prot · GP09116 · 2002-05-30 00:00:00 — Det är viktigt att ge demstöd så att de ska kunna utföra sitt arbete och vittna iolika rättegångar utan att behöva riskera liv och hälsa.Det arbetar vi med, men själva skyddet är en fråga förRikspolisstyrelsen där man just nu lägger ned ett stortarbete på den saken.Anf. 51 ():Fru talman! Tack, justitieministern. Jag tror att viär överens om att det här är ett utomordentligt stortproblem. Man måste sätta sig ned och gemensamtanalysera vilka åtgärder som ska vidtas för att manska kunna motverka den här situationen.I den allmänna diskussionen är det snarare brotts-lingarna som diskuteras i stället för de tjänstgörandepolismännen. Här är också opinionsbildning väldigtviktig.En annan sak i sammanhanget är att vi inte får ac-ceptera att enskilda polismän utsätts för våld överhuvud taget. Som justitieministern vet kan milt våldmot en polisman betraktas som att det är någontingsom han eller hon får tåla eftersom vederbörandeinnehar den tjänsten. Jag tycker att detta är en orimligsyn på polismannens situation.Vi måste i alla sammanhang klart slå fast att våldmot polisman ska beivras. Det kan inte tolereras attenskilda polismän utsätts för våld under tjänsteutöv-ning.Anf. 52 Justitieminister ():Fru talman! Jag delar helt den uppfattningen. Po-lismän ska inte på något sätt riskera att bli utsatta förvåld. Polisen ska inte heller behöva råka ut för kränk-ningar. Jag tog därför initiativ till enskärpning av bestämmelsen om skadestånd till polisersom utsätts för kränkningar i sin tjänsteutövning.När det gäller det praktiska skyddet i speciella si-tuationer är det som har det ansva-ret och den kompetens som behövs för att utveckladet bästa skyddet i enskilda situationer.Jag vill återigen understryka att det arbetet pågårnu. Dessa diskussioner är mycket viktiga. Utveck-lingen har gjort att poliser är mera utsatta än tidigare.Aktionerna mot polisen är mer välplanerade. Därförmåste man få alla möjligheter som krävs. Men detpraktiska arbetet är det bara polisen själv som kanutföra. Men vi ska ge dem allt stöd som behövs fördetta.Förföljelser i KinaAnf. 53 ():Fru talman! Man fortsätter att förfölja, tortera ochdöda människor, och jag avser då regimen i Kina.Bland de utsatta människorna finns falungongutövare- människor som vägleds av begreppen sanning,godhet och tålamod. Omvärlden är alltför tyst ochpassiv när det gäller dessa hemska brott motmänskliga rättigheter.Jag vill fråga vice statsminister : Är det inte dags att den svenska regeringenryter till och på allvar protesterar mot det som pågår iKina?Anf. 54 Vice statsminister ():Fru talman! Jag har själv vid många tillfällenuppmärksammat situationen för falungonganhängare,och jag har mött sådana medlemmar i . Utanatt på något sätt ställa mig bakom allt vad de står förvill jag säga att förföljelsen i verkligen är värdatt uppmärksamma. Det är bra varje gång vi gör det,t.ex. här i parlamentet.Den - framför allt utrikesmi-nistern - har naturligtvis fört fram detta till den kine-siska statsledningen. Det har hon också gjort via EUsom tar upp dessa förhållanden ideligen. Det är defi-nitivt en fråga där vi gör klart att vi tycker att det äromänskligt att förfölja falungongrörelsens medlem-mar.Anf. 55 ():Fru talman! Vi kan knyta an till händelser varjedag där människor utsätts för våld för att de utövardenna till både kropp och själ stärkande verksamhe-ten.Även om det har framförts protester är det väldigttyst. Allmänheten ser väldigt lite av reaktioner frånden och även från andra regering-ar.Det finns anledning att upprepa kritiken gång pågång. Jag tycker inte att det räcker med att man harframfört sina protester vid ett tillfälle.Anf. 56 Vice statsminister ():Fru talman! Det man gör ganska ofta från en rege-ring i förhållande till en annan regering är knappastnågonting som får rykande rubriker. Men jag kanlova att detta är en fråga som kontinuerligt framförstill den kinesiska regeringen. Jag tror att det är vikti-gare att man för diskussion med regeringeni fråga än att man söker rubriker.Anslag till NTFAnf. 