prot · GP0972 · 2002-02-20 00:00:00 — Denna fråga behandlades redan i ungdom-spropositionen, där regeringens bedömning var:"Initiativ bör tas till överläggningar med restaurang-branschen i syfte att de differentierade åldersgränser-na för män och kvinnor avskaffas. "I propositionen konstaterades att den s.k. ålders-gränsutredningen genomförde en kartläggning av deförfattningsreglerade åldersgränser som berör ungamänniskor upp till samt vissa andra åldersgrän-ser som upprätthålls i samhället, t.ex. de åldersgränsersom nu är ifrågasatta - inte sällan ska män vara 23 årför att komma in på en restaurang medan det räckermed att vara för den som är kvinna. Man ge-nomförde också en hearing inom ramen för utred-ningsarbetet, där man diskuterade olika åldersgränser.I propositionen menade regeringen attdifferentierade åldersgränser kan medföra att ungamän stängs ute från nöjesliv - t.ex. restauranger,diskotek och nöjeslokaler - vilket kan resultera i attde känner sig kränkta och frustrerade. Detta kan i sintur leda till ökad aggression och våld på gator ochtorg.Regeringen menar att man ska verka för attta bort åldersgränserna, inte minst i ett jämställdhet-sperspektiv, och att man ska initiera överläggningarmed branschen i syfte att avskaffa gränserna.I det betänkande vi diskuterar kan vi läsa osstill att dessa överläggningar har misslyckats. Om mangår ut på olika krogar och nöjeslokaler runtom i lan-det kan man fortfarande konstatera att dessa ålders-gränser, där man differentierar godtyckligt vad gällerkön, upprätthålls.I motion Kr285 från begär vi därfören utredning i syfte att klarlägga hur olika åldersgrän-ser används och påverkar den som har uppnått myn-dig ålder, dvs. Om åldersgränser används utanklara motiveringar och starka skäl och där de verkardiskriminerande på myndiga personer bör utredning-en föreslå åtgärder som förhindrar möjligheterna attanvända sådana åldersgränser.I betänkandet framhåller kulturutskottet att fråganom mer enhetliga åldersgränser kompliceras av attuppsatta åldersgränser avser så skilda förhållandensom de ungas rättigheter, skyldigheter och grovaskydd. Det är ungefär samma motivering som Mode-rata samlingspartiet använder i sitt särskilda yttrande.Utskottet menar utifrån detta att det torde innebärastora problem att fastställa en enda enhetlig ålders-gräns. Utskottet konstaterar att regeringen i januari2002 har tillsatt en parlamentarisk kommitté som skase över frågan om diskrimineringslagstiftning ochäven se om den kan gälla ett mer vidsträckt område.Indirekt kan man läsa sig till att man även ska kunnatitta på den fråga som jag lyfter fram här, dvs. ålders-gränser för ungdomar på krogar och nöjeslokaler. Vifår se vad detta ger i framtiden.Jag tycker dock att argumentationen är någotmärklig. Vi argumenterar ju inte för att man ska ha enenhetlig åldersgräns, som ska gälla allting. Vi sägerinte att när man är så ska man få adoptera barn,köra moped, gå på systemet och göra och dat-ten. Vi säger att om man avviker från en viktig gräns- för det måste ju betyda någonting att man är -så ska det finnas starka skäl för den typen av be-gränsningar. Vi förordar inte, som vissa andra partiersrepresentanter gör i betänkandet, en lägre åldersgränsför att köpa sprit eller andra alkoholhaltiga drycker påSystembolaget. Vi tycker att det finns starka motivoch skäl för att man där höjer gränsen till -detta för att kunna få en sammanhållen alkoholpolitik.Det gäller inte minst med tanke på övriga åtgärdersom man har vidtagit på det alkoholpolitiska områdetoch som har bidragit till att alkoholkonsumtionen ilandet har ökat inte minst bland de unga.Vi kan inte se några vettiga skäl till att vi ska till-låta ett system som säger att killar och unga mänalltid ska ha förhållanden med yngre kvinnor och attdet framför allt ska vara på ett visst sätt om man be-söker en restaurang. Om vi kan komma till rätta meddet så borde vi försöka göra någonting åt det.Jag kan konstatera att man i under-sökning Ungt val ställde denna fråga - efter