prot · GP0961 · 2002-01-31 00:00:00 — Utbildning i hela försvarsmakten ikönsrollsfrågor, genderperspektiv - ja, det är centralt.Vi har snuddat vid det i debatten, men det är ju på detsättet, vill jag upplysa kammaren om, att inom Swe-dint, som är vårt utbildningscentrum för de interna-tionella insatserna, utbildar biståndsorganisationenKvinna till kvinna de svenskar som ska arbeta vid desvenska bataljonerna i Kosovo. Det har skett kontinu-erligt med två utbildningstill-fällen per år.Vid utbildningen informerar man om läget för ci-vilbefolkningen i med fokus på kvinnornasutsatta situation, slavhandel och prostitution. Solda-terna får även veta var det finns lokala kvinnojourerför de utsatta kvinnor de kan möta i Kosovo.Det gäller den personal som ska tjänstgöra ome-delbart inom utlandsstyrkan. Men det är självfallet attdet här också ska ske på andra utbildningsdelar. Jagvill erinra om att hela personalförsörjningen ska ge-nomsyras av ett jämställdhetsperspektiv.Försvarsmakten har under överbefälhavaren tagitdetta på fullt allvar. Jag kan nämna några punkter.Försvarsmakten har ut-färdat s.k. stabsdirektiv som pekar på behovet av attvidta kraftfulla åtgärder. Det finns en kunskapssprid-ning genom Försvarsmaktens nya hemsida ,Tjejer i försvaret. Det pågår ett nordiskt samarbete föratt introducera könsrollsfrågorna på olika nivåer iofficersutbildningen. Dialogen mellan regeringen ochFörsvarsmakten innehåller också önskemål om redo-visningar, redovisningar och därefter bedömningarfrån regeringens sida om hur myndighetens arbeteutvecklar sig.När det gäller frågan om de kvinnliga värnplikti-ga, som är av avgörande betydelse för rekryteringenav kvinnliga officerare eftersom alla officerare häm-tas från dem som genomför värnplikten, är det enmycket viktig sak att det inte förekommer någondiskriminering av kvinnliga värnpliktiga. Enligt minåsikt ska samma antidiskrimineringsförhållandengälla som råder inom andra samhällsområden, t.ex. iarbetslivet, när det gäller förhållandena för och mel-lan de värnpliktiga.I det perspektivet har regeringen beslutat omdirektiv till en utredning som ser över hela densvenska diskrimneringslagstiftningen inklusiveeventuella regler om aktiva åtgärder till skydd för detotalförsvarspliktiga. Det innebär att det, om utred-ningen finner detta riktigt, mycket väl kan bli enlagstiftning som innebär att vi fortsättningsvis kan gesamma skydd mot diskriminering för dem som ge-nomför värnplikten som vad som gäller inom nä-ringslivet.Anf. 13 ():Fru talman! Jag tycker att det är väldigt spännan-de att lyssna till , för jag tycker att det tassteg . Man tar steg, och det är oerhört betydelse-fullt. Angående utbildningen som Kvinna till kvinnahar på har det bara varit en mycket liten del,en eller . Jag hoppas att försvars-ministern nu ser till att den utbildningen blir meromfattande och fördjupas. Jag tror att det är oerhörtbetydelsefullt att man ser till att det blir enordentlig utbildning i de här frågorna.Sedan tycker jag också att det är oerhört betydel-sefullt att man nu går vidare med att hela personal-styrkan ska genomsyras av ett jämställdhetperspektiv,hela Försvarsmakten. Det hade vi uppe i Försvarsbe-redningen, och och jag har tidigare dis-kuterat att detta inte togs upp i propositionen. Mendet var väldigt roligt att höra att försvarsministern nuinkluderar det som vi sade i Försvarsberedningen isitt arbete.Jag tror att det är oerhört viktigt att den här fråganlyfts upp, att man inte glömmer bort den utan att manhela tiden debatterar den, diskuterar den och tar nyasteg så att vi verkligen får en försvarsmakt och enkrishantering som genomgående har ett genuspers-pektiv.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2001/02:189 om mi-nerallagenAnf. 