prot · GQ0914 · 2002-11-08 00:00:00 — De får sålite pengar för att utbilda sig att de måste söka social-bidrag för att komplettera utbildningbidraget.Man kan ta fram en lång lista över sådana kons-tigheter när man vill tala om den misslyckade integ-rationen. Faktum är att vi har misslyckats därför att viinte har velat tala konkret och tydligt.Anf. 181 ():Herr talman! Av debatten kan man lätt få intryck-et att vi socialdemokrater är nöjda med sakernas till-stånd i landet när det gäller integrationspolitiken. Såär det givetvis inte.Vår integrationspolitik är inriktad på att ge stödtill individers försörjning och delaktighet i samhället,värna grundläggande demokratiska värden och verkaför kvinnors och mäns lika rättigheter och möjlighetersamt förebygga och motverka diskriminering, främ-lingsfientlighet och rasism.I syfte att öka integrationen görs bland annat sär-skilda storstadssatsningar i sju kommuner med högkoncentration av invandrare. En av dessa kommunerär - en kommun med flera områden somhar hög koncentration av invandrare. I stadsdelar somBergsjön, och görs ett gans-ka aktivt arbete av stadsdelsförvaltningar, ideellaorganisationer och också faktiskt lokala bostadsföre-tag.Trots detta tar det svenska samhället fortfarandeinte i tillräcklig grad vara på invandrarnas kompetensoch möjligheter. Framför allt ser vi detta på arbets-marknaden, där det finns stora brister i integrations-politiken. Jag vill därför lyfta fram dessa brister ipolitiken utan att för den skull ha en samladlösning på de här sakerna.För några veckor sedan kom en ny forskarrapportfrån SCB och Arbetslivscentrum som visade hurvälfärden för invandrare har utvecklats . Det är en skrämmande redovisning. Sysselsätt-ningen minskade bland invandrare somvarit här mindre än , jämfört blandinfödda svenskar. Flyktinginvandrarna har genomgå-ende sämre levnadsstandard, även i Sveri-ge. Trångboddheten är utmärkande för invandrarefrån och före detta Jugoslavien.Sysselsättningen är en nyckelfråga. Bristande ut-bildning, svaga språk- och samhällskunskaper, ingenarbetslivserfarenhet och dåligt stöd från samhälletleder till låg sysselsättning och hög arbetslöshet.Forskarna visade vidare på att invandrarna grovtkan indelas i två huvudgrupper: en grupp som utgörsav arbetskraftsinvandrare från den rika världen -och centrala EU - och en annan grupp somomfattar flyktinginvandrare från aktuella krigszoner,inte sällan i andra världsdelar. De som kommer frånden rika världen har en välfärd i nivå med inföddasvenskars. Levnadsvillkoren för flyktinginvandrarnaligger däremot långt efter.Välfärdsskillnaderna är så omfattande att man kantala om två invandrarklasser. Arbetskraftsinvandrarnafrån de rika länderna är attraktiva på svensk arbets-marknad. Flyktinginvandrarna är en missgynnadgrupp, som efter förföljelse i hemlandet under långtid får leva med dramatiskt sämre levnadsvillkor änbåde svenskar och arbetskraftsinvandrare från de rikaländerna.Den uppenbara ojämlikheten mellan flyktingaroch infödda svenskar som redovisas i SCB:s rapportmåste tas på största allvar. Dessutom vet vi att detfortfarande finns flera hundra tusen människor medutländsk bakgrund som ännu inte har kommit in påden svenska arbetsmarknaden. Därför måste regeringoch riksdag under den kommande mandatperioden tainitiativ till ytterligare åtgärder i syfte att åstadkommaen framgångsrik integrationspolitik i enlighet med demål har satt upp.Ett exempel kan vara att samla arbetsmarknadensparter för ett gemensamt handlingsprogram för fullsysselsättning. Detta bör ske inte minst mot bakgrundav den avslutade valdebatten och det som hardiskuterats i kammaren i dag.De särskilda storstadssatsningarna som genomförsbehövs, men integrationsarbetet bedrivs också, mereller mindre intensivt, i övriga kommuner. Hela Sve-rigestrategin, där alla kommuner ska medverka i detsvenska flyktingmottagandet, är självklar och måstealltid försvaras mot de krafter som gärna vill smitaundan sitt samhällsansvar.Avslutningsvis skulle jag