prot · GP0968 · 2002-02-13 00:00:00 — I det sammanhanget kan man inte utesluta, inteens, tycker jag, om man försöker göra det av rentstrikt politiska skäl, det medlemskap i som förmig och för är ett naturligt nästa steg förSverige.Anf. 17 ():Herr talman! Denna debatt har visat att densvenska utrikespolitiken har förändrats och att densvenska säkerhetspolitiken är i förändring.Jag läste den socialdemokratiska partimotionentill 1992 om säkerhetspolitik.Muren hade då fallit, hade upplösts,och hade sökt men ännu inte erhållit medlem-skap i den europeiska unionen. Det finns ingenting iden motionen som strider mot den säkerhetspolitiskasyn som står för i dag.Det var intressant att höra det som sade, och kanske framför allt det som han intesade. Vad sägs om att stämma de ansvariga inom denamerikanska administrationen för de brott motmänskligheten som har begåtts i mängder av länder?Vad sägs om att kanske åtminstone framföra ett unsav kritik mot behandlingen av fångar och mot inrät-tandet av militärdomstolar som ska kunna utdömadödsstraff som inte får överklagas? Vad sägs om attåtminstone uttrycka någon kritik mot det stjärnornaskrig som den amerikanska administrationen nu villbedriva och den största militära upprustningen iUSA:s historia som man vill få igenom? Vad sägs omatt åtminstone andas ett uns av kritik mot som isin senat har antagit ett lagförslag som innebär attpresidenten ges alla möjligheter att frita amerikanersom ställs inför den amerikanska brottmålsdomsto-len? Vad sägs om att åtminstone flytta fram positio-nerna så pass att kritiken inte ensidigt riktar sig motländer i tredje världen eller länder som upprepadegånger har kritiserats och ska kritiseras för brott motmänskliga rättigheter utan också mot världens star-kaste militärmakt?Slutligen till som frågade:Hur ska Socialdemokraterna, ochMiljöpartiet kunna samarbeta? Och ni då, som skasamarbeta med denne Natokramare ?Anf. 18 ():Herr talman! Fisket i våra hav överfiskas avmedlemsländerna. EU gör allt för att med sina kvoterrädda fisken. Och är det någon som behöver EU:sinstitutioner så är det miljön i Europa.Herr talman! Låt mig få återkomma till asyl- ochmigrationspolitiken. Det finns mycket oroväckandetrender i världen när det gäller flyktingars situation,inte minst i , och somhar brutit mot internationella flyktingkonventioner.Även regeringar i EU:s medlemsländer skickar tillba-ka flyktingar till platser där deras liv och frihet hotas.Många fattiga tar emot miljontals flyk-tingar utan tillräcklig hjälp från internationella bi-ståndsorgan. UNHCR, som arbetar för 22 miljonerflyktingars välfärd, har sett sin budget minska mednästan . I-länder stäng-er alltmer gränserna efter , och alltfattigare länder får ta emot flyktingströmmarna. Dettaär alarmerande.Jag vill uppmana utrikesministern att vara särskiltuppmärksam på problemen som de barn har som tvingas fly över nationsgränser. Alla flyende barnbör vara vår angelägenhet.Herr talman! Avslutningsvis vill jag återigen po-ängtera regeringens missbedömning att stänga svens-ka ambassader i utlandet. I tider av ökad migrationoch internationalisering stryper man viktiga kontakt-ytor genom att stänga ambassader i , ,och Heliga stolen. Detta är inte enbart be-klagligt, utan det är oskickligt - och detta skedde medVänsterpartiets goda minne.Tydligen finns det nu medel i statskassan för am-bassader och konsulat som ska öppnas i öst- ochcentraleuropeiska länder, och det är bra. Jag hoppasatt planeringen blir långsiktig. Den politiska kostna-den kan vara mycket hög för förlorade relationer iviktiga kontakter, och internationell politik kräverlångsiktighet och kontinuitet.Anf. 19 ():Herr talman! Jag delar uppfattningen att det varfel att stänga de här ambassaderna och hoppas attambassaden i öppnas så fort som detnågonsin är möjligt. Det gäller också de andra som ärpå gång.En av de viktigaste uppgifterna för utrikes- ochsäkerhetspolitiken är att förebygga och hindra kon-flikter, att hantera kriser och att stödja återgången tillett