prot · GQ0916 · 2002-11-13 00:00:00 — De flesta fall där entredjelandsmedborgare rör sig mellan medlemsstater-na täcks av Dublinkonventionen.Det är viktigt, som reservanterna också betonar,att vid all gemensam lagstiftning på flyktingområdetslå vakt om de mänskliga rättigheterna och ha en högrättssäkerhet. Jag anser därför till skillnad från reser-vanterna, precis som majoriteten i utskottet, att ut-formningen av lagstiftningen, som egentligen är enliten förändring i förhållande till dagens lagstiftning,garanterar rättstrygghet och rätten till asyl, eftersomdet är utlänningslagens regelsystem som gäller.Jag vill också betona att det ursprungliga förslagetvar formulerat så att ett erkännande av andra med-lemsstaters beslut skulle vara obligatoriskt. Dettaförändrades under förhandlingarna, vilket innebär attSverige kan ta hänsyn till sin nationella lagstiftning.Utskottet gör i likhet med propositionen även be-dömningen att det i de allra flesta fall inte kommer attvara den föreslagna avvisningsgrunden som ensamtkommer att ha betydelse utan att även andra omstän-digheter gör att det blir beslut om avvisning.Jag yrkar därför avslag på reservationen och bifalltill utskottets förslag i betänkandet.Anf. 132 () replik:Fru talman! Det handlar om frihet, säkerhet, rätt-visa och internationell solidaritet. Det är stora ordsom tar till för att beskriva den pågå-ende harmoniseringsprocessen av migrationspolitikeninom EU. Många av de människor som stängs uteutanför fästningsmurarna i Fort skulle nogbeskriva den pågående processen med helt andrauttryck och ord. Men låt oss lämna det därhän tillsvidare.Det är inte heller ett särskilt stort antal som AnitaJönsson bedömer kommer att behöva omfattas ellerdrabbas av de nya bestämmelserna. Men detta gällerrättssäkerhet och människors möjligheter att röra sigfritt. Nog trodde jag att den principen var viktigare änatt man skulle mäta antalet. Konstaterar man sedan attdet inte är så många går det ganska bra att införa denhär typen av bestämmelser.Jag har två frågor till . Den förstafrågan är: Menar Socialdemokraterna att det är nöd-vändigt att genomföra detta beslut, eller är detmöjligt att avvakta? Först efter det att vi vet om mananser att det är absolut nödvändigt , eller om vi kanvänta eller två om vi så skulle önska, är detmöjligt att veta vilket beslut bör fatta i dag.Min andra fråga är: Anser att har-moniseringen i övrigt när det gäller trygghet, skydds-behov och mottagandevillkor har kommit så långt attvi nu också bör bygga vidare på de repressiva insla-gen i den gemensamma migrationspolitiken?Anf. 133 () replik:Fru talman! När det gäller tidpunkten för införan-det av detta direktiv har utskottet precis som rege-ringen funnit att det finns all anledning att göra dettainförlivande av direktivet i lagstiftningen . Manfår därmed ett effektivare instrument mellan ländernasamtidigt som man kan garantera den rättstrygghetsom också efterlyser.När det gäller den andra frågan om den fortsattaharmoniseringen av flyktingpolitiken vet mycket väl, eftersom han varit med när vi har fåttinformation från om de olikadirektiv och förslag som diskuteras, att liggerpå en hög nivå sett till de mänskliga rättigheterna ochmöjligheten att få samma rättigheter i sitt eget land iförhållande till andra länder inom Europa.Utifrån min grundsyn som socialdemokrat tyckerjag att det är bra att vi i som har en så starkflyktingpolitik har möjlighet att försöka påverka ävenandra länder i som inte har kommit lika långti dessa frågor att i varje fall höja sina miniminivåermedan vi i kan fortsätta att ha en högre am-bition inom flyktingpolitiken.Anf. 134 () replik:Fru talman! På den första frågan får jag svaret:Det finns all anledning att göra det . Men det varinte svar på min fråga. Min fråga handlade snarareom det var nödvändigt att göra det . Det är trepartier här i kammaren som ifrågasätter om det ärläge att göra det precis . Borde vi inte i stället av-vakta och se hur den övriga