prot · GP0998 · 2002-04-18 00:00:00 — Det tillhör de allra främsta ivärlden på sitt område, och om inget händer inomkort går vi förlustig det här museet. Det finns 3 000marionettdockor här. Vi vet också att fransmännengärna vill överta det. förlorar det.Eftersom klockan är mycket, fru talman, förkortarjag min fråga till det allra väsentligaste: Vad kankulturministern göra för att detta museum ska få varakvar? Anser kulturministern att detta är en omistligdel av det kulturutbud och den kultur som vi har iSverige?Anf. 91 Kulturminister ():Fru talman! Jag träffade företrädare för Marino-netteatern och . Själv-klart är värdefullt, särskilt i kombi-nation med teaterverksamheten. De hänger ihop. Detär också en av förklaringarna till att vi inte har haftnågot separat stödanslag för museet. Genom en liteokonventionell egen uppdelning har anslaget kommitatt användas för både teater- och museiverksamheten.De har ont om pengar. Deras framtid är osäker. Vidiskuterade några olika alternativ till framtida lös-ningar. Vi håller på att analysera dem i departemen-tet, och vi får se vad det kan leda framtill.Vi har haft en dialog med och -teatern . Den dialogen är nu intensi-fierad.Anf. 92 ():Fru talman! Jag hade ett samtal med MikaelMeschke och de övriga . Någontingmåste ske , annars klarar de sig inte.Bidraget till teatern från är 2miljoner kronor medan staten ger 1,4 miljoner kronor.Staten har under alla år bidragit med en mycket litendel till denna fina kulturyttring i centrum av Stock-holm. Jag hoppas verkligen att vi inte ska få se dessasamlingar försvinna utomlands utan att vi med allasvår hjälp ska kunna behålla dem i Sverige.Anf. 93 Kulturminister ():Fru talman! Den vanliga fördelningen när detgäller den typ av stöd som och Ma-rionetteatern har är att det statliga stödet är mindre ändet regionala eller lokala stödet. Det som gör attStockholms stads stöd just nu tycks större till teater-och museiverksamheten är att hyran har höjts kraftigt.Då kan ju det lokala stödet se större ut. Men det gårbara till att betala en högre hyra.Institutionerna har problem. Vi har haft en diskus-sion om tre olika alternativ som ochteaterchefen funderar kring. Det fanns en del som varbättre och annat som bedömdes som sämre men ändåbättre än att institutionen ska försvinna. Vi håller påatt analysera detta, och vi kommer att intensifieradialogen med och teaterchefen.Anf. 94 TALMANNEN:Detta var det sista inlägget i dagens frågestund,som därmed är avslutad.Jag tackar regeringens företrädare och kammarensledamöter för era insatser.8 § (forts. från 6 §) Teater, dans och musik(forts. KrU16)Anf. 95 ():Fru talman! På scen: En pojke som sätter fast enbomb runt midjan. visar ,och pojken stiger ned i salongen där publiken är heltmållös. Under de håller vi andan ipubliken. Klockan tickar ned: 5, 4, 3, 2, 1. Så blir detmörkt!Fru talman! Det är en upplevelse. De viktigastepolitiska frågorna för teatern och dansen är struktu-rella. Egentligen skulle det räcka med att vi politikerpå alla olika nivåer förverkligar det vi har antagit i denationella kulturpolitiska målen. frågar jagmig varför vi har de nationella kulturpolitiska målenom de inte förpliktigar. Skulle målen vara lag skullevi även ha en trygg grund att stå på, en målmedvetenoch stark struktur som ger teatern och dansen förut-sättningar och möjligheter att utvecklas.Fru talman! För någon vecka sedan var jag ochsåg Teater Tribunalens . Den var helt enastående.I förra veckan hade jag äran att besöka och se Mater Nexus, där enbartkvinnor står på scen och en kvinna har regisserat. Jagvar också och såg Modärnt på , och jag var påDansens Hus.Det intressanta är kanske inte all teater och danssom jag får uppleva och som andra människor upple-ver, utan den enorma kvalitet som skapas och detenorma utbud som finns här i . Utbudet ärbrett här i , men hur ser det ut i resten avlandet? Det konstnärliga uttrycket håller en hög kva-litet, men hur ser det ut under ytan? Om en skåde-spelare blir skjuten på