prot · GQ0932 · 2002-12-09 00:00:00 — är den inställningen för mig särskilt svåratt begripa.Det råder en bjärt kontrast mellan å ena sidan detstora historiska som strax kommer att ske utanförvårt lands gränser när , , ,och en rad andra länder inbjuds att bli med-lemmar i den europeiska unionen och å andra sidansituationen inom vårt eget lands gränser. Där sägernej-sidan inte bara nej till euron, som ochVänsterpartiet gör, utan vill också att skalämna den europeiska unionen.När , , , och en långrad andra länder vill gå med i Europeiska unionen villVänsterpartiet och att ska gå urden europeiska unionen. Vad händer då med ?Vad har ni att erbjuda? som sade tidigare.De här länderna, EU:s kandidatländer, har undermer än kämpat med att städa upp eländet efterkommunismen. De har genom stora ansträngning-ar och uppoffringar kommit till den punkt där deuppfyller EU:s inträdesvillkor. går dessa länder ini sin slutförhandling i ,för att om sannolikt ha accepterats sommedlemmar. Det blir mot denna bakgrund övertydligthur mycket det svenska EMU-motståndet saknar bådeperspektiv och ansvarskänsla.Det handlar för mycket om att vänta och se. Det ärför mycket självupptagenhet med frågan om EU ochEMU verkligen just nu är kommersiellt och krämar-aktigt fördelaktigt för oss. Annars avstår vi, säger nej-sidan. Andra ska pröva, andra ska ta riskeroch andra ska gå före.Detta förhållningssätt - att vänta på andra, väntaoch se och låta andra gå före - är något som jag sompolitiker inte sympatiserar med. Vill man se det eko-nomiskt kan man säga att det också kostar att vänta.Det är ett antal alternativ och ett antal möjlighetersom vi aldrig får tillgång till. Se i stället på utveck-lingen och ansträngningarna i och ,och se skillnaden mot den svenska nej-sidan!EMU har funnits . Sedlar och mynt har re-dan införts. Allt fungerar - naturligtvis inte problem-fritt, men bättre än väntat. EMU är inget högriskpro-jekt, som var en term som vi mötte gång efter annanför . Det har försvunnit nu.Se på . Landet har haft euron . No-kia går utmärkt, går sämre, ja faktiskt riktigtdåligt. har haft en mycket god ekonomisktillväxt. har inte haft några finansiella kriserpå grund av att man varit med i euron. De har intemassarbetslöshet. Tvärtom har arbetslösheten minskati . I har man låga räntor. Nej-sidanbrukar säga att EMU hotar demokratin eller rentavinnebär att den avskaffas. I finns det fortfa-rande demokrati i allra högsta grad. Den har inteminskat. I den högsta ledningen för den gemensammacentralbanken i sitter dessutom en finskcentralbankschef, . Hon är med iden allra innersta gruppen och styr hela rän-tepolitik.Om röstar ja kommersnart hela utom att ha enoch samma valuta. De länder som uppfyller inträdes-villkoren har rätt att bli medlemmar, och man kanredan i dag säga att , och ärmycket nära detta. Det är möjligt att bör vänta.Det får väl de i så fall avgöra. Men inom fem-tio årkommer alla länder runt , från tillTyskland - och, om går med, även -att ha denna gemensamma valuta. Det är klart för densom inte är historiskt fullständigt tondöv att detta ären sammanhållande kraft för folken runt ,med den historia vi har, där järnridån har gått raktigenom . Det är klart att det har ett oerhörthistoriskt, kommersiellt och mänskligt värde att län-derna runt binds ihop med en gemensamvaluta på detta sätt.På samma sätt blir naturligtvis belastningen destostörre om skulle rösta nej. Det blir ju att tackanej till det nära samarbete som bland andra de baltis-ka staterna vill ha med . Vi avvisar dem om vitackar nej till euron. Jag vill inte avvisa de baltiskastaterna eller Polen.Euron blir alltså för många av oss inte så mycketen Europavaluta utan en Östersjövaluta. Detta tror jagdet är viktigt att ha i minnet.Låt mig gå igenom ett argument här, nämligentermometerargumentet som fördes fram här och somjag blev fascinerad av. Det är fascinerande när gamlavänstermänniskor, som har avskytt marknadsekono-min, helt plötsligt hyllar räntenivåer och valutakursersom något slags