harmoniseringsprocessenförst går till?I stället för att tala om vad Socialdemokraternatycker att man borde göra frågar jag alltså om det är nödvändigt att genomföra detta i dag.Flera remissinstanser har avvisat den tanken ochanser att man bör kunna vänta. Det gäller även i juri-dik bevandrade remissinstanser.Sedan skulle jag vilja ställa ytterligare en fråga.Det handlar om möjlighet respektive skyldighet, somvar en av de bärande delarna i anfö-rande. Det är riktigt att detta innebär en möjlighet.Men i andra sammanhang, till exempel när blev en del av svensk lagstift-ning, har vi därefter sett att denna möjlighet i detnärmaste alltid omvandlas till en skyldighet eller perautomatik blir gällande.Jag skulle vilja höra om bedömerdet som att vi i det här fallet mer sällan kommer attanvända bestämmelsen och om hon kan ge exempelpå fall där möjlighet har an-vänts så att vi inte bara per automatik låtit det varagällande för de fall som kan falla inom ramen förDublinkonventionen.Anf. 135 () replik:Fru talman! Jag har även tittat på vad de olika re-missinstanserna säger. Jag har inte riktigt samma bildsom flera av talarna gett uttryck för här i kammarenatt flera av instanserna har sagt nej till propositionen.De flesta remissinstanser har tvärtom tyckt att det ärett bra förslag och att det kan genomföras nu.Det är egentligen bara , somSven relaterade, som har sagt definitivt nej tillatt genomföra det . Även olika människorättsorga-nisationer som har svarat på remissen om propositio-nen har ställt sig bakom förslaget. Det gör mig ocksåövertygad om att det är rätt att fatta beslutet nu.Det är lite grann ett spel om vilket ordval man skaanvända, om det ska vara nödvändigt eller om dethandlar om andra faktorer. Jag tycker att vi ska införaändringen utifrån att vi på bästa sätt kan garanterarättstryggheten för de människor som rör sig inomEU, där den fria rörligheten har en stor betydelse.Anf. 136 ():Fru talman! Som har sagts tidigare här är detden fria rörligheten för personer inom EU som ställertill det lite för oss. För mig är den fria rörligheten förpersoner inom EU en av de viktigaste grundtankarna ihela Europasamarbetet. Det innebär oerhört storamöjligheter för oss alla att resa, arbeta och studerainom . Men avskaffandet av de inre gränskon-trollerna och den fria rörligheten innebär också att detblir lättare att illegalt förflytta sig mellan de olikaländerna.För att få en balans och för att den fria rörlighetenska kunna fungera i praktiken har vi infört och . harman funnit det nödvändigt att tillsammans i EU skapaen gemensam asyl- och migrationspolitik. Det tror vimoderater är bra. Vi vill också betona vikten av att vihärifrån aktivt arbetar för att på-verka utformningen av de gemensamma reglerna påasyl- och migrationsområdet. Här finns det storaskillnader mellan länder. Vår förhoppning är att densvenska inställningen ska påverka även de andraländerna.Det ärende som vi behandlar innebär att detska införas en ny grund för avvisning i utlänningsla-gen. Som sagts gör den det möjligt att verk-ställa ett beslut om avvisning eller utvisning meddelatav ett annat medlemsland eller av eller Island.Vi moderater håller med om bedömningen att det ärrimligt att personer inte ska kunna undgå att avvisaseller utvisas ur Schengenområdet genom att baraförflytta sig till ett annat medlemsland,Vi kan inte överpröva andra länders beslut i dethär fallet. Första asylland bör gälla. Det är ocksåviktigt att komma ihåg, som har sagts tidigare i de-batten, att detta innebär en möjlighet men inte enskyldighet för att verkställa andra ländersavlägsnandebeslut.När det gäller frågan om återkallelse av uppe-hållstillstånd delar vi också utskottets uppfattning,och vill här också understryka att det måste krävasmycket starka skäl för att göra detta. Någon skyldig-het finns inte heller på detta område, utan det skagöras en bedömning i varje enskilt fall.Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till ut-skottets förslag i betänkandet och avslag på reserva-tionerna.Anf. 137 () replik:Fru talman! säger att det finns sto-ra skillnader mellan länderna med avseende påmigrationspolitiken. Det är ju just det som är en avdelarna i vår invändning från tre partier, vågar jagkanske säga i det här fallet. Vi anser att det finns såstora skillnader mellan ländernas praxis och lagstift-ning när det gäller rättssäkerheten i migrationslag-stiftningen att man helt enkelt inte bör genomföradenna lagstiftning. Det hela har ju gått automatiskt,eller i det närmaste automatiskt, som vi harsett när man har haft möjligheten att genomföra enavvisning eller utvisning i enlighet med Dublinkon-ventionen.Jag skulle vilja fråga: Hur går det här egentligenihop för och ? Det finnsstora skillnader mellan länderna, och ändå bör vialltså utan egen prövning godkänna de beslut somfattas i andra länder. Är det också på andra lagstift-ningsområden lämpligt att göra på det sättet?Anf. 138 () replik:Fru talman! Det är just därför arbetet med attharmonisera asyl- och migrationspolitiken inom EUär så viktigt. Det är också viktigt att vi från Sverigessida arbetar aktivt.Om man läser betänkandet ser man att det på s. 6står så här angående själva direktivet: Om vi följerdirektivet så ska vi sätta ikraft de bestämmelser i lagar och andra författningarsom är nödvändiga för att följa direktivet.Vi gör bedömningen att det är förenligt med båderättssäkerhet och ndividuell prövning att godkännadirektivet och föra in ändringarna i utlänningslagen.Det är svårt för oss i att överpröva andraländers beslut. Vi är en del av -den har vi ju tagit till oss.Jag ser detta som en möjlighet, men ingen absolutskyldighet. Därför ser vi inte några hinder för att viska kunna följa direktivet.Anf. 139 () replik:Fru talman! Det finns i anförandesåväl som i utskottsmajoritetens text en dubbeltydig-het. Antingen är vi skyldiga att genomföra detta nu -då behöver man inte argumentera särskilt mycket isak för att det vore bra eller lämpligt, utan bara kon-statera att det är nödvändigt att detta görs - eller så ärdet bra att göra detta . Det var det som jag tidigareförsökte få svar på i en replikrunda.Jag skulle vilja få reda på en sak av Moderaternasföreträdare i debatten. Anser ni att vi gör detta därföratt det är nödvändigt, eller går det att vänta? Eller görni detta för att det anses vara bra?Vi är ju helt eniga om att det vore alldeles utmärktom vi kunde få en mycket hög nivå i EU, för all del,men också i hela den övriga världen när det gällermottagandevillkor, rättssäkerhet och så vidare. Sveri-ge bör aktivt driva på i den processen. Men när KarinEnström själv säger att det finns stora skillnadermellan länderna så måste denna fråga trots alltbesvaras. Om det finns det så stora skillnader mellanländerna - är det då läge att nu säga att vi skagodkänna andra länders beslut utan en självständigegen prövning?Ännu har jag inte fått svar på den frågan heller,och jag väntar ivrigt på att få höra svaret.Anf. 140 () replik:Fru talman! väljer att tolka allt detsom sägs och som inte överensstämmer med hanssynpunkter på sitt eget sätt. I grunden är väl inteKalle positiv till att harmonisera lagstiftning-en inom EU - det gäller både på det här området ochpå andra områden - och detta är en reflexion av deåsikterna.Anf. 141 ():Fru talman! Låt mig inledningsvis säga att jag ochFolkpartiet delar den kritik som förs fram mot svenskoch europeisk flyktingpolitik från ochandra. Jag känner en djup oro över ett - inte iförsta hand EU i det här fallet - och ländersom successivt stänger sina gränser. Till skillnad frånAnita från Socialdemokraterna, som talar omatt har en stark flyktingpolitik, så skäms jagöver ett som gång på gång harskärpt sin flyktingpolitik.Med det sagt ska man då fundera på det beslutsom vi ska fatta . Jag och håller ock-så med om att vi har gjort detta lite i lite omvändordning. Till att börja med borde man få gemensam-ma minimiregler för vem som ska betraktas somflykting och gemensamma