vilja peka på den resurssom många flyktinginvandrare utgör för sina fornahemländer. I har det visat sig att mångaflyktinginvandrare är intresserade av frivillig åter-vandring - att frivilligt återvända till sina forna hem-länder - om de ges rimliga förutsättningar.Om människor som kommer från länder somBosnien-Hercegovina, Kosovo och ska kun-na få en dräglig livsföring fordras företag som kan gearbete. Att skapa sysselsättning är helt avgörande fördessa länders framtid. Flyktinginvandrarnas kulturellakompetens och kunskap om det svenska samhälletutgör en stor tillgång och kan få stor betydelse i detegna landets uppbyggnad, men det förutsätter att vianvänder denna kompetens på ett adekvat vis och gerdem en möjlighet att delta i arbetet med det svenskabiståndet. Det kan vara en framgångsrik väg, som påsikt också kan främja svenska företags handelsutbytemed dessa länder.Hittills sker detta i form av olika projekt som fi-nansieras via och Europeiska flyk-tingfonden. Enligt de erfarenheter jag har från Göte-borg finns det en stor mängd möjligheter att utvecklaett sådant arbete. I de projekt som jag känner till harvi bara i ett sextiotal flyktinginvandraresom har återvänt och startat små företag i ,och . Även på denna punkt hoppasjag att regeringen kommer att vidta åtgärder i syfte attstödja en frivillig återvandring med ökat ekonomisktstöd till fler länder i syfte att etablera företag ochskapa arbete och ekonomisk utveckling.Anf. 182 Statsrådet ():Herr talman! Först skulle jag vilja välkomna allanyvalda ledamöter som sitter i kammaren . Detär roligt att se er, och det ska bli spännande att jobbaihop med er om integrationspolitiken. Det bådar gottför möjligheterna att tillsammans utveckla den tillnågonting bättre än den är i dag.Jag hade tänkt börja mitt anförande ungefär somGustav gjorde. Jag ville påminna om att , , är årsdagen av två händel-ser - en händelse som nämnde, näm-ligen . Det är viktigt att minnas hurannorlunda såg ut för inte så länge sedan, ochvi måste vara vaksamma så att det inte skerigen.Kristallnatten kan låta som något som skedde förväldigt länge sedan. Min dotter är . Jag tyckte attdet var ganska som hon var nyfödd. Kristall-natten inträffade innan jag föddes. Det är inte sålänge sedan.En annan händelse som det är en årsdag för är en positiv händelse, enfantastisk händelse, nämligen . Detskedde som min yngste son föddes. Det ärinte så länge sedan, men det var ett helt annat Europa.Det är mycket som vi måste hålla levande i de-batten om integrationen och lära av öppenheten ochlusten efter frihet och hur livsavgörande den är.Integration, demokrati och mänskliga rättigheter iSverige är områden som jag nu ansvarar för och somverkligen hänger ihop. Motsatsen till detta, herr tal-man, är att bli diskriminerad och att bli förminskad pågrund av hur man ser ut, hur ens namn låter, varifrånens utbildning är, vilken sexuell läggning man har,om man är för gammal, om man är för ung, om manär kvinna eller om man är man. Det finns inget merförnedrande än att bli diskriminerad för den man är.Jag tror att vi alla här är överens om att det viktigaär att alla i vårt land, vilket också är målet för integ-rationspolitiken, ska ha samma rättigheter, sammamöjligheter och samma skyldigheter. Därmed handlarintegration och demokrati bland annat om att syn-liggöra diskriminering, förhindra diskriminering menockså så snabbt som möjligt till fullo bli introduceradoch välkomnad i det svenska samhället.Målet är inte, och det tror jag att vi också är över-ens om i kammaren , att vi alla ska bli lika. Må-let är att acceptera och till och med gilla olikhet menovillkorligt stå upp för lika rättigheter men kanskeockså, herr talman, att söka det som en del harkallat en gemensam värdegrund i vårt land som allamåste omfattas av och känna tillhörighet till, vilketbland annat är vår demokrati.Ser det ut så här i ? Nej, det gör det verk-ligen inte. Vi har strukturell rasism. Vi har strukturelldiskriminering. Vi måste se sambanden mellan