14 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig närregeringen avser att lägga förslag till en ny minerallagpå bord samt vilka åtgärder jag avser attvidta för att en hög nivå av undersökningsaktiviteterska råda och därigenom tillförsäkra gruvnäringenframtida livsbetingelser.Remissyttrandena över utredningen ,markägarna och miljön (SOU 2000:89) har nogagranskats inom departementet. Sammanfattningsviskan sägas att utredningens förslag huvudsakligen harmottagits positivt av remissinstanserna, som anser attdet är viktigt att åtgärder vidtas för att stärka mark-ägares och nyttjanderättshavares ställning. Flera re-missinstanser anser dock att utredningens förslag inteär tillräckligt långtgående.I dag omfattas av yta av gällan-de undersökningstillstånd för malm, industrimineraloch diamant. Antalet sökta undersökningstillstånd harför varit lågt, det lägsta . Minsk-ningen gäller nästan helt och Götaland.Jämfört med toppnivåerna 1996 och 1997 har minsk-ningen varit ca 65 %.Det ligger komplexa orsaker bakom förändringarav prospekteringsverksamhetens intensitet, bl.a. ärmetallprisernas nivåer betydelsefulla. En tydlig ochstabil minerallagstiftning är en annan viktig faktor.Förslag till förändringar av minerallagen kräver där-för stor omsorg.Min bedömning är att det mot bakgrund av re-missvaren krävs ytterligare analyser bl.a. av ersätt-ningssystemet och myndighetsstrukturen, men ocksåav internationell lagstiftning och av gruvnäringensglobala konkurrenssituation. Ett sådant arbete hardärför påbörjats i . Ambitionen äratt en proposition med förslag till en ny och modernminerallagstiftning, som grundas på hållbar utveck-ling och där vederbörliga hänsyn tas till mark- ochsakägare, ska kunna föreläggas i början avnästa mandatperiod.Anf. 15 ():Fru talman! Tack för svaret på mina frågor, stats-rådet . Men jag är naturligtvis inte särskiltnöjd.Med kännedom om hur viktigt det är för gruvnä-ringen och dess framtid som näring, inte minst somexportnäring, att vi har en hög nivå på antalet pro-spekteringar börjar jag bli orolig. Som statsrådetsäger i svaret, och som jag också konstaterat i inter-pellationen, är vi nu nere på ungefär samma nivå somvi hade för ett tiotal år sedan.Vi vet också att flera andra näringar som försergruvor världen över med utrustning av olika slagmåste ha en rejäl gruvdrift hemma för att kunna lyck-as ute i världen. Inte minst för nyutvecklingen av nyaIT-styrda maskiner är hemmamarknaden oerhörtviktig.Jag har försökt tänka mig in i varför letandetminskat så kraftigt. Jag kan då inte släppa tanken påden oro som ett prospekteringsföretag känner när näranog alla tillstånd i Syd- och väckerrabalder bland markägarna. Eftersom mineralletandeär en högrisknäring är det helt naturligt att man dåsom företag drar öronen åt sig. Den öppenhet ochfrihet som den tioåriga minerallagen i förstone tyck-tes ge sken av var inte så stor. Jag tror att man harinsett att vår lagstiftning är behäftad med något fun-damentalt fel. Detta är enligt min mening att mark-ägarnas ställning är alldeles för svag när prospekte-ringstillstånd meddelas första gången. Man är sommarkägare då över huvud taget inte "med på vagnen".Av statsrådet svar framgår att regering-en kommit till ungefär samma ståndpunkt.Men hastar det. För att undvika bekymmer förgruvnäringen måste vi snabbt få enlagändring som rättar till systemfelen så att mark-ägarna kommer till och blir en förhandlingspart redanfrån början och känner sig delaktiga i mineralpro-spekteringen.Vi var ju faktiskt utlovade ett lagförslag under hösten2001. Och dröjer det. Jag skulle vilja ha lite flerargument för varför det ska dröja, statsrådet . 16 ():Fru talman! Jag vill ta tillfället i akt att komplette-ra frågeställningen lite grann. Jag tror att det är riktigtatt man verkligen genomlyser denna fråga ordentligt.Den är utomordentligt komplicerad.Jag kommer från en del av landet där gruvnäring-en har en mycket stor regional betydelse.Inför den fortsatta beredningen av frågan vill jagställa en fråga till statsrådet utöver det som här harnämnts om markägarnas ställning och om informa-tionsfrågorna osv. Är möjligen frågan om mineralla-gens relation till också på väg att prövas?Jag vet att är föremål för en utredning,och jag hade glädjen att få en