skyddsregler i , ochsedan borde man gå över till verkställighetsreglerna.Det är en kritik som vi har fört fram vid flera tillfäl-len.Men just detta beslut ser inte som spe-ciellt allvarligt. Det är en möjlighet, men inte enskyldighet, att verkställa avvisnings- och utvisnings-beslut som har fattats av andra länder. Det viktiga isammanhanget är att vi inte ställer EU vid skampåleni detta läge. Det viktiga i sammanhanget är att vi helatiden granskar vad den gör.Det är klart att det finns en möjlighet - KalleLarsson har varit inne på den - att gömma sig bakomEU-direktiv, som man har gjort i . Det finns enmöjlighet att detta inte blir en möjlighet, utan enskyldighet för därför att den svenska rege-ringen väljer att tolka det så. Jag var därför tacksamför att sade, och betonade, att detta skavara en möjlighet och inte en skyldighet. Jag hoppasatt regeringen också ser till att det blir så i praktiskpolitik.Till allra sist ska man väl ta ett konkret exempel.Den fråga som är riktigt svår är denna: Ska man kun-na återkalla ett uppehållstillstånd på grunden att ettannat land har fattat ett avvisnings- eller ett utvis-ningsbeslut? Säg att någon har gjort sig skyldig tillallmänfarliga brott i något av våra grannländer, att enperson har begått mycket allvarliga brott och på dengrunden har fått ett beslut om utvisning och att mantror att det finns en risk för att personen kommer attbegå den typen av brott i också. Då ska man- om det inte finns verkställighetshinder i form av attpersonen i ett land utanför unionen riskerar att drab-bas av tortyr, dödsstraff eller annan omänsklig be-handling - kunna erkänna ett sådant beslut från ettannat land. Där ligger ståndpunkt. Viyrkar därför bifall till förslaget i utskottets betänkan-de.Anf. 142 () replik:Fru talman! Vi har en tradition i kammaren av attsamarbeta över partigränser - inte minst mellanVänstern och - när det gäller att förbättrasvensk flyktingpolitik. Jag kan garantera att vi inte bara kommer att kritisera EU:s lagstift-ning när den utgör ett hot mot rättssäkerheten, utanockså att mycket hårt och kritiskt bevaka den svenskaregeringens göranden och låtanden.Jag måste ändå ställa några frågor till . De handlar för det första om det som jag harställt frågor om tidigare till andra företrädare. Detgörs en skillnad mellan möjlighet och skyldighet här.Låt mig säga att det är utmärkt att man har lyckatsförbättra texten så att det är en skyldighetatt utvisa eller avvisa efter andra länders beslut.Men är skillnaden särskilt stor i praktiken? Jagskulle vilja fråga om han kan ge någotkonkret exempel - eller gärna fler - på ett tillfälle därDublinkonventionens möjlighet att användas inte haranvänts och där det inte har blivit en automatisk över-föring av den person som har sökt asyl i ett annatland. Det skulle i alla fall ge en viss bärighet till denförhoppning som bär på om att dettaockså blir så i praktiken, det vill säga att det är enmöjlighet och inte en skyldighet. Min konkreta frågaär: Finns det några sådana exempel?Anf. 143 () replik:Fru talman! Jag har inte några sådana konkretaexempel , för att svara rakt på frågan. Det var ock-så därför jag i mitt inledningsanförande kritiseradedet faktum att man har genomfört Dublinkonventio-nen - eller 1, som det heter, för det kommer juockså en 2 - på det viset att i principalltid tillämpar den när man faktiskt inte har denskyldigheten. är en möjlighet attskicka tillbaka en person som har sökt asyl i ett annatland för prövning där.Det finns ett antal situationer där jag menar inte skulle ha utnyttjat den möjligheten. Menåterigen är det viktigt att se vem vi ska hålla vidskampålen. När det gäller är det inte förord-ningen som sådan som i grunden är problemet, utanproblemet är hur den har sett tillatt den tillämpas i praktiken.Jag har en stor förhoppning om att vi de närmasteåren tillsammans med , ,och andra kan fortsätta att drivaSocialdemokraterna framför oss när det gäller flyk-tingpolitiken.Jag hoppas att även