prot · GP0982 · 2002-03-14 00:00:00 — Detbetyder att alla statsråd - miljöministern, kulturmi-nistern, den minister som har ansvar för vägsträck-ningar - måste föra en diskussion tillsammans medalla andra statsråd och komma fram till en lösning därså mycket som möjligt av de väsentliga samhällsin-tressena, och naturligtvis då de kulturhistoriska in-tressena och kulturmiljöintressena, bevakas, bevarasoch slås vakt om.Det pågår en beredning om just detta område,, som beskriver så målande,och precis som hon säger: Ärendet ligger nu hosregeringen, och vi bereder det.Anf. 68 ():Herr talman! Det finns ju alltid alternativ, ellerhur? Det finns alternativ till den här vägsträckningenockså: fyra alternativ finns, men bara två är prövade.Det märkliga är att de två innebär antingen att åkaöver en vattentäkt eller att åka över ett nationelltkulturellt riksintresse. Men det finns två alternativ till.Jag hoppas att regeringen tittar på dem.Regeringen har att väga allmänintressen mot var-andra. ska skydda kultur- och miljövär-den av riksintresse, men som sagt: Regeringen harslutordet. Jag tycker att det är bra att både miljömi-nistern och kulturministern har möjlighet att samtalamer om den här frågan. Jag vet också att det kommeratt bli en interpellationsdebatt med miljöministernnästa vecka.Jag vill ändå passa på att vädja till kulturministernatt använda alla sina kvaliteter till att själv ocksåmålande beskriva och försvara kulturella nationellaintressen. Annars är ju inte värd namnet.Anf. 69 Kulturminister ():Herr talman! Jag kan försäkra att jag som kultur-minister, precis som miljöministern, kommer att pålikvärdiga villkor som alla andra ministrar vara med iberedningen av denna fråga. Vi har ju dessutom väl-digt gott stöd av de myndigheter som ger oss under-lag för ställningstaganden, i det här fallet t.ex. . Det är av stor betydelse. Det harvarit avgörande för ett antal kloka beslut vi har kun-nat fatta i kulturmiljöärenden av det här slaget.Påföljd vid misshandelsbrottAnf. 70 ():Herr talman! Jag har en fråga till justitieministerThomas Bodström.I dag är det möjligt att döma en man som miss-handlat sin fru, sambo eller flickvän till villkorligdom och samhällstjänst. Denna lagändring kom 1999,och det slogs också fast i 2000.Jag anser att lagen ska ändras så att det inte längrenågon gång finns någon tvekan om att den som miss-handlar en kvinna ska dömas till fängelse. Vad tänkerjustitieministern göra åt nuvarande möjlighet att intedöma kvinnomisshandlare till fängelse?Anf. 71 Justitieminister ():Herr talman! Jag vet inte om kän-ner till det, men jag vill i varje fall göra en korrige-ring. Det var en kombination man införde den 1 janu-ari 1999. Möjligheten till påföljd med exempelvisvillkorlig dom har naturligtvis funnits tidigare. ge ännu större kombinationsmöjligheter. Det vargrunden för lagändringen.Låt mig också göra alldeles klart att misshandel ärett s.k. artbrott. Det innebär att fängelse är normalpå-följden för misshandel. Vi ska fortsätta att användaoss av den hårda praxis som gäller i domstolarna.Men vi ska inte undanröja de möjligheter som finnsför domstolen att döma annorlunda i undantagsfall.Anf. 72 ():Herr talman! Jag ser att vi har olika uppfattning.Jag anser att vi ska undanröja möjligheten att dömatill annat än fängelse när man misshandlar kvinnor.När det gäller brottet grov kvinnofridskränkningsom infördes har BRÅ gjort enuppföljning. Jag vet att det har gått lite tid sedanuppföljningen, men det har inte kommit någon ny.Jag citerar från BRÅ:s rapport: "Avsikten medden nya bestämmelsen var att bedöma mindre grovamen upprepade brott mot samma kvinna som ett all-varligt brott. Resultaten från denna undersökningvisar att detta syfte inte har uppnåtts eftersom de mänsom dömts har begått förhållandevis grova brott".Herr talman! Justitieministern var i i tis-dags. Jag noterar rubriken i en av våra tidningar:Kvinnofriden måste värnas via tuffare tag. Det stårmed stora bokstäver. Så säger justitieministern omkvinnovåld och barns