prot · GP09106 · 2002-05-15 00:00:00 — Detta ärnågot som också och ta intryck av.Vad gäller nikotinersättningsmedel har vi den härhanteringen av medlen så länge de är klassade somläkemedel. Jag och Socialdemokraterna välkomnar attvi nu går i en riktning där vi i första hand ser till att vifår 900 apoteksföreträdare ytterligare som kan se tillatt föra ut nikotinersättningsmedel. Det är mycketmöjligt att vi kommer se över det framgent.Kenneth har undrat varför man är en-sam om att föra fram frågan om förbud. Jag tillstår attdet inte är så ofta, men kanske just i detta samman-hang är det ett privilegium att tillhöra oppositionen.Man kan då föra fram förslag som man kanske intedirekt behöver ta konsekvenserna av.Det är också så att vi befinner oss i ett valår. Detkanske är lite tacksamt att föra fram än det ena och ändet andra förslaget. Men vi som tillhör majoritetenoch står bakom regeringens förslag måste föra framförslag som är praktiskt farbara och dessutom förafram det så att vi kan få så stort samförstånd sommöjligt. Jag kommer att återkomma till detta i mittanförande.Herr talman! Det är med stor tillfredsställelse somjag tar till orda i denna debatt kring den propositionrörande vissa tobaksfrågor som kommit till riks-dagen för beslut. Rökning är ett stort folkhäl-soproblem i och i världen i övrigt och åstad-kommer hundratals dödsoffer, och tusentalsmänniskor insjuknar med skadeverkningar som följdav aktiv eller passiv rökning i vårt land. Rökning är den enskilt största orsaken till för tidiga dödsfall.Kampen mot tobaken förs på olika sätt i hela denindustrialiserade världen och inte utan framgång.Rökningen minskar successivt i den utvecklade delenav världen, men den ökar tyvärr i de fattiga länderna.Den cyniska tobaksindustrin, som inte sällan rappor-teras utnyttja barnarbetare på sina tobaksplantager påolika platser i världen, förstår att utnyttja okunskapoch brist på utbildning som en möjlig marknadspo-tential. Därför ökar försäljningen och dödsfallen itredje världen kraftigt. WHO förutspår att kommer dödsfallen att ha ökat från dagens 3 ½miljoner till 10 miljoner. av dödsfallen förvän-tas komma i tredje världen. Det är en viktig faktor atttänka på när vi diskuterar andra politikområden idenna kammare som exempelvis biståndsfrågor.Herr talman! I den utvecklade världen för vi kam-pen mot tobaken och dess skadeverkningar på olikasätt och med olika framgång. Vi har insikten omtobakens skadeverkningar väl dokumenterade. Vi vetatt cigarettrökning är en av de viktigaste orsakerna tillhjärt- och kärlsjukdomar. Vi vet att det påskyndaråderförkalkning. Vi vet att många får problem medluftvägarna, och vi vet att tobak är en av orsakerna tilllungcancer, som är den vanligaste orsaken till cancer-dödsfall i världen.Passiv rökning är en av de mest underskattadeproblemställningarna i relation till tobaksfrågan anserjag. Det mesta av tobaksröken går inte till konsu-menten själv utan till omgivningen. Många är vi sommår dåligt eller tycker att det är obehagligt när vitvingas andras cigarettrök. Men det stannarsjälvklart inte vid att det är obehagligt. Nya beräk-ningar uppskattar att de som dör i Sverigesom en följd av passiv rökning är så många som nå-gonstans mellan 600 och 800 personer. Detta ärsjälvklart helt oacceptabelt. Det är också så att föräld-rarnas rökning är en direkt orsak till vart fjärde fall avastma hos barn.Sverige har arbetat mot tobak . Toba-ken är ett av våra allvarligaste hälsoproblem ochdärför en av våra prioriterade folkhälsofrågor. Detsvenska tobaksarbetet grundas på fyra ben: informa-tion om tobakens skadeverkningar, rökavvänjning,opinionsbildning och lagstiftning.Men det var först som vi bör-jade ändra färdriktningen för tobaksarbetet. hade vi t.ex. som delvisvar statligt och som vi successivt avyttrade. Vi hadedå kommit till ett läge att vi inte kunde komma längremed det gamla ungdomsorienterade tobaksarbetet. Dåbörjade vi arbeta för att göra tobaksproblematiken tillalla människors ansvar.Vi