prot · GP09102 · 2002-04-25 00:00:00 — Det finns naturligtvis exempel på länder därman har lyckats kringgå detta bättre eller sämre. Jagtror att man ska söka sig till ett mer reflexivt ochdjuplodande offentligt samtal. Det är viktigt att detfinns i våra medier, om det är vi överens. Däremottror jag att vägen till mångfald är att vi har starka,breda public service-kanaler.Anf. 19 ():Fru talman! Jag tycker faktiskt att en mycket statisk och nästan gammalmodig synpå medierna när han talar om public service-kanaler.Det finns ju , som jag framhöll i mitt inled-ningsanförande, flera nya typer av ställen där mankan ha någon typ av TV-program, inte minst på dato-rer. Själv lägger jag på min egen hemsida ut en litenvideo i TV-liknande form. kanske det inte kanklassas som public service, men tanken är att man skakunna få använda pengar ur public service-fondernaför att göra public service-program i alla möjligaolika medier. Det är det som är så fint med vårt för-slag.Det är synd. Jag tror att är lite eftersin tid och framför allt inte har en tillräcklig känslaför att det kommer en massa nya medier.Anf. 20 ():Fru talman! Vi ska nog inte diskutera vem som ärefter eller före sin tid. Jag vet också att public servicesatsar oerhört på att ha en kombination av detta. Jagtror inte på systemet med fonder, privata kanaler. Dåfår man ändå en sorts ägt monopol över medieföreta-gandet. Jag tror att det är nödvändigt med just den typav public service-företag som vi har, och de bör stär-kas.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 17 §.)Anf. 21 TALMANNEN:Jag kan konstatera att samtliga talare utom Ken-neth underskred sin talartid, och därför höll sigkonstitutionsutskottet under den totalt angivna ramsom är nödvändig som underlag för vår planering.8 § samarbete med betänkande 2001/02:JuU17Sveriges samarbete med (prop. 2001/02:88).Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades under 17 §. )9 § Kallelser av barn och ungdomar till dom-stolssammanträden, m.m.Föredrogsjustitieutskottets betänkande 2001/02:JuU23Kallelser av barn och ungdomar till domstolssam-manträden, m.m. (prop. 2001/02:111).Anf. 22 ():Fru talman! ska vi behandla justitieutskottetsbetänkande 23 Kallelser av barn och ungdomar tilldomstolssammanträden. Vi moderater yrkar bifall tillreservation 1 i detta ärende, en reservation där viföreslår att föräldrar i allmänhet ska ha närvaropliktvid förhör och huvudhandling när deras barn som ärunder misstänks för brott. Vi visar också på attundantag ska kunna göras om lämplighetsbedöm-ningen så visar.Fru talman! Det är alltid lång väntan för unga ikris. När någon som är misstänks förbrott är vuxnas stöd särskilt betydelsefullt. Och fåsaker förenar människor så mycket som avskyn motvåld och brott. Vi borde även vara överens om att detär viktigt med tidig reaktion mot våldshandlingar ochbrottslighet. Våld, brottslighet och droger har gått alltlängre ned i åldrarna och är nära oss. Vem som helstkan drabbas och bli brottsoffer, och alltför ofta sägs:Det här kunde vi förutse redan på BVC. Om mantidigt kunde se - varför gjordes inget då?Brott ska förebyggas. Barnens bästa ska komma ifrämsta rummet vid åtgärder som rör barn, och det ärmycket viktigt att förebyggande åtgärder sätts in vadgäller alla unga, men särskilt de unga som är i riskzo-nen. Men vi måste också se rättsväsendet som garantför trygghet. Man ska inte behöva gå på självför-svarskurs för att få känna sig trygg.Fru talman! Föräldrar och vårdnadshavare ska tasitt ansvar gentemot sina barn, och barn behöver merän väl vuxnas stöd. Även i skolan ska ungdomarnalära sig lösa problem utan att begå brott och ta tillvåld. Det är viktigt att barn får lära sig vad som är rättoch vad som är fel. De måste lära sig att visa respektför varandra och andras egendom och måste, sist meninte minst, förstå att brott drabbar brottsoffren liksombrottsoffrens nära.Varje brottsoffer som drabbas är ett mycket! Varjebrott är ett för mycket, och varje brottsling är ocksåen för mycket.Fru