motion bifallen just påden punkten. Men kan statsrådet möjligen initiera, omdet inte redan har skett, att utredningen beaktar miljö-frågorna och relationen till och den ut-omordentligt komplicerade prövning som det innebärdå 16 olika lagrum ska samsas i den? Det är ju enkomplicerad materia. Jag tror alltså att det är utomor-dentligt betydelsefullt att vi får relationen till miljö-balken belyst i detta sammanhang.Anf. 17 Statsrådet ():Fru talman! Först skulle jag vilja understryka detsom säger inledningsvis. Jag delarhelt hans uppfattning om gruvnäringens stora bety-delse för vårt land, inte minst i ett regionalt perspek-tiv. Det är viktigt att komma ihåg att vi också i enmodern tid med många moderna industrier fortfaran-de har en stor glädje av den råvara som vi kan ta urbl.a. Det är klart att vi på olika sätt ska värnaom den som en av våra stora basindustrier.Jag tror att det minskade antalet undersöknings-tillstånd har flera olika orsaker. Jag sade i mitt svaratt vi kan se en tydlig tendens när det gäller var anta-let undersökningstillstånd har minskat mest. Vi kanockså se att när konjunkturen är lite mer osäker vän-der sig företagen ofta till de marker där man medstörre säkerhet vet att man får igenom sina ansök-ningstillstånd, alltså på marker där man har provattidigare. Man blir mer försiktig med att söka tillståndpå helt nya områden. Det kanske ligger i näringensnatur när marknaden är lite osäker.Men det är ändå viktigt att vi går försiktigt frammed en minerallag för att hitta en balans, att bådevärna gruvnäringen som en stor och viktig basindustrioch naturligtvis ta hänsyn till enskilda markägare.Man ska också göra det i perspektivet att gruvnäring-en i vårt land som är liten internationellt sett men somär stor och viktig för oss också konkurrerar på eninternationell marknad. Det menar vi är viktigt. Ochdär tycker jag och regeringen att en del av remissin-stanserna har haft rätt då de har pekat på att den ut-redning om minerallagen som har verkat inte hartittat på och jämfört internationella lagar med densvenska lagen. Och om vi ska ge gruvnäringen störrechanser att växa och expandera internationellt tror jagdet är en förutsättning. Och det vill vi nu gå vidaremed i regeringen och undersöka än mer noggrant.Den andra frågan handlar om myndighetsstruktu-ren och ersättningsnivån. En del av remissinstansernahar pekat på oklarheter från utredningen. Och jag harrespekt för den oro som den här frågan väcker ochdärmed hellre går lite sakta fram med att lägga framen proposition och kanske därmed har större chanseratt lägga fram en proposition där man har hittat denbalans där man både värnar näringen och respekterarden oro som många har skapat.Det är de två huvudskälen till att vi nu går vidaremed ett arbete inom departementet för att svara på deutestående frågor som finns.Sedan har vi gjort en del ansträngningar redan.Och i den proposition som vi debatterade här i riks-dagen om regional tillväxt pekade vi bl.a. påen satsning som vi nu gör för att utveckla mineralin-dustrin när vi lägger fram ett program som omfattarhela för att markera att det är enviktig verksamhet och en viktig näring.På fråga om relationen till miljö-balken kan jag svara att det inte finns något sådantarbete på gång med koppling till . Där-emot finns det ett aktivt arbete inom EU med Natu-ra 2000 där vi vill ge EU ett sammanhängande ekolo-giskt nätverk för utsatta arter och deras livsmiljöer.Vi från är aktiva i arbetet medNatura 2000 för att värna de verksamheter och intres-sen som vi har i och också för att värna att vihar liknande lagstiftning som de andra europeiskaländerna och ett gemensamt arbete med dem. Det ärviktigt av flera skäl. Det är viktigt av miljöskäl, mendet är också viktigt för gruvnäringen om vi vill haambitionen att den ska kunna konkurrera på en alltstörre marknad.Anf. 18 ():Fru talman! , , var jag gästvid den officiella öppningen av koppar- och zinkgru-van i Storliden utanför . Det är troligen endagången i livet jag får vara med om