57 ():Fru talman! Jag har en fråga till näringsministern.Trots regeringens och bestämda ambi-tion när det gäller trafiksäkerhet har man inte lyckatsnedbringa antalet dödsoffer på vägarna. Men stats-makterna äger ju inte den här frågan ensamma. Aktö-rer inom transportområdet spelar också en stor roll.När det gäller frivilligorganisationerna är NTF enstrategisk sådan, vilket berördes i en tidigare fråga.Det framgår inte minst av att den nuvarande ordför-anden i trafikutskottet ska övergå till att bli direktörför NTF.Min fråga handlar om NTF:s anslag. Vid en tra-fiksäkerhetsdebatt i nämnde näringsmi-nistern att NTF borde ha ett eget anslag. Det bordealltså inte gå via . Därför undrar jag omnäringsministern har tagit några initiativ i den vägen.Anf. 58 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill börja med att säga att jag de-lar uppfattningen att frivilligorganisationerna spelaren mycket viktig roll för trafiksäkerheten.Jag minns själv att jag när jag var barn - även omdet är länge sedan - visste vad NTF var. Jag sermånga ungdomar här på åhörarläktaren, och jagskulle tro att få av dem vet vad NTF är, men jagvisste det. Det var en oerhört aktiv organisation somfanns i skolan, som samarbetade med polisen ochsom sysslade med trafiksäkerhet. Det tycker jag attNTF ska göra och ha resurser för.Hur NTF sedan ska få sina resurser vill jag åter-komma till senare.Anf. 59 ():Fru talman! Tack för svaret. Jag vill än en gångbetona att oberoende av vilka kloka beslut vi fattarhär och av vilka initiativ som regeringen tar är detändå till syvende och sist mycket en fråga om detpersonliga beteendet hos aktörerna i trafiken som ärav avgörande betydelse.Om näringsministern inte har bestämt hur mankan stödja NTF undrar jag om det planeras någraandra förslag från regeringen för att vi ska kunnanärma oss den nollvision som vi är överens om skavara målet för trafiksäkerhetsarbetet.Anf. 60 Näringsminister ():Fru talman! Regeringen har i samarbete medVänsterpartiet och , men framför allt medVänsterpartiet, satsat 400 miljoner extra i femår. Det finns ingen regering som har satsat så mycketpå trafiksäkerhet som denna regering har gjort, vilketockså säger.Jag anser att den viktigaste uppgiften när det gäl-ler infrastrukturen och vägarna är att koncentrera sigpå trafiksäkerheten. Vi vet att det handlar väldigtmycket om attityder och att det tar tid att ändra pådem. Jag vill påstå att attityderna till att man skabete sig på ett mänskligt och rimligt sätt på vägarnahar förändrats till det sämre. Det kan vi avläsa när detgäller t.ex. alkohol.Det finns en ny lagstiftning som innebär att närman sätter ned foten på de vita strecken på ett över-gångsställe ska bilarna stanna. Det brukar jag oftapraktisera när jag går hem från mitt arbete, och jagmåste säga att jag gör det med risk för mitt liv. Dennya lagen har inte trängt igenom, och det är möjligtatt vi inte har skjutit till några större resurser för attkontrollera beteendet.Nytt adressregisterAnf. 61 ():Fru talman! Frågan var egentligen tänkt att ställastill , men ministrarna får ju fördelar frågornasom det passar dem.Upprörda människor på landsbygden konstateraratt de ånyo ska få nya adresser. De senaste 15 årenhar adresserna ändrats fyra gånger, åtminstone i minlandsända. har Metria fått regeringens uppdrag attleverera adressuppgifter till ett nytt heltäckande belä-genhetsregister, som det kallas. I brev till fastighets-ägarna anges att registret ska underlätta för t.ex. pos-ten och räddningstjänsten. Folk har svårt att förstådet. Man har sedan förut fått rutnummer, som detkallas, och vägbeskrivning att klistra på telefonerna.Det har man gjort, och det har fungerat bra.Jag undrar vad jag ska svara på frågan om vadsom är syftet med regeringens uppdrag.Anf. 62 Vice statsminister ():Fru talman! Jag vet inte riktigt om jag ska betraktafrågan som övergripande. Den verkar väldigt detalje-rad måste jag säga. Jag kan aldrig påminna mig omatt vi har haft något resonemang i regeringen om den.I den mån det är statsrådet som är ansva-rig för detta tror jag att frågeställaren får vända sigmed en fråga direkt till honom. Jag kan alltså intesvara på den.Anf. 63 ():Fru talman! Det var ett ärligt svar.Det här kan uppfattas som en detalj, men det är enoerhört viktig detalj för människor som bor där. Deblir ju uppretade när deras adresser t.o.m. är felstava-de. Metria ska nu ha hand om en ny registrering.Människor känner sig alltså förföljda och övervakade.Det här är en folklig fråga som regeringen bör ta sigan.Dödsstraff för minderårigaAnf. 