prot · GP09105 · 2002-05-14 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:105Tisdagen den 14 majKl. 14.00 - 16.3218.00 - 21.24Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2001/02:433Till riksdagenInterpellation 2001/02:433 av ()om diskriminering på grund av sexuell läggningInterpellationen kommer att besvaras måndagenden 27 maj 2002.Skälet till dröjsmålet är att interpellationen blivitöverlämnad till mig från annat statsråd och att jag intehittat tidigare passande tid i min kalender.Stockholm den 13 maj 2002KulturdepartementetMarita UlvskogInterpellation 2001/02:388Till riksdagenInterpellation 2001/02:388 av Per om Aka-demiska HusInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den21 maj.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 7 maj 2002UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 2001/02:391Till riksdagenInterpellation 2001/02:391 av omviktade betygInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den21 maj.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 7 maj 2002UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 2001/02:402Till riksdagenInterpellation 2001/02:402 av Per om over-headkostnaderInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den21 maj.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 7 maj 2002UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 2001/02:411Till riksdagenInterpellation 2001/02:411 av ommetoder och hjälpmedel för framtidens lärandeInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den21 maj 2002.Skälet till dröjsmålet är att den avsatta tiden förinterpellationssvar redan var fullbokad.Stockholm den 8 maj 2002UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 2001/02:412Till riksdagenInterpellation 2001/02:412 av forskning om seyfoInterpellationen kommer att besvaras måndagenden 3 juni.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 7 maj 2002UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 2001/02:420Till riksdagenInterpellation 2001/02:420 av ()om specialskolor och resurscenterInterpellationen kommer att besvaras måndagenden 3 juni 2002.Skälet till dröjsmålet är att den avsatta tiden förinterpellationssvar redan var fullbokad.Stockholm den 8 maj 2002UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 2001/02:434Till riksdagenInterpellation 2001/02:434 av Per om Veten-skapsrådetInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den21 maj.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 7 maj 2002UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 2001/02:446Till riksdagenInterpellation 2001/02:446 av () om lärobokens betydelseInterpellationen kommer att besvaras måndagenden 3 juni 2002.Skälet till dröjsmålet är att den avsatta tiden förinterpellationssvar redan var fullbokad.Stockholm den 8 maj 2002UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 2001/02:447Till riksdagenInterpellation 2001/02:447 av naprapatutbildningenInterpellationen kommer att besvaras måndagenden 3 juni.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 7 maj 2002UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 2001/02:448Till riksdagenInterpellation 2001/02:448 av fakultetsmedelInterpellationen kommer att besvaras måndagenden 3 juni.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 7 maj 2002UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 2001/02:453Till riksdagenInterpellation 2001/02:453 av ompersonal inom offentlig verksamhetInterpellationen kommer att besvaras måndagenden 3 juni.