en så trevlig ochunik händelse.I det seminarium som Georange ordnade i Laven iMalå i samband med invigningen föredrog departe-mentssekreterare en sam-manställning av remissvaren på utredningen , markägarna och miljön. Det är klart att detvar tidigt, men då verkade det inte som om det hadetillstött några särskilda problem som behövde analy-seras ytterligare. En proposition förutsågs i september2001, om jag minns rätt. Det ändrades senare tilldecember 2001. Sedan såg jag inte förrän proposi-tionslistan kom att den skulle komma först längrefram i tiden. Och visste jag inte när. Alltså inter-pellerade jag.Jag är överens med statsrådet om basin-dustrins betydelse. Vi är också överens om konjunk-turkänsligheten. Beträffande balansen mellan att få enverkligt livskraftig gruvindustri och dess följeindust-rier, t.ex. metallurgin som är så oerhört viktig så ärSandviken ett spetsföretag som ligger långt fram ivärlden när det gäller metallurgi. Och jag är säker påatt man inte hade varit där om man inte hade haft enfungerande gruvnäring hemma i Sverige.Jag är glad att höra att statsrådet också vill ha enbalans mellan markägare och näring. Detta är oerhörtviktigt. Här finns också svårigheten, eftersom vi iSydsverige - jag är själv smålänning - ser annorlundapå ägandet eller upplever ägandet annorlunda än mangör i norra där gruvnäringen är en integreraddel i tänkandet. Men det får inte innebära att pro-spekteringen stannar i också. Det finnsgruvor i . De är nedlagda tyvärr, men manhar filat fram mycket silver utanför t.ex. . Såheter samhället också Ädelfors.Men, , nu är det faktiskt bråttom en-ligt min mening. Den här processen har tagit, för attsäga det på god småländska, åravis. Ska den verkli-gen behöva göra det? Det är bråttom om vi inte ska fåett bekymmer om fem , för här är ledtidernalånga. Jag anser att det är bråttom, och jag vill verkli-gen mana på: Sätt fart på det hela!Anf. 19 ():Fru talman! Mycket kort vill jag först säga att viinte är så små ur mineralsynpunkt i . Ur etteuropeiskt perspektiv, beroende på vilket mineralslagvi talar om, har vi mellan och marknads-andel i , och det är rätt mycket. Om det ärkoppar eller guld som vi är bäst på törs jag inte säga.Jag känner väl till Natura 2000. En ren saksyn-punkt är att all tillståndsprövning sker lokalt utifrånmiljöbalken. Det är den som helt och hållet är styran-de för den stora process som prövningen innebär. Denkan ta tre fyra i det läge som råder. Jagskulle vilja rikta en uppmaning och en vädjan tillstatsrådet att överväga att ge ett tilläggsdirektiv tillutvärderingen av effekter på regionalutveckling och sysselsättning, om man inte redan harmed detta. Jag vet att de har många frågor redan nu.Men detta är en vädjan från min sida.Anf. 20 Statsrådet ():Fru talman! Någon klok person har en gång sagtatt den som aldrig tvivlar är inte riktigt klok. Jag harstor respekt för denna fråga. Jag har därför låtit för-slaget om en ny minerallag ta några månader längretid, därför att jag helt enkelt vill ge mig och alla andraen chans att fördjupa oss mer i en internationell jäm-förelse, titta närmare på vilka lagar och vilka ersätt-ningssystem som andra länder använder sig av för atthär hemma i få en bättre motsvarighet i eneventuell myndighetsstruktur och ett ersättningssys-tem.Jag har all respekt för att gruvnäringen behövertydliga besked för att våga satsa . Jagtror också att gruvnäringen upplevde ett tydligt be-sked när vi i propositionen om regionaltillväxt markerade just gruvnäringen som en viktignäring. Vi går även in med pengar för att utveckladen på en rad olika sätt. Vi kommer att fördjupa ossvidare i de två delarna, och vi planerar att komma tillriksdagen med en proposition under hösten.Sedan har alldeles rätt. När jagsade att är ett litet gruvland i världen kan detvara riktigt, men i EU är det största gruvlan-det. Det är klart att det också ger oss en tyngd i olikasammanhang att markera det, inte minst i det arbetesom jag nämnde kring Natura 2000. Det ger oss ocksåskyldigheter