fortsättningsviskommer att våga att stå upp och vara tuff mot sinsamarbetspartner socialdemokratin. Jag kanske hadeönskat att man redan i de samtal som man nu har förthade nått någon framgång på det här området, mendet har man inte gjort, man har inte klarat det i för-handlingarna med Socialdemokraterna. Men då lovarjag att det kommer att finnas en hjälpande hand frånFolkpartiet för att se till att vi kan driva Socialdemo-kraterna framför oss för humanitet, solidaritet ochtolerans.Anf. 144 () replik:Fru talman! Hjälpande händer är välkomna, menman bör också i sitt sinnelag ha insikter om att detinte är nödvändigt att välja antingen den ena som görfel att kritisera eller den andra som gör fel att kritise-ra. Om svensk lagstiftning eller svensk praxis är in-human, är rättsosäker, låt oss kritisera det. Men låtoss också se att harmoniseringen inom EU skerpå helt andra villkor än vad jag vill att det ska ske ochvad hävdar att han vill ska ske. Låt ossvara kritiska i alla sammanhang där vi kan och börvara kritiska och där rättssäkerheten ifrågasätts ochurholkas alldeles oavsett om det råkar vara inom ettprojekt som och hans parti i övrigt trorstår för fred, frihet och en massa andra fina saker.Jag noterade att svaret på frågan är att vi inte, ialla fall inte vi gemensamt, här i kammarei dag kan komma på särskilt många exempel på därman inte har använt efter det attden infördes , trots att det i den lagstiftningenstår att det är en möjlighet och inte en skyldighet attanvända den. och jag skiljer oss möjli-gen på den punkten att hoppas att dethär ska bli ett exempel på en annan version, att praxishär ska bli en annan. Jag är inte lika hoppfull när detgäller svensk praxis på flyktingområdet. Där kan vivara oense men trots det säkert göra mycket gemen-samt för att kritisera svensk flyktingpolitik och denhårdnande flyktingpolitiken inom "Fort Europa".Anf. 145 () replik:Fru talman! Då är vi ändå ense om mycket. Jagtror inte att det bara handlar om att kritisera. Vi har enunik möjlighet i de samtal som ska föras mellanJan O och varje enskilt parti för att driva fram de förändringarsom vi vill ha.Vad jag också sade var att jag inte har något pro-blem med det här direktivet. Jag har inget problemmed att en person som har gjort sig skyldig till ettallmänfarligt brott i ett annat europeiskt land kanriskera att förlora sitt uppehållstillstånd i ifalldet är den typ av personer som vi utvisar från Sverigepå grund av att de begår mycket grova brott. Det ärbakgrunden till att inte landar i den reser-vation som de här tre partierna har gjort.Det är riktigt och viktigt att påpeka att detta är enmöjlighet och inte en skyldighet. har en personsom representerar Socialdemokraterna i dagenskammare också betonat detta. Man brukar inte vara såtydlig på att betona det vad gäller Dublinkonventio-nen. brukar det tyvärr vara så att Social-demokraterna och regeringen lite grann döljer sigbakom EU när de fattar beslut som inte alltid bärhumanitetens prägel.Anf. 146 ():Fru talman! När vi här i kammaren diskuterar frå-gor som berör människor som av olika anledningarhar tagit sin tillflykt till vårt land har vi ofta olikauppfattningar. Men den här gången delar vi i storadrag regeringens åsikter i propositionen, som handlarom ömsesidigt erkännande av beslut om avvisningoch utvisning. Därför stöder vi förslaget i betänkandeSfU3.Centerpartiet anser att vi ska ha en generös in-vandrar- och flyktingpolitik, att vi ska eftersträva ettmångkulturellt samhälle som bygger på respekt förvarandra, att de personer som söker sig till vårt landska behandlas på ett värdigt sätt, att vårt sätt att be-möta dem ska harmonisera med konventionen ommänskliga rättigheter.Fru talman! Det skrivs i betänkandet att ett beslutom avvisning eller utvisning aldrig får verkställas tillett land om det finns skälig anledning att tro att utlän-ningen där skulle vara i fara att straffas med dödeneller med kroppsstraff eller att utsättas för tortyr ellerannan omänsklig