termometer på välbefinnandet i eko-nomin eller i företag. Det är ju inga ekonomer somegentligen tror riktigt på det där på det sätt som detframförs här.Sverige är, som någon sade, ett för litet valutaom-råde. Det är den erfarenhet som vi har . Stora, väl-diga kapitalflöden rör sig mycket snabbt. Det är bådestorheten och snabbheten. Detta gör att när det ärinternationella valutakriser, ekonomiska kriser ellerbörsfall blir svallvågorna in över det svenska lillavalutaområdet för stora. Det blir väldiga överdrifteruppåt och underdrifter nedåt i kursrörelserna. Detgäller inte bara valutakurserna, det gäller även aktie-kurserna. Vi har sett det gång på gång . Hur kan man på allvar ta varje räntenivå ellervarje valutanivå som något slags perfekt termometer?Nej, vi måste sträva efter stabilitet.De här variationerna försvårar naturligtvis förhushåll och företag. Svenska företag har ibland attvälja mellan att förlora pengar eller att förlora kunder,därför att valutan har blivit felprissatt efter det attderas affär med utlandet har gjorts upp. Kronkursenhar ändrats, och innan leveransen har blivit utförd stårman med valet att antingen släppa kunden eller göraen förlust. Det kommer man ifrån med euron.När människor beslutar om de ska ta se-mester vet de inte riktigt vad semesterresan kommeratt kosta i slutändan. Vad de vet är att det blir dyrarevid ett nej till EMU. Utlandsresor har aldrig varit såbilliga som , om det blir ett nej den 14 september.Själva idén med att behålla den svenska kronan är juför nej-sidan att återkommande devalvera. Kronanblir svagare och som en konsekvens blir utlandsre-sorna dyrare.Fru talman! Låt mig avslutningsvis ta fram ettklipp ur . Det står såhär: "Ökat EMU-motstånd höll uppe räntorna. Nyhe-ten om att svenska folkets EMU-motstånd ökat kraf-tigt gav eko på finansmarknaden . Rän-torna steg och kronan försvagades. "Vad är då nej-sidans svar till de människor somska betala sina rörliga räntor, som kanske har lån påhundratusentals eller på sina villoreller bostadsrätter? Vad är ert svar till dem? Varförska de riskera att betala högre räntor? Ni måste ju haen bra argumentation.Jag kan inte förstå varför ni kämpar så intensivtför att behålla detta. Se på den bedrövliga valutahisto-ria som har haft ,med en depreciering på totalt och en tillväxttaktsom är långt lägre än genomsnittet i och där vihar kommit långt ned i välståndsligan under 30 årsåterkommande devalvering. Jag tycker att euron förSveriges del närmast är en nåd att stilla bedja om,även om euromedlemskapet i sig naturligtvis integaranterar något välstånd.Anf. 91 () replik:Fru talman! Jag måste hålla med starkt när han problematiserar kring snabbainternationella valutaflöden. Det är anledningen tillatt vi i initierade en utfrågning om tillexempel Tobinskatt eller andra tekniker för att möjli-gen kunna hantera den internationella marknadensoerhört snabba flöden av oerhört stora kapital.Det som förvånar mig med den argumenteringsom jag nu hör från talarstolen är att i såfall borde ha varit de första som reste sig upp ochsade att detta var ett stort problem. Men så var detinte alls. I stället menade man att det var en fullstän-digt idiotisk idé som hämmade marknaden. Men vadär det som gör att det är farligare med valutaflöden iEuropa än globalt? Det frågar jag mig.Jag reagerar också väldigt starkt när svänger till det i debatten och säger att självaidén med att behålla den svenska kronan är att kunnadevalvera.Det är inte alls idé. Och jag betack-ar mig från att bli dragen över samma kam på detviset när det gäller den ekonomiska politiken. Det varflera sådana olika uttalanden om nej-argumenten ochnej-sidan.Det är viktigt att inse att det finns ett borgerligtparti som säger nej till den europeiska monetära uni-onen för del och att vi gör det med delvissamma men också med delvis helt andra argumentsom grund för vårt ställningstagande än till exempelVänsterpartiet och gör. Bland annathandlar det om synen på den europeiska unionen.Jag skulle vilja fråga om