utsatthet.I dag är straffet för grov kvinnofridskränkningmellan och högst . Den genom-snittliga fängelsetiden har hitintills varit 14 månader,dvs. efter tvåtredjedelsfrigivning 9 månader. Vadtänker justitieministern göra åt detta?Anf. 73 Justitieminister ():Herr talman! Om man tror att det är påföljdernasom är orsaken till kvinnomisshandel bör man verkli-gen studera problemet närmare. Ta kontakt med allade kvinnoorganisationer och brottsofferjourer somarbetar med de kvinnor som råkar illa ut. De har enhelt annan uppfattning.Vi har påföljder vad gäller kvinnofridskränkning.Men jag vill också påminna om att i grövre fall dömsman till grov misshandel. Där är maxpåföljden tio årsfängelse, vilket är den strängaste påföljden förutomlivstid.Tro inte, , att det är påföljdernasom är orsaken. Det är helt andra åtgärder som be-hövs. Det är de åtgärderna som vi inom regeringenarbetar för och som vi kommer att lägga fram förslagtill i höst.USA:s ståltullarAnf. 74 ():Herr talman! Jag har en fråga till inrättade ståltullar är ett ensidigthandelshinder, vilket kommer att försvåra bl.a. försvensk stålindustri.Min fråga lyder kort och gott: Vilka åtgärder vid-tar den med anledning av det?Anf. 75 Statsrådet ():Herr talman! har en regering som mer änalla andra talar om marknadens överlägsenhet framföralla andra sätt att organisera livet. har vi sett ettexempel på vad det innebär i praktiken. När den mö-ter inrikespolitiska svårigheter dukar den under ochger efter för snäva intresseopinioner i stället för att tafighten för sina principer.Nu har vi ett läge där bl.a. svensk stålexport drab-bas av i praktiken utestängning på viktiga varuområ-den. Det drabbar sysselsättningen på en del orter iSverige. Vi jobbar hårt tillsammans med våra kolle-ger i EU för att minska skadeverkningarna av detta.EU:s handelsministrar kommer att träffas på mån-dag och tisdag för att diskutera detta i . Våratjänstemän träffades i går, och de träffas också i mor-gon. Det pågår nu ett intensivt arbete.Vi kommer också att jobba från svensk sida för attutverka undantag för ett antal produkter från denamerikanska administrationens sida. Men huvudspå-ret är ändå att beslutet ligger fast. De har bestämt hurde vill ha det. Vi måste nu inrikta oss på att begränsaskadeverkningarna. Att undanröja dem klarar vi inte.Anf. 76 ():Herr talman! I mina öron låter detta väldigt myck-et som att vi är i början av eller inne i ett regelrätthandelskrig. Det är naturligtvis mycket olyckligt.Min följdfråga är: Föranleder detta några ändring-ar i , eller finns behov av ett annat kon-fliktlösningssystem mellan länderna på världsmark-naden?Anf. 77 Statsrådet ():Herr talman! Enligt min uppfattning innebär detsom nu gör ett missbruk av möjligheter somfinns i WTO att tillgripa s.k. antidumpningstullar. Detberor på att reglerna i WTO är ganska otydliga.De är tillräckligt tydliga för att vi ska kunna säga:Detta kan omöjligen ingå i vad man får göra. Men ioch med att reglerna är lite otydliga kan amerikanernastå hemma och göra någonting annat.Vi har i enats om att ta med dessa regler inästa förhandling. Det vägrade amerikanerna att göraända till i allra . Den sista natten avförhandlingarna släppte de sitt veto mot detta.De vet att i det amerikanska politiska systemetanvänder man den här metoden när man ska ge speci-ella fördelar till sådana branscher och företag som ärmed och betalar valkampanjer. Utan detta står de sigganska slätt i att ragga valpengar. Det är vad det tillsyvende och sist handlar om. Det kommer att blimycket svårt att strama upp reglerna.Detta illustrerar hur viktigt det är att vi kan förnyaoch modernisera reglerna för handeln så att den härtypen av missbruk absolut inte kan förekomma. Omnågon gör den här typen av övergrepp ska de kunnaundanröjas snabbt så att det inte ska behöva ta ,som det kanske kommer att göra den här gången.NärradiolagenAnf. 