talman! Brottsanmälan och rättegång måstetas på allvar. Vi moderater anser att lagen tydligt börföreskriva att föräldrar och andra vuxna som står denunge nära ska närvara både vid förhör och vid rätte-gång. Då medvetandegörs även de vuxna om allvareti vad den unge gjort för brottsligt, och den vuxne kanmed större förståelse ta sitt ansvar. Återfall i brott ärtyvärr alltför vanligt även bland de unga.Fru talman! Ett sätt att omsätta barnkonventionenskrav i praktisk handling är att göra särskilda pröv-ningar för barnens bästa inför planering och beslut.Vi moderater föreslår att föräldrar i allmänhet skavara skyldiga att närvara både vid förhör och vidhuvudförhandling vare sig man är vårdnadshavareeller ej. Det är viktigt att få ta sitt ansvar inför sinabarn och inte dömas ut på förhand. Men det finnsundantag. Därför föreslår vi i vår reservation att det idomstolen ska kunna göras en lämplighetsbedömningav om båda föräldrarna ska kallas till förhör och rät-tegång eller ej. Allt för barnens bästa! Regeringen bördärför få i uppdrag att återkomma till medett lagförslag utifrån vår reservation om föräldrarsnärvaro vid förhör och rättegång.Anf. 23 ():Fru talman! Jag vet av egen erfarenhet att de allraflesta föräldrar tar ansvar för sina barn och ställer uppom det går snett för barnen. Att så är fallet visar ock-så propositionen. Men barn har ofta ett större nätverkav vuxna omkring sig. Det kan vara far- och morför-äldrar, äldre syskon, kusiner, fosterföräldrar ellerlärare. Hela detta engagemang som finns kring barnetska samhället ta vara på. Därför är det glädjande attregeringen i sin proposition tar fasta på det.Fru talman! Om en ung människa hamnar i ensvår situation är det inte självklart att det bara är för-äldrarna som kan ge det bästa stödet. Det är klumpigtmyndighetsutövande att, som , utgå ifrånatt det alltid är föräldrarna som är närmast barnet ochställa upp rigida regler.Därmed yrkar jag bifall till förslaget i utskottsbe-tänkandet och hoppas att talmannen är nöjd med mittkorta anförande.Anf. 24 ():Fru talman! Då ska jag försöka vara kortfattad imin fråga.Vuxnas roll är mycket betydelsefull för att ge stödtill barn och ungdomar. Det är vi överens om. Iblandkan även vuxna behöva stöd, och bör också få det, isin fostrarroll. Det betyder inte att föräldrar ska dö-mas ut och inte få vara med och ta sitt ansvar när barnkommit i svårigheter. Föräldrar är föräldrar. Det är viväl överens om.Barnets bästa ska alltid stå i fokus, och det är vik-tigt att föräldrar, vårdnadshavare och andra vuxnasom står de misstänkta nära så långt som det bedömsmöjligt ska vara skyldiga att komma till förhör ochrättegång för att axla sitt ansvar. Vi pekar på att detkan finnas undantag. Därför anser vi moderater attdomstolen ska kunna göra en bedömning av föräldra-deltagandet utifrån resultatet av personbedömningen.Men hur risiga föräldrar än kan vara är de ju barnensföräldrar. Det ska mycket till för att föräldrar inte skaduga inför sina barn. Det finns inga föräldrar som villatt deras barn ska fortsätta att begå brott.Hur tror att barnen ser på sina för-äldrar i fortsättningen om de vuxna utesluts från rät-tegången?Anf. 25 ():Fru talman! Jag tror faktiskt att vi är överens omatt de allra flesta föräldrar vill gärna vara med sinabarn när det har gått snett. Det är ingen som tvivlar pådet. Men det kan finnas situationer där det har skuritsig totalt mellan barnet och föräldrarna, och då är intedomstolen den bästa platsen att börja bygga upp denrelationen. Det kanske är mycket bättre med en fastereller en moster som är med.Anf. 26 ():Fru talman! Jag med mina erfarenheter från minegen skola och utifrån de ungdomarnas livssituationvill jag understryka vikten av att föräldrar görs delak-tiga i vad som rör barnen. Därför tycker jag och mittparti att föräldrarna i allmänhet borde vara skyldigaatt närvara vid rättegången oavsett om de är vård-nadshavare eller ej. Föräldrar är föräldrar även om deinte har vårdnaden. För barnens bästa lämnar vi dör-ren