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 7 maj 2002UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 2001/02:454Till riksdagenInterpellation 2001/02:454 av ()om språkstudier i skolanInterpellationen kommer att besvaras måndagenden 3 juni 2002.Skälet till dröjsmålet är att den avsatta tiden förinterpellationssvar redan var fullbokad.Stockholm den 8 maj 2002UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 2001/02:462Till riksdagenInterpellation 2001/02:462 av ()om invandrarflickors deltagande i skolundervisningInterpellationen kommer att besvaras måndagenden 3 juni 2002.Skälet till dröjsmålet är att den avsatta tiden förinterpellationssvar redan var fullbokad.Stockholm den 8 maj 2002UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellationerna 2001/02:463 och 387Till riksdagenInterpellation 2001/02:463 av ()om folkbildningens roll i det livslånga lärandet ochinterpellation 2001/02:387 av omfolkbildningens framtidInterpellationerna kommer att besvaras i ett sam-manhang tisdagen den 21 maj 2002.Skälet till dröjsmålet är att den avsatta tiden förinterpellationssvar redan var fullbokad.Stockholm den 8 maj 2002UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 2001/02:464Till riksdagenInterpellation 2001/02:464 av om kommer att besvaras måndagenden 3 juni.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 7 maj 2002UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 2001/02:487Till riksdagenInterpellation 2001/02:487 av invandrares preparandkurserInterpellationen kommer att besvaras måndagenden 3 juni.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 7 maj 2002UtbildningsdepartementetThomas Östros2 § Svar på interpellation 2001/02:349 om stat-ligt medfinansierad exportfrämjande verksamhetinom jordbruketAnf. 1 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig omjag avser att vidta några åtgärder mot bakgrund av attdet statliga stödet till Food From har mins-kats.Den typ av verksamhet som Food From Swedenbedriver är viktig av flera anledningar. Den skapartillväxt i företag och bidrar till att marknadsföra Sve-riges goda och säkra mat utomlands. Dessutom ärlivsmedelsbranschen den tredje största industrigreneni sett till antal anställda och därmed viktig försysselsättningen.Regeringen har anslagit medel tillprojektet . Dessa medel ska an-vändas till exportfrämjande aktiviteter för svenskaförädlade livsmedel. Projektets målsättning är attmedverka till ökad långsiktig och lönsam export av iSverige förädlade livsmedel, främst baserade påsvenska råvaror. Målgruppen är i första hand små ochmedelstora livsmedelsföretag. Verksamheten bedrivsi projektform och medverkande företag bidrar medminst motsvarande belopp genom medfinansiering iprojekt samt genom egna insatser.För åren 2002 till 2004 har regeringen anslagit 5miljoner kronor till projektet och under dennaperiod ska ansvara för driften. FoodFrom blir därmed ett branschprogram inomExportrådet där den statliga finansieringen erhållsfrån . För största möjliganytta kommer Food From att samordna verk-samheten med andra funktioner inom Exportrådet.Efter perioden upphör den statliga finansieringen ochFood From övergår till att bli en företagsfi-nansierad verksamhet inom Exportrådet.Under år 2001 deltog ett drygt hundratal företag iFood From aktiviteter. Såväl små som storaföretag deltog och alla branscher inom livsmedelsom-rådet fanns representerade. Under ökadeexporten av jordbruks- och livsmedelsprodukter med15 % jämfört med föregående år. Denna siffra stigertill om drycker inkluderas. minskadeSveriges totala varuexport med 2 %.Den positiva exportutvecklingen vill jag naturligt-vis se en fortsättning på, och jag tror att de insatser vinu gör i samarbete med livsmedelsföretagen för attbygga upp en självfinansierad organisation kommeratt bidra till detta. I och med den statliga finansiering-en finns en solid grund att stå på, och denna kan nuutnyttjas och utvecklas av livsmedelsföretagen. Det ärdärmed fråga om en utveckling och inte en avveck-ling av Food From Sweden.Då , som framställt interpellatio-nen, anmält att han var förhindrad att närvara vidsammanträdet medgav talmannen att istället fick delta i överläggningen.Anf. 2 ():Fru talman! Jag ber att få tacka jordbruksminis-tern för svaret som jag tyvärr inte kan vara nöjd med.Mat är viktigt. Det är dessutom populärt. Många TV-program som handlar om mat är mycket populä-ra. God och näringsriktig mat främjar hälsan och ökarlivskvaliteten för oss alla. Vi