78 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till kulturmi-nister . Det gäller närradiolagen ochhur den diskriminerar vissa grupper.I har vi något så unikt som en kunskaps-radio. Det är en lokal närradiostation som bandarföreläsningar och debatter i . Dessa får intesändas på annan ort. Jag har tidigare ställt en fråga tillkulturministern och fått svaret att undantaget frånriksförbudet inte ska utvidgas.Vi anser detta vara en diskriminering. De små lo-kala närradiostationerna har inte vare sig ekonomi,personal eller möjligheter att bevaka det som händerpå andra ställen i exempelvis ett län. Därmed går deockså miste om debatter och föreläsningar. Det ärganska naturligt att de i högre grad sker i universitets-staden.Min vädjan till är att man bör seöver detta nu när Radio- och har fått ettuppdrag att titta på helheten och göra bedömningarför närradio. Jag vill understryka just det som harmed kunskap och information att göra.Är kulturministern villig att återigen ta upp fråganför att utöka undantaget i riksradioförbudet?Anf. 79 Kulturminister ():Herr talman! Problemet som närradion lever med och som är väldigt akut är något annat än det somViviann tar upp just . Det är det faktum attföreningsradion på vissa begränsade ställen håller påatt stötas ut. I stället upptas utrymmet av traditionellkommersiell lokalradio.Föreningsradion trängs tillbaka. Den kommersi-ella radion tar också närradioutrymmena i anspråk.Det har underlättats av ett regelsystem som har velatvara generöst mot just föreningsradion. Det gör får vara väldigt försiktig när man gör föränd-ringar i systemet.Vi har bett Radio- och att göra en or-dentlig genomgång av hur vi under överskådlig tidska kunna se till att närradion fortsätter att vara enföreningsradio. Den ska naturligtvis ha så goda förut-sättningar att verka som möjligt. Det får inte bli så attäven detta frekvensutrymme tas över av den kommer-siella lokalradion.Det finns en öppenhet för alla förslag som handlarom att ge en stark föreningsradio goda möjligheter attverka. Men det är sannolikt inte i detta läge att göranågot åt riksförbudet.Anf. 80 ():Herr talman! Jag vill säga till kulturminister att det egentligen är precis detta somhåller på att hända : Föreningsradion, som har eninriktning av att vara en kunskapsradio, håller på atttvingas ut av just den kommersiella radion eftersomdet är tillåtet att sända musik över alla stationer ochäven att sända reklam.Däremot är det inte tillåtet att sända det som ärsamhällsinformation. Det är det som är problemet fören liten närradiostation - alla har inte möjlighet tilldetta utbud. Utbudet av program att banda är kanskeinte tillräckligt stort på de mindre orterna. Därför helst samköra, men får man inte samköra så kunna få möjlighet att sända ett bandat programfrån en närradiostation på en annan närradiostation.Det är det som inte är möjligt , och därför fylleren del lokala radiostationer helt enkelt ut utrymmetmed bara musik. De har inte tillräckligt med infor-mativa program. Detta är ett stort problem.Vi lever ju i då man pratar om livslångt lä-rande. Varför diskriminera främst landsortsbefolk-ningen när det gäller att kunna ta del av det som hän-der i de större städerna - för det är det som sker?Anf. 81 Kulturminister ():Herr talman! Det är roligt att möta riksdagsleda-möter som är djupt engagerade i föreningsradion. Vikommer nämligen att vara många som måste engage-ra oss för att den ska bli kvar och kunna leva ett livdär man kan fylla innehållet med musik, med sam-hällsdebatt eller med andra talade program.Den stora pressen står den kommersiella lokalra-dion för . En del av de förändringar som vi hargjort för att stimulera närradion har som det verkarhelt berett vägen för de kommersiella lokalradiosta-tionernas sätt att ta sig in på detta föreningsområde.Det är ett problem.Radio- och har ett uppdrag som det såsmåningom ska redovisa. Jag hoppas naturligtvis attverkets förslag och analys ska kunna utgöra en grundför åtgärder som vi som vill hävda och värna före-ningsradion kan ha god nytta av.Sexindustrin i ThailandAnf. 