började försöka påverka den sociala acceptan-sen för tobaken i samhället, och vi började arbetabrett. Olika former av ifrågasättande kom igång.Skulle verkligen försäkringsbolagen äga aktier i to-baksbolag? Veckotidningar började bli mer samhälls-tillvända och skriva om tobaksfrågor. Vissa tidningarbörjade säga nej till tobaksreklam redan innan förbu-det infördes.Herr talman! har vi lärt oss att omman arbetar över hela fältet av rökare så kommer manatt vinna slaget. Slaget kommer att vara vunnet somhelhet men också vad gäller ungdomarna. Vi harockså använt den kunskap och erfarenhet som viinhämtat från andra länder. I har vi lyckatsbra trots relativt små resurser.I t.ex. har man lyckats dåligt trots mer re-surser. Där har man satsat särskilt på ungdomar ochför lite på de vuxna. Man har underskattat de vuxnasviktiga roll som förebilder för de unga. Bl.a. därförhar den högsta andelen rökare i , 32 %.I har vi . Bland männen i röker31 % och i . Bland kvinnor i Norgeröker och i 19 %.Man har fokuserat mest på ungdomar och myn-digheter och för lite på organisationer. Man har hellerinte haft rökavvänjningstöd. Man har satsat på natio-nell nivå medan vi i har satsat på alla nivåer.Vi har provat oss fram i stället för att teoretisera. Vihar lyckats överföra teori till praktik.Runt 20 % av ungdomarna röker. Vi har intenämnvärt lyckats minska rökningsfrekvensen blandungdomarna, men deras rökkarriärer är kortare.Vi har gått från ett rökpositivt till ett mer röknegativtsamhällsklimat. Men det finns platser där man kom-mit betydligt längre. I t.ex. är man i dagnere i att av ungdomarna röker, så det finnsmer för oss att göra.Ett annat området där vi i varit fram-gångsrika är i satsningarna på t.ex. gravida. År 1992rökte av de gravida, och är siffran nere i12 %. Vi har lyckats att göra rökningen till en kvin-nofråga inte bara för graviditetens skull utan för attkvinnornas hälsa som helhet är viktig. Men vi har intejobbat med moralisk utpressning. I tobaksarbetet harman t.ex. arbetat med tidningar som som viarökavvänjningstävlingar lyckats stimulera till avvänj-ning. Vi har jobbat brett i samhället med olika intres-sen, och detta har varit mycket bra och mycket fram-gångsrikt.Herr talman! Ett av de områden som dagens pro-position behandlar är tobaksreklam. Propositionen tarupp frågan om ett förbud för näringsidkare att vidmarknadsföring till konsumenter av andra varor äntobaksvaror eller tjänster använda ett varukännings-tecken som är reklam för en tobaksvara. Man skaheller inte få göra reklam i samband med mediesam-manhang eller i annonser för andra varor och så attsäga placera tobaksprodukter i dessa exponerings-sammanhang.Detta är ett mycket viktigt område som kom-mer att regleras. I takt med att samhällsklimatet bliralltmer negativt till rökning och att allt färre väljer attbörja röka har också tobaksindustrin blivit alltmersmart, eller cynisk om man så vill, i sitt sätt att mark-nadsföra sina produkter. Ett av dessa sätt är att försö-ka nå ut med indirekt reklam genom olika former avprodukter som i sin tur påverkar människors inställ-ning till ett visst varumärke.I liggande förslag föreslås att det ska vara förbju-det för näringsidkare att helt enkelt marknadsföratobaken med olika former av reklamAtt det föreligger en koppling mellan försäljning-en av tobak och en gynnsam inställning till ett visstvarumärke anser jag som självklart. Varför skulleannars ett företag med ett visst cigarettmärke eller etttobaksföretag helt plötsligt börja sälja byxor ellerklockor? Här ser man klart att man försöker stimuleratrender till sitt varumärke.Jag märkte också tydligt denna koppling i ett heltannat sammanhang när jag för sedan besökteett svenskt mineralvattensföretag. Företaget hadenyligen blivit uppköpt av ett ölföretag. Man hade nusom policy att göra allt för att hålla mineralvattnetoch dess varumärke väl avskilt från ölmärket. Manvar påtagligt orolig för vilka konsekvenser det skullefå för inställningen till och försäljningen