det att vihade väckt motionen. redovisa-des att av alla tillfrågade ledamöter som mankunde nå i den här kammaren - det var 209 stycken,alltså ett ganska stort underlag - vill förbjuda dennatyp av åldersgränser ute på krogar och nöjeslokaler.Det verkar vara en märklig sammansättning. De finnstydligen inte i kulturutskottet, förutom vi i Vänster-partiet. I stort sett alla partier utom villatt man ska upphäva eller förbjuda åldersgränserna.Jag vill avsluta med att yrka bifall till reservation13 och konstatera att vi inte menar att vi alltid ska haen enhetlig åldersgräns , som man aldrig fårgöra undantag från i något avseende. Vi menar i stäl-let att när man gör undantag så ska det finnas starkaskäl och tydliga motiveringar, och det finns det intenär det gäller åldersgränser i restaurangbranschent.ex.Anf. 48 ():Fru talman! För ungefär sedan, nå-gon vecka efter den allmänna motionstiden, diskute-rade vi ungdomspolitik här i kammaren. Då gällde detmotionsyrkanden från den allmänna motionstiden1999/2000 och 2000/01. Redan då hade nya motion-syrkanden från årets allmänna motionstid inkommit.Nu är det att behandla dessa motionsyrkandenhär. Vad jag vill säga med detta är att jag tycker attdet är ganska bra att vi med jämna mellanrum fårtillfälle att diskutera ungdomspolitiken - för den ärviktig.Inledningsvis vill jag yrka bifall till reservation 1under punkt 1. Självfallet står jag bakom alla krist-demokratiska reservationer i betänkandet, men förtids yrkar jag bifall bara till den första.Fru talman! hölls en aktuell debatthär i kammaren om ungdomsvåld m.m. Jag tror attdet var många av oss som deltar i den här debattensom lyssnade på den debatten. Den handlade mycketom konsekvenserna av mobbning, våld och drogermen också en hel del om förebyggande insatser ochstöd. Jag tycker att det finns en klar koppling mellanden debatten och de förslag som vi diskuterar här i kulturutskottets ungdomspolitiska betänkande.Vi kristdemokrater menar att det behövs en sam-lad statlig ungdomspolitik som bidrar till att skapa enhelhetsbild av ungdomars situation. Den kan bidra samordning av de statliga insatserna för ungdomarsamt stödja föräldrar, kommuner, ideella organisatio-ner och andra positiva krafter i samhället. Vi kristde-mokrater stödde också förslaget att ange tre mål förungdomspolitiken. Det första målet handlar om attungdomar ska ha goda förutsättningar att leva ettsjälvständigt liv. Inte minst måste politiken samtidigtsom den medger att ungdomar själva formar sinframtid befästa att värderingar som människolivetsokränkbarhet, varje människas värde och rätt tillintegritet förmedlas till varje ny generation.Vi har tagit upp det förut, men vi gör det igen. Iregeringens ungdomspolitik behandlas frågor omsjälvständighet och inflytande på ett utförligt sätt.Detta är viktigt, och vi kristdemokrater ställer upp pådet. Men vi saknar en annan viktig dimension, nämli-gen frågan om allmänt välbefinnande. Alltför mångaungdomar mår psykiskt dåligt. Undersökningar visaratt vad ungdomar saknar mest är trygga relationermed vuxna - inte materiell välfärd. Många känner sigövergivna och ensamma. De upplever att de intebehövs eller de har t.o.m. tappat sin identitet ochförlorat framtidstron. Att ha någon att tala med, nå-gon som vill förstå och lyssna betyder oerhört myck-et.Fru talman! Statens roll när det gäller ungdom-spolitiken bör vara stödjande - inte styrande. Hu-vudmålen är viktiga, men också delmålen. I reserva-tion 1 vänder vi oss emot att regeringen själv utfor-mar delmålen. För att bättre kunna bedöma den poli-tiska inriktningen för ungdomspolitiken anser vi attregeringen bör återkomma till med kon-kreta delmål. De nuvarande 41 delmålen har visat sigvara svåra att följa upp. Många av dem upplevs somotydliga, och vi anser därför att regeringen ska åter-komma till med förslag till nya delmål.Genom att återkomma till oss här i upp-märksammas och debatteras ungdomspolitiken på ettannat sätt än , vilket torde vara bra för uppslutning-en kring de viktiga