prot · GP0976 · 2002-03-05 00:00:00 — I jämförelse med det jag har tagit upp i mininterpellation är dessa rånarluvsmaskerade demon-stranter något som är mindre värt.Låt oss - för att inte ta upp ett enskilt fall - tänkaoss att man som lärare är behörig och får en tjänst,även om det bara är en visstidsanställning, och någonsäger att man har en viss politisk uppfattning och av det skälet inte får lov att ha kvar sin tjänst iden svenska skolan.Jag hoppas att vi är överens, , omatt detta inte ska hända en gång till i , som juåtminstone i middagstal brukar påstås vara demokra-tins förlovade land.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.9 § Svar på interpellation 2001/02:273 om kun-skapsmålen i grundskolanAnf. 51 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkareformer jag är beredd att genomföra för att nå måletatt alla elever ska lämna med godkändakunskaper.Elevernas kunskaper måste stå i fokus i skolan.Jag menar att det är oacceptabelt att så många eleverinte når målen. Även om de stora genomgripandesystemförändringarna står fastgäller det nu att varje nivå i systemet tar ansvar för enökad måluppfyllelse. Regeringen har redan påbörjatoch kommer att genomföra flera stora satsningar föratt uppnå detta syfte.Regeringen genomför enmycket stor ekonomisk satsning på skolorna genomde riktade statsbidragen till personalförstärkningar ikommunerna. Vi vet att en av orsakerna till de resul-tat vi nu ser är de stora besparingar som ägde rumunder , när de elever som gårut gick sina första år i skolan. Därför ärdet så viktigt att vi nu kan öka resurserna till skolanför att kunna anställa fler lärare och annan personal iskolan. Nivån på statsbidraget höjs med sammanlagt17,5 miljarder . Jag är överty-gad om att vi får se resultat av denna ekonomiskaförstärkning framöver.Nästa steg för ökad måluppfyllelse är ett effekti-vare och mer strukturerat kvalitetsarbete i kommuneroch skolor. Det behövs en mer regelbunden och hel-täckande kvalitetsutvärdering av skolorna, kombine-rat med effektiva insatser för skolor som inte möterkraven. har här en mycket viktiguppgift att i sina utvecklingsdialoger diskutera medkommunerna vilka åtgärder som behövs för att för-bättra måluppfyllelsen. Särskilt viktigt är det attkommuner och skolor sätter in stöd för elever såtidigt som möjligt.Skolverket har i sina kommentarer till betygssta-tistiken pekat på att skolor som lyckas förbättra sinmåluppfyllelse har tydliga regler och normer, attskolorna har arbetsro och att lärarna har höga för-väntningar på alla elever. De kännetecknas också avatt man är tydlig när det gäller målen och noggrannmed att följa upp varje elevs utveckling och att kom-municera med eleven och föräldrarna när det gällerdetta.Jag anser att skolorna måste ta ett tydligare ansvarför varje elevs kunskapsutveckling. I utvecklings-samtalen ska eleven och föräldrarna enligt nuvarandebestämmelser få klara besked om vad eleven kan ochen bedömning av hur långt eleven kommit i förhål-lande till målen. Detta bör också enligt min meningregelmässigt leda till en framåtsyftande individuellutvecklingsplan, som visar vilka insatser som behövsför att eleven ska nå de nationella målen. Elever ochföräldrar bör också kunna få denna framåtsyftandedel av utvecklingssamtalen dokumenterad skriftligt.Därmed skulle rätten stärkas för eleverna att få detstöd och den stimulans de behöver för att gå vidare,och de överenskommelser eller åtaganden som sko-lan, eleven och föräldrarna gör skulle få ökad bety-delse.Förskolan är det första viktiga steget i utbild-ningssystemet. Här får barnen en god grund för lä-rande och språkutveckling. Det är därför mycketbetydelsefullt att vi genomför de viktiga reformersom ger fler barn tillgång till förskolans pedagogik,allmän förskola för 4- och 5-åringar, maxtaxa och rätttill förskola för barn till arbetslösa och föräldralediga.Lärarna har en nyckelroll i genomförandet av enskola med hög kvalitet. Vi behöver fler lärare, och vibehöver lärare med god utbildning. Den nya lärarut-bildningen har en starkare knytning till forskningeninom det utbildningsvetenskapliga området för atthöja lärarprofessionens status. Regeringen driver ettprogram för att ge 4 000 obehöriga lärare den komp-letterade utbildning de behöver för att nå lärarbehö-righet. Vi gör också riktade satsningar på kompe-tensutveckling i