scenen, reser han eller hon sigupp och går ut när ljuset slocknar. Men vad gör en helteater som blir skjuten?Talmannen kanske förstår att jag är präglad avbilderna från när jag använder mig av be-grepp som skjuta och skotthål. Men scenkonsten iSverige har fått en massa skotthål. Det är hål som vi idenna kammare till stor del bär ansvaret för. Hela denstruktur som scenkonsten bygger på håller på attrasera. Det handlar om att vi redan från början vidmedelstilldelningen bygger in hål som i sig enbarturholkar anslaget. Hur länge ska vi fortsätta med det,fru talman?Från sida har vi år talat osshesa om att vi politiker och lagstiftare i måste ta vårt politiska ansvar. Det är allasvårt ansvar - vi som sitter här i . Men vad ärdet som händer?I betänkande efter betänkande avhänder sig kul-turutskottet och sitt politiska ansvar. Själv-fallet handlar inte kulturpolitiken om att detaljstyraoch lägga sig i, men när en samlad och helt enigscenkonstbransch åter begär insatser och aktion sva-rar kulturutskottets majoritet med att avhända sig sittpolitiska ansvar för framtidens scenkonst.Fru talman! Vi i har väckt motionermed krav på en medveten kulturpolitisk struktur. Vihar skrivit om teaterns struktur och om dansensstruktur. Betänkandet vittnar om att vi dessvärre intehar lyckats övertyga kulturutskottets majoritet, då vipå punkt efter punkt har tvingats reservera oss elleravlämna ett särskilt yttrande.Det intressanta är att kulturutskottet i sina motive-ringar till att avstyrka motionsyrkandena hänvisar tillatt eller "kommeratt" eller "håller på att". Därmed har kulturutskottetinte gjort ett eget kulturpolitiskt ställningstagande därutskottet talar om vilken inriktning utskottet vill ha.Utskottet säger att departementet och fårfixa det.Vi från ser att vi har ett stort ansvarför den strukturella inriktningen och över huvud tagetför att det ska finnas strukturer inom scenkonsten.Paavo Vallius tog tidigare upp i sitt anförande attden handlingsplan vi har efterlyst i vår motion, somför övrigt berörs i en reservation tillsammans medFolkpartiet och , ska diskuteras viden hearing arrangerad av . Visst,det är jätteviktigt med denna hearing. För övrigt harKulturdepartementet inte bestämt ettdatum för denna hearing som ska ske under våren.Våren håller på att ta slut.Vad säger och kulturutskot-tets majoritet om dansstrukturen och om en hand-lingsplan för dansen? Man säger ingenting. Det ärallvarligt.En enad scenkonstbransch har ställt sig bakom sjukrav, som även var inne på tidigare.Jag har gått igenom de sju kraven, och jag har sett attalla de sju kraven är desamma som de vi i Vänster-partiet har ställt. Det beror på att vi har gått ut tillverksamheterna, besökt verksamheterna och träffatmänniskor. Framför allt har vi tagit oron och verklig-heten på allvar.Vi ser, precis som det står i scenkonstbranschenskrav, att målen och resurserna inte är de som de bordevara. Återigen tar de upp att det är strukturella under-finansieringar på teater-, dans- och musikområdet.Vad säger kulturutskottets majoritet om det? Mansäger ingenting om de här strukturellt viktiga frågor-na.Anslagssystemet, beslut som ska möjliggöra fler-åriga avtal för en planeringsperiod, har vi pratat omofta förut. har det börjat hända saker, men fortfa-rande har inte kulturutskottets majoritet intagit entydlig linje och talat om att det är viktigt, att vi tyck-er, som riksdag, att den långsiktighet somkrävs inom scenkonsten är viktig och att vi därför skasträva efter att det kommer att fattas sådana beslut.Hur är det då med institutionerna och de hål somjag har pratat om tidigare? Jo, bara , fru talman, har beräknat attanslaget har urholkats med . Jag tror attdet var som tidigare under debattentog upp att kulturen vid alla nedskärningar har ståttpall. Det är inte riktigt sant. Kulturen har stått pall iform av att vi kanske inte har gjort några direktanedskärningar, att vi har tagit pengar från dem genomatt säga att de får minus i sin budget. Men vi harinte täckt upp de