tillexempel hot och våld mot homosexuella och de ra-sistiska organisationerna. Den som inte ser det är intetrovärdig. Vi måste också se att kön och klass spelarroll för hur det misslyckade integrerade serut.Men varje seriös debatt här i kammaren och varden än förs måste också handla om och se och erkän-na vad som har hänt . Vad har vilyckats med? Vad har vi misslyckats med? När vi serdet får vi förändra och förstärka innehållet i integra-tionspolitiken.De två områden som jag vill lyfta fram ärframför allt diskrimineringen, som lyser med sinfrånvaro i många av inläggen här , men ocksåhur mottagandet av flyktingar ser ut.Jag vill börja med att säga följande mening somjag också tycker saknas här i dag:En majoritet av de invandrade svenskarna arbetar,försörjer sig själva och talar alldeles utmärkt svenska.När till exempel döpte sitt integra-tionsprogram av alla program till Från bidragslandtill framtidsland ger det en annan signal, eller när de isamma program skrev: Vi accepterar inte heller ettkravlöst bidragsberoende där de sociala myndigheter-nas passivitet ger invandrare möjlighet att överut-nyttja välfärdssystemen.Därför måste nog också acceptera endebatt om inslagen i valrörelsen där man till exempelpå ett farligt sätt blandar ihop rätten till medborgar-skap med möjligheten att lära sig svenska.Stefan Attefall ställde en mycket befogad frågasom han inledde med att citera ur regeringsdeklara-tionen , tror jag. Ämnet integration ocharbetslöshet är ju sannerligen inte ett nytt ämne.När det gäller arbetslöshet ska jag ta upp dengrupp människor som står längst bort från arbets-marknaden, nämligen invandrare från länder utanförEuropa. 1997 var arbetslösheten för denna grupp28 %. Det är för högt, men någon-ting har hänt. Sysselsättningsgraden för samma gruppmänniskor, invandrare från länder utanför , var40 % . Det är fortfarandeför lågt. Men någonting har hänt.En seriös debatt måste också utgå från det storaantalet flyktingar som har tagit emot, inteminst under det fruktansvär-da kriget i det gamla när arbetslöshetensamtidigt var rekordhög i . Då öppnade Sveri-ge ändå gränserna för flyktingar. varett av de länder i som gjorde det i allra högstagrad. Det är klart att det har inneburit en ansträngning- det tror jag att alla här ser - på arbetsmarknadspoli-tiken och på möjligheterna till en snabb introduktion.Men jag är ändå stolt över att både var och ärett av de länder i som tar emot mest flykting-ar. Jag blir upprörd när en del i kammaren här sägeratt vi har en restriktiv flyktingpolitik. Det påstår jagatt vi inte har.Nu måste vi stärka det som har hänt bland annatpå arbetsmarknaden. Och jag vill bara mycket kort-fattat nämna några av de områden som regeringenoch samarbetspartierna nu jobbar med mycket inten-sivt för att förstärka, och vi kommer också att lämnaförslag till och till våra myndigheter ochföra diskussioner med kommuner och med arbets-marknadens parter.Jag ska börja med att ta upp arbetsmarknadspoli-tiken. Den ska ännu tydligare riktas in på dem somstår längst bort från arbetsmarknaden. Dit hör ocksådem som mycket riktigt påpekadeinte syns i statistiken men som självfallet måste varaen del av både arbetsmarknadspolitiken och intro-duktionen för flyktingar. Början till detta kommer ien proposition som överlämnas till nästamånad.Jag vill också påpeka att det inte finns något kravpå att man ska ha godkänd sfi för att bli anmäld ochens anmälan behandlad på arbetsförmedlingen. Folk-partiet uttryckte detta som ett stort krav som man nuskulle ta bort. Men det finns inget sådant krav. Denarbetsförmedlare som arbetar efter detta icke existe-rande krav gör fel.Diskrimineringslagarna ska både användas ochstärkas. Kompletterande utbildning av utländsk exa-men ska både bli mer omfattande men också varamycket mer effektiv. Bristyrkesutbildning ska kunnages också till redan anställda, så att civilingenjöreninte fortsätter att köra taxi om han behövs som civil-ingenjör.Personliga handledare ska införas inom arbets-förmedlingen, som