64 ():Fru talman! Jag har en fråga till vice statsminis-tern.Till stor bestörtning och trots både nationella ochinternationella fördömanden lät myndigheterna iTexas i avrätta den 25-årige itisdags.Beazley begick ett rånmord när han var 17 årgammal. Han var alltså minderårig. I 38 av de ameri-kanska delstaterna finns dödsstraffet, och i 17 avdelstaterna kan man avrätta t.o.m. 16-åringar. förbjuder avrättningar av ungdoms-brottslingar, men har ju inte undertecknat barn-konventionen.Vad har den gjort för att för-må att underteckna och av-skaffa dödsstraffet?Anf. 65 Vice statsminister ():Fru talman! Dödsstraffet är en avskyvärd företeel-se som den ständigt försökermotverka. Där spelar EU-länderna en väldigtstor roll eftersom vi arbetar för det här tillsammans.När dödsstraffet berör minderåriga blir det än meravskyvärt. Dessvärre är här i en liten krets län-der där man, tycker jag, inte borde finnas, t.ex. Ye-men, , och som avrättarpersoner som var minderåriga när de begick sitt brott.Vi talade mycket om det här för tre veckor sedanvid om barn och barnkonventionensuppföljning. Vi andra länder har enat oss om att denhär företeelsen måste avskaffas. Men dessvärre fris-kriver sig från detta med en reservation.Anf. 66 ():Fru talman! I väntar ytterligare två personerpå avrättning för brott som de har begått närde var minderåriga. Genom internationella påtryck-ningar kanske det kan finnas en möjlighet att derasstraff kommer att omvandlas. Vad tror vice statsmi-nistern?Anf. 67 Vice statsminister ():Fru talman! Det har funnits fall i där deninterna amerikanska opinionen varit väldigt stark förbrottslingen i fråga. När det har kombinerats med ettväldigt starkt tryck utifrån har dödsstraff omvandlatstill livstids fängelsestraff. Det gick inte, tyvärr, i detsenaste fallet i med . Men det är judet sätt som vi kan gå fram på. I EU är vi här mycketaktiva med att ständigt föra fram vår åsikt, både omhur vi ser på dödsstraffet generellt och också i deenskilda fallen. Det ska naturligtvis EU fortsätta attgöra.Brister i kulturpolitikenAnf. 68 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillkulturministern.Jag antar att kulturministern också är stolt meninte nöjd med den innevarande mandatperioden. Omministern så här summerarden förda kulturpolitiken skulle jag vilja veta vad detär som ministern inte tycker har blivit så särskilt bra.Om jag vore kulturminister skulle jag tycka att lö-neutvecklingen för våra konstnärer och skådespelareinte har varit särskilt bra. Men jag är som sagt varnyfiken på vad kulturministern tycker har varit mind-re lyckat under den här mandatperioden.Anf. 69 Kulturminister ():Fru talman! Precis som frågeställaren säger är jagstolt men inte nöjd. Jag tror att det gäller för samtligastatsråd i regeringen.En fråga som nämner är lö-neläget bland konstnärer, kulturverksamma. De har juväldigt aktiva fackliga organisationer som driverfrågorna, och det är de som ska göra det. Men om jagfår formulera det i generella termer tycker jag att detär rimligt att konstnärer och kulturarbetare i gemenska kunna leva på sitt arbete. Därför har vi valt att ide konstnärspolitiska insatser som vi gjort undermandatperioden fokusera på t.ex. upphovsrättsligaersättningar och liknande. Det innebär att man intebara får betalt för sin insats , utan kan förlita sig på ett mer permanent inflöde aversättning för arbete.De fackliga organisationerna kommer att fortsättadriva