kostnadsökningar som skett och deprisuppräkningar som krävs.I fråga om den fria scenkonsten har vi kommitväldigt långt. var vi inte helt medvet-na om att vi skulle få den stora anslagsökning som vilyckades få igenom i budgetförhandlingarna tillsam-mans med och Socialdemokraterna, menså var det återigen noll. Det finns alltså ingen uppräk-ning. Men har , ochSocialdemokraterna tillsammans bestämt sig för attdet krävs en förändring. Här ser vi att även moderateroch folkpartister, ja, egentligen ett enigt kulturutskott,tycker att här måste man göra saker, här måste ske enförändring. Från sida ser vi de20 miljoner som anslogs till den fria scenkonsten ihöstbudgeten bara som en början. Det måste ävenfortsättningsvis komma till mer pengar.Dansen, som har varit en infrastruktursom helt enkelt inte har fått det tillräckliga utrymmet,är också en fråga som kulturutskottet inte tar tillräck-ligt stort ansvar för i sina majoritetstexter. De kultur-politiska mål och andra politikområden som i sig ärväldigt viktiga är också frågor som kulturutskottetsmajoritet inte berör i sina texter.Fru talman! Det finns mycket att säga om betän-kandet som berör teater, dans och musik. Min del harvarit att lyfta upp teatern och dansen.Som jag nämnde har enmassa reservationer på det här området, och dehandlar om statsbidragen, de fria grupperna, medels-tilldelningen osv. Det går att läsa innantill.Vi står givetvis bakom alla de reservationer ochsärskilda yttranden som vi har avgivit i detta betän-kande, men för tids vinnande kommer jag bara attyrka bifall till reservation nr 8, där vi just tar upp enstruktur för dansen.Anf. 96 ():Fru talman! I motion Kr293 tar vi motionärer uppblåsorkestrarnas utveckling och hur de få som finnskvar ska kunna säkras.För inte alltför länge sedan fanns det många blå-sorkestrar runtom i , både amatörorkestrar ochprofessionella. Det var fast anställda blåsmusiker. Devar väl spridda över landet.Från 1600-talets slut och fanns blå-sorkestrarna inom den militära organisationen. Där-efter tog regionmusiken över ansvaret, och antaletorkestrar minskade. När så länsmusikstiftelserna togöver uppdraget från regionmusiken tynade landetsblåsorkestrar bort, utom i några få fall. Östgöta Blå-sarsymfoniker är en blåsorkester som haröverlevt och utvecklats till en helt civil orkester.Fru talman! De professionella blåsorkestrarna ochderas musiker har haft stor betydelse för den svenskavärldsberömda kommunala framväxt.Var och varannan musikskola har eller har haft blå-slärare och ledare som tidigare haft någon anknytningtill någon av de nu nedlagda orkestrarna. Musikernasamarbetade och berikade ofta det lokala amatörmu-siklivet. För att få ungdomar intresserade av blåsin-strument måste det finnas kunniga musiker både somförebilder och som lärare.Under nämnda tidsperiod, dvs. ochfram till , har begåvats med en mängd nyasymfoniettor, musikteatrar och växande symfonior-kestrar. Jazzen, folkmusiken, kammarmusiken ochfria grupper - det är många som har fått riktade stöd,och de har prioriterats med jämna mellanrum av Sta-tens kulturråd. Det är bra, men några ansträngningarför att säkra och utveckla orkesterformen symfoniskblåsorkester, som populärt kallas blåsorkester, hardäremot inte gjorts av och Kulturdeparte-mentet.De få professionella blåsorkestrar som finns kvarmåste, anser jag, få en säkrare framtid. Östgöta Blå-sarsymfoniker m.fl. orkestrar måste ges nationellstatus och därigenom få del av orkesteranslaget, sombeslutas och betalas ut av , justför att få en säkrare framtid.Fru talman! Det är hög tid att reagera och ageraför blåsorkestrarnas utveckling och överlevnad. Detär glädjande att utskottet ger regeringen till känna atten orkesteröversyn ska genomföras. Jag förutsätter attblåsarsymfonikernas överlevnad och utvecklingkommer att ingå i denna översyn.