också måste handla om den gruppsom talade om, den som inteens finns i statistiken.Praktikplatser måste införas redan vid asylmotta-gandet. Och här måste vi arbeta fram ett samarbetemed arbetsgivarna så att de också är med och erbju-der praktikplatser och träning i svenska språket i detyrke som man har.Skärpning, sade , till oss politiker.Skärpning också till landets arbetsgivare, kommuna-la, statliga och privata. Ställ upp.Svenska för invandrare förändras , ochdet ska göras i ännu större utsträckning eftersom detdär har funnits stora brister.Resurserna till skolan i de segregerade områdenaökar. Introduktionenska förändras, där är ett mycket gott exempelpå hur långt man kan komma med en arbetsplatsför-lagd introduktion. Arbetsrätten ska stärkas, eftersomockså detta hör till arbetet med integration. Och inteminst, herr talman, ska integrationspolitiken integre-ras i alla politikens huvudområden. Så stor och viktigär den.Anf. 183 () replik:Herr talman! Jag talade i mitt anförande om vik-ten av mångfaldens samhälle där olika grupper leversida vid sida med varandra så att de berikar varandra.Jag använde bildspråket och talade om en mustigkött- och grönsaksgryta i stället för en smaklös paté.Ett sådant samhälle kräver att vi har respekt förvarandra och visar tolerans. Jag blev lite bekymradhäromdagen när jag såg ett uttalande av där hon säger sig vara intresseradav att tvinga alla kyrkor och religiösa samfund attviga homosexuella i strid med deras religiösa överty-gelse. Med anledning av detta uttalar sig ordförandenför Svenska islamiska samfundet, , i en tidning och säger: Det finns inget inom islamsom säger att det är möjligt att viga homosexuella. Envigsel kan bara ske mellan man och kvinna.Vi kan tycka vad vi vill om hans uttalande. När vihar en lag om partnerskap ska det självfallet finnastillgång till partnerskapsförrättare över hela landet.Men är det verkligen grunden för ett tolerant samhälleatt tvinga muslimer att agera på ett visst sätt i stridmed deras religiösa övertygelse? Blir det en bra integ-ration av en sådan politik?Anf. 184 Statsrådet ()replik:Herr talman! För mig handlar integrationspoliti-ken om att se individers rätt mot system och struktu-rer som förhindrar individer att leva hela och fulla liv.Jag fortsätter ta mig friheten att också se homosexu-ella som älskar varandra, är djupt religiösa och kän-ner en stor sorg över att möjligheten inte finns attinför den gud de tror på få sin kärlek bekräftad. Jagtycker det är ett viktigt inslag i debatten om indivi-dens otvetydiga rätt att få leva ett helt och värdigt liv.Den debatten, , tycker jag hör hemma iintegrationspolitiken och jag tänker fortsätta föra den,mot muslimska företrädare eller mot kristna - detspelar ingen roll.Anf. 185 () replik:Herr talman! Det här är en viktig principiell fråga.Om vi vill ha ett samhälle med mångfald, olika kultu-rella uttryckssätt och olika religiösa övertygelsermåste vi också skapa ett samhälle där man får levalite olika. Jag har läst i tidningen om präster som intevill viga exempelvis de som har skilt sig tidigare. Jagtycker det är ett korkat synsätt, men jag vill inte ha enlag som tvingar en präst att göra det mot sin överty-gelse. Hur långt ska vi gå in i civila gemenskapers,religiösa och etniska gruppers inre liv? Vi ska se tillatt alla har chans att bli vigda. Men hur ska vi undvi-ka ett samhälle som skapar likadana beteendemönsteröverallt i stället mångfald?Anf. 186 Statsrådet ()replik:Herr talman! är det något märkligt medKristdemokraternas hållning i integrationsdebattenoch diskussionen om de homosexuella. Av alla äm-nen, av alla förtryck, av alla problemställningar väljerStefan Attefall att ta upp frågeställningen om indivi-ders rätt och möjlighet att få sin kärlek bekräftadockså om de är homosexuella och att då försvarakyrkans ställning.Många delar inom kyrkan har förändrats genomårtiondena. Jag hoppas att också synen på homosexu-ella kommer att förändras inom kyrkan.Anf. 187 () replik:Herr talman! Statsrådet