civilt samhälle efter en konflikt. Därför ser vi iCenterpartiet EU:s krishanteringsförmåga både mili-tärt och civilt som oerhört viktig. Vi vill vara en aktivpart i det arbetet.När det gäller Nato är i högsta grad med isamarbetet - vilket inte alltid märkts i diskussionenhär - och det kan vi vara utan medlemskap ochömsesidiga försvarsgarantier.I det sammanhanget vill jag peka på FN:s resolu-tion 1325 om kvinnors roll i fredsbyggandet. Det ärviktigt att öka kvinnors roll när det gäller att förebyg-ga konflikter och att agera. Framför allt när det gälleratt bygga upp det civila samhället efter konflikter kankvinnor spela en mycket stor roll. Detta behöverstärkas.Egentligen hade jag tänkt ställa en fråga till AnnaLindh, men jag ska i stället rikta en uppmaning om attarbeta för att nämnda resolution så snart som möjligtimplementeras i den svenska utrikespolitiken.Slutligen vill jag säga några ord om hiv/aids ochom sexuell och reproduktiv hälsa. Varje minut smittas11 personer av hiv/aids. Varje minut blir 190 kvinnoroönskat gravida. Varje minut utförs 40 osäkra abor-ter. Varje minut dör 1 kvinna av graviditetsrelateradeorsaker. Detta är såväl en säkerhetsrisk som en hu-manitär och social katastrof. Där måste världssam-fundet agera med mycket större kraft än man hittillsgjort.Anf. 20 ():Herr talman! Vi är alla emot kärnvapen, men detär populistiskt att använda kärnvapenargumentet motNato. Det är väl inte den upp-fattning att Nato ensidigt ska avrusta vad gäller desskärnvapen så länge som t.ex. de ryska och kinesiskakärnvapnen finns kvar. De är ju en del av den säker-hetsarkitektur som regeringen själv nämner i utrikes-deklarationen.Jag har självfallet mycket kritik mot på olikapunkter. Det gäller då både vad de gjort i historienoch deras nuvarande agerande. När det gäller t.ex.Kyotoprotokollet skulle jag önska att de var merengagerade i det globala samarbetet. Jag är också påmånga punkter mycket kritisk Europeiska unionen,t.ex. mot dess flyktingpolitik, dess jordbrukspolitikoch dess tullpolitik gentemot u-länderna.Men just det faktum att man är kritisk kan ju ock-så tala för ett medlemskap. Det gäller i allra högstagrad i just Natofrågan. Jag har en mer positiv syn påUSA:s insatser historia än LarsOhly, men det är klart att man kan tänka sig ett scena-rio där vill agera på egen hand och ochövriga bedömer det som olyckligt. I den situ-ationen är det en klar fördel att deltar i ett så tättoch förtroendefullt samarbete som någonsin är möj-ligt med de europeiska demokratierna. För mig harSverige en självklar plats i det samarbetet. Det skullevara bättre för oss själva, och det skulle vara bättreockså för resten av världen.Det förs nu en mycket intensivare Natodebatt ibåde och än som är fallet i ,även om utrikesministern formellt har rätt om de bådaländernas nuvarande position. Jag skulle önska att vifick en lika vital Natodebatt som de länderna. Möjli-gen har denna utrikesdebatt varit startpunkten för ensådan.Anf. 21 ():Herr talman! Först vänder jag mig till HolgerGustafsson och . Det gäller EU ochmiljön. Det skulle vara intressant att få en lista överde områden där anser att Sverigevia EU har tvingats förbättra sin miljöpolitik. Jag kangöra en ganska lång lista över sådant som vi har för-sämrat i och med EU-medlemskapet. Det gäller t.ex.kemikaliepolitiken, färgämmen, galna-ko-sjukan,jordbrukspolitiken och en mängd andra områden därSverige i den internationella solidariteten har tvingatsta steg bakåt för att EU-anpassa sin miljöpolitik.Sedan vänder jag mig till . Det gällerdeklarationen och USA-engagemanget. Det är enganska intressant skrivning. Jag är inte särskilt be-vandrad i det diplomatiska språket, men det hadevarit intressant om regeringen hade vänt på orden ibeskrivningen av och i stället hade sagt att detär oacceptabelt att har sagt upp ABM-avtaletoch att det är beklagligt att använder . Det tycker jag skulle ha varit mer logiskt änatt, som sker, bara säga att det är "beklagligt" - ettganska vagt ord om man tycker att någons