82 ():Herr talman! Jag har en fråga till ThomasBodström som justitieminister.Jag vet att ministern var och be-sökte och försökte skapa sig en bild avdrogsituationen. Det gällde både den inhemska situa-tionen i landet och hur man framgångsrikt hade job-bat för att minska produktionen av opium och relatio-nerna till grannområdena och smugglingsvägarnauppemot Europa.Men det finns en annan problematik som sammabrottssyndikat arbetar med. Det gäller trafficking ochsexindustri, som också är en växande kriminell sektoroch som genererar oerhörda vinster till dem somutnyttjar kvinnor på detta brutala sätt.På samma sätt som man jobbar med föratt minimera opiumproduktionen tycker jag att det ärviktigt att man tillsammans med jobbar närdet gäller att få klarhet i hur ekonomiskt stark sexin-dustrin är, så att man vet vilken fiende man har. Manmåste tillsammans jobba effektivare för att minimeraproblemen.Samtidigt som man nu ser att det kanske blir nå-gon hejd i tillströmningen av thailändska kvinnor tillsexindustrin så kommer de från grannländerna Bur-ma, osv. Allteftersom välståndet växer igrannländerna växer också möjligheten för män attresa till för att utnyttja de kvinnor som finnspå bordellerna och i andra delar av sexindustrin där.På vilket sätt inkluderade denhär problematiken i sitt arbete under besöket och efterhemkomsten?Anf. 83 Justitieminister ():Herr talman! På det sättet att det var en av orsa-kerna till att jag reste dit! Jag samtalade med denansvarige ministern om de här problemen. Det ärmycket riktigt ett problem att det kommer mångaeuropeiska män till . Det finns ett samarbetemellan bl.a. och i den här frågan.Som bekant är ett av de få länder där man harlagfört en person för ett brott i Thailand.När det gäller trafficking så är det människor frånde omkringliggande länderna som kommer till Thai-land. Det är alltså inte frågan om thailändska kvinnorsom kommer till . Vi har som bekant problemmed trafficking även i , och vi har nått enöverenskommelse i EU och FN. Regeringen har nuockså lagt fram en proposition om människohandel iSverige. Men detta rör inte i första hand kvinnor frånThailand, utan kvinnor från forna öststatsländer.Vi arbetar naturligtvis med de här frågorna inter-nationellt, inom och utom EU. Vi fortsätter också detsamarbete som berör och och sombl.a. gäller de frågor som tas upp här.Anf. 84 ():Herr talman! Jag välkomnar redovisningarna ochde åtgärder som vidtas, även om jag förstår att det blirliten möjlighet att på en sådan här kort stund redovisavad som görs och vilka initiativ man planerar att ta.Detta är ändå positivt. Men när jag har försökt attkolla på vilket sätt man jobbar i internationella forumhar jag känt att det brister i viljan att se vilka som ärpersonerna bakom det hela - vilka det är som driverden kriminella verksamheten. Prostitution är ju olag-ligt också i , vilket jag tycker att det är vik-tigt att understryka.Man måste se problemets omfattning och varifråndet styrs för att kunna angripa det på rätt sätt. Det ärviktigt att vi försöker ta itu med det problem somSverige direkt är en del av genom att svenska mänåker till och missbrukar den gästfrihet somfinns där, på samma sätt som man åker från ochTaiwan och missbrukar den.Men detta räcker inte. Vi måste också jobba fråntoppen. Där kan inte jag genom FN-organ och påandra sätt få fram att det verkligen sker något arbete.Därför är det viktigt att svarar påfrågan om vilka initiativ man tar från svensk sida pådetta sätt. Och på vilket sätt stöder man Thailandsinitiativ? Jag vet att det finns ministrar som är mycketintresserade av samarbete med just i de härfrågorna.Anf. 85 Justitieminister ():Herr talman! hade en världskongress1996 som gällde just de här frågorna. Det gjordes enuppföljning i , som också gälldedessa frågor. Vid båda dessa kongresser spelade re-presentanter från , bl.a. professor , en central roll. Jag träffade professorMuntarbhorn och diskuterade de här frågorna. Vidiskuterade hur vi kan fortsätta samarbetet.ECPAT har också en oerhört viktig roll, och jagträffade även ECPAT i . ECPAT är just denbrygga som ibland kan behövas mellan myndigheter iThailand och i och alla de människor somarbetar i kampen mot människohandel, bl.a. dem somligger bakom världskongresserna.Nationell strategi för träindustrinAnf. 