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )9 § Ersättningar och bidrag till konstnärersamt bild och form samt konsthantverkFöredrogskulturutskottets betänkande 2001/02:KrU17Ersättningar och bidrag till konstnärer samtkulturutskottets betänkande 2001/02:KrU18Bild och form samt konsthantverk.Anf. 97 ():Fru talman! Vi har kommit fram till kulturutskot-tets betänkanden nr 17 och 18, som handlar om er-sättningar och bidrag till konstnärer samt bild ochform.Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1under punkt 1 i KrU17 och reservation 3 under punkt4 i KrU18. Vi moderater står naturligtvis bakom allavåra reservationer, men för tids vinnande yrkar jagbifall bara till dessa två.Fru talman! Vi moderater vill att varken markna-den eller staten ska styra konsten. Konsten ska varafri, och konsten ska bryta med vad som anses varagod smak, med demokratiska principer, med anstän-digt uppförande. Den ska intressera och uppröra,behaga och misshaga. Konsten ska tänja gränsermellan verklighet och dikt, mellan vad som är förut-sägbart och det som är otänkbart. Konst och kultur ärinte något statiskt utan förändras ständigt. Därförmåste vi låta konstnären stå fri för att få tillfälle attförverkliga sina idéer.Vi måste skapa nya villkor för större utställningaroch projekt, men även för konstnärers möjligheter tillsamarbete och utveckling. Tyvärr finns det alldelesför många strukturer i samhället som är både trögaoch byråkratiska.Det är anledningen till att vi moderater anser attdet är ytterst angeläget att se över och förnya nuva-rande system och organisationer. Det är inte denoffentliga finansieringen som skapar konsten - detgör konstnären. De flesta jobben betalas av den obe-roende sektorn. Därför måste vi skapa nya mötesplat-ser där kultur och marknad kan mötas utan att för denskull reducera kultur till en marknad.År 2001 uppgick statens bidrag och ersättningartill konstnärer till . Trotsdet tillhör våra konstnärer de sämst betalda. I ordetkonstnär räknar jag inte alla konstutövare, dansare,skådespelare, musiker osv. sade så häri den numera avsomnade : "utbil-das fler konstnärer än , men bara 30 %kan försörja sig i yrket. "Fru talman! Kulturminister sade ien interpellationsdebatt : "Regeringensgrundläggande konstnärspolitiska målsättning är attkonstnärer ska kunna leva av sitt konstnärskap. - - -Därför är huvudmålet för regeringens konstnärspoli-tik att öka möjligheter för konstnärer att leva av sittkonstnärskap med löner och ersättningar, inte minstupphovsrättsliga ersättningar, som ger en rimlig pen-sionsgrundande nivå. "sade så sent som "att denstatliga bidragsgivningen och de statliga ersättningar-na ger många yrkesverksamma konstnärer ekonomiskgrundtrygghet och möjlighet att försörja sig på sittkonstnärliga arbete".De förbättringarna tycks inte alla uppleva. Så härskriver KRO i årets första upplaga av tidningenKonstnären: "Den bittra verkligheten är att kultur-sektorn efter nittiotalet är intecknad upp över öronen ibyggnader och fasta kostnader. Alla resurser till pro-duktion är uppätna. Av sta-tens i kulturpengar går till bildkonst.Konstpengarna går i första hand till kulturinstitutio-nerna. Av Riksutställningars pengar går av deårliga driftsanslaget i ersättning till konstnärerna förderas arbete. "En stor del av konstnärerna är ofrivilliga företaga-re med samma snåriga regler, samma byråkrati ochhöga skatter som alla andra företagare. Det här är småföretag med mycket speciella behov. Det är små fö-retag som med de rätta förutsättningarna skulle kunnastå fria som en del i den nya infrastrukturen.I tvistar Regionteatern med skattemyndig-heten om teatern ska eller inte ska betala arbetsgivar-avgift för frilansande skådespelare. Inte minst för allainstitutioner ute i regionerna är det en nödvändighetatt kunna använda sig av frilansare. Men då får detinte vara förenligt med regelkrångel och byråkrati. Deregler som kan misstolkas måste göras om så att manvet vad som gäller. Det tillfälliga jobbet är betydelse-fullt både för teatern och för skådespelaren.Det här visar att det behövs nya trygghetssystem.Vi moderater har därför föreslagit att vi ska stödja ettrikstäckande