vet att underden första perioden med EU-medlemskap var avalla projekt mot arbetslöshet initierade och ledda avinvandrare. Jag vet inte om statsrådet känner till attunder den andra perioden med sådana projekt harantalet invandrarinitierade och ledda projekt minskatdrastiskt. Väldigt många myndigheter, framför alltAMS, har vägrat samarbeta med invandrarna. Densenaste sorgliga händelsen har att göra med projektetSimba i . Vad tänker statsrådet göra åtdenna sak som vi har diskuterat här om?Anf. 188 Statsrådet ()replik:Herr talman! Vi kanske inte har diskuterat det tu-sen gånger, men eftersom är kvar iriksdagen kanske det blir under dennamandatperiod.Ana har lärt mig oerhört mycket ombrister som har varit synliga länge för henne men inteför mig. Det gäller till exempel hur invandrarnas egnaorganisationer och företag blir diskriminerade i frågaom att få vara en del av arbetsmarknadspolitiken. Detjag konkret kan säga - repliktiden är kort - är att närvi nu ska ge möjlighet till personlig handledning förde grupper som står längst bort från arbetsmarknadentänker jag personligen se till att också de organisatio-ner nu pratar om får bli en del i dettasystem. Det ska inte enbart bestå av arbetsförmedlare.Anf. 189 () replik:Herr talman! Jag skulle också vilja fråga om stats-rådet som socialdemokrat inte är trött på modeller förintegration som går genom en fruktansvärt centralise-rad och hierarkisk struktur. Är det inte bättre att satsapå gräsrötterna och låta initiativ och handlingskraftkomma upp nedifrån?Anf. 190 Statsrådet ()replik:Herr talman! Jag tror att man behöver båda syn-sätten. är bristerna i integrationen just att detinte har varit ett centralt ansvar som man har tvingatpå alla som har ansvar inom utbildning eller arbets-marknadspolitik. Men jag är trött på att det har varitså svårt att också se styrkan i det andra, det somkommer underifrån. Jag hoppas personligen att erfa-renheterna från storstadsarbetet har kunnat visamånga att det är där de riktigt lyckade exemplenfinns.Anf. 191 () replik:Herr talman! Tack för dina välkomnandeord. Vi ska säkert få många tillfällen att utbyta åsik-ter.Vi känner båda till statistiken. Vi känner väl tillatt uppgången i sysselsättning bland inte minst utom-europeiska invandrare bröts vid halvårsskiftet 2001.Från det ögonblicket och framåt har det skett en dra-matisk försämring. För personer som är medborgare iett afrikanskt land har sysselsättningsgraden minskatmed . Det är en katastrof. Därför före-slog jag i mitt anförande att vi skulle kunna samla ennationell kriskommission kring detta. Vi måste pareradenna utveckling här och nu.Anf. 192 Statsrådet ()replik:Herr talman! Jag känner inte igen den siffra somMauricio nämnde. Men det är utan tvekan så attden uppgång vi har sett i sysselsättning och nedgång iarbetslöshet bland de invandrade svenskarna till stordel handlar om att konjunkturen har varit väldigtstark. Det handlar dock inte bara om det. Det harockså skett en förändring i många arbetsgivares synpå människor med utländsk kompetens och bakgrund.Jag ser fram emot ett konkret samarbete. Omkonjunkturen nu vänder nedåt ska det inte återigen blide invandrade svenskarna som ska få ta en stor del avsmällen. Jag hoppas att lägger tilldiskrimineringsaspekten till sitt eget sätt att tänka.Den saknar jag. Jag tror inte att det bara handlar omhur systemen fungerar inom arbetsmarknaden utanockså hur diskrimineringen förstärks i tider av dåligakonjunkturer. Jag ser mig själv som ledare för enkriskommission. Det är detta integrationspolitikenhandlar om. Jag hoppas vill vara med.Men se diskrimineringen mer än vad du gör nu!Anf. 193 () replik:Herr talman! Vi är överens om det också. Vi kansamarbeta när det gäller diskrimineringen.De siffror jag använder är officiella siffror frånStatistiska centralbyrån. Om man dessutom tänker påatt säger att det kan gå ännusämre den närmaste framtiden har vi all anledning atthär och inleda ett arbete för att stoppa det som kanbli en katastrof av en redan