av mineral-vattnet. Nog finns koppling om man säljer olika pro-dukter med samma varumärke.Herr talman! Det andra stora området i dagensproposition handlar om rökfria miljöer. I tobakslagen,som kom 1992/93, infördes rökfria miljöer i lokaleravsedda för barnomsorg, skolverksamhet och annanverksamhet för barn och ungdomar m.m. Genom årenhar ytterligare utvidgningar av lagen gjorts. Vid varjetillfälle har det protesterats och sagts att detta är os-mart, olämpligt och omöjligt, men är det själv-klarheter.I dag är det mycket få som vill ha tillbaka röken ihälso- och sjukvården, få som vill ha den tillbaka igemensamma utrymmen i bostadsområden och fåsom vill ha den tillbaka på flyg eller tåg. skullemänniskor börja protestera om vi introducerade rök-ning på dessa ställen.I dagens proposition föreslås början på en resamot rökfria restauranger och andra serveringsställen.Det förslag som föreligger skulle ha kunnat vara ännutuffare. Jag vet att det finns de i denna kammare somönskar det. Men vi har valt att i dialog med fackföre-ningar, Hotell- och Restaurangföretagare,, m.fl. gå en tydligt utstakad och rak väg menändå med några mjuka inledande steg i riktning motrökfrihet.Med föreliggande förslag får nu krog- och restau-rangnäringen en möjlighet att på frivillig väg börja enomställningsprocess mot en bättre och friskare restau-rang- och krogmiljö.Regeringens förslag innebär att man nu ska inrättaett eller flera områden där det är rökfritt i lokalen.Samtidigt har vi genom till-satt en utredning med representanter för fack, näringosv., med uppdraget att utreda förutsättningarna förrökförbud i restauranger och andra serveringsställen.Man ska också titta på olika incitament för att måletom rökfrihet ska kunna uppnås på frivillig väg.Som sagts dör 600-800 personer ivårt land som en följd av passiv rökning. Personermed astma och allergi drabbas särskilt ofta av mereller mindre allvarliga problem till följd av passivrökning. Restauranger och kaféer är de platser därmänniskor mest drabbas av passiv rökning. Opinio-nen i blir alltmer positiv till rökfritt på restau-ranger. När regeringen därför sätter upp målet att viska ha rökfria serveringsmiljöer ärdet ett modernt och tidsenligt förslag.Detta är ett förslag som kommer att leda till för-bättrad hälsa för dem som är anställda i restaurang-och krognäringen - en yrkesgrupp som procentuellthar dubbelt så många rökare jämfört med befolkning-en i övrigt och som tar stor skada av de rökigamiljöer som de arbetar i. Inga förslag om ventilationeller så har kunnat förändra detta faktum. slipperrestaurang- och serveringspersonal vara det endaundantaget från gällande tobakslag med rätt till rökfrimiljö.Detta är ett förslag som kommer att vara bra. Detkommer att uppskattas av gästerna. kommer demed astma och allergibesvär att kunna gå på krogenutan att bli sjuka eller att få besvär. kommer allade som tycker att det är otrevligt att rök ochsom själva valt att inte röka att ha en möjlighet att hatrevligt, utan att störas och sedan gå hem och vädrarökindränkta kläder. kommer alla de som går utför att äta en god bit mat att slippa få sin upplevelsestörd av rök.Detta är ett förslag som gör att vi som samhälletar ännu ett konstruktivt steg i kampen för en bättrefolkhälsa. Vi tar ansvar genom att göra det mindrecoolt eller mindre häftigt och socialt accepterat attröka på krogen. Genom detta får de unga en arenafärre där rökningen tycks vara en naturlig del av enlivsstil.I en debatt som jag hade med en krogäga-re i program P1-morgon hävdademin motdebattör att det inte är en rättighet eller skyl-dighet att besöka just hans krog. Ja, så debatterar manom man har skygglappar och inte nämnvärt bryr sigom personalens arbetsmiljö eller om man tror attkrogar är normlösa öar i vårt samhälle som inte ocksåbör vara med och ta någon form av samhällsansvar.Jag sade till honom att om vi träffas igenför att diskutera denna fråga kommer vi i det härsamhället att då se det som fullständigt självklart attinte röka