eller förnedrande behandling ellerbestraffning och inte heller till ett land där han ellerhon inte är skyddad mot att sändas vidare till ett landdär utlänningen skulle vara i sådan fara.En utlänning får inte heller sändas till ett land därhan eller hon riskerar att utsättas för förföljelse ellertill ett land där utlänningen inte är skyddad mot attsändas vidare till ett land där han eller hon löper riskför förföljelse.Vi har fri rörlighet för alla personer boende inomEU, och för att uppnå målet att utveckla ett områdemed frihet, säkerhet och rättvisa behövs en gemensamflyktingpolitik för invandring och en gemensam asyl-politik. Flyktingpolitiken måste bygga på flyktingarsrättigheter, internationell solidaritet och full respektför internationella åtaganden. Den gemensammapolitiken bör utgöras av miniminormer som ligger påen så hög nivå som möjligt.Om den fria rörligheten inom EU ska fungera påett tillfredsställande sätt är det viktigt att vi i Sverigearbetar med att vi i hela EU ska ha en öppen ochgenerös invandrar- och flyktingpolitik. Det kommerinte att fungera i längden om skillnaderna är storamellan länderna i EU.Herr talman! vill jag lyfta fram en frågaom är mycket aktuell men inte direkt behandlas i dethär betänkandet. Det gäller rättstrygghet för de perso-ner som sökt asyl här i men fått avslag på sinansökan. begär nu en särskild debatt häri kammaren på grund av den behandling som asylsö-kande återigen utsatts för. De greps av poli-sen i samband med besök på . Det ärinte tillfredsställande att en statlig myndighet sätterrättstryggheten för asylsökande på undantag genomatt förespegla att de ska komma till ett möte påMigrationsverket men där detta möte senare visar sigsyfta till att få den asylsökande gripen av polis. Det ärmycket olyckligt att detta har hänt igen, och vi iCenterpartiet kan inte acceptera detta.Allra sist yrkar jag bifall till förslaget i betänkan-de SfU3.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §. )12 § Ändringar i lagen om vägtrafikregisterFöredrogstrafikutskottets betänkande 2002/03:TU2Ändringar i lagen om vägtrafikregister (prop.2001/02:183).Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades under 15 §. )13 § Mottagning av avfall i hamnarFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2002/03:MJU3Mottagning av avfall i hamnar (prop. 2001/02:181).Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades under 15 §. )14 § Ändring i djurskyddslagenFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2002/03:MJU4Ändring i djurskyddslagen (prop. 2001/02:93 delvis).Anf. 147 BENGT-ANDERSJOHANSSON (m):Herr talman! Det handlar om en proposition somär en följd av tidigare lagstiftning i ärendet men därjust den här delen har varit föremål för en anmälan tillBryssel med hänvisning till att det gäller tekniskaföreskrifter och att det därmed måste gå den vägen.Jag tycker att det är oerhört viktigt att man har ettpolitiskt ansvar när det gäller att stifta lagar. Det är enav huvuduppgifter att just göra detta. Dågäller det också att vara så tydlig man kan och intelämna över mer än nödvändigt till tjänstemän ellerverk att tillämpa det vi har menat, innebärande att viska vara så långt det är möjligt tydliga. Det är ändå visom ställs till ansvar när medborgarna upplever inte behandlas på ett korrekt sätt.I det här fallet vill man utöka de djurarter som skaomfattas av tillsyn. Det hela handlar alltså om 16 §.Den nuvarande lagstiftningen gäller för den somyrkesmässigt eller i större omfattning föder upp, säl-jer eller tar emot hundar eller som ägnar sig åt rid-skoleverksamhet. vill man utöka detta till att om-fatta den som yrkesmässigt eller i större omfattninghåller och föder upp, upplåter eller säljer säll-skapsdjur eller hästar. Tillstånd krävs även för densom tar emot sällskapsdjur eller hästar för förvaringoch utfodring.Herr talman! Det är just här som vi tycker att tyd-ligheten inte är tillräckligt utvecklad. "Yrkesmässigt"är ganska lätt att definiera.