specialpedagogik för lärare som stödbl.a. till elever med läs- och skrivsvårigheter.Frågan om att fler elever ska lämna grundskolanmed godkända betyg har hög prioritet. Med ökaderesurser och en fortsatt kvalitetsutveckling läggsgrunden för att fler elever ska ha de kunskaper medsig som de behöver för att vara rustade för framtiden.Anf. 52 ():Herr talman! Tack för svaret. I har vibeslutat om högt ställda mål för skolan, vilket ärväldigt bra. Tyvärr vet vi att de högt ställda målenoch de verkliga resultaten inte stämmer överens. Detfinns ett stort glapp däremellan. Det finns också ettstort glapp, och ett ökande glapp, mellan dem somredan har kunskapen och dem som inte har möjlighetatt få den. Vi har kunnat se att antalet elever somlämnar utan tillräckliga kunskaper ökarmarkant för varje år.Skolministern säger i svaret att det är oacceptabeltatt så många elever inte når kunskapsmålen. Jag hål-ler med - det tror jag alla gör - i den frågan. Menfrågan är vad den ansvariga ministern tänker göra åtdet konkret.Det viktiga är, som jag ser det, att det tas ett hel-hetsgrepp om skolpolitiken och att det kommer ge-nomgripande reformer som omfattar hela skolväsen-det. Resurserna är en viktig del, men det är ocksåviktigt att det kommer konkreta förslag, så att det gesbättre förutsättningar ute på varje skola och för varjeelev.Mycket av det som skriver i svaretkan låta väldigt bra. Men jag tycker nog att skolmi-nistern har valt att argumentera mer som en opposi-tionspolitiker än som ansvarig minister. På punktefter punkt pekar på vad som bordegöras bättre: Här borde vi öka resurserna! Här bordedet tas fram förslag! Men var är de konkreta försla-gen, ? När får vi se nya resurser? Ärdet fortfarande bara fina ord i t.ex. svar på interpella-tioner som gäller, i stället för konkret handling?Centerpartiet har tagit ett helhetsgrepp om grund-skolepolitiken. Vi har gjort det bl.a. genom att ökaresurserna direkt ut till kommunerna. Men vi harframför allt lagt fram tre stora reformer. Vi har valtatt kalla dem Rätt till kunskap, Lokal makt och Flerlärare.I den del som handlar om rätt till kunskap har visamlat ett antal förslag om hur eleverna ska få bättremöjligheter att tillgodogöra sig kunskaperna i en merindividanpassad skola än . Det handlar om att detär kunskapen och inte tiden som ska styra skolan ochom att alla elever får den hjälp och det stöd som debehöver för att nå kunskapsmålen. Det krävs tidigainsatser för läs- och skrivutveckling, som vi har lagtfram ett program för och också resurser till. Det krävsatt vi avskaffar timplanen och att det införs individu-ella studieplaner för alla elever. Det krävs också in-satser för lärarfortbildning.Skolministern var inne på flera av dessa frågor isvaret. Han har också i andra debatter sagt att det kanvara bra idéer och förslag. I dagens svar säger att individuella studieplaner är en bra idé.Men frågan är om är beredd attsäga att det är viktigt att det kommer tidiga insatseroch konkreta förslag från regeringen när det bl.a.gäller ett läs- och skrivprogram och att man måstetillföra resurser för det. Kan vi säga att viska avskaffa timplanen? Vi måste se till att varje elevstår i centrum i stället för att alla ska lära sig inomsamma mall och . Kan vi ,, få höra att vi ska ta fram individuellastudieplaner för varje elev på varje skola? Kan vi fåde svaren ?Thomas skriver också att regeringen görstora ekonomiska satsningar på personalförstärkning iskolan. De resurser som skolministern pratar om - demiljarder han tog upp - räcker till en tjänst på 400elever. Är det en stor ekonomisk förstärkning förskolorna? Är det personalförstärkning av stora mått?Jag undrar om pengarna finns i budgeten ellerom skolministern är beredd att tillföra nya resurser.Anf. 53 ():Herr talman! Det är naturligtvis en oerhört viktigfråga som tas upp i interpellationen. Ingen kan varanöjd med att ungefär en fjärdedel av eleverna inte nårupp till mål.När man har diskuterat detta förut har man iblandsagt att det kan vara något ämne som eleverna intelyckas så bra i, men att det ändå är många ämnen somde lyckas i.Tittar vi på basämnena - de ämnen man behöverför att vara behörig för att komma in på gymnasiet -ser vi att det faktiskt är som misslyckas. Det ärväldigt dåligt att mer än var tionde grundskoleelevinte har tillräckliga kunskaper för att gå vidare tillgymnasiet.Det