på krogen. Ingen kommer att tycka att det ärnågot märkligt med det. Vi kommer också, tror jag,att se att krogarna inte har tappat vare sigkunder eller intäkter. I vissa internationella studier - iKalifornien, , och i gör man nämligengällande att det tapp om av rökare som avstårfrån att gå på krogen ersätter andra som avståttpå grund av obehaget. Även myter om kostnadsbort-fall har kunnat dementeras i de fall som har studerats.Vi vet att en majoritet av svenska folket besvärasav andras tobaksrök. En undersökning gjord av visar att , , vill kunna röka var som helst i restaurangen -oavsett ventilation, skulle jag vilja säga.Det är inte svårt att anta att föreliggande förslaghar ett starkt folkligt stöd. tar vi klivet mot enrestaurang- och serveringsmiljö där vi går från rättenatt röka till rätten att andas frisk luft. Detta är en resasom vi tydligen får göra utan , men det ären resa som har ett starkt folkligt stöd.Det finns också andra områden som den här pro-positionen omfattar - anmälningsplikt och tillsyn ikommuner samt tobaksprevention - men jag väljer attavsluta mitt anförande här.Anf. 153 () replik:Herr talman! Egentligen är det mycket som jagskulle vilja bemöta. Men är , såjag nöjer mig med att kommentera några av de punk-ter som tog upp.Först vill jag påpeka att jag delar den kritik somhar framförts av när det gällerotydligheten i beslutet. Vad kommer ett rökförbud att innebära? Det finns ingen som vet det. Denotydligheten blir ännu starkare när man lyssnar påKent . Han talar ibland om rökfria miljöer pårestauranger. När man läser propositionen får manintrycket att det handlar om total rökfrihet. Jag kanställa upp på resonemanget om att lagstifta om sär-skilda rökfria avdelningar med en väl fungerandeventilation. Men i propositionen antyds alltså ett totaltrökförbud på alla restauranger, och det är en heltannan sak.Otydligheten i vad har framfört ochi propositionen kommer att innebära att det inte vidtasnågra åtgärder under moratoriet fram till ett framtidabeslut eller tills ett framtida förslag föreläggs riksda-gen eller fram till en frivillig överenskommelse - detär precis som med det moratiorium som har rått underen tioårsperiod eller längre i avvaktan på ett eventu-ellt framtida beslut. Det har drabbat gäster och perso-nal, och det har drabbat både rökare och icke-rökare.Jag delar uppfattningen att vi borde ha en tydlig-het i detta. Som icke-rökare kan jag ställa upp påKents beskrivning här, nämligen att trycket på rökfriamiljöer kommer att öka. Oavsett lagstiftning eller intekommer vi att få fler rökfria miljöer, och det välkom-nar jag. Däremot är nog lagstiftningsvägen inte ett brasätt att nå det målet.Anf. 154 () replik:Herr talman! Vad gäller tydligheten måste jag sä-ga att det är svårt att vara tydligare. Vi börjar nu färdas mot helt rökfria serve-ringsmiljöer i restauranger, på krogar osv. Detta tyck-er jag är solklart.Lagstiftning eller ej - ja, därom får vi sia. Vi harju tillsatt en utredning som ska lägga fram ett förslag,så vi får väl se hur det kan komma att se ut. Den ut-redningen har precis påbörjat sitt arbete, så det ärsvårt för mig att förutse vad den mynnar ut i. Själv-klart ska den utredningen vara till stöd för denfärdriknting som vi nu framför här.Målsättningen är alltså glasklar. Färdriktningen,inkluderande en utredning som kommer att bistå oss idetta arbete, är också fullständigt klar.Sedan gäller det moratoriet här. Detta verkarklinga helt ohört - att man sätter sig ned och att maninte alls får gehör för den färdriktning som riksdageni dag fattar beslut om. Det stämmer inte alls med denbild som jag har. Jag har själv varit ute och besöktrestauranger och krogar, bl.a. i samarbete med SHR.Jag kommer från , och så sent som för ettpar veckor sedan besökte jag Häckeberga Wärdshus.Där har man redan inrett ett rum som förberedelseinför det som de är säkra på ska komma. Dessutomsäger de sig märka en ökad efterfrågan pårökfria miljöer. När man ser att något är på gång somgår hand