dessa frågor. Jag övertar inte deras roll, men jagkan säga att jag tycker att deras utgångspunkt ärmycket rimlig.Anf. 70 ():Fru talman! Tack för svaret. Jag är glad att kul-turministern och jag delar den uppfattningen. Jag ärockså medveten om att det är de fackliga organisatio-nerna som i första hand ska ha hand om det här. Menden förda politiken påverkar ju utgången av löneut-vecklingen också för våra konstnärer och andra somär med och skapar den kultur som vi hörde är såviktig, inte minst också för hälsan för oss svenskaroch för människor över huvud taget i hela världen.Men en hel del regler som finns skapar problemför våra kulturskapare och konstnärer. I betalat ut svarta pengar. I Växjöhade man problem med en teater med en frilansandeskådespelare som fick sitt boende upptaxerat. I Möln-dal har en konstförening varit i tvist med skattemyn-digheten om att man skulle betala skatt. Det finnsflera exempel. Det finns alltså regler här i landet sompåverkar utvecklingen för våra konstnärer.Jag skulle vilja höra om kulturministern är bereddatt vara delaktig i att förändra de här reglerna som göratt det är så svårt att leva på sin verksamhet.Anf. 71 Kulturminister ():Fru talman! Den statliga kulturbudgeten har ökatkraftigt även under krisåren. Det innebär att institu-tioner och andra har haft möjlighet att utveckla sinverksamhet. Man har fått en uppräkning som i prakti-ken ligger betydligt över det allmänna pris- och löne-omräkningsindex som gäller för all statligt finansie-rad verksamhet, dvs. att man har haft goda möjlighe-ter att satsa på t.ex. sin personal eller på andra verk-samheter. Det är dessa prioriteringar som institutio-nerna själva måste fatta beslut om.Kulturarbetare, konstnärer är välfärdsarbetare, ochde ska kunna leva på sitt arbete. Självklart är det så.Det är därför som jag definitivt inte är nöjd. Jag tyck-er att det är viktigt att de fackliga organisationerna förde här frågorna vidare.Skattemyndigheternas agerande i enskilda ären-den kan jag som statsråd självfallet inte ge mig in ochdiskutera.Om det däremot visar sig att det finns oklarheternär det gäller skattelagstiftningen i förhållande tillkultursektorn är jag och regeringen självfallet bereddaatt skapa klarhet, om skattemyndigheterna inte kanpraktisera de regler vi har utan att det får väldigtkonstiga konsekvenser för kulturverksamma ochkulturinstitutioner på ett sätt som inte var avsett.Ungdomsvåldets orsakerAnf. 72 ():Fru talman! Jag hade också tänkt ställa en frågatill bostadsministern, men jag vänder mig i stället tillbiträdande statsminister vill jag också beklaga det som har hänt iUppsala . Som boende i hörde jag omdet tidigt . Det är en av anledningarna till attjag vill vända på den fråga som jag hade tänkt ställafrån början.Jag undrar: Vad är det som gör att våldet bryter utpå detta sätt? Vi har dessvärre i ävenvarit med om rån den senaste tiden.Börjar människor känna sig väldigt orättvist be-handlade? Känner ungdomarna sig väldigt otrygga?Det handlar inte bara om våldet på det här områ-det. Det handlar även om oss vuxna människor. Jaghar en tidning med mig, , där det står såhär: "Bostadspolitik efterlyses!" Det handlar återigenom en orättvisa som man känner finns mellan olikaboendeformer.Hur resonerar regeringen i fråga om att kommatill rätta med denna orättvisa som människor känner ilandet?Anf. 73 Vice statsminister ():Fru talman! Större delen av frågeställarens anfö-rande rörde ungdomar och att de känner en orättvisa.Bostadspolitiken är väl en del i det sammanhanget,men jag kan inte riktigt reda ut det.Det kanske är så att alla vi vuxna, dagen efter ensådan här våldsam aktion, undrar hur det kan kommasig att det blir en sådan aktion bland ungdomar, intebara bland dem som är våldsammautan också andra som dras in.Jag tror att flera av de saker som nämndes här, enoro och en känsla av orättvisor, förvisso finns. Mendet är också någonting annat.Vi måste kräva mycket mera ansvar också avunga människor. Vi måste som vuxna naturligtvisvara goda förebilder, och