behöver det, inte minstnu när sjuktalen stiger i höjden.Vi får in mycket mat från andra länder. Det beri-kar vår matkultur och bidrar till vårt välbefinnande.Så är det inte minst därför att andra länder stöder sinexportfrämjande verksamhet med statliga medel.Vi kan på samma sätt hävda vår kultur i andraländer genom en framgångsrik export av svensk kva-litetsmat. är det en viktig näringsgren, medblomstrande småföretag över hela landet. Det ger ossmycket inkomster till statskassan. Det förstår andraländer. Det är därför de satsar. I interpellationen pe-kas på att satsar 270 miljoner enbart på attfrämja export av fisk.Vi bör se värdet av svensk export av god och be-rikande matkvalitet. Där tror jag att vi är helt överens.Jordbruksministern staplar argument på argument förFood From exportfrämjande verksamhetoch talar om hur bra den är. Jag håller med till 100 %och har försökt peka på ytterligare argument från ettannat perspektiv. Det finns mycket positivt att sägaom Food From . Ändå blir det inga pengar tillverksamheten.Ända sedan den exportfrämjande verksamhetenför Food From startade under jordbruksministertid har anslagen varit istorleksordningen . Förraåret skars anslaget ned till 10 miljoner och föreslårman alltså 5 miljoner. Branschen har svarat för enmotsvarande prestation i finansieringen, vilket hargett en betydande resurs och stor slagstyrka. I prakti-ken innebär 5 miljoner tyvärr en avveckling, och jagär ledsen att behöva säga det.Branschen kan inte ta på sig en övergripande ex-portfrämjande roll. Tester har gjorts i livsmedelsin-dustrin, och de gör självklart värderingar utifrån sinaegna perspektiv. Detta talar för att det måste finnas enstatlig grundplåt i botten. Vad jag kan förstå brukarinte Socialdemokraterna och jordbruksministern varafrämmande för det i andra sammanhang, och jag hardärför svårt att förstå varför man inte kan göra denhär insatsen.Det finns en uppenbar risk för att vi nu kastar utbarnet med badvattnet. Vi har en effektiv och braverksamhet. Grundplåten har funnits, och näringenhar varit beredd till en delfinansiering. Varför slåsönder en sådan bra och effektiv organisation, jord-bruksministern?Jag vill än en gång fråga om inte jordbruksminis-tern mot denna bakgrund - och det hon säger i svaret- är beredd att vidta åtgärder för att bibehålla detgoda resultat som finns.Anf. 3 ():Fru talman! Jag tror inte att mig som den som föreslår att i onödan ökastatens kostnader. Däremot talar jag och mitt partiofta om nödvändigheten av att skapa så lika konkur-rensmöjligheter som möjligt med de länder omkringoss med vilka vi konkurrerar.Om vi menar någonting med att värna om svensklivsmedelsproduktion, vilket väl borde vara jord-bruksministerns främsta uppgift, måste vi på punktefter punkt försöka se till att konkurrensverksamhetenblir lika.Det är ett känt faktum att svenska bönder betalarmer än dubbelt så mycket som andra för en liter die-selolja, mer än dubbelt så mycket för handelsgödselnosv. Om vi inte har förutsättningar för livsmedelspro-duktionen i stort - med det menar jag både primär-produktionen och förädlingssidan - kommer det attgå dåligt.Många länder runtomkring oss satsar mycket påexportfrämjande åtgärder. Vi kan ha olika åsikterhuruvida det är riktigt och huruvida näringen självborde svara för detta, men det är ett faktum att län-derna runtom oss satsar på exportfrämjande åtgärdermed hjälp av statliga medel.Agne nämnde , och jag kan nämnafler länder. ligger väldigt nära oss, och desatsar - om jag är rätt underrättad - mellan 50 och100 miljoner av statliga medel för att stöttadenna verksamhet. , som visserligen ärmycket större än , satsar en kvarts miljard pådetta. satsar lika mycket. , som ärganska jämförbart med , satsar ungefär 50miljoner kronor.Jag menar att vi måste försöka fundera på om vikan påverka dem så att de minskar dessa kostnader,eller också måste vi se till att svensk livsmedelsin-dustri får möjlighet att konkurrera på någotsånärrimliga villkor.Anf. 4 ():Fru