finns naturligtvis många orsaker till det här.Framför allt har vi i skoldebatten märkt en väldigrädsla från regeringens sida för utvärdering, en väldigrädsla för tydlig information till elever och föräldrar.Vi har märkt en benägenhet att sopa problem undermattan. Vi har märkt en benägenhet att göra insatsernär det är , när elever redan har kommit sålångt i systemet att det är väldigt sent att repareraskador.Under de år som jag har deltagit iriksdagsdebatter om skolpolitik har diskussionenhandlat om sådana saker som huruvida det är tillåtetatt informera eleven och föräldrarna skriftligt ellerinte. Detta har kritiserats från ministerhåll och frånskolverkshåll. Det har handlat om att avskaffa kravetpå godkänt för att få börja gymnasiet. Det har varitvarningar från sida för att skolan ska bliför kunskapsinriktad. Det har varit förslag om nyaämnen med ett väldigt suddigt innehåll. Men debattenhar inte handlat om hur vi ska försöka komma åt deverkliga problem vi har.Det är alltså helt uppenbart, herr talman, att rege-ringen inte har menat - , i alla fall - att detbehövs några nya åtgärder utan att problemen pånågot sätt kommer att lösa sig själva. Men det är minövertygelse att reformer behövs.Vi kan ha en del olika uppfattningar, men en sakär väldigt viktig: Skolvärlden väntar helt enkelt påkonkreta förslag från utbildningsministerns och rege-ringens sida. Tyvärr är de riktigt stora frågorna be-gravda i två kommittéer som inte ska lägga fram sinaförslag förrän långt efter valet. Jag hoppas dock ochtror att är beredd att diskutera deviktiga frågorna om olika konkreta förslag som gällerskolan och inte bara hänvisar till att vi haren kommitté som arbetar med detta. Det är nämligeninte skolan hjälpt av.Från sida har vi ett antal konkretaförslag:Vi vill införa olika längd man går iskolan så att eleverna får sluta när målen har nåtts.Det kan ta , det kan ta och det kan ta tioår, men det är mycket bättre för en människa att lärasig läsa när han är liten än att lära sig det i gymnasie-skolan.Vi vill hålla kvar kravet på att man ska få godkänti basämnena innan man kommer in på gymnasiet. Detär inte i gymnasiet man ska läsa grundskolekurser,och vi ska inte slussa elever vidare till misslyckandenuppe i gymnasieskolan.Vi tror att nationella prov ska sättas in tidigt, justför att stöd till läsinlärning osv. kan sättas in riktigttidigt i och så att vi också kan öka anta-let speciallärare tidigt i grundskolan.Här har vi ett antal reformer och förslag som jagskulle vilja höra skolministerns uppfattning om.Framför allt skulle jag vilja höra vilka förslag minis-tern själv har.Anf. 54 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag är alldeles övertygad om att re-surserna spelar en mycket viktig roll när det gällermöjligheterna för skolan att stötta alla elevers rätt attnå de kunskaper de behöver för att gå vidare i utbild-ningssystemet och för att gå vidare ut i livet. Resurs-frågan är därför alldeles central.Det är alldeles klart att de besparingar som gjor-des i skolan har haft effekter. Därför är detså oerhört viktigt att vi får den här vändningen, sär-skilt som de resurser vi nu satsar - som kommer atträcka till omkring 15 000 nyanställningar i skolan avlärare och andra specialister - ska riktas mot att ökamåluppfyllelsen. De ska i skolans arbete riktas motatt se till att eleverna får den hjälp och det stöd debehöver. Det kan handla om ytterligare speciallärare,om att skolpsykologsfunktionen behöver stärkas påskolan osv. Det måste avgöras lokalt. Men det ärväldigt viktigt att de resursinsatser vi nu gör faktisktriktas till skolan.Det är därför jag är så väldigt besviken på Center-partiet, som talar vitt och brett - och väl, måste jagsäga - om satsningar på skolan men vägrar att öron-märka dem till skolan. I stället vill man att det skaavgöras i kommunerna. Där vet vi att det finns mångaangelägna uppgifter. Om en kommun väljer att satsade här pengarna på att förstärka äldreomsorgen, vilketju också är viktigt, är då nöjd med deinte gick till skolan?Jag ser det som ett väldigt viktigt trendbrott att vinu har ett öronmärkt statligt stöd för att utvecklaskolan, ett öronmärkt statligt stöd för att anställa flerlärare och andra specialister. Till detta säger blankt nej. Det bekymrar mig, då Centerpartietär ett parti som annars brukar kunna ha en förnuftighållning