politik intestämmer överens med det som man skulle vilja. Mendet ingår kanske i det diplomatiska språket och iUSA-kramandet att tassa försiktigt när det gäller attkritisera - detta också för att kunna anpassamycket av sin politik till dem.Om jag sedan går in på det konkreta i deklaratio-nen och på detta med länder och framtidsbehov skullejag vilja nämna . Ämnar regeringen ha ettengagemang där? Det finns ett stort intresse i Östti-mor för att kunna börja odla ekologiskt eftersom manhar bra möjligheter till det. Bl.a. annat kan man odlaekologiskt kaffe, men det förutsätter ju också att mankan få sälja det på någons marknad. I så fall måste välen hel del förändringar göras i EU:s politik.Anf. 22 ():Herr talman! När vi såg TV-bilderna den 11 sep-tember av den fruktansvärda förödelsen efter denfruktansvärda terrorattacken mot World Trade Centeroch Pentagon förstod vi allihop att världen aldrig merkommer att bli sig lik igen. Vi stod inför tre olikascenarier, som jag ser det.Det ena scenariot var att det öppna samhället förlång tid framöver skulle vara i ett strupgrepp därterroristerna skulle kunna ställa politiska krav genomhot och genom fortsatta terrorattacker kunna påverkaden internationella politiken. Vi trodde att vi ständigtskulle få leva med ett hot från terrorister som försökeratt påverka den politiska dagordningen.Det andra scenariot, som väldigt många oroadesinför, var att terrorattacken skulle leda till ett civilisa-tionernas krig, att detta skulle vara den tändandegnistan som skulle få fundamentalister på olika håll ivärlden att strida emot varandra. Man talade om denkristna världen mot den muslimska världen. Oron fördetta var naturligtvis stor.Det tredje scenariot var kanske mer hoppfullt. Detvar att detta ändå skulle kunna vara en katalysator föratt skapa en förståelse över världen om att vi allihopär beroende av varandra, att vi alla lever på dennaplanet, att vi lever på en krympande jord tack vareglobaliseringen, att vi alla är beroende av varandra,att vi måste skapa fler och bättre kontakter och störreförståelse. Vi måste skapa en rättvisare världsordningdär vi minskar de olika klyftorna.Det började bra. visade en stor återhållsam-het. Man kontaktade FN. Man undersökte noggrantvilka som kunde ligga bakom detta terrordåd. Mansamlade ihop sig till en stor internationell koalitionmot terrorismen.Detta har varit lyckosamt. Terroristernas nätverkal-Qaida är sönderslaget till stora delar. Terroristbaseri är stängda. är vält överända. Vi har ett FN som är oerhört starkt enga-gerat i för att återuppbygga landet ochför att på det sättet få bort denna lilla varböld av ter-rorattacker som kunde styras från Afghanistan.Men det finns också en del oroande tecken. Detförsta var när Nato utlöste sin arti-kel 5, den ömsesidiga försvarsförpliktelsen, och ame-rikanarna de facto tackade nej och bestämde sig mereller mindre för att man skulle utföra operationen iAfghanistan på egen hand.Lyssnar man på Bush låter det som att han har be-stämt sig för att man även fortsättningsvis ska försökaatt driva kampen mot den internationella terrorismenpå egen hand. Hans tal till landet om ondskans axel-makter måste från ett europeiskt perspektiv ansesvara mindre lyckat.Europeiska unionen har t.ex. gentemot för-sökt att föra en kritisk dialog för att på det viset saktamen säkert kunna främja demokrati och mänskligarättigheter där. Jag är inte helt säker på att man kanutpeka som ondskans axelmakt och att säga attdet skulle vara den rätta vägen att bomba för attutrota terrorismen på vår jord.Det går inte att bomba bort terrorismen. Det gåratt bomba bort nätverk, träningsläger och baser, menom man långsiktigt ska utrota terrorismen handlar detfaktiskt om en rättvisare världsordning.De rika länderna i den internationella koalitionenborde öka sitt bistånd till de fattigare länderna i värl-den. Vi borde också se till att vi öppnar upp våramarknader mot dem. Precis som ochLars var rörande överens om kan biståndet i siginte hjälpa de fattiga länderna att