla de traditio-nella begreppen i fråga om vapen. Regeringen har jusedan 1985 lämnat en skrivelse meden redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten.Sverige var det första landet som valde det sättet föratt göra en sådan här redovisning. Sedan har manockså försökt att utveckla det här sättet att få en dis-kussion i kammaren.I årets skrivelse lämnas en redogörelse för densvenska exporten av krigsmateriel . I skri-velsen ser läsaren att det även finns uppgifter som ärmenade att bredda diskussionen kring frågor relatera-de till krigsmaterielexport - och då inte bara här ikammaren. Det handlar också om att göra informa-tion tillgänglig för organisationer som följer det härområdet, och också enskilda människor som kanplocka ned de här uppgifterna från Internet.Frågor som rör export av krigsmateriel handlarom politiska beslut där utrikes- och säkerhetspolitiskaavvägningar måste göras. Som en stomme har vi enrestriktiv lagstiftning, och vi hanterar en uppdelningmellan krigsmateriel för strid och övrig krigsmateriel.Krigsmateriel får inte tillverkas utan tillstånd, och jagvill säga att jag har uppfattat det som att det finns enbred enighet i riksdag om att man inte skainkludera alla varor i det här förfarandet med pröv-ning.Enligt en studie från bl.a. finns etttydligt samband mellan korruption och ökad fattig-dom. När offentliga medel hamnar i fel fickor uteblirden ekonomiska tillväxten och utbyggnaden av nöd-vändiga sociala skyddsnät försvåras. Jag tror att man kan dra en slutsats till.Konfliktrisken höjs i en sådan här miljö. Korruption,mutor och svart handel får en grogrund. Vi vet atthandeln med vapen till sin natur är mer sluten änhandeln på andra områden. Det kan bli en olyckligkombination av denna slutenhet, korruption och ensvår social miljö där man inte har något större hoppom en bättre framtid för sig själv och sina barn. Detkan leda till en laddad situation.Jag vill understryka att det är mycket välkommetatt vi kan följa regeringens arbete med att belysa ochbekämpa korruptionen inom handeln, och specielltinom det här krigsmaterielområdet, där det under långtid inte fanns något pågående arbete av det här slaget.Jag vill understryka att det är oerhört välkommet attregeringen bedriver det härmycket viktiga arbetet. Att mutor och bestickningäven ger en osund konkurrens är ytterligare ett skälatt se upp med denna korruption. Då tänker jag mestpå dual use-produkter. Även om det senare inte är dettyngsta skälet finns det ändå med i bilden.Fru talman! Innan jag helt glider iväg i korrup-tionsfrågan vill jag kort avsluta med att informera omatt resultatet av arbetet inom Corruption in the Offici-al Arms Trade, COAT, kommer att redovisas i nästaårs skrivelse.Fru talman! Till utskottets förslag till riksdagsbe-slut och ställningstagande har fogats nio reservationervarav åtta från och och enfrån . Det är kända ståndpunkter som tasupp, och jag ska även yrka avslag på de här reser-vationerna. vill jag i samma tradition yrkabifall till förslaget från utskottets majoritet, alltsåbifall till förslaget i det betänkande som vi nu harframför oss och debatterar här.Det måste sägas att krigsmaterielexporten frånSverige är begränsad och att enstaka försäljning avstörre system kan orsaka kraftiga svängningar i denårliga statistiken. Svängningar i nutid med kort ver-kan måste skiljas från långsiktiga trender med mervaraktig exportnivå. Den nuvarande faktureringen avkrigsmateriel uppgick till ett värde sommotsvarar en minskning jämfört med åretinnan, alltså . Exporten svarade för avförsvarsindustrins totala fakturerade försäljning avkrigsmateriel , och krigsmaterielexportensandel av den totala varuexporten har under 2001minskat från 0,55 till 0,4 %.I betänkandet finns även en kortare beskriv-ning av vad som görs på området lätta vapen. Detkänns framåtsyftande och meningsfullt att få redogöraför vad som görs på området och att synliggöra detarbete som ledamöter också tar aktiv del i.Man kan, som bekant, jobba med sådana här frågorpå många olika sätt, och de kan komplettera varandra.Det här är ett bra exempel på sådant arbete.Fru talman! Regeringen kommer att tillsätta en ut-redning med uppgift att se över exportkontrollregel-verket och dess tillämpning mot bakgrund av denökande internationaliseringen.