att kanske gå i bräschen med en delperspektiv och en del frågor. Jag har inget bättre svari dag att möta den oro med som togupp angående och det arbete vi redan äraktiva i när det gäller Natura 2000. Men jag är bereddatt diskutera just den aspekten med miljöministern såfår vi se vart vi kan komma i fortsättningen.Anf. 21 ():Fru talman! Allra först vill jag säga att jag tyckeratt bergmästaren har gjort ett bra jobb sedan hantillsattes och har hjälpt till väldigt mycket att reda utde problem som ändå finns med minerallagen. Detvill jag gärna få sagt i den här debatten.Det var väl som sade att utantvivel är man inte riktigt klok. Därför känner jag migrasande klok just nu eftersom jag tvivlar på regering-en.Jag kan inte säga så mycket mer, för det mesta ärväl sagt . Men detta är angeläget. En ny lagstiftningbehövs, javisst. Det räcker inte med ord och en litenregionalpolitisk åtgärd där, utan det är fråga om för-utsättningarna för att hela näringen ska få livsbeting-elser. Låt oss se ett förslag.Anf. 22 Statsrådet ():Fru talman! Det avslutningsvissäger om bergsstaten tycker jag är oerhört viktigt.Trots att vi nu bereder en proposition ytterligare någ-ra månader betyder inte det att allt står stilla och attinget händer.Under år 2001 förmedlade bergsstaten informa-tion till 5 643 stycken markägare om beslut om un-dersökningstillstånd. Av de drygt 5 600 var det bara43 personer som överklagade till länsrätten. Visstpågår det mycket verksamhet i vårt land. Det är all-deles riktigt med tanke på att vi är EU:s största gruv-land.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2001/02:186 om Tid-ningstjänst ABAnf. 23 Näringsminister ():Fru talman! har ställt ett par frå-gor om delar av den service lämnar. Låtmig besvara frågorna i tur och ordning.Den första frågan rör den service Posten lämnartill småföretagare. Där hävdar interpellanten att Pos-ten missgynnar småföretagare.Låt mig inleda med att konstatera att Posten är be-roende av sina kunder. Småföretagare är en viktigtkundgrupp för bolagets verksamhet. Det är bolagetsstyrelse och ledning som har ansvaret att driva ochutveckla verksamheten så att den lever upp tilllagstadgade krav och möter kundernas efterfrågan.Posten AB har genom sitt tillstånd att bedrivapostverksamhet i krav på sig att tillhanda-hålla en samhällsomfattande posttjänst. Denna serviceska motsvara samhällets behov och vara av hög kva-litet. Det är regeringens bedömning att Posten i bådeglesbygd och i tätort erbjuder en samhällsomfattandeposttjänst av god kvalitet. Denna service kommerhela samhället till del. Detta gäller inte minst småfö-retagare såväl som individer och organisationer.Genom regeringens initiativ regleras numera kra-ven på den grundläggande kassaservicen i en särskildlag. Kraven innebär att det ska finnas en kassaservicei hela landet som innebär att alla i hela landet harmöjlighet att verkställa och ta emot betalningar tillenhetliga priser. Posten tillhandahåller i detta sam-manhang också dagskassehantering. Den service somhärmed lämnas genom Posten är viktig inte minst försmåföretagare i glesbygd.Posten tillhandahåller en mängd tjänster utöverdet som regleras i lag och via tillståndsvillkor. Postentillhandahåller dessa tjänster på marknadsmässiggrund. Flera av dessa tjänster utnyttjas av bl.a. småfö-retagare. Det gäller t.ex. postboxar som interpellantenpåpekar i sin fråga. Tjänsten är efterfrågad ochuppskattad. På många håll finns det kö efter att fåtillgång till denna tjänst.Interpellanten lyfter även fram förändringar avvissa rabatter som ett problem. Priset på övernattbe-fordrade enstaka försändelser har legat på en oföränd-rad nivå . Posten har dock av ekono-miska skäl tvingats reducera vissa rabatter som läm-nats vid frankomärkta enstaka försändelser.I detta sammanhang bör påpekas att viden jämförelse har en av de lägsta portonivåerna ex-klusive moms inom hela EU-området. Detta kommerinte minst småföretagen till del.Posten arbetar för att förbättra servicen till småfö-retagare på