ungdomsfrågorna.Fru talman! Jag vill ta upp fråganom statsbidragen till ungdomsorganisationerna. Jagvill minnas att jag tog upp den frågan i budgetdebat-ten , men det finns anledning att ta upp denigen. Just nu handlar det om reservation 10. Det är igrunden ett yrkande från , men som vi krist-demokrater stöder. Denna fråga har vi diskuteratunder , och vi kristdemokrater har kritiseratden nya förordning som trädde i kraft iår och som tillämpas i fråga omstatsbidrag för . Precis som vi kanläsa i betänkandet handlar det nu om tre olika bidrag- strukturbidrag, utvecklingsbidrag och etablerings-bidrag - med olika krav på medlemsantal och antallokalavdelningar. Den speciella situationen för ung-domsorganisationer för handikappade ska tillgodoses.I undantagsfall ska det finnas dispensmöjligheter.Precis som vi har påpekat förut anser vi att de ge-nerationsövergripande organisationerna missgynnas.Med anledning av den aktuella reservationen tyckerjag att våra argument blir starkare. Det visar sig attinvandrarnas ungdomsorganisationer, precis somflera andra ungdomsorganisationer, riskerar att hamnautanför det nya bidragssystemet. Som förut hänvisastill dispensregeln. Det måste väl ändå vara lite besvä-rande att ett antal organisationer hamnar liksom vidsidan om? För oss är det klart att statens roll ska varastödjande - inte styrande.Förklara för oss varför vissa organisationer intekan inrymmas i bidragssystemet utan ska leva pådispens.Herr talman! Till slut vill jag ta upp något om in-ternationellt ungdomsarbete. För oss kristdemokraterär det självklart att ungdomsfrågorna måste priorite-ras i det internationella arbetet. Jag tycker mig se enfara, nämligen den att frågan enbart hamnar inomsjälva EU-samarbetet. Detta ska naturligtvis inteförringas, men det är viktigt att komma ihåg att detinternationella ungdomsarbetet också ska sträcka sigutanför EU. Ungdomar är en viktig resurs också i detinternationella utvecklingssamarbetet. Det är oerhörtviktigt att öka kunskaperna om och förståelsen förinternationellt solidaritetsarbete hos morgondagensbeslutsfattare. Här spelar de svenska ungdomsorgani-sationerna en viktig roll. Det är därför Kristdemokra-ternas uppfattning att staten genom ungdomsstyrelsenbör stödja ungdomsorganisationernas reguljära inter-nationella verksamhet, dvs. deras möjligheter att hakontakt med sina systerorganisationer i andra länderoch bedriva arbete inom sina internationaler. det ärbakgrunden till vårt ställningstagande i reserva-tion 12.Anf. 49 () replik:Herr talman! Jag skulle gärna vilja ha svar frånKristdemokraterna i kulturutskottet på vilka motiv dehar för att inte stödja den ganska skrivningensom har i sin reservation 13 när detgäller översyn av åldersgränser för ungdomar.Jag kan konstatera att i undersökningen Ungt val,som jag refererade till i mitt anförande, var det enmajoritet även av riksdagsleda-möter som har tillfrågats som vill upphäva den härregeln. De säger alltså ja till att upphäva denna re-striktion. Tolv säger nej, en vet inte, och elva har integått att nå. Men det är alltså en klar majoritet avKristdemokraterna som tycker att man på något visska se över och förbjuda detta. Man kan diskuteraformerna men på något sätt åtgärda problemet. Jagskulle vilja att utvecklar sitt av-styrkande i utskottet lite mer, så att vi får veta vadsom är orsaken till att de inte vill se över de differen-tierade och diskriminerande åldersgränser somfinns.Anf. 50 () replik:Herr talman! Jag har förståelse för åsikter och tankar i denna fråga. Jag har ocksåstor förståelse för att ungdomar också kan känna sigdiskriminerade. hänvisade till undersökning Ungt val. Och den här fråganfinns med bland de tio som ungdomar prioriterar attdiskutera.Jag har själv ungdomar hemma, och jag kännerväl till hur ungdomar vill ha det. Ungdomar vill gärnaha allt på en gång, alla rättigheter som man kan få.Samtidigt finns det skäl, vilket jag tror att vet, till dessa olika regler och lagar om ålders-gränser. Vi kristdemokrater tycker att det är