öppen så att undantag kan göras från skyldighetenatt närvara. Det är bra om föräldrar och barn kan hakontakt , och det är viktigt att barn ochungdomar uppfattar att föräldrarna och nära vuxnaställer upp. Ju fler som bedöms kunna ge stöd, destobättre skyddsnät får vi. Föräldrars förmåga prövas ju idet här fallet. Vem som är ens förälder sitter djuptinne i ett barn. Att föräldrar inte får delta kan faktisktkännas som att bli övergiven. Har jag skaffat ett barnär det inte frivilligt att vara förälder.Jag måste fråga : Om en domstol gördenna bedömning, ska inte föräldrarna ställa upp då?Anf. 27 ():Fru talman! Som jag sade i mitt förra inlägg är jagsäker på att de allra flesta föräldrar självmant kommeroch ställer upp för sina barn. Det är ingen som skapröva ut vilka föräldrar som passar och inte. Det ärsjälvklart.Men jag tror inte på närvaroplikt, och det av tvåskäl. För det första kan det vara en inflammeradstämning mellan barnet och föräldrarna. Återigen ärinte domstolen den bästa platsen för att bygga uppden relationen. För det andra kan föräldrar ha miss-bruksproblem eller andra problem som nästan gör detolämpligt för barnet att de deltar.Jag tycker att ska fundera på vilketsom är det bästa för barnet. Jag säger att det bästa förbarnet är de personer som är mest lämpliga för barnet.Självklart anser både och jag att detegentligen är föräldrarna som ska vara där. Men detkan finnas situationer där inte föräldrar ska vara där,och ska inte vi tvinga dem till det.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 17 §. )10 § Stabiliserings- och associationsavtaletmellan Europeiska gemenskaperna och derasmedlemsstater och f.d. jugoslaviska republikenMakedonienFöredrogsutrikesutskottets betänkande 2001/02:UU14Stabiliserings- och associationsavtalet mellan Euro-peiska gemenskaperna och deras medlemsstateroch f.d. jugoslaviska republiken (prop. 2001/02:156).Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades under 17 §. )11 § Behandling av ofrivillig barnlöshetFöredrogssocialutskottets betänkande 2001/02:SoU16Behandling av ofrivillig barnlöshet (prop.2001/02:89).Anf. 28 HANS ():Fru talman! av alla äktenskap är barnlö-sa. Detta utgör ofta en källa till stora personliga pro-blem för dem som drabbas. Denna fråga kan docklösas på flera olika sätt.Tidigare var den enda vägen adoption. ärdock tillgången på adoptionsbarn från mycketbegränsad. Adoption från utlandet kostar stora pengaroch medför etiska problem, vilket tydligt framkommiti de debatter som förts och som är aktu-ella.Sedan några decennier står också in vitro-fertilisering till buds. Vanligen insemineras spermafrån mannen i den kvinnliga mottagaren, men iblandsker befruktningen utanför kvinnans kropp och dåkallas det in vitro-fertilisering.I dag kan vi också diskutera ytterligare ett sätt,nämligen donation av sperma eller ägg från en tredjeperson. Vi får då en hel rad moralisk-etiska och ävenlegala problem.Detta är ju en medicinsk behandling som inte iförsta hand avser att rädda liv, vilket medför att vi fåren prioriteringsdiskussion. Dessutom uppkommerfrågan vem som ska betala. Varje landsting kan självtbestämma hur man vill ha det. I vissa landsting fårman bara göra ett enda försök med in vitro-fertilisering, i andra landsting flera. Eftersom detfinns problem med fertilisering av äggen behövs detofta flera försök. Tvillingfödslar, som varvanliga, kan undvikas genom att man bara inplanterarett enda ägg. Även privata fertilitetskliniker har före-kommit. Då får man själv betala för den ganska dyrabehandlingen.Köbildningar i sådan här verksamhet är regel. Dåkvinnans maximala ålder för fertilisering är begrän-sad kan man överskrida denna innan man kommerfram i köordningen. De flesta kliniker vill inte helleranvända de här metoderna på alltför gamla kvinnor.Det vi ska diskutera här är frågan om done-rad sperma eller donerade ägg. Man föreslår i propo-sitionen att endast endera, antingen sperma eller ägg,får doneras. Likaså föreslår man att ingreppen viddonation ska