i hand med de ökade konsumentkrav sommärks får detta helt klart - det vet jag - effekt ute ilandet.Anf. 155 () replik:Herr talman! sade att tydligare änså här kan det inte bli. Sedan äg-nade han åt att förklara färdvägen, någotsom slutade i att man skulle erbjuda rökfria miljöerpå alla restauranger. Men propositionen andas nå-gonting helt annat. Totalt rökförbud på alla serve-ringsställen är vad propositionen andas. Jag tyckerdärför fortfarande att färdvägen är ganska oklar, ivarje fall i fråga om detaljförslagen.Jag skulle också vilja säga något kort om snuset.Om hade läst motionerna hade hannoterat att jag långt innan socialutskottet behandladepropositionen själv hade väckt en motion i frågan omsnuset. Bakgrunden till det är den internationellamedicinska debatt som pågår om skälet till att visvenskar, trots att vi konsumerar lika mycket tobaksom européerna i genomsnitt, har hälften så myckettobaksrelaterade sjukdomar och hälften så låg dödlig-het på grund av tobak som européerna i genomsnitt.Det är den debatten som ligger bakom. Tobaksindust-rin hänger självfallet också på där.Min slutsats av detta är att man låter det bästa blidet godas fiende. Det är självfallet mindre skadligt attanvända snustobak än röktobak. Då ska man inte göradet lika svårt för snusarna som för rökarna, utan detska finnas en positiv valmöjlighet.Anf. 156 () replik:Herr talman! När det gäller snuset har vi helt olikainfallsvinklar i synen på snuset. Den ena infallsvin-keln kan vara och tobaksindustrins.De förde fram detta att tack vare snuset räddar vimänniskor från cigarettröksdöden.Man kan också se det från det andra perspektivet,att det är bättre att inte vare sig röka eller snusa ochpå det sättet inte heller drabbas av de konsekvensersom snuset för med sig, bl.a. högt blodtryck och and-ra medicinska konsekvenser.Snuset som sådant är ju inte heller någonting somman skulle vilja uppmuntra bruk av. Hellre ingentingalls av det här än snus. Därför har vi olika infalls-vinklar i synen på snuset.Anf. 157 () re-plik:Herr talman! sade i sitt inledandeanförande att i sin roll som oppositions-parti gör det lite lätt för sig. Jag vill snarare påstå attmajoriteten i det här ärendet gör det mycket svårt försig. Om man hade velat få en klar linje och ett klartgenomförande av målsättningen hade det nämligenvarit mycket bättre att ge tydliga besked och att und-vika spekulationer.Jag ska ta tre konkreta frågor som pekar på att detinte är så enkelt.Den första frågan är: Hur anser attdefinitionen ser ut för att frivillighetslinjen ska varauppfylld? Ska det vara av restauranglokaleroch motsvarande som ska vara rökfria? Om det är tvålokaler som inte uppfyller det, har då frivillighetslin-jen lyckats eller inte?Den andra frågan gäller den utredning som KentHärstedt hänvisade till och som regeringen har tillsatt.Enligt vad jag har tagit till mig har inte den uppdragetatt lägga något lagstiftningsförslag i det fall att frivil-lighetens linje skulle misslyckas.Den tredje frågan är, om det blir ett misslyckandeoch om det behöver tas fram ett lagstiftningsförslag,om besluten då ska beredas av utskott ochbeslut ska fattas här och det ska vara ett verkställig-hetsdatum: När bedömer , vid ett miss-lyckande med frivillighetslinjen, att er målsättning defacto är genomförd?Anf. 158 () replik:Herr talman! Att det här inte är enkelt gjordeKenneth väldigt klart. Det var inte heltlätta frågor.För det första: Hur mäter man om målet uppnåsmed frivilligheten? Jag ser det som två parallellaprocesser. Jag ser detta som en signal till restaurang-och serveringsnäringen att de nu har en möjlighet attunder en bestämd tid på frivillig grund se till att an-passa sig till det som kommer.För det andra säger att utred-ningen inte kommer att lägga lagförslag. Jag talade med en företrädare som sitter med i utredning-en, och det samtalet gav bilden att det är ett av fleraalternativ. De kommer att presentera flera olikahandlingsalternativ. Lagstiftningsalternativet ochförslag till