86 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet . I vill vi gärna sätta miljön långtupp på agendan och värna våra naturresurser. Som ettav världens skogrikaste länder har vi gott om materialför att utveckla vår träindustri. Våra nordiska grann-länder, som har liknande natur, har insett hur viktigträindustrin är för miljön och har utvecklat nationellastrategier just för träindustrin. har fördubblatsin träkonsumtion , och det har bl.a. skapats8 000 nya jobb. ser sitt nationella programför träindustri som ett sätt att kunna uppfylla Kyoto-protokollet.Kan statsrådet tänka sig att ta fram en nationellstrategi för att öka användandet av trä i ?Anf. 87 Statsrådet ():Herr talman! Jag instämmer i synpunkten på bety-delsen av träindustrin. Det finns naturligtvis även hososs idéer om sambandet mellan skog och Kyotopro-tokollet t.ex. och om den betydelse som skogen har.Jag kan inte svara på den speciella fråganom strategier för att öka träanvändandet. Jag tror attdetta framför allt ligger på andra departement; det ären näringslivsfråga i första hand. nog precisera på vilket sätt hon ser detta som enviktig miljöfråga utöver det som redan sagts.Anf. 88 ():Herr talman! Tack för svaret! togs förbu-det mot att bygga flervåningshus i trä bort ur plan-och . Det kan man alltså göra . Då ärdet viktigt att man också använder förnybara råvaror,som trä, i byggnationen.Under förra året, när vi hade arkitekturåret, valdesde vackraste byggnaderna i . Det var bl.a.Universeum i och kyrkan i . Bäggeär byggda av trä. När man nu bygger och utvidgar använder man trä, mendet är inte trä från utan från -någonting som heter jatoba.Jag tror att det är viktigt att man har en nationellstrategi för att använda inhemska produkter som vihar gott om. Man bör också ta fram miljöekonomiskakalkyler när man tittar på sådana här frågor inom t.ex.lagen om offentlig upphandling. Vi ska lyfta fram detsom är viktigt i - vår egen industri.Anf. 89 Statsrådet ():Herr talman! Tack för de klarläggandena! Det härvisar till yttermera visso hur många olika politikom-råden som detta inbegriper. Som känner till pågår arbete med miljöhänsyn när detgäller upphandling osv. Att däremot ensidigt gynnajust svensk skogsindustri på det sätt som AnnelieEnochson föreslår är en mer komplicerad fråga. Detär en mycket större fråga där miljösidan utgör en litendel.Jag tycker att det låter intressant, men det låterockså problematiskt på flera sätt med anledning avvår politik på andra områden när det gäller upphand-ling, konkurrens osv. Vi får återkomma till den frå-gan.Placering av destruktionsanläggningAnf. 90 ():Herr talman! Jag har en fråga till miljöministerLena . Frågan handlar om en destruk-tionsanläggning för förorenade jordmassor som ärtänkt att placeras i Stockholmsstadsdelen del har jag varit med och för-handlat om miljömålspropositionen och delar verkli-gen regeringens ambition att sanera förorenad mark.Men vad gäller placeringen undrar jag om ministernanser att det är välbetänkt att placera en destruk-tionsanläggning precis intill ett tätbebyggt bostads-område. Där finns ett gasverk, , där finnsstora trafikleder och där finns föroreningar från sjö-farten utanför.Jag undrar om miljöministern anser att det här ärett bra ställe att placera destruktionsanläggningen på.Anf. 91 Statsrådet ():Herr talman! Detta är ett ärende som just nu liggerpå regeringens bord. Jag kan inte föregå den prövningav frågan som vi just nu gör genom att uttala migdirekt om huruvida vi ska lägga den här destruk-tionsanläggningen på just denna tomt.Låt mig dock säga att det här är ett svårt problem.Som säger ska vi göra en godinsats när det gäller renande, men det finns ocksåmånga komplikationer. Det finns fler komplikationerän de som nämnde, t.ex. närhettill daghem. Allt detta är sådant som vägs in iberedningen