bra att vifår föra en debatt på detta område.Med anledning av den här undersökningen ochdessa ställningstaganden är det intressant att det harförekommit en hel rad olika typer av debattartiklaroch reportage i tidningarna som beskriver hur det kanvara i verkligheten, inte minst i restaurangbranschen.Jag håller med om att det här är en fråga också för ossi men lika mycket en fråga för de olikaaktörer som finns i olika branscher, t.ex. restaurang-branschen och nöjesbranschen.Jag vill hänvisa till det som majoriteten säger ibetänkandet, nämligen att det alldeles hartillsatts en utredning, en parlamentarisk kommitté,med uppdrag att arbeta med frågan om en samman-hållen diskrimineringslag. Visst drabbas ungdomar avdiskriminering, men det gäller även många andraområden i livet, inte minst kanske de äldre. Därförtycker vi att det är bra att den här frågan utreds, ocksånär det gäller helheten.Anf. 51 () replik:Herr talman! Om vi nu inte ska vara fullständigapopulister här i kan jag säga att jag förståratt ungdomar vill en massa saker och att de inte alltidkan få som de vill. Men min frågade handlade om attdet i denna undersökning visade sig att en majoritetäven av svarade ja på frågan. Omman har denna uppfattning när man svarar på enenkät från , Ungt val, ska man då inteföreträda den åsikten i verkligheten när man fattarbeslut här i kammaren?Jag vill återigen påminna om att Vänsterns reser-vation inte innebär att man inför en strikt åldersgränspå som ska gälla i alla lägen och aldrig får från-gås. Vi säger faktiskt att det ska finnas starka skäl ochtydliga motiveringar för att frångå den. Då är det välbättre att de restaurangägare som tycker att 18-årigakillar är för stökiga och vill ha en äldre publik genomsina arrangemang vänder sig till olika publika intres-sen. Men det som de nu gör är att säga att de inte troratt unga killar är lika mogna som unga tjejer utan attde får gå någon annanstans. Det är det som faktiskt ärdiskriminerande. Det kan finnas omogna personeräven bland dem som är . Men då får man ta itumed dessa individuella problem. Vi menar att maninte kan utestänga en grupp för att den tillhör ett visstkön som faktiskt har uppnått myndig ålder. Det finnsegentligen inga andra skäl till detta än restaurang-branschens egen bekvämlighet.Anf. 52 () replik:Herr talman! tycker jag att ochVänsterpartiet kanske slår in öppna dörrar i dennafråga när de begär en utredning, även om de säger attden är ganska modest, eftersom det alldeles nyligenhar tillsatts en parlamentarisk kommitté som ska seöver en sammanhållen diskrimineringslag. Då utgårjag också ifrån att de frågor som berörkommer att tas upp där.Sedan vet att vi här i riksdagennästan får ett antal frågor och enkäter. Ochdet är inte säkert att alla ledamöter kände till att detalldeles har tillsatts en kommitté på dettaområde. Vi tror att denna utredning kommer att taupp de frågor som berör.Anf. 53 ():Herr talman! anser att extra resurserska gå till en satsning på ung kultur i hela landet. Jaghar pratat mig varm för det tidigaremen tar upp det igen eftersom dagens betänkandeinnehåller många av våra motioner om hur viktigt detär att unga människor ska ha möjlighet att påverka sinuppväxtmiljö på ett positivt sätt.Centerpartiet vill ha ett KUL-bidrag - kultur förunga i hela landet - med unga, för unga och av unga.Det ligger på 100 miljoner, och höjer videt till 290 miljoner. Vår målsättning med dessapengar är att ungdomarna själva ska kunna söka bi-drag till de projekt som de vill genomföra. skavarje kommun få 1 miljon till ungdomarnas egnaidéer, 1 miljon oavsett hur stor kommunen är.Vi tycker att det är viktigt att ungdomarna självafår bestämma hur resurserna ska fördelas till olikaaktiviteter som de vill genomföra. I kommunerna ärpengarna uppbundna redan innan budgeten antas,eftersom de har fasta kostnader för anläggningar ochinstitutioner, och många projekt är beslutade redaninnan budgeten antas.Ungdomar som har kommit på en lysande idé harinte tid att vänta till nästa års budget, eftersom