komma upp till vårstandard. Det handlar om att öppna våra marknaderoch se till att de kan handla med oss på lika villkor.Det största flagranta övergreppet är väl ändå EU:sjordbrukspolitik som måste reformeras. Vi måstetillåta oss att konkurrera med andra länders jord-bruksprodukter. Det är det långsiktiga sättet.Vi måste förstå att dessa terroristers rekryterings-bas finns i hopplöshetens och förtvivlans Gazarem-san, i hopplöshetens och förtvivlans , i hopplös-hetens och förtvivlans osv. Det är där som dehittar sin rekryteringsbas. Ska vi långsiktigt kunnautrota terrorismen måste vi se till att komma till rättamed den orättvisa världsordningen.USA har alltför ofta i det här området och i Mel-lanöstern låtit kortsiktiga intressen gå före långsiktigaintressen. Jag är övertygad om att har som lång-siktiga mål att främja demokrati och mänskliga rät-tigheter över världen, men tyvärr har man alltför oftasneglat på kortsiktigheten.Min fiendes fiende är min bästa vän är en devissom amerikanarna alltför ofta har låtit sig ledas av.Ett exempel är , ett land som inte medbästa vilja i världen kan karakteriseras som ett landsom är demokratiskt och som främjar mänskligarättigheter. Likväl är det en av de av de starkastebundsförvanterna till i detta område.15 av 16 flygplanskapare hade saudiskt ursprung.Jag tycker att amerikanarna borde lära sig något avdetta. Låt de långsiktiga målen bestämma! Låt intekortsiktig politik överskugga de långsiktiga målen,mänskliga rättigheter och demokrati!Sedan kan man, och , föraen diskussion om ifall det är isolationismen eller ifalldet är att vill domptera världen som är detstörsta hotet. Men det största hotet är att vi inte sam-arbetar med amerikanarna. Vi är beroende av ,men är också beroende av oss i . Vimåste se till att föra ett samtal med varandra.Det är oroande att amerikanarna inte är med påKyotoavtalet, att de unilateralt säger upp och att de inte ställer upp på en internationellbrottmålsdomstol. Vi från måste påtala detta.Den transatlantiska länken är oerhört viktig, och denkräver - som mycket riktigt sade i sittinledningsanförande - ömsesidig respekt. Det gällerockså för amerikanarna att lyssna på sina vänner iEuropa.Marianne tog upp situationen i Ryss-land, och där finns mycket övrigt att önska. Mediesi-tuationen är oroande. kommer väl att stängas såsmåningom. Men demokratin - låt så vara med en delskavanker - har ändå visat sig stå pall för ganskamycket i . Jag tror att det är oerhört väsent-ligt att vi engagerar oss mer i samarbetet med Ryss-land.Det är glädjande att och visarmycket tydligt att man vill samarbeta med Europeiskaunionen, öppna upp sin marknad, komma med iWTO, få samma standard och komma med i det ge-mensamma ekonomiska handelsutrymme som vi har.Det är jättebra. Vi måste vara mycket mer engageradei att stödja detta arbete. Det är en oerhört viktig frågaför framtiden. Vi måste vara lika engagerade som vivar när vi försökte knyta kontakter med de baltiskaländerna för att främja personutbyte och handelsut-byte. Vi måste bli starkare. Mer samarbete medRyssland krävs i framtiden.Anf. 23 ()replik:Herr talman! Jag håller med om att vi måste ha ettökat samarbete med och länderna i . Utanett samarbete och en dialog kommer vi inte särskiltlångt. Men det är en väldigt stor skillnad mellan attsamarbeta och samtala på lika villkor och om manunderordnar sig och tiger med saker som borde påpe-kas. Därför är det intressant med den svenska rege-ringens nya USA-inriktning som be-kräftade i sitt anförande.Påtalar regeringen någonsin bristen på solidaritet?Varför uttrycker man sig så vagt om upprustningen iUSA? Är inte den ett oerhört stort hot mot världen?Hur är det med FN-rösten? När inte betalade tillFN var det inte tal om att man skulle uteslutas. närAfghanistan och andra länder inte har möjlighet attbetala talas det genast om att de inte ska få ha rösträtti FN.Anf. 24 () replik:Herr talman! Man kanske inte alltid ska förläsasig på de olika artiklar som skrivs i tidningarna omnågot slags ny