talman! Jag vill ta tillfället i akt och under-stryka behovet av exportfrämjande åtgärder. Inteminst gäller detta Food From . Det är allmäntkänt, och det har också påtalats av mina vänner här,att vi har goda och fina livsmedel i som vigärna vill få ut så långt som möjligt. Dessutom ärkvaliteten på förädlingssidan mycket hög och därförvill vi att inte minst småskalig livsmedelsproduktionoch förädlingsindustri ska bli konkurrenskraftig.Om vi tittar på det allmänna konkurrensläget ärdet mycket viktigt att vi från svensk sida inser beho-vet av just exportfrämjande åtgärder. Just med tankepå vad andra länder gör har vi från Kristdemokrater-nas sida i budgetbehandlingen betonatdetta och utökat posten som berör exportfrämjandeåtgärder. Anledningen till detta är att vi inser viktenav att verkligen hjälpa även de mindre företagen attnå ut.Med tanke och det konkurrenslägesom inte i alla lägen är speciellt gynnsamt för svenskjordbruksnäring och livsmedelsindustri vill jag under-stryka detta. Jag undrar om vi inte måste tänka liteextra på denna satsning. Situationen för Food FromSweden är ganska tragisk om även de små insatsersom vi ställer upp med ska rinna ut i sanden ochförsvinna. Detta kommer att hända om vi inte inservärdet av det hela. Jag hoppas naturligtvis att jord-bruksministern ser möjligheterna och jobbar för attutöka anslaget i framtiden.Anf. 5 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är inte man hör tre fö-reträdare från tre borgerliga partier samstämt tala omökade kostnader och ökat stöd. Det brukar ju annarsvara fråga om motsatsen, nämligen att vi i Sverigeska ha fria företagare och fria företag och inte sådanasom går med stöd, precis som sade.Därför är det ganska intressant att höra att ni närdet gäller jordbrukssektorn och livsmedelssektorn,som i övrigt får så otroligt mycket stöd, pläderar förytterligare stöd. Jag tycker att det är en rolig politiskknorr.Jag vill hålla med om det ni har sagt om kvalitetenpå vår mat. Vi har i kanske världens bästakvalitet på maten därför att vi har ägnat oss åt den,och vi har skött oss. Bönderna har skött sig, politiker-na har skött sig osv. Det är klart att vi gärna ser attdessa bra livsmedel exporteras till andra länder.Det är därför som vi och fram tillnu har satsat 147 miljoner räknade jag ut för att byggaupp en bas så att vi ska kunna exportera mat. Vi harsuccessivt dragit ned på anslaget. Det har varit enmedveten strategi att börja stort och successivt draned för att det hela ska bli självfinan-sierande. Jag tycker att det är en ganska sund och brautveckling.Trots att vi har dragit ned anslaget har exportenökat. Det visar, menar jag, att det kanske inte finns ettalldeles entydigt samband mellan hög stödnivå ochhög export. Det kan i stället vara så att om man harbörjat bra och därefter trappar ned flyter det hela påav sig själv. Jag vill i alla fall se det så.Ni tar också upp diskussionen om hur man skakunna jämföra svenska företag med andra ländersföretag. Jag tror inte att det är möjligt att göra denjämförelsen. Svenska bönder får ersättningar på annatsätt än vad t.ex. danska bönder får. Ta miljöersätt-ningarna som ett exempel, eller ta våra ekologiskaprogram som är väldigt stora - de är inte alls avsamma storlek i andra länder. Jämför med vår lågabolagsskatt, våra markpriser osv.Vi kan inte göra en direkt jämförelse och säga attvi är orättvist behandlade medan andra har det bättre.På något annat område kanske vi har det lite bättre,och då kan andra i sina parlament säga att de kännersig orättvist behandlade.Vi har gjort den här uppgörelsen med , och det kommer fortfarande att finnas medsom något slags omvårdnads- eller stöttningsorgan avvårt eget exportråd. Det kommer att finnas 5 miljonerför , och jag har inte för avsikt attändra på det. Det är mitt besked. Trots neddragningenoch trots att detta ska in i Exportrådettror jag att svenska livsmedelsföretag och svensk matkommer att kunna klara sig.Anf. 6 ():Fru talman! Apropå den politiska