olika sätt. De nya servicecentrumen somnu successivt etableras i alla kommuner är ett exem-pel på det, liksom uppbyggnaden av en elektroniskförsäljningskanal som är öppen dygnet runt. Vidaretillhandahåller även Posten kostnadseffektiva mark-nadsföringstjänster till småföretagare genom olikaformer av direktreklam.Småföretagarnas situation är ett viktigt område förregeringen. En mängd insatser genom regelförenk-lingar och inom skatteområdet har vidtagits föratt förbättra förutsättningarna för denna grupp. Attstärka situationen för småföretagare är ett kontinuer-ligt arbete som regeringen avser att fortsätta med. Jagdelar dock inte interpellantens åsikt om att Postenmissgynnar småföretagare. Jag har därför inte föravsikt att vidta några särskilda åtgärder i just dettaavseende.I den andra frågan undrar interpellanten om jagavser att vidta några åtgärder för att trygga en funge-rande tidningsdistribution också i de delar av landetdär denna sker med Posten.Posten kommer även fortsättningsvis att hjälpa tillmed distribution av dagstidningar. I glesbygd skerdetta genom bolagets ordinarie utdelning av post ochi övrigt genom att Posten distribuerar tidningar samordnatmed övrig postutdelning kan en tidningsutdelning iglesbygd upprätthållas. Enligt gällande regel-verk förfogar Posten över priset på denna tjänst. Föratt inte i längden låta andra kunder subventioneratidningsdistributionen kommer dock priset att juste-ras.Posten har ett underskott i den verksamhetsom berör postdistribuerade dagstidningar. Dettaunderskott avser Posten att avveckla genom effektivi-seringar och prisändringar . För2002 sker inte så stora prisjusteringar som anges iinterpellationen, utan det handlar om i genomsnitt för utdelning måndag till fredag.Den prissättning som planeras inom Postenbygger på att priserna bättre ska spegla den kostnads-struktur som Posten har för sin dagstidningsdistribu-tion.Posten har inlett en diskussion med tidningsutgi-varna i syfte att hitta lösningar på hur kostnadspro-blematiken kan hanteras och därmed också trygga ettfortsatt långsiktigt samarbete.Ur ett demokratiskt perspektiv är det viktigt attmedborgare i hela landet har likartade möjligheter attbilda sig en uppfattning i olika frågor och ta del avnyhetsförmedlingen. Distribution av dagstidningar iglesbygdsområden är därför av stor betydelse. Motdenna bakgrund införs fr.o.m. ett särskilt distri-butionsstöd för utdelning av dagstidningar på lörda-gar i glesbygdsområden. Stödet uppgår till 15 miljo-ner kronor och kan lämnas till de företag somger ut dagstidningar. har fått iuppdrag att utvärdera stödet.Jag bedömer inte att några ytterligare åtgärder ärnödvändiga i dag.Regeringen kommer dock att följa denna utveck-ling mycket noga framöver.Anf. 24 ():Fru talman! Tack för svaret. Det här är det längstasvar jag har fått , och detkanske tyder på att det är en bra och viktig fråga.Tyvärr har vi inte samma bild av verkligheten. Det ärden jag vill kommentera.Vi är helt överens om att tidningarna är ett av deviktigaste medlen för att upprätthålla demokratin. Detär väsentligt att det finns minst två tidningar att väljamellan för medborgarna på en ort. Det är ett viktigtsteg mot att garantera en allsidig samhällsdebatt. Därhar regeringen och en samsyn. Det ärbra.Vi torde också vara överens om att det är viktigtatt tidningsutgivningen verkligen fungerar. Dettagäller särskilt för de glest bebyggda områdena i lan-det. Det får därför inte vara så att ett statligt bolag,som dessutom till viss del har en monopolställning,höjer priset för tidningsdistribution så atttidningsutgivningen hotas. Samdistribution är oftainte ett möjligt alternativ i glesbygd. Då slår prishöj-ningen hårt. I värsta fall kan tidningsdistributionen påsikt och en del av tidningsutgivningen som helhethotas. Det gäller inte bara i norra utan i storadelar av landets skogsbygder, alltså även i Syd- ochMellansverige. Detta är inte acceptabelt av ett statligtbolag.Jag vill återkomma till siffran . Det är denuppgift vi har.