entusi-asmen har runnit av dem, eller också harde fått nya idéer. Förmodligen har de också ledsnat påatt vänta på att byråkratins kvarnar ska mala färdigtoch därmed tappat tron på demokratin.I några kommuner i landet har man utvecklatverksamhetsformer som tillgodoser ungdomars åsik-ter och även sett till att ta fram snabba beslut. Årligenutses en ungdomskommun i landet av Ungdomssty-relsen och . De kommuner somblir utvalda blir det därför att de låtit ungdomar fattabeslut över egna projekt. I t.ex. får ävenungdomar eller grupper som inte tillhör någon före-ning ta del av den pott med pengar som Ungdomsa-kuten förfogar över. Det är väldigt viktigt att dessaföreningslösa ungdomar känner att även de kan få etthörn av budgetkakan. Vi anser därför att Ungdoms-styrelsen ska få i uppdrag att påverka kommunerna attutarbeta konkreta planer för en högre prioritering avung kultur.Herr talman! Det är ungdomarna själva som vetvad de vill ha för kultur. är det vanligt att färdi-ga program presenteras utan att man har frågat vadungdomarna vill ha.I dagarna har vi fått en förstudie från Riksdagensrevisorer, som har tittat på om utbud och efterfråganstämmer överens beträffande det kulturutbud somstöds med statliga pengar. revisorer harkommit fram till att de undersökningar som har gjortsinte riktats in på vad publiken har efterfrågat.Riksteatern har till en viss del tagit reda på vadunga i åldern efterfrågar och vilka hindersom finns för dem när det gäller att ta del av scen-konst. Ett hinder som uppges är att de inte går påteater därför att de har en bild av den "typiska" tea-terpubliken som de inte identifierar sig med. De anseratt en typisk teaterpublik utgörs av "esteter", snobbar,svartklädda, de som har råd, par, medelålders eller desom är över 27 år.Frågan om vad publiken och den potentiella pub-liken efterfrågar är befogad, anser reviso-rer, med tanke på den kulturpolitiska ambition somdeklarerats både och - att alla ska hamöjlighet att få del av kulturupplevelser.Vi i har uppmärksammat problemet,som märks speciellt tydligt bland ungdomar. Det ärockså vi som har lyft frågan om huruvida utbud ochefterfrågan överensstämmer.Jag träffar ofta ungdomar som klagar över att deinte får loss pengar till hyra av lokal eller inte fårgarantibidrag till att starta ett ungdomskafé eller lik-nande. Deras uppgivenhet går det inte att ta miste på.Därför vill vi införa ett KUL-bidrag som kan kommaalla ungdomar till del.Vi tycker att de pengar som utdelas av Ungdoms-styrelsen och Allmänna arvsfonden är ganska bra.Men det tar ofta att få besked om man fårbidrag eller inte. Dessutom är det svårt att få bidragtill vissa aktiviteter. Helst ska det vara fråga om"behandlingsprojekt". Med detta menar jag frågor omsaker som vuxna anser vara "vettiga att göra", inga"tramsprojekt". Det ska leda till att "ge ungdomarnasjälvförtroende" och till att "fånga upp ungdomar påfallrepet". Jag menar att det är exempel på hur vuxnasätter sig över den unga kulturen och reducerar denunga kulturen till en "förebyggande insats".Frågan är hur mycket detta hjälper och stärker deungas kulturintresse.Herr talman! Jag yrkar därmed bifall till reserva-tion 5 som handlar om att det bör göras en översyn avUngdomsstyrelsens och Allmänna arvsfondens bi-dragsgivning till ung kultur.Jag har uppehållit mig länge kring frågan omungdomars möjligheter att påverka sin kultur. Efter-som det är många fler frågor som är av stor vikt förungdomar ska jag helt kort orda också om några and-ra områden.I samband med budgetbehandlingen be-slutades att reglerna för statsbidrag till ungdomsorga-nisationer skulle ändras. Det skulle inrättas tre nyakriterier där bl.a. ungdomsorganisationer för handi-kappade skulle tillgodoses. Det är bra!Dessutom skulle vissa dispensmöjligheter finnas,precis som här berättade om.Centerpartiet anser att det är viktigt att invandra-res ungdomsorganisationer får behålla statsbidraget.Vi vet att invandrare, speciellt kvinnliga invandrare, iväldigt liten utsträckning deltar