vi måste i förhållande till deunga göra klart att vi inte accepterar det här. Dethandlar också om att vi från vår sida måste kunnaställa krav på de unga och försöka föra dem till rätta.Så här beter man sig bara inte i vårt samhälle.Anf. 74 ():Fru talman! Jag tror att vi är ganska överens omatt vi vuxna måste föregå med gott exempel. Jag är dåtillbaka till detta när det gäller hur vi vuxna uppträ-der. Man kan ju se på pajkastningen och det våld-samma uppträdandet i samband med bostadspolitiken,när villaägarna hade en demonstration och protestera-de mot skatter m.m., där de inte uppträdde på ettsärskilt bra sätt. Det handlar också om att hyresgäst-föreningarna angriper, som man läser om i tidningar-na. Det är en fajt. I alla frågor ser jag dennafajt.Hur resonerar regeringen när det gäller att kommaåt kärnan i den orättvisa och den otrygghet som män-niskor känner i dagens samhälle?Anf. 75 Vice statsminister ():Fru talman! Frågan är så vid att den är svår att be-svara under bara en minut. Jag tror förvisso att bo-stadsfrågor spelar in här. Det är orättvisor mellanolika bostadsformer. Vi vet också att många flerfa-miljsområden har särskilda svårigheter. Det är klartatt det är en sak som vi politiker måste resonera omoch försöka styra upp, så att det blir mindre av orätt-visor.För individerna tror jag att den största orättvisanständigt är om man har jobb eller inte. Vi är ändå ivårt samhälle på väg , genom att vi har besegratmassarbetslösheten. Vi kan se till att förstärkasituationen i skolor och i omsorg osv. och kan byggaupp bostadsområden på ett bättre sätt. har fåtten ekonomi som är lite bättre. Det här betyder väldigtmycket.Låt oss använda detta, inte för att fördjupa klyftorutan tvärtom för att överbrygga klyftor. Där borde vihär i inte bara kasta paj på varandra ochvara tuffa i debatten, utan också kunna förena oss iganska mycket.ElmarknadenAnf. 76 ():Fru talman! Min fråga är till näringsministern.El är en färskvara som produceras och konsume-ras . El handlas och prissätts påspotmarknaden. På spotmarknaden bildas ett pris pertimme som är gemensamt för alla som handlar.Därför är det onödigt att konsumenterna ska be-höva upphandla leveransavtal för att sänka sina el-kostnader. skulle i stället kunna levereras direktfrån spotmarknaden till konsumenterna via nätbola-gen. Det skulle innebära en enorm förenkling ocheffektivisering av elmarknaden. Konsumenternaskulle inte behöva anstränga sig alls och ändå alltid fåleverans till marknadspris utan påslag för vinst. Dess-utom skulle konsumenterna få helt andra möjligheteroch incitament att spara på el när priset är högt.Resultatet skulle bli en elmarknad som är mycketmer konsumentvänlig och ha mycket större möjlig-heter när det gäller effektiv energianvändning.Varför ska elmarknaden behöva vara krånglig ochineffektiv i onödan? Är ministern beredd att utreda enny elmarknad, som är bra för konsumenterna och gereffektiv energianvändning och som också är bra förmiljön?Anf. 77 Näringsminister ():Fru talman! Dels har vi avreglerat elmarknaden,där vi har den s.k. nordiska marknaden. Dels kan manvälja eldistributör och har därmed möjlighet att pressapriset och få ett avtal. Då får man ett fast pris i detavtalet så länge avtalet löper. Sedan kan man byta ochfå ett annat fast pris.Ett problem med det förslag som föreläggs här äratt det antagligen kommer att bli väldiga variationer ipriset från den ena dagen till den andra. Det är möj-ligt att det i snitt, sett , blir ungefär likamycket. Men jag tror att konsumenten skulle upplevadet som ganska otryggt.Jag är öppen för alla goda idéer, men jag är där-med inte öppen för att sätta i gång en statlig utredningom detta. Men det var ett spännande förslag som jagfick.Anf. 78 ():Fru talman! Krånglet på elmarknaden gör inteelen billigare, utan tvärtom. Det är naturligtvis ocksåen fördel om så många konsumenter som möjligt harincitament och möjligheter att minska sin konsumtionnär priset är högt. Det minskar behovet av dyr reserv-kraftskapacitet, och