bemanningsföretag för konstnärer. Hadeett sådant funnits hade inte Regionteatern i Växjöbehövt hamna på kant med skattemyndigheten. Vianser inte att staten ska driva bemanningsföretagetmen väl ta initiativet genom att samla intressenter.Den individuella visningsersättningen som förde-las av BUS, Bildkonst Upphovsrätt i , är bra.Icke för ty anser vi att det nu är dags att göra en över-syn av ersättningen och är därför glada över att ut-skottet gör ett tillkännagivande om detta. Ingenting ärså bra att det inte går att göra bättre. Vilka får del aversättningarna? Är det några som inte får del av dem?Bör vi utöka vad som kallas den offentliga sfären tillatt också innefatta de rum som många rör sig i mensom inte räknas till de offentliga osv. Vi moderater är nöjda med att rege-ringen har bestämt sig för att se över socialförsäk-ringarna och hur de fungerar för alla kulturskapandekonstnärer, eftersom dagens system inte passar ihopmed den verksamhet som de flesta bedriver. Det kaninte vara rimligt att en konstnär ska tvingas sälja sinateljé bara för att hon eller han tillfälligt behöver sökasocialbidrag. Hur ser stipendierna ut? Får jag pen-sionspoäng? Räknas de in när jag söker bostadsbi-drag? Vad händer med min sjukförsäkring? Kan jagöver huvud taget vara sjuk? Frågornaär många, och de flesta har tyvärr inget svar.Vi moderater vill att vi bildar en konstbank. IAustralien finns vad som där kallasArtbank. Den federala regeringen grundade bankenav flera skäl, bl.a. för att stimulera intresset för konst,och inte minst för att uppmuntra verksamma konstnä-rer i deras arbete. Systemet är enkelt. Banken köperin konst som den sedan hyr ut för kortare eller längretid. För pengarna man får in på hyran köper man inny konst osv. Med tanke på vad jag har anförtom svårigheten för många av våra konstnärer attförsörja sig på sitt konstnärskap ser vi moderaterbildandet av en konstbank som ytterligare en möjlig-het. Att bli beroende av en enda bidragsgivare kanleda till att konstnären tenderar att vilja legitimerakonsten inför bidragsgivaren. Därför måste det finnasmånga utvägar.Fru talman! Vårt främsta mål när det gäller kul-turpolitiken är att skapa så goda förutsättningar sommöjligt för att konstnärer ska kunna ägna mer tid åtsitt skapande och mindre tid åt byråkrati och att sökastipendier. Konsten behöver inte alltid vara lönsam,men det måste trots allt löna sig att vara konstnär. Vimoderater vill definitivt inte att konstnären ska redu-ceras till en arbetsmarknadsåtgärd. Det är tyvärr falletför många i dag.Konsten är en gåva givit mig, skrev Miche-langelo i ett brev till en vän. Att få uppleva vackerkonst, lyssna till skön musik, uppleva skådespelaren ien spännande pjäs eller njuta av en dansares rörelserär en lisa för själen. Det är en gåva från konstnärentill oss, men för att de ska kunna ge oss allt dettabehöver de goda och rimliga förutsättningar.Anf. 98 ():Fru talman! Det låter fint när talarom kultur, men jag tycker inte riktigt att matematikengår ihop. I sin reservation 1 anser bl.a.att konstnärer ska få sänkt skatt eftersom man inte villtillföra så mycket offentliga medel för kulturutöv-ning. Vad jag förstår går inte det här resonemangetihop. De flesta konstnärer tjänar ju inte så mycketpengar. Om man inte tjänar så mycket pengar harman heller inte så mycket skatt att få tillbaka. Jagförstår inte riktigt hur den ekvationen ska gå ihop. Jagtror nog att den enda möjligheten för att vi ska ha enoberoende och fri konst även är att viockså har ett stort offentligt stöd för att finansieraden.En majoritet av kulturutskottets ledamöter verkarockså anse att den individuella visningsersättningenmåste utvärderas. I motionerna antyds det också attersättningen skulle vara dålig, snedfördelad ochorättvis. Det antyds också att Bildkonst Upphovsrätt iSverige inte skulle vara en organisation som klarar attfördela de statliga medlen rättvist, att man inte skullegöra det på ett objektivt sätt, att man inte skulle hainsyn osv. Vi delar