få göras bara vid universitetskliniker.Härigenom skapar man självfallet än längre köer ochän skarpare prioriteringsdiskussioner.I längden blir det helt oacceptabelt att begränsaåtgärderna till bara universiteten. Teknikerna vid invitro-fertilisering är väl kända och kan väl utföras pålänssjukhus. Man har emellertid sett vissa skador påbarnen vid äggdonationer, och därför vill man hålladetta inom universitetsmiljön där möjligheterna attstudera vad som egentligen händer är större. I läng-den torde det dock vara omöjligt att begränsa detta pådet här sättet. Ingreppen måste tillåtas även på läns-sjukhus.Ett krav på att insemineringen också ska kunnaske på högklassiga privata kliniker avvisas av ut-skottsmajoriteten, som liksom propositionen använ-der begreppet offentligt finansierade sjukhus. Någratungt vägande skäl för denna begränsning till lands-tingens kliniker finns naturligtvis inte. Allmänna ochprivata kliniker ska behandlas på lika villkor. Vi för-utsätter att regeringen återkommer idenna fråga.För övrigt delar vi regeringens synpunkter att gi-varen ska vara myndig och ha lämnat skriftligt sam-tycke. Läkaren får ett ansvar att pröva om givaren ärlämplig. Tills vidare gäller detta enbart en utomståen-de givare, antingen en ägg- eller en spermadonation.Det är möjligt att framtida erfarenheter kan göra detmöjligt med både ägg- och spermagivare, men tillsvidare bör man hålla på att endast en givare är tillå-ten. S.k. surrogatmammor bör inte alls tillåtas.Det föreslås också en bestämmelse i föräldrabal-ken om att en kvinna som föder ett barn som till-kommit genom ett ägg från en annan kvinna ska be-traktas som barnets mor. Om en man har samtyckt tillmotsvarande befruktning utanför makans kropp av ettägg från en annan kvinna ska han anses som barnetsfar. I detta instämmer vi helt och hållet.Fru talman! Jag ska också vara kortfattad i dagoch avslutar därför här. Jag instämmer i båda vårareservationer men yrkar för tids vinnande bifall en-dast till reservation 2 under punkt 3.Anf. 29 ():Fru talman! Som många av de medicinsk-etiskafrågorna är den här frågan svår och komplicerad. Denfordrar en ordentlig analys och ett ordentligt genom-tänkande för att vi ska komma till ett beslut.Jag vill inleda med att säga att för varje par sominte kan få biologiska barn är det naturligtvis en storoch svår smärta när man önskar att bli förälder, vilketde allra flesta gör. Det är en av de allra starkasteönskningar vi har.Men det finns alltid ett "men", och här är detbarnperspektivet. I är den bä-rande principen barnets bästa, dvs. att i all lagstiftningsom rör barn ska barnets bästa komma i främstarummet. Vi som kristdemokrater anser att det är tvek-samt om assisterad befruktning med donerade köns-celler ligger i linje med barnets bästa.Frågan om äggdonation har varit föremål för dis-kussion . Men när det gäller om dettaligger i linje med barnets bästa eller inte gör vi olikatolkningar.Jag kan i alla fall konstatera att Barnombudsman-nen, och , för att ta treexempel, är utomordentligt skeptiska till att tillåtaäggdonation därför att de, som jag tror, har barnetsbästa för ögonen. Också juridiska fakulteten i Upp-sala är utomordentligt tveksam och vill inte accepteradet här om man inte kan garantera att barnet får vetasitt ursprung. Även kräver garantierför detta. Det finns alltså mycket tveksamhet och storvånda inför ett sådant här beslut.Det kom en rapport där mankunde se att det bland de barn som hade fötts eftergivarinsemination var många som inte hade fått vetasitt ursprung.Fru talman! Jag tycker att det här är så viktigafrågor att man måste ha ett ordentligt underbyggtargument för att acceptera en ny lag när det gäller denhär sortens konstgjord befruktning. När barnet väl ärfött och det uppnår en mognad ska det kunna ta redapå sitt ursprung. Men har man aldrig fått veta att manhar kommit till på det här sättet är det lite svårt att gåoch fråga om sitt ursprung.Det kan också skapa problem senare i livet, kan-ske med nya släktingar