hållning gentemot . Det var inteså längesedan som utrikesminister varoerhört kritiserad för att hon i skarpa ordalag togavstånd från upprustning när det gäller missil-försvar och från att man unilateralt gick ifrån . Då fick vi snarare kritik för att vi var alldelesför tuffa mot och inte förstod deras intressen. Vifick kritik för det här i kammaren. Jag tycker inte attdet är någon förändring alls i detta.Den transatlantiska länken är viktig, både förUSA och för , och vi ska naturligtvis under-hålla den. är oerhört starkt knutet till ,både kulturellt och ekonomiskt osv., så det är ingettvivel om att vi har ett behov av att ha ett nära samar-bete. Vi har kritiserat vid mängder av tillfällen.Exempelvis hanteringen av fångarna på Guantana-mobasen gick ut och kritiserade väldigttidigt. har vi kritiserat, liksom mycketannat.Anf. 25 ()replik:Herr talman! Men i deklarationen står det bara såhär: "Det är beklagligt att ensidigt har sagt uppABM-avtalet, och går vidare med sina planer på ettmissilförsvar." Det är inte ett särskilt starkt uttryck.När man säger att det är "beklagligt" är det inte det-samma som när man kritiserar någon för att göranågonting. Då talar man om att man tycker att det ärfel. Det saknar jag.Jag håller helt med om att vi kulturellt har väldigtmycket gemensamt med . Många svenskar flyd-de till undan förtryck av religionsfriheten ochundan fattigdom. Det har i sin tur byggt upp starkanätverk mellan oss och som naturligtvis är vik-tiga att behålla och bevara.Hur ser på detta med rösten i FN?Ska de som redan är fattiga och röstsvaga och sominte har råd att betala avgiften stängas ute från röst-rätt, medan starka länder som borde kunna bidramycket ekonomiskt till det gemensamma inte sättsunder samma tryck?Anf. 26 () replik:Herr talman! Man kan naturligtvis ha diskussionerom ordalydelsen i en utrikespolitisk deklaration.Faktum kvarstår att har varit en av defrämsta kritikerna av att unilateralt har gått ifrånABM-avtalet. Hon är också en av de starkaste kriti-kerna i mot deras upprustning av missilför-svaret. Vi är också oroliga över de enorma försvars-budgetäskanden som har gett till regering-en. Man kan väl tro att Bush anser sig ha starka skälför att anta den här försvarsbudgeten - det ligger ilinje med vad han säger. Det är naturligtvis någontingsom vi tycker är beklagligt.När det gäller FN:s medlemsavgift är det lite svå-rare än så. har alltid sett till att betala just deavgifter som man är tvungen att betala, så att maninte ska kunna bli utkastad från FN. Vad det handlarom är obetalda avgifter för olika FN-insatser, freds-bevarande trupper osv. Däremot tror jag inte att manhar känt någon som helst oro för att man ska bli ut-kastad från FN. Men man har ju betalat , och jagtycker att det är bra att också söker mer samar-bete med FN.Anf. 27 ()replik:Herr talman! Den utrikespolitiska debatten här har handlat mycket om den nya doktrinen. Detverkar som om de fyra partier som har skrivit underden och står bakom den inte är riktigt överens om vadden innehåller i sak.Därför skulle jag vilja höra om utrikesutskottetsordförande delar den uppfattning som har framkom-mit här , att denna nya formulering också inne-håller möjligheten att skulle kunna vara med iNato. Det har ju framkommit i dagens debatt att dettahar öppnat den möjligheten. Hur ser utrikesutskottetsordförande på det?Anf. 28 () replik:Herr talman! Det finns ingenting alls i texten somöppnar för att vi skulle gå med i Nato. Texten beskri-ver att vi ska vara militärt alliansfria, och det är vaddet handlar om. Jag tycker att det nästan är en förvir-rad debatt om man ser detta som ett första steg motmilitär alliansfrihet.Den här doktrinen, om man ska kalla den så, be-skriver vad vi faktiskt gör , och det gör den påett väldigt bra sätt. Vi är med i en solidarisk gemen-skap i FN och i en solidarisk gemenskap i den euro-peiska unionen, och vi arbetar och samarbetar för attstärka fred och säkerhet i vårt område. Det är det somdet handlar om.Den här doktrinen beskriver vad