resultatet blir lägre elpriser, ävenför t.ex. norrländska elkonsumenter som har direkt-värme.Konsumenter kan ha anledning att prisskydda sigoch få bättre möjligheter att skydda sig med prisför-säkringar om elmarknaden ändras på det viset. Detskulle göra att de inte drabbas av de svårigheter somnäringsministern nämner.Alla elsäljare på marknaden köper alltså från bör-jan el till samma pris. Varför ska konsumenterna dåbehöva välja mellan olika elsäljare?Till råga på allt kräver säljarnas verksamhet ettenormt komplicerat system för överföring och infor-mation mellan nätbolag och elsäljare. Det skapar enmassa problem. För att onödiga elsäljare ska kunnabedriva sin verksamhet måste alltså elmarknaden varaenormt komplicerad. Dagens elmarknad är i förstahand skapad för elsäljarna, inte för konsumenterna,enligt min mening.Anf. 79 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill påstå att de förändringar somvi har gjort, dvs. att vi har avreglerat elmarknaden,har fått konkurrens och har gett konsumenterna möj-lighet att byta distributör, ger konsumenten möjlighetatt få ett lägre pris. Det sorgliga i den här historien ärmöjligen att alltför få använder denna möjlighet.Det är kraftbolagen som finansierar en rådgiv-ningsbyrå och en verksamhet där man ska försöka fåfler att byta eldistributör för att få ned priset. Låt ossnu pröva detta - det är ganska nytt. Sedan får vi fort-sätta debatten om hur vi kan förbättra eldistributionenoch göra den billigare för både konsumenter ochföretagare.Stöd till trossamfundAnf. 80 ():Fru talman! Jag läste i snabbprotokolluppteckningar från den interpellationsdebatt somägde rum här . Det gällde homosexuellapräster, , religionsfrihet och brottmot lagar. Jag skulle vilja fråga kulturministern hur viska kunna veta vilka rekommendationer och vilkauppmaningar som ges i t.ex. moskéer eller i min kyr-ka, den ryska kyrkan. Där talar man kyrkoslaviska,som är ett gammalt språk. Ska man utbilda särskildayrkesangivare som kan dessa språk och som lyssnartill mässan och rapporterar om vissa ord och mening-ar uttalas där?Anf. 81 Kulturminister ():Fru talman! Vi har religionsfrihet i detta land. Re-dan 1951 beslutade vi också att denna religionsfrihetborde leda till en ny relation mellan Svenska kyrkanoch staten. Det tog tid. Jag har som ansvarig för kyr-kofrågorna i regeringen ända arbetat medatt få denna relationsförändring till stånd. Jag tror att den är väldigt viktig.Däremot är det så att några samfund har möjlighetatt få statligt stöd för sin verksamhet. För att få stat-ligt stöd för sin verksamhet och t.ex. också få hjälpmed uppbörden måste man uppfylla vissa krav. Dekraven handlar om det demokratiska systemet i Sve-rige och om de värderingar kring vilka vi har en sågott som total uppslutning i detta samhälle.Det finns en särskild myndighet - till trossamfund - som har att följaom de statsbidragsberättigade trossamfunden lever ienlighet med dessa grundläggande krav och därmedska fortsätta att få statligt stöd.Vad som sägs och görs i kyrkorna har staten där-emot icke med att göra, så länge det inte handlar ombrott.Anf. 82 ():Fru talman! Tack för svaret. Jag blev inte klokare.De flesta samfund i världen är oerhört traditionella.Deras värderingar stämmer inte till punkt och prickamed det som vi betraktar som helt accepterat. Detfinns i hela världen inte en enda kvinnlig präst inomden ortodoxa kyrkan. Betyder det att inga fattigainvandrarkyrkor som praktiserar denna religion skahar rätt till stöd?Anf. 83 Kulturminister ():Fru talman! Nej, det betyder det inte. Mycket rik-tigt är det så att det också finns ett betydande antal avdet som kallar för invandrarkyrkorsom har statligt stöd.Skulle det vara så, för att ta ett konkret exempel,att ett trossamfund aktivt skulle gå ut och kollektivtargumentera för könsstympning kommer det samfun-det att bli av med sitt statliga stöd.Anf. 84 TALMANNEN:Det var det sista inlägget i denna frågestund, somnu är avslutad. Det var också den sista frågestundenför mandatperioden.