nu är berettatt ställa sig bakom kravet på Tobinskatten i deninternationella solidaritetens namn.Anf. 92 () replik:Fru talman! Nej, vi är emot Tobinskatten därföratt den inte har den valutastabiliserande effekt somLena Ek implicerar. Tvärtom är det många som anseratt den skulle vara destabiliserande därför att denleder till ett antal tröskeleffekter. Och när dessatrösklar överskrids blir reaktionen på valuta- ochräntemarknaden desto större så att det skapar instabi-litet. Sedan är det en annan sak att Tobinskatten ipraktiken är i det närmaste ogenomförbar.Jag kan inte hjälpa att hamnar i dåligtsällskap med och . Det ärså det är. Det är den position som ni själva har valt,och det är ingenting som jag kan ta ansvar för. Jag taransvar för position och poli-tik.Det får bli mitt svar.Anf. 93 () replik:Fru talman! På tal om dåligt sällskap vill jag sägaföljande. har vi diskuterat buffertfonderna ganskamycket under . Det stora problemetär ju att Socialdemokraterna inte är beredda att säganej till buffertfonder, vilket innebär att om svenskafolket röstar ja kommer vi att bli sittandemed gigantiska fonder - det finns lite olika teknikerför uppbyggnaden - som samlar kapital eller ägarin-flytande hos staten. Det ser jag som ett oerhört stortproblem. Det är, tycker jag, om något dåligt sällskap.Anf. 94 () replik:Fru talman! Jag instämmer, . Vi är därförhelt motståndare till buffertfonder från Folkpartietssida. Vi är absoluta motståndare till buffertfonder. Jagtror att detta är väldigt viktigt, och det gläder mig attjag än en gång kan säga detta, och varinne på detta tidigare. Kombinationen av orden LOoch fonder är politisk dynamit i svensk politik. Därför tror jag att det blir mycket svårare att nåett ja i folkomröstningen om Socialdemokraternaskulle ta över LO:s tankar om buffertfonder.Anf. 95 () replik:Fru talman! Det är jag som är det dåliga sällska-pet. Men jag känner mig inte så dålig som några tror.Jag har till exempel aldrig avskytt marknaden, . Hör nu: Jag har aldrig avskytt marknaden.Då kan vi kanske lägga det åt sidan. Men om mangärna vill tillvita någon den åsikten kan man vidhålladen ändå. Man kan låta bli att lyssna. Det blir en dåligdebatt.När det gäller folkomröstningen sade jag att mittbärande argument för att säga nej till att gå med i EUvar EMU. står vi inför den frågan. Kan vi klaraoss utanför och slippa EMU så tycker jag att vi inteska lämna EU. Partiet har sagt att EU går mot enförbundsstat. Därför har vi en programmatisk inställ-ning att vi inte bör vara med i en förbundsstat, efter-som man sade att det inte var detta som folkomröst-ningen gällde. Det är en logisk hållning från Vänster-partiets sida.Jag är för ett alleuropeiskt samarbete, men jag troratt det samarbetet försvåras av att man tvingar påländerna en och samma valuta. Det är min poäng.Man gör det svårare för att komma in i deneuropeiska familjen om man har ett A-lag som kvali-ficerar sig och ett B-lag som inte kvalificerar sig.Jag har några frågor, , omöverskottsmålet vid ett svenskt deltagande. Jag vet attFolkpartiet tycker att nu är okej. Om man kom-mer med i , ska man då fortfarande ha ett två-procentsmål, eller bör det höjas?Om beslutar sig för att gå med i EMUtycker jag att det målet bör höjas. Kan inte ge ett lika tydligt besked som jag ger?Om vi kommer med i , vilket jag är mot-ståndare till, anser jag att det är nödvändigt med över-statliga beslut om minimiskatteregler. Det är en avorsakerna till att jag är emot EMU. Vad tycker Folk-partiet? Det är viktigt att veta. Jag ser en risk, , att om vi går med i kommer det attbetyda en skruv nedåt på skatterna och välfärden iSverige.Anf. 96 () replik:Fru talman! Det är i och för sig trevligt att debatt-era med . Men han företräder ändåVänsterpartiet, och jag konstaterar att om Miljöpartietoch får sin vilja igenom ska Sverigelämna Europeiska unionen. Det är den hållning somLars parti har. Och upp-träder rimligtvis inte som privatperson här i kamma-ren.EMU tvingas inte på länderna. Ingen tvingas attgå