skärpningar på det området kommer attvara några av de alternativen. Det var den bild jagfick av en av företrädarna i denna utredning.För det tredje: När kommer målsättningen att bliuppfylld med vårt sätt att se det? Ja, det är två paral-lella processer. Vi har målsättningen att branschenska ha omdanats fram till , menparallellt kommer det att följas upp och initiativ atttas. Utredningen kommer bl.a. att lägga fram förslag.Målsättningen är alltså , men det är möj-ligt att det blir något senare, med skärpningar avlagstiftning och andra förslag som ska stimulera. Detär inte bara skärpningar av lag som kan bli aktuella,utan det kan också vara olika former av stimulanserför dem som uppfyller målsättningen.Anf. 159 () re-plik:Herr talman! Svaren pekar på det som jag underden här debatten har fört fram, nämligen att det här ärganska svårt om man inte är tydlig i sina beslut. Jagär helt övertygad om att det kommer att uppstå defi-nitionsproblem. Jag är övertygad om att det kommeratt bli en massa tjafs, att det kommer att bli förhopp-ningar om att man ska kunna kringgå det här på någotvis.Det är resultatet av det förslag som ni lägger ochsom ni nu med stor majoritet kommer att driva ige-nom. Därför hade tydligheten vunnit om ni hade velatnå ett bra resultat.Det är bra om det parallellt jobbas fram ett lagför-slag, därför att jag är övertygad om att det kommer attbehövas. Jag är också helt övertygad om att det härkommer att dröja. För att kunna utvärdera om det harlyckats lär man, inbillar jag mig, vänta in att frivillig-hetsperioden har gått ut. Sedan är det utvärdering ochdärefter lagstiftningsarbete. Jag tror alltså att detkommer att dröja, om det nu kommer någon gång.Jag fick det norska lagförslaget i min hand. Därfinns en belåten hälsominister, pekar på att det existerar rökförbud på serve-ringar i delstater i , och ,men blir den första nation som inför rökfritt påalla restauranger från den 1 januari 2004.Jag hade varit mycket glad om vi från ha-de kunnat säga att det var och som kangenomföra detta. Tyvärr blir det inte så med majori-tetens förslag, befarar jag.Anf. 160 () replik:Herr talman! Först vill jag säga att vi har respektför processen som sådan. Vi driver den processen idialog med företrädare för de anställda och Sverigeshotell- och restaurangägare. Vi hade tidigare ambitio-nen att gå fram mycket tuffare, men vi har valt linjenmed dialog och någon form av samarbete. I utred-ningen ingår bl.a. företrädare för både fack och nä-ring, och de är delaktiga i denna process. Vi tycker attdet är en bättre väg att gå. Vi tror att det här blir enresa . Vi tror inte att vi kan genomföradetta omedelbart.Vi vill inte heller symboliskt knäcka ryggen påflera krogägare genom att hals över huvud införa enlagstiftning av det här slaget, utan vi vill ha en suc-cessiv process i så stort samförstånd som möjligt,men med målet i sikte.Vad gäller upplevelser av rökfri miljö hade jagsjälv möjlighet att vara i New Yorkmed min familj. Jag kan säga att det absolut är entillfredsställelse att kunna gå ut med sin lilla baby ochinte direkt behöva spana efter hur mycket rök det ärpå en krog. I New , som är en av de platserdär man har infört rökfritt på restauranger, är det enren fröjd att gå ut och kunna sätta sig på vilken re-staurang som helst utan att behöva besväras av detta.Färdriktningen är glasklar. Vi får ta det här suc-cessivt, för vi har respekten för att det krävs en om-ställningsperiod. Vi börjar med frivillighet, men vihar parallella processer som ser till att detta kommeratt genomföras.Anf. 161 () re-plik:Herr talman! Som det ofta är när man kommer insenare i replikskiften har man fått svar på många avsina frågor.Först och främst vill jag säga att jag är glad överatt anser att nikotinläkemedel möjligt-vis kan oklassificeras så att de blir tillgängliga på deställen där man kan köpa tobak. Jag tror att det är rättsteg. Det måste finnas alternativa ställen att köpa demså att det inte görs obstruktioner för att få tag i dem.