knorren, frujordbruksminister, är det väl lika knorrande att hörajordbruksministern och socialdemokraterna tala imotsatt riktning mot statlig inblandning. Däremottalar vi ofta från om rättvis och sundkonkurrens på lika villkor. Det är mycket vad dethandlar om. Det framhöll också ochUlf tidigare.Vi är överens om att den exportfrämjande verk-samhet som Food From har bedrivit har varitbra och gett goda resultat. Det är i och för sig en brabörjan att utgå ifrån det. Vi är också överens om att vivill fortsätta att arbeta för att det ska bli framgångs-rikt. Jag menar att man inte kan hantera frågan på detsätt som regeringen nu gör. Då finns risken att vihamnar snett.Det är inte fråga om att öka statens utgifter. Det ärfråga om att satsa, visserligen pengar från statskassan,på ett sådant sätt att det ger en mereffekt som gör attvi får fler företag som genererar tillväxt och ytterliga-re pengar som kommer tillbaka till statskassan. Det ärså som ekonomin ska fungera för att bli effektiv. Detär den stimulansen som krävs i den organisation somman bygger upp för att det ska bli effektivt.Jag måste be jordbruksminister fundera över hurdet ska vara möjligt att blanda in i detta.Nu ligger i och för sig inte den frågan på Jordbruks-departementets område utan på Näringsdepartemen-tets område. arbetar med konsulter somska sälja sina tjänster och få ut pengar eller få in-komster för de tjänsterna.Följden blir att den nuvarande exportfrämjandeverksamhet som finns inte kan fortsätta. Då måste jagfråga jordbruksministern om hon är beredd att geExportrådet pengar för att verksamheten ska kunnaarbeta med en statlig grundplåt som stimulerar nä-ringslivet med dess olika intressen, och här livsme-delsproducenterna, att svara upp mot det som germereffekten. Det är den ena frågan.Den andra frågan är följande. Man kan inte frånsvensk sida gå före i en sådan här fråga om alla andrakonkurrenter stimulerar sina livsmedelsföretag på ettfördelaktigt sätt med subventioner för att de ska ex-portera på en fri marknad. Vilken strategi har jord-bruksministern för att skapa likvärdiga konkurrens-villkor? Det är vad det i grunden gäller.Gör vi det tror jag att svensk mat med dess kvali-tet och förtjänster har goda möjligheter att slå sigfram. Men det gör den inte om staten skapar en orätt-vis konkurrens i botten. Då får vi inga möjligheteroch kastar ut barnet med badvattnet.Anf. 7 ():Fru talman! Jag tycker att det är fel av jordbruks-ministern att blanda in t.ex. miljöersättningarna somett argument för att säga att svenska bönder har storastöd. Miljöersättningarna är ingenting annat än enbetalning från samhällets sida, från oss gemensamt,för de s.k. kollektiva insatser som görs. Det får intebetraktas som några stöd eller några bidrag.Jag tycker också att det är tveksamt om andra län-der pumpar in väldigt många olika typer av subven-tioner och stöd. Det är t.ex. ytterst olyckligt att hörade signaler som framkommer om ökande subventioner för sitt jordbruk. Mendetta är ett faktum. Det kan vi inte göra så mycket åt.Jag hoppas att i europeiskasammanhang verkar för att vi ska försöka se till att vifår en så bra fungerande marknadsekonomi som möj-ligt. Men är det som det är. Dessa länder stimule-rar exportfrämjande åtgärder med mycket stora peng-ar. Då är det inte alls oskäligt att vi funderar över attgöra detsamma.Här talar vi inte om några stora pengar i samman-hanget. Vi talar om en positiv signal till en verksam-het som fungerar bra och som sköts mycket bra.Anf. 8 ():Fru talman! Jag vill komplettera med att säga attde egentligen är väldigt småpengar jämfört med vad det ger i inkomster för övrigtpå många sätt. Det gäller inte minst inkomster tillstatskassan genom den verksamhet som livsmedel-snäringen totalt bidrar med i vårt land.Det är naturligtvis fria företag det handlar om.Fria företag ska inte styras i onödan och ska så gottsom möjligt klara sig själva. är det inte baradessa 5 miljoner som satsats. Näringen satsar väldigtmycket pengar själv. Företagen