med i EU. EU är en sammanslutning av demokra-tiska länder. I själva verket är det enda kravet att manska vara ett demokratiskt land och dessutom att manska uppfylla de kriterier som man nu har förhandlatfärdigt om. Om vill gå med i då gör Po-len det. har rätt att göra det liksom de andraländerna.Lars använde ordet tvinga. Man ska gå med , ja. Men detär ingen som tvingar att gå med ellerom , utan det är när själv vill och upp-fyller de inträdeskrav som finns.Jag tycker att redan har diskuteratfrågan om hur överskottsmålet är sammansatt - ål-derspensionssystemet, stat och kommun och så vida-re. Det är möjligt att man bör omformulera detta målför att föra ålderspensionssystemet åt sidan.Det är klart att det är bättre att vara med i Euro-peiska unionen och diskutera dessa skatter och intelämna unionen. Vi har inte som politik att vi ska hagemensamma beslut om skatter, att vi ska ha över-statlighet om skatter. Men det ska inte fördölja att omman har en inre marknad fungerar allt bättre och omman har en gemensam valuta är det klart att det finnsett kraftigt tryck mot en viss utjämning av beskattningav varor och tjänster och personer.Anf. 97 () replik:Fru talman! Jag var jättetydlig. Jag sade vad jagtyckte, och jag sade också vad partiet tyckte. Det är jujättetydligt. Det är slut med dessa partier där alla ärsom en traktor. Det är ett modernt samhälle, oaktat: Var tydlig. Det är möjligt att vi ska,säger . Det är väl inget bra svar tillväljarna. Jag var ju tydlig. Bör överskottsmålet höjasvid ett svenskt deltagande i ? Vad har vi annarsför finanspolitiska medel när vi berövar oss så mycketi EMU? sade lite föraktfullt att mantalar om termometrar.Var inte så föraktfull om den svenska räntepoliti-ken. Den är inte jätteperfekt, men den har fungerattämligen väl. Det höll till och med medom. Men ska det ersättas med något? Det är möjligtatt det ska, sade . Men var lite tydli-gare, var lite tydligare när det gäller skattepoliti-ken. säger att det är möjligt att manska se över den. Var lite tydligare, och ge klara be-sked när man vill lära andra hur de ska bete sig.När det gäller skattepolitiken blir det enligt minmening vid ett EMU-medlemskap ett ökat tryck påskattebaserna nedåt genom den öppna europeiskamarknaden och en gemensam valuta. Då får vi mind-re inkomster. får vi en press med ett ökatöverskottsmål. Och får vi mindre pengar över tilldet glömda , som brukar tala omibland och som ni säkert känner för. Då får manmindre resurser. Var inte så säker på att det ger ome-delbart snabbare tillväxt. Man kan mycket väl ha ettsamarbete mellan suveräna nationer, mycket långtgå-ende, utan att överge sina valutor. Under decennierklarade nästan hela världen av att samarbeta med envalutapolitik, Bretton Woods-systemet, som mycket väl känner till. Det finns möjlighe-ter till samarbete även på valutaområdet utan att mangör sig urarva.Men var lite tydlig om skattepolitiken. Är ni somModeraterna, att ni låter er pressa ned skattebaserna?Vad säger ni om överskottsmålet? Var tydlig, , om man mästrar andra.Anf. 98 () replik:Fru talman! Jag ska gärna vara tydlig men låt migförst påpeka att är extremt otydlig -vill ju lämna Europeiska unionen.Resten av oss har ingen aning om vilket okänt territo-rium och i så fall ska klivaut i. Bristen på klara besked är alltså skriande i dennacentrala grundläggande fråga.Bretton tillhör det förgångna och går ald-rig att upprepa. Poängen är ju - vilket jag försöktesäga också till - att vi har mycket storavalutaströmmar. De är så snabba att den typ av valu-taregim som fanns i Bretton Woods-systemet, sombröt samman eller 1971, inte kan uppre-pas. är för sent ute - igen.När det gäller överskottsmålet måste jag återigensäga att det hänger samman med den demografiskautvecklingen. skulle nog mycket väl viljagöra en omformulering där man tar fram vad somgäller stat, vad som gäller kommun och vad somgäller ålderspensionssystemet. I själva verket är vitydligare än vad regeringen är, som bara definierar2 % utan att tala om