i föreningslivet. Detär viktigt att de kan få bidrag utan att behöva angesärskilda skäl och därmed få dispens för att få bidrag.Ungdomsorganisationerna har stor betydelse sombrobyggare mellan olika kategorier av ungdomar i detmångkulturella samhället. Det argumentet ställerockså utskottet upp på. Men man kan inte tillstyrkamotionen trots att vi under den senaste månaden väl-digt påtagligt har kunnat se hur viktigt det är att stär-ka broarna mellan invandrare och övriga medborgare.Ett av de största problemen i ungdomarnas upp-växtmiljö är den rikliga tillgången på droger. Ung-domarna konsumerar mycket alkohol, och de provarnarkotika. Det är en skrämmande ökning enligt rap-porterna. Narkotikan är lättåtkomlig. En delsorter är dessutom billiga, t.ex. GHB. Man kan köpaen kapsyl GHB för . Det är därför viktigt attungdomarna får ordentlig information om hur drogerpåverkar kroppen. Där har naturligtvis föräldrarnaoch skolan en viktig funktion att fylla. Men det ärockså svårt för föräldrarna att ge ungdomarna brainformation eftersom det ständigt kommer nya drogerpå marknaden. Det är inte så lätt att vara uppdateradom hur de olika drogerna påverkar kroppen.Av den anledningen bör få iuppdrag att organisera en nationell kampanj motdrogmissbruk. Jag avser då den motion som Miljö-partiet ligger bakom och som vi i stöder.Annat som påverkar våra barn och ungdomar ne-gativt är medierna. Där visas s.k. kroppsideal upp.Barn exploateras i reklamen på ett sätt som stressardem. Barnen tror att de måste se ut som man gör ireklamen eller leva det hektiska liv som mediernavisar upp. Vi anser att det behöver göras en utredningför att få fram fakta om hur barn och ungdomar på-verkas av detta.Herr talman! Jag står bakom alla reser-vationer men yrkar bifall bara till reservation 5.Anf. 54 ():Herr talman! Med ungdomspolitiken är det unge-fär som med integrationspolitiken - om de verkligenuppnår sitt mål behövs de inte längre. Om vi haraktiva engagerade ungdomsgrupper och ungdomarsom är närvarande på det offentliga livets alla arenorbehöver vi ingen politik. På precis samma sätt är detom skillnader mellan majoritet och minoriteter för-svinner - då behöver vi ingen integrationspolitik.Det viktigaste är att individer och grupper upple-ver sig tillräckligt starka för att komma fram och förafram sina tankar, ta initiativ och handla. Ett starktcivilt samhälle är den starkaste grunden för demokra-tin. Då är det självklart att ungdomarnas delaktighetoch närvaro på den stora offentliga arenan är oerhörtviktig.Vi i har antagit en tanke som ledstjär-na för den kommande politiska perioden: "Du skabestämma." Detta borde vara väldigt aktivt använtockså i förhållande till ungdomarna.Jag blir lite ledsen när jag läser betänkandet ochser hur mycket som ska gå uppifrån och ned till ung-domarna - från och från Skolver-ket. Däremot sägs det väldigt lite om hur mycket sombehöver komma nedifrån och upp. Också när manläser bestämmelserna om hur bidrag delas stöter manpå hela den komplicerade byråkratiska strukturenmed antal medlemmar, lokalavdelningar och dispen-ser - usch! Inte finns det incitament för initiativ ochdeltagande i det här systemet! Det borde förenklasoerhört mycket.Men innan vi kommer så långt som till en förenk-ling ska jag yrka bifall till reservation 10 underpunkt 11 som har att göra med just ungdomsorgani-sationer när det gäller invandrarbefolkningen.Bara att se hur det här fungerar är faktisktväldigt ledsamt. Vi borde hinna lyssna och se på etthelt annat sätt när det gäller relationen mellan politi-ken och ungdomsbefolkningen. finns det starkaoch mycket intressanta rörelser bland ungdomen sominte speglas tillräckligt mycket i våra debatter och ivåra ställningstaganden. Ofta träffar jag mycketspännande grupper och individer i kretsen av volontä-rer som är djupt engagerade i internationellt arbete.Det är mycket spännande att se att de t.o.m. är be-redda lägga lite av sina egna pengar för att kommafram till den plats i världen där de ska fungera somvolontärer.