eller att man vill hitta sinbiologiska mamma. Det kan bli problem som maninte har tänkt över. Oavsett om man berättar för bar-net om ursprunget eller ej kan det här vara som entickande bomb. Av de skälen, och för barnets bästa,har vi som kristdemokrater alltså yrkat avslag på denhär propositionen.Jag vill avsluta med att yrka bifall till det avslag-syrkande som har formulerats i reservation 1 i betän-kandet.Anf. 30 ():Fru talman! En halv miljon människor i Sverigelider av ofrivillig barnlöshet. De flesta av oss kännersäkert någon som vill men har svårt att få barn. är en av de många kvinnor som inte kan fåbarn. drabbades hon av leukemi. är hon tack och lov frisk. Men den tuffa strålbe-handlingen och de tunga cellgifterna har gjort hennesteril.Lena lider av sjukdom. Det är en kromo-somrubbning som orsakat att hon föddes steril. BådeJohanna och längtar intensivt efter att bli mam-mor, att få uppleva lyckan av att ge kärlek och väg-ledning till ett litet barn.Genom att tillåta äggdonation i kan viöppna stängda dörrar för dem och andra ofrivilligtbarnlösa.I dag är det som bekant tillåtet att donera sperma,men inte ägg. Det är både ologiskt och könsdiskrimi-nerande. Sterila kvinnor tvingas vända sig till klinikeri , och , där äggdona-tioner är tillåtna. Att sätta sitt hopp till behandlingutomlands är inte bara dyrt utan även stressande ochpsykiskt jobbigt.Fru talman! Regeringens proposition Behandlingav ofrivillig barnlöshet, som vi debatterar här ,har samtliga partier i socialutskottet utom Kristdemo-kraterna ställt sig bakom.Kristdemokraterna anser att befruktning utanförkvinnans kropp inte ska tillåtas. Man menar bl.a. attbarn som kommit till efter donation kan få problemunder uppväxttiden eller att det kan uppstå komplice-rade relationer mellan donatorn och barnet, mellanbarn, föräldrar och syskon, mellan man och hustru.Till vill jag säga: Självklart harvi barnets bästa för ögonen i den här frågan. De kan inte råda över hur eller att de blivittill. Men när uttrycker förfäraninför de möjligheter som öppnar sig genom äggdona-tion låter det som om det vore djupt omoraliskt ochanstötligt.Kristdemokraternas syn går dock stick i stäv medgängse uppfattning bland människor. Var sjätte kvin-na kan t.ex. tänka sig att donera ägg om det blir tillå-tet. Hälften av männen säger att de tänker stödja sinpartner om hon vill bli äggdonator. Det visar en färskenkätundersökning som gjorts av Institutionen förkvinnors och barns hälsa vid iUppsala.Donerade ägg eller spermier är sannerligen ingaslit-och-släng-varor. vet mycketväl att innan befruktning sker utanför kroppen ska ensärskild prövning göras av både blivande föräldraroch donator. Behandling kan bara bli aktuell om bar-net kan garanteras goda uppväxtförhållanden.Barns intressen ska beaktas vid alla typer av be-handling av ofrivillig barnlöshet. Barn som fötts efteren konstgjord befruktning får givetvis inte utsättas förstörre risker än andra barn. Det är utifrån detta sombåde utskottsmajoriteten och propositionen betonarsamhällets ansvar för att se till att alla metoder äretiskt riktiga.Det betyder att de metoder som finns nu ska följasupp även . Nya behandlingar får inte infö-ras utan att risker ur barnets perspektiv övervägtsnoga. Resultat av IVF-teknik och barns psykosocialaförhållanden ska följas upp. Givare av ägg och sper-mier ska informeras om vilka följder en donation kanfå.Vi är säkert alla rörande överens om att barn harrätt att grunda sitt liv på sanningen om sitt etniskaursprung. Allt annat vore otänkbart och ett kränkandeav barnets integritet. Det är betydelsefullt att föräld-rarna känner och vill berätta för barnet hur det blivittill.Därför är det en angelägen uppgift för Socialsty-relsen att medverka till att rutiner och metoder ut-vecklas så att de blivande föräldrarna får råd ochhjälp med hur de på ett bra sätt kan förklara och be-rätta för sitt barn.Par som lider av ofrivillig barnlöshet åker kanskekänslomässig berg- och dalbana. Vissa perioder gårdet bra, medan