mycket dålig situation.Anf. 194 Statsrådet ()replik:Herr talman! Jag håller med men vill bara kortsäga att detta är ett mycket grannlaga och omfattandearbete. Första steget kommer att bli en propositionfrån som handlar om arbets-marknadspolitiken och förändringen i dess inriktning.Jag hoppas att vi kan återkomma till många andrainsatser och också arbeta ihop med näringsliv ochföretagare för att bryta den utveckling som MauricioRojas mycket riktigt visar på.Anf. 195 () replik:Herr talman! Jag noterade att hellretalade om andras politik än om sitt eget ansvar förarbetslöshet, utanförskap, nyfattigdom och kunskaps-brist. Jag noterade att inte var i kamma-ren under första delen av debatten, och det beklagarjag. Hade hon varit här när jag höll mitt anförandehade hon hört när jag talade om att de faktorer somstyr utanförskap är generella. Jag gick igenom vilkadet var. Förutom de generella finns också bristandespråkkunskap och diskriminering.Jag talade också om att det är fel att tro att ut-ländskt ursprung automatiskt ger utanförskap, deflesta invandrare är totalintegrerade. Jag talade ocksåom att tusentals svenskar sitter i exakt samma situa-tion i exakt samma områden som de som regeringenofta definierar som etniskt segregerade.Jag tycker att regeringen vaknar alldeles för sentsom i regeringsdeklarationen. Många av oss har settde här frågorna växa fram . Det jagtycker är allvarligast med regeringens synsätt är attdet är särlösningar, inte förbättringar av det generellavälfärdssystemet utan särlösningar som ska göra enskillnad.Jag ska passa på att fråga: Hur ser på positiv särbehandling? Det har varit väldigtolika genom åren.Anf. 196 Statsrådet ()replik:Herr talman! Jag hörde inlägg fastpå intern-TV:n. Jag följde det mycket intresserat, ochjag noterade att det saknas en dimension om diskri-minering både i det sade nu och i dethan sade i sitt anförande.Det är inte så att , jag eller någonannan här i kammaren eller någon annan i regeringenhar vaknat . Det är inte så att integrationspolitikenär ny. Det är inte så att vi bara kan se misslyckandenunder de som har varit. Däremot behövs det enhelt annan kraftsamling nu så att det inte bara handlarom konjunkturuppgång när vi kan se framgångar påarbetsmarknaden. Om man ser diskriminering som endel av det stora problemet måste man också se beho-vet av särlösningar. Den som är en vit medelålders-man blir inte diskriminerad beroende på sitt namn ochsin hudfärg, utan det blir den som har invandrat hitmed en utbildning och en yrkeserfarenhet från ettland utanför . Därför vill jag fortsätta att dis-kutera begreppet positiv särbehandling för att brytaden negativa särbehandling som existerar i dag.Anf. 197 () replik:Herr talman! Regeringens politik på detta som påalla andra områden har byggt på att "först ska vi lösadet här, och sedan ska vi ta något annat", och då harintegrationsfrågorna skjutits fram. Därför har de inteblivit hanterade och därför står vi inför problemen.Läs vår nya integrationsmotion, läs studierna omhur det går för internationellt adopterade på arbets-marknaden, uppmanar jag statsrådet. Det är inte sär-lösningar som löser detta, de skapar nya motsättning-ar. Jag lovar att återkomma i en interpellationsdebattmed statsrådet så att vi i grunden får prata igenomdetta. Jag tror att hon skapar grund för nya motsätt-ningar genom att avisera särlösningar på snart sagtvarje område.Anf. 198 Statsrådet ()replik:Herr talman! Jag ser fram emot den interpella-tionsdebatten och vill bara påpeka att den upprördhetsom varje tanke på positiv särbehandling väcker hosframför allt tycker jag mig sakna när detgäller den faktiska negativa särbehandling som sker och de risker som också det ger för motsättning-ar. Jag ser fram emot debatten och vill än en gångpåpeka: Integrationsarbetet är inte nytt, det är ingenny uppfinning. Det är ingenting som vi insåg behovetav när vi vaknade, utan det är någonting somvi har jobbat med och behöver fort-sätta att förstärka.Anf. 199 () replik:Herr talman!