sammansättningen av dessa 2 %.Valuta för skattepengarna är en gammal folkparti-slogan. Detta blir, , väldigt aktuellt idiskussionen om skatteutjämningen. Det är klart attländer kan ha högre skatter om medborgarna uppfat-tar att de får valuta för skattepengarna. Därför ärsynen falsk att alla skatter måste utjämnas, bör ut-jämnas eller kommer att utjämnas - beroende på urvilken ideologisk vinkel man ser det. Länder kan haolika skatter om man får olika valuta för skattepeng-arna. Det är vår linje. Vi är inte ute efter en ensartadpolitik.Anf. 99 ESCH (kd):Fru talman! Man kan fråga sig om det är uteslu-tande ekonomiska och politiska argument som kom-mer att fälla avgörandet i folkomröstningen den 14september. Jag är inte säker på det. Hela EMU-fråganär nämligen så oerhört komplicerad att ingen till fullokan behärska den. Det handlar ju om ekonomi, juri-dik, demokrati, styrelseskick och så vidare.Avgörande för folkomröstningen blir kanske där-för i stället den tilltro, eller misstro, som medborgarnakänner inför detta mammutprojekt och framför allt tillprojektets ledare. Om medborgarna känner sig osäkra,eller rentav bedragna, kommer de att förbli skeptiskatill EMU. Låt oss därför se in i den miljö som omgerEMU.För tio år sedan medgav man i att ca ½ %av budgeten på ett eller annat sätt hamnade på avvä-gar. tvingas man medge att det handlar om tiogånger så mycket - en svindel som motsvarar kostna-derna för två Öresundsbroar ! Sannolikt ärfalsarierna betydligt större. Så sent som kon-staterades nämligen av EU:s revisorer att avEU:s alla utgifter tillfredsställande gick att kontrolle-ra.Den revisor som först slog larm fick omedelbartsparken därför att avslöjandena påstods ha skadatEU:s intressen. har man tvingats medgeatt rutinerna måste göras om men det kommer attdröja åtminstone till år 2005.Tidigare har två andra tjänstemän, Conolly ochvan Buitenen, slagit larm om liknande missförhållan-den inom EU. Som tack fick också de sparken.För några år sedan tvingades EU-president med alla sina kommissionärer efter det att manavslöjat grova bedrägerier inom hans kommission.Alla skulle ställas inför rätta. Jo, någrahar fått tillbaka sina jobb. Den ende som straffadesvar, som vanligt, den som avslöjat falsarierna.Varför ingriper man inte från högsta ort mot kor-ruptionen inom EU? Jo, helt enkelt därför att korrup-tionen finns också där. Tre av vår statsministers kol-leger i EU är själva anklagade för korruption i sinahemländer men deras ställning och immunitet för-hindrar rättsprocesser.Till våren avgår EMU:s centralbankschef . Hans tilltänkte efterträdare står just nu anklagadför omfattande ekonomiska oegentligheter. Det hind-rar inte att jobbet, i avvaktan på domen, är vikt förhonom.En ledning som förknippas med så allvarliga an-klagelser saknar naturligtvis all auktoritet och förmå-ga att ingripa mot korruption längre ned i organisa-tionen. Därför tvingas vi år ut och år in bevittna hurbefattningshavare som avslöjas med oegentligheterbara omplaceras och till och med befordras. Nyligenkunde vi se det på här i Stockholm.Metoden att köpa tjänstemännens lojalitet är satt isystem. Med rikligt tilltagna förmåner som görs bero-ende av visad lojalitet gentemot EU - såväl undersom efter anställningen - försäkrar man sig om att deanställda tiger om missförhållanden intill döden. Inteens nomenklaturan i var så utstuderad menoförmågan att hejda en växande korruption inom deegna leden ledde ändå till den unionens fall.Nästa år står våra EU-parlamentariker i tur för enfördubbling av sina arvoden. Ingen säger sig vilja hadetta men vi kan ana hur det kommer att gå.I detta närmast osannolika EU-maskineri utgörEMU själva navet. Just nu diskuterar man i det såkallade framtidskonventet hur EU ska kunna ombil-das till ett . En sak är man redanöverens om: kan inte existerautan ett EMU, och ett EMU kommer inte att fungerautan ett förenta stater.Vad folkomröstningen således ytterst handlar omär inte vilken semestervaluta som är mest praktiskutan om ska anpassas