andra känns svårare. Regeringen be-tonar därför att de här paren ska erbjudas att bearbetaeventuella kriser, särskilt i de fall där det kan bli ak-tuellt att använda ägg eller spermier från utomståen-de. Professionellt stöd ska alltså ingå i utredningeninnan behandling av ofrivillig barnlöshet genomförs.Fru talman! tar i sina reservationer 2och 3 - men yrkar bifall bara till nr 2 - upp köernaoch problematiken med universitetssjukhus.Det är sant att möjligheten för ofrivilligt barnlösapar att få tillgång till offentligt finansierad behandlingvarierar mellan olika landsting. Vi anser dock att dethär först och främst är en fråga för sjukvårdshuvud-männen. Men vi vill också trycka på att det är ange-läget att landstingen ser över sina regler för finansie-ring av ofrivillig barnlöshet.När det sedan gäller universitetssjukhusens rollvill jag bara säga att befruktning utanför kroppen inteär alldeles enkel utan ofta resurskrävande och komp-licerad. Därför anser utskottsmajoriteten för närva-rande att IVF-behandling med donerade ägg ellerspermier endast får ges vid universitetssjukhus. Själv-fallet utgår vi ifrån att man följer upp verksamhetenoch möjligtvis inom två återkommer med för-slag om att utvidga möjligheten till andra sjukhus.Till sist vill jag också ta upp surrogatmoderskap.Enligt vår och regeringens uppfattning är surrogat-moderskap inte etiskt försvarbart. Det är inte förenligtmed principen om människovärde att använda enkvinnas kropp som medel för att lösa barnlöshet. Inteheller ur barnets perspektiv är det här önskvärt.Därmed yrkar jag bifall till förslagen i betänkan-det och avslag på samtliga reservationer.Anf. 31 () re-plik:Fru talman! Jag måste rätta till en sak som sade, nämligen att skullevara negativa till konstgjord befruktning. Vi är intenegativa till konstgjord befruktning när ägg ochspermier kommer från paret, dvs. Det finns inga som helst etiska komplikationermed det sättet.Jag uttryckte mycket tydligt i början av mitt anfö-rande att det här är mycket svårt. Vi kan dra olikaslutsatser, men jag vill fråga varförhan tror att inte har tillstyrktförslaget, varför han tror att inte hargjort det och varför han tror att intehar gjort det. Har inte dessa tre tunga remissinstanserbarnens bästa för ögonen?Anf. 32 () replik:Fru talman! Jag tror att de också har barnens bästaför ögonen, likväl som vi har.Chatrine nämnde isitt huvudanförande. Hon tog då upp att konventionenser till barnens bästa, och det är anledningen till yrkar avslag på propositionen.År 1994 fick i upp-drag av att göra en översyn avvissa frågor om befruktning utanför kroppen. I rap-porten Assisterad befruktning föreslås bl.a.att IVF-behandling ska få utföras med kvinnans egnaägg och donerade spermier eller med donerade äggoch mannens spermier.Här anser utskottsmajoriteten och regeringen attrådet grundat sina bedömningar på uppfattningen omalla människors lika värde och en humanistisk männi-skosyn. De etiska principer som har varit vägledandeär respekten för självbestämmande och integritet,principen om att minska lidande, godhetsprincipensamt rättviseprincipen.Genom att se på den handläggningen är det själv-klart att vi har barnens bästa för ögonen. Jag förstårinte att kan tro något annat.Jag sade i mitt huvudanförande att donerade äggeller spermier sannerligen inte är någon slit-och-släng-vara. vet mycket väl attinnan en befruktning sker utanför kroppen ska ensärskild prövning göras av både den blivande föräl-dern och donatorn. Behandling kan bli aktuell baraom barnet kan garanteras goda uppväxtförhållanden.Jag tycker att det är en tillräcklig garanti för att vi sertill barnperspektivet.Anf. 33 () re-plik:Fru talman! Jag konstaterar att intesvarade på mina tre frågor. Jag förstår att det är svårtatt ha något svar.FN:s barnkonvention genomsyras av något somkallas för försiktighetsprincipen. Det är den som jaghar försökt att hävda av olika skäl. Jag tror att framti-den kommer att utvisa att det är viktigt att grundligtse vad som är barns bästa.