inte den uppfattningen.Individuell visningsersättning, s.k. IV, kan sökasav alla konstnärer som har sin konst i offentlig ägo.IV är ett system som underlättar för de konstnärs-grupper som har de svagaste ekonomiska möjlighe-terna, dvs. bildkonstnärerna, att försörja sig på utförtarbete. IV är därför ett system som ger inkomster fördet man presterar. Det ger mer till den som varit aktivoch sålt många verk än till den som varit mindre aktivoch sålt färre verk till en mindre summa pengar.Vänsterpartiet anser att IV har visat sig fylla sitt syftegentemot konstnären. Vi anser därför att stödet ommöjligt bör utvecklas till att även gälla konst som inteär i offentlig ägo men för offentlig visning.Vänsterpartiet och Socialdemokraterna reserverarsig mot majoriteten i betänkandet.Det gör vi i reservation 7 i kulturutskottets betän-kande nr 17, vilket jag yrkar bifall till.Enligt vår mening är IV ett effektivt ersättnings-system. Vi har också förstått att stödet har en starkställning hos konstnärerna själva. Stödformen har fåtten central betydelse för bildkonstnärerna liknandeden biblioteksersättning som utgår till författare förlånade verk på biblioteken.I budgetpropositionen föreslog vi även gemen-samt med och Socialdemokraterna attförstärka anslagen med med moti-veringen att det är en väl fungerande stödform.Man kan fråga sig om har ändrat upp-fattning i den här frågan eftersom man nu bildar ma-joritet med de övriga borgerliga partierna.Vi vill till skillnad från majoriteten utveckla ochstärka IV i syfte att ge ännu bättre möjligheter förbildkonstnärer att försörja sig på sitt konstnärligaskapande. Därför yrkar jag avslag på majoritetstexteni denna del.I finns en grupp utomordentligt begåvadeoch talangfulla konstnärer som inte synliggörs till-räckligt mycket. Det handlar om konstnärer med olikahandikapp, där handikappet enbart utgör ett funk-tionshinder och absolut inte är relaterat till konstnä-rens begåvning eller förmåga till eget konstnärligtskapande. Det är ytterst sällan konstnärer med funk-tionshinder återfinns på våra museer, gallerier, teater-scener, filmdukar etc.Vi anser att staten har ett ansvar att leva upp tillden lagstiftning som förbjuder diskriminering avfunktionshindrade. Det kan bl.a. handla om vilkaförutsättningar som sätts upp, men också vilka kravenär för att man ska bli synlig i vårt konstnärslandskapsom ska präglas av uråldriga traditioner och konven-tioner om anatomisk perfektion.Vänsterpartiets mening är att detta dels är ett sättatt begränsa det konstnärliga skapandet dels att häm-ma en inkluderande utveckling av konsten och där-med begränsa mångfalden i det konstnärliga uttryck-et.Ytterst ser vi att konstnärer med funktionshinder,vilka som funktionshindrade redan osynliggörs ochdiskrimineras i samhället, här även drabbas i sinkonstnärliga gärning.Vänsterpartiet menar att dessa konstnärers ska-pande och konstnärliga uttryck är lika värdefullt somandra konstnärers och i synnerhet en tillgång förkonstens fortsatta utveckling.Vi anser därför att en analys bör göras av vilkabehov de funktionshindrade konstnärerna har för attkunna fungera som konstnärer samt vilka krav sommåste ställas på samhället för att behoven ska kunnatillgodoses. Vi anser att en handlingsplan för hurkonstnärer med funktionshinder ska integreras medden offentligt understödda kulturen bör göras, ochsamtidigt syfta till att förebygga och stävja att konst-närer med funktionshinder diskrimineras.Jag yrkar inte på den reservationen . Vi avseratt återkomma litet längre fram.I betänkande KrU 18 lyfter i ettsärskilt yttrande fram frågan om kollektivverkstäder.Vi vill framhålla vikten av att det måste bli en änd-ring av den svåra situation kulturarbetare hamnar inär de dels ska driva kollektivverkstad, söka olikabidrag osv. dels försörja sig på sitt konstnärliga arbe-te.Den fortbildningsverksamhet som tidigare legatpå kollektivverkstäderna, och som var mycket upp-skattad och behövlig, har dessutom krympts till näs-tan ingenting.