till att vara en delrepu-blik i ett framtida . Detta slårEMU-entusiasterna ifrån sig. I stället målar man uppen osannolik framtidsvision.I 2003, somvi alla fick , står det att EU skaha blivit "världens mest dynamiska och snabbastväxande ekonomi". Sanningen är att EU har knappt65 % av BNP per capita . Efter utvidg-ningen med tolv nya stater sjunker EU:s BNP till ca40 % av . Ändå har man mage att påstå att EUinom har gått förbi . Med sådana lockbetenvann ja-sidan 1994 men jag tror inte att det kommeratt gå en gång till.Varför inte i stället titta i facit? EMU-länderna harhaft sin euro . Flera av dem är på väg in i djupekonomisk kris. De tre länder, med i spetsen,som stått utanför EMU har däremot klarat sig bäst iEU. Hur förklarar man det?Sedan har vi bristen på ledarskap. Vem är EU:sledare? Var sjätte månad byter man nämligenordförande - oftare än i en . Ingen tarsåledes ansvar, och ingen kan heller utkräva ansvar.Därför kan korruptionen växa ostört.I en redan överbyråkratiserad administrationmåste snart alla tiotusentals lagtexter göras begripligai 27 nationer med 24 olika språk. Dessutom ska ytter-ligare drygt dussinet valutor in i - valutor somrepresenterar vitt skilda ekonomier, alltifrån Europasfattigaste till rikaste.Efter snart 15 år med enorma bidrag har det fornaÖsttysklands 18 miljoner invånare - trots ett ochsamma språk - ännu inte kommit i kapp sina övrigalandsmän. Vad händer med den korruption som redanfinns i EU när ytterligare 108 miljoner människormed tolv olika språk ska införlivas?Vårt inflytande inom EU blir ynka efter ut-vidgningen. Visst får vi sitta med vid bordet i central-banken. Men vem bryr sig? När det kniper tänkervarje nation bara på sig själv, och då är det de storasom vinner.Vilket är bäst för vår ekonomi - inflytande iCentralbanken i eller inflytande i våregen riksbank? Men det är klart att värdet av en själv-ständig riksbank ytterst bestäms av det förtroendesom riksbankschefen åtnjuter. Så är det i alla fall ialla andra centralbanker.EMU innebär ett oöverskådligt risktagande, ochallt oftare höjs nu varningar för att hela projektet kangå överstyr. ska EU göras om. vet ingenvar det kommer att sluta. Påfrestningarna på EU-medborgarnas lojalitet kan bli okontrollerbara. Redanstrejkas det runtom i som aldrig förr motkraven i EMU.Låt mig sammanfatta. Ska vi låta om-vandlas till en delrepublik i ett ?Ett som byter sin politiskaledning och där ingen känneransvar för att hejda korruptionen. Ett förentastater där varje beslut måste översättas i tal och skrifttill 24 olika språk åt 27 olika folk. Valet borde varaenkelt.Och kom ihåg: Ett nej kan alltid ändras, ett ja ärför evigt.Anf. 100 () replik:Fru talman! Min fråga till von der Esch är:Anser von der Esch att Europeiska unionen börupplösas och vad är i så fall hans alternativ för län-derna i och inte minst för de nya själv-ständiga nationerna i ?Anf. 101 ESCH (kd)replik:Fru talman! Nej, jag anser inte att Europeiska uni-onen ska upplösas. Men jag vänder mig mot Maa-strichtfördraget, som jag ser som en stor fara för heladet EG som jag faktiskt stöttade och fortfarande trorpå. Men i och med med alla de villkorsom där stadgas för inrikespolitik, utrikespolitik ochnaturligtvis för EMU tror jag att vi riskerar att körahela projektet i sank.Anf. 102 () replik:Fru talman! Men finns faktiskt , nufinns ett EU med Maastricht-, Amsterdam- och Nice-fördrag. Det är den verklighet som vi har att ta ställ-ning till. Såvitt jag förstår orkar inte von derEsch ta ställning till den verklighet vilken han lever i.Man får väl välja mellan att ha ståndpunkten att EUbör upplösas i den form som det har - om jaghar tolkat von der Esch mycket skarpa vidräk-ning på rätt sätt - och att leva med det EU som fak-tiskt finns. Jag kan inte riktigt se hur von derEsch kan bli tagen på allvar när han sägeratt han vill vrida klockan tillbaka till någon situationföre eller . Hur ska Europasländer fogas samman om man ser det framåt och intebakåt?Anf. 103 ESCH (kd)replik:Fru talman!