vi faktiskt gör.Den gamla doktrinen var obsolet; den be-skrev inte det faktiska läget.Anf. 29 ()replik:Herr talman! Vi får väl se hur de olika skrivningarsom finns här kommer att tolkas. Men det är klart attdet ger utrymme för tolkning när man skriver attSverige är militärt alliansfritt. Ja, det är ett konstate-rande: Det är vi. Men vad händer ? Detsäger man inte någonting om.Däremot säger man att "EU och Nato utgör, till-sammans med " osv. en säkerhetspolitiskstruktur som vi är med i.En annan nyckelmening är denna: "Hot mot fre-den och vår säkerhet kan bäst avvärjas i gemenskapoch samverkan med andra länder." Där finns en öpp-ning, som vissa tydligen tolkar doktrinen.Det var därför jag ställde frågan: Är det en möj-lighet att med den här texten också vara medlem iNato?Anf. 30 () replik:Herr talman! Svaret är nej. Utrikesministern harockså tidigare påtalat att om den här kammaren skaansluta sig till eller begära ett medlemskap i denna doktrin förändras. Det finns ingenting iden här texten som säger att det skulle vara okej förriksdagen att ansluta till Nato - långt däri-från.Det säger om gemenska-pen i den europeiska unionen gäller bara det faktiskaläget. Vi är med i den europeiska unionen, i solidari-tet med andra, där vi gemensamt arbetar upp en mili-tär krisförmåga inom den europeiska unionen för attkunna främja fred och säkerhet över världen. Det ärväl bra.Anf. 31 ():Herr talman! Jag kommer i mitt anförande att taupp en annan typ av terror än den som utrikesutskot-tets ordförande ägnade sig åt i sitt anförande.10 miljoner barn dör av sjukdomar som viän så länge inte kan förhindra.13 miljoner barn är föräldralösa på grund avhiv/aids.Över 100 miljoner barn går inte i skolan, och tvåtredjedelar är flickor.Barn är på flykt - hur många vet vi inte, men detär ett mycket stort antal.Krig, konflikter och fattigdom och vad det nu förmed sig drabbar barn allra värst. Det är ingen tvekan:Vuxna har ett bättre skydd när det gäller mänskligarättigheter än vad barn har. , somså många länder säger sig bekänna sig till, visar sig imånga länder inte komma till praktisk tillämpning.Herr talman! Låt mig för uppehållamig vid flyktingproblematiken. Många internationellaorganisationer har konstaterat att flyktinghanteringenmåste förbättras. Miljontals människor finns i flyk-tingläger runtom i världen. Barn och kvinnor ärmycket utsatta grupper och behöver särskilt stöd. Debehöver ha hjälp för att kunna återvända till sinahemländer.Det finns också många flyktingar utanför lägren -flyktingar ständigt på flykt från land till land. Attmånga av dessa är barn har vi i fått erfara desenaste dagarna. Beskrivningen av hur flyktingbarn iSverige tas om hand har upprört mig och många medmig oerhört illa.Herr talman! Det är min bestämda uppfattning attnär ett barn kommer till svenska gränsen och sökerskydd är skälen till att barnet söker hjälp oviktiga ochav underordnad betydelse. Det spelar ingen roll omett barn har flytt från ett omänskligt barnhem ellerfrån en tillvaro som utsatt gatubarn, om man är etts.k. ankarbarn, dvs. ivägskickat av familjen för attåstadkomma en plattform för övriga familjen, ellerom föräldrar har skickat i väg barnen bara för attskona dem från krig och fattigdom. Det spelar ingenroll. När ett ensamt barn kommer till är detjust det enskilda barnets behov som ska tillgodoses.Det som har hänt på flyktingförlägg-ning är oacceptabelt. Barn är barn och ska bemötassom barn. Det är alldeles uppenbart att det finns storabrister i mottagandet av flyktingbarn, och det måstevi ändra på här hemma.Vi har också nåtts av informa-tion om hur mycket små ensamma barn på flykt be-möts i . De stoppas och grips vid gränsen tillSlovakien och interneras i gallerförsedda burliknandekyffen. De får ingen mat och ingen omsorg. Intenågot erbjuds som kan underlätta deras situation.Herr talman! har ett rykte omsig att vara garant för folkrätt och internationell rätt-visa. Därför måste vi inom ramen för EU agera kraft-fullt för att förbättra flyktinghanteringen.