av ärendet, men jag kan inte föregripaden med min egen personliga uppfattning i frågan.Anf. 92 ():Herr talman! Tack för svaret! Lagstiftningen före-skriver att det ska göras miljökonsekvens- och hälso-konsekvensbeskrivning i ansökan, men Socialstyrel-sen påpekar att det saknas i det här fallet. Det finnsalltså inte kunskapsunderlag som gör att man på ensamlad grund kan ta ställning till vilka hälsokon-sekvenser som blir fallet.Likaså säger miljömedicinska enheten på Karo-linska sjukhuset att handlingarna inte anger hur storadelar av befolkningen som exponeras och inte hellervilka exponeringshalter det handlar om.Skorstenen, som är tänkt att vara , ham-nar av topografiska skäl intill daghemmet - jag ärtacksam för att ministern tog upp just barnens per-spektiv. Det är tänkt att kvicksilver skagå ut genom den här skorstenen. Därför undrar jagavslutningsvis om ministern har något råd till deföräldrar som bor i närheten. De anställda ska ha enavancerad skyddsutrustning, men vad ska man somförälder göra för att skydda sitt barn från de förore-ningar som eventuellt kan bli fallet om placeringenblir i ?Anf. 93 Statsrådet ():Herr talman! Jag tycker att föräldrarna till attbörja med ska invänta prövningen av det här ärendet.Syftet med prövningar av det här slaget är att de skagöras så väl, med hänsynstagande till alla de kompli-kationer som kan uppstå, att man inte ska behövavidta några särskilda åtgärder. Förläggs en anlägg-ning på ett visst ställe är det med hänsyn tagen tillden verksamhet som bedrivs i omgivningarna. Dethär är något som bereds med mycket stor noggrann-het, och jag rekommenderar som sagt att föräldrarnaväntar och tar till de åtgärder de tycker behövs poli-tiskt om de inte tycker att beslutet blir det rätta. Menvi gör det här på det sätt som krävs.Jag kan också säga att i den mån sådana under-lagshandlingar saknas som krävs i den här typen avärenden begär vi naturligtvis in komplettering.Utsatta barnAnf. 94 ():Herr talman! Min fråga riktar jag till justitiemi-nister . Den handlar om utsattabarn.I många hem där det förekommer våld finns barn- barn som inte ens kan sova när misshandel pågår.Även om barnen kryper under sängen, drar täckeröver huvudet eller håller för öronen når slagen fram.Barn blir alltså vittne till våld i sin egen familj, motsin egen mamma. Och barn är inte bara vittnen tillvåld, utan de blir själva utsatta för våld. Det är inteovanligt att barn i misshandlarfamiljer blir nästa ge-nerations förövare. Barn måste alltså få möjlighet attbearbeta sina hemska upplevelser. Denna hjälp ärockså en viktig brottsförebyggande faktor.Det finns ingen statistik över hur många barn somser sin mamma misshandlas. Men, herr talman, attbarn inte ska behöva drabbas måste vi väl vara över-ens om. Hemmet borde vara en trygg tillvaro, menhär utsätts barn ibland, direkt eller indirekt, för fysiskeller psykisk misshandel om den ene vuxne miss-handlar den andra.Min fråga till justitieministern är: Borde inte dessabarn ses som brottsoffer?Anf. 95 Justitieminister ():Herr talman! Jo, och det kan de också anses vara ivissa fall. Jag hinner inte på den här korta tiden gå inpå detta med direkt och indirekt eventuellt uppsåt,men det kan faktiskt vara fråga om att de är brottsof-fer. Som bekant har man också rätt till skadeståndäven om man inte direkt har utsatts för den fysiskamisshandeln.Jag håller helt med om att detta är en grupp somman måste arbeta ännu mera med, och det gör manockså på många håll. På i , somjag har besökt, är man mycket noga inte bara med attlåta barnen följa med kvinnorna och tillsammans meddem få den hjälp och terapi som behövs utan ocksåmed att se på dem självständigt efter de traumatiskahändelser som har skett. Det arbetet pågår alltså. Detär viktigt att vi fortsätter att stödja barnen, som ofta ärde som utsätts värst av alla för övergreppen.Anf. 96 ():Herr talman! Enligt artikel19 har barn rätt att skyddas mot både fysiskt ochpsykiskt våld, och grundprincipen är ju att sätta bar-nets bästa i centrum.