är beredda att satsaegna medel som är betydligt över de 5 miljonerna.Jämförelsen med omvärlden när det gäller bidra-gen och vad som är lika villkor eller inte är naturligt-vis svår att göra i vissa lägen. Men man kan inteblanda ihop stöden hur som helst. De stöd som berörjust exportsidan tillfaller på ett speciellt sätt livsme-delsnäringen och då inte minst de mindre livsmedels-företagen. Det betyder trots allt väldigt mycket attrenodlat se det som har med exportfrämjande åtgärderatt göra.Jag vill understryka att om detta ska bli fram-gångsrikt och lyckat måste vi komma ihåg att det gerväldigt mycket tillbaka. Det ger möjlighet för flerföretag att etablera sig. Dessutom blir det ökade in-komster till statskassan. I det perspektivet är det väl-digt lite pengar. Det handlar om 5 miljoner. Det voreinte svårt rent ekonomiskt sett att kunna utöka det.Det handlar naturligtvis om viljan och insikten att detär viktigt för näringen.Anf. 9 Jordbruksminister ():Fru talman! Vi har gjort en uppgörelse med . Det är med på detta, och livsmedelsföreta-gen är med på detta. Det är inte alls så som AgneHansson säger att bara använder sig avkonsulter. Det har tre pelare som det arbetar utifrån.Det är exportinformation, exportutveckling och kon-sultverksamhet. Det är inom pelaren exportutvecklingsom det ska in.Regeringen kommer attge detta uppdrag efter det att vi har för-handlat med och efter det att alla är över-ens. Jag tror att det blir en väldigt bra lösning. har trots allt en lite annan erfarenhet av attarbeta med export än vad har somvarit huvudman för Food From . Det får manväl ändå hoppas och tro.Jag tog upp frågan om miljöersättningar inte föratt just dra in dem i detta sammanhang utan därför attCarl G själv gjorde jämförelser med andraländer. tog upp dieselskatten ochhandelsgödsel. Då tycker jag att det är relevant attockså ta fram sådana saker där svenska bönder harfördelar av att verka i i stället för i t.ex.Danmark.På en del områden är det mer fördelaktigt att bo,arbeta och verka i om man är bonde. I andradelar kanske något annat land har fördelar på ett an-nat område. Så vill jag gärna att det ska vara. Alter-nativet är att vi totalharmoniserar allting. Det är jagingen vän av.I både den första replikomgången och den senastevar det flera av er som tog upp att näringen är bereddatt gå in. Nej, näringen är inte beredd att gå in. Detvar också ett aber. Vi försökte att få en medfinansie-ring. Vi har fått det av LRF. Vi harförsökt att få en medfinansiering, men man var inteberedd att gå in.Vi försökte t.ex. när man skulle ge s.k. återbäringpå handelsgödselavgifter att göra så att en del skullegå till detta. Men man var inte beredd att göra det.Om näringen tycker att verksamheten ska stå på egnaben ska inte regeringen motsätta sig detta utan låtadet bli så.Jag vill återigen säga att vi fattar beslutet på tors-dag. Livsmedelsföretagen är med på det och är med på det, och då tycker jag att det finnsall anledning att våga pröva denna nya modell.Anf. 10 ():Fru talman! Först måste vi göra klart att detta ärexportfrämjande verksamhet. Det är en mycket litendel när vi börjar prata om jordbrukets subventioner iett EU-perspektiv. Inte desto mindre är det en oerhörtviktig del när det gäller att få ut svensk kvalitetsmatpå marknaden på samma sätt som vi får hit mycketbra mat och matkultur som också kan berika oss. Försvensk del har detta när det gäller exporten från Sve-rige en näringspolitisk viktig betydelse utöver denkulturella och allt det andra.Det blir en snedvridning i konkurrensen, och jagförstår fortfarande inte hur svensk livsmedelsproduk-tion ska kunna hävda sig på en marknad på det ex-portfrämjande området om man inte hänger medkonkurrentländerna.Jag går över till att tala om . Vad ärdet för uppgörelse som regeringen har gjort medExportrådet? Det är väl ändå det organ som harjobbat med detta som har erfarenheterna på just dettaområdet. Generell erfarenhet av export kanske harmindre betydelse i sammanhanget.