i skolfrågan.Det är klart att resurserna gör det möjligt att tidigtge de insatser till barnen som kommer att behövas.Jag tror att det är väldigt centralt och viktigt att manföljer upp barnen väldigt noga och ser hur det gårmed kunskapsutvecklingen. Att man använder sig avprov och test är självklart, men man måste också varaväldigt tydlig i sin information till föräldrar och ele-ver. Det ska syfta till en individuell utvecklingsplansom gör att föräldrar och barn får en starkare ställningi att begära de resurser som behövs för att barnen skakunna nå de mål som vi har fastställt att alla barn skanå. Att arbeta tidigt och medvetet på varje skola meddetta är viktigt.Och - vilket är centralt - om skolan ser att maninte lyckas nå målen måste det till ett väldigt aktivtkvalitetsarbete i hur man ska nå målen. Detta menarjag är ännu en viktig strategisk fråga: kvalitetsarbetetute på skolorna. bör bli än starkare i attvara den tillsynsmyndighet och utvärderingsmyndig-het som ska driva den här utvecklingen framåt.Här ser vi de viktiga delar som behövs för att fåen vändning och en fortsatt förstärkning framöver avandelen elever som går ut nian med godkända betyg:mer resurser för att kunna ge barnen hjälp tidigt, ettmer medvetet kvalitetsarbete på skolorna för att sevar man behöver förstärka sitt eget arbete och, natur-ligtvis, en rejäl satsning på att se till att obehörigalärare i skolan får chansen att få behörighet. Detta görvi nu i ett unikt program där 4 000 obehöriga lärarefår den kompetensen.Centern har sagt nej till öronmärkta satsningar påskolan. säger i stället att vi i skabesluta om ett särskilt läs- och skrivprogram. Jagtycker inte att det är lämpligt att fastställerexakt hur det ska gå till. Visa respekt för professio-nen! Se till att de får resurser! Formulera inte exakthur lärarna ska jobba i ! Alla inom sammamall, säger . Det är ju där vi riskerar atthamna om tror att en aktiv skolpolitikär detaljreglering bestämd av riksdagen.Anf. 55 ():Herr talman! Som vanligt ger ingadirekta eller klara besked. Det är de fina orden somfortsätter om hur viktigt det är att alla ska nå kun-skapsmålen och hur viktigt det är att vi får mer resur-ser till varje kommun och varje skola. Men jag börjarfundera på vilken linje egentligenväljer. Är det de allmänt fina orden, eller är det deförutsättningar och möjligheter som vi kan ge häri-från ut till varje skola, ut till varje elev?Utbildningsministern pratar om stärkta resurser.Det är en av de viktigaste sakerna, säger han. Ja, mennär kommer de då? Är det de som redan ligger i rege-ringens budget? De räcker ju inte särskilt långt. Deräcker inte till särskilt mycket av det som ThomasÖstros diskuterade alldeles - fler specialpedago-ger, fler lärare osv. De pengar som ligger i Socialde-mokraternas budget räcker inte långt för att utveckladet.Centerpartiet har arbetat för lokalmakt. Det är den lokala kommunen och de lokalaskolorna som ska ha makten att besluta och bestäm-ma. Det är därför vi motsätter oss en centraliseringdär någon, precis som sade, sitter ochstyr med pekpinnar uppifrån. Vi tror på och litar påvåra lokala politiker, vilket inte görmed sina egna lokala politiker. Vi säger: Ge maktenoch ge resurserna till varje kommun! Vi lägger 10miljarder mer än regeringen ut till kommunerna föratt bl.a. kunna satsa på skolan. I den potten liggerockså en satsning på ett läs- och skrivprogram somska ge en möjlighet att arbeta utefter den metod somman väljer på varje skola.Jag tycker också att har en ganskamärklig vinkling när han diskuterar fler lärare. Hansäger att man nu satsar på att utbilda 4 000 obehörigalärare. Det är ju en bra början. Men vi vet också attdet fanns 15 000 obehöriga lärareute på skolorna i hela landet. Vi vet att de stora pen-sionsavgångarna kommer och att det behövs ännu flerlärare. Vilka ess har skolministern mer i rockärmenatt ta fram och säga: Det här ska vi göra så att fler villbli lärare. Hur ska vi göra för att förbättra arbetsmil-jön ute på varje skola?Utbildningsministern var återigen inne på att dis-kutera kunskapsmålen. Är regeringen beredd att sägaatt det är kunskapen och inte tiden som ska styra? Ärregeringen en gång för alla beredd att säga: Men nuska vi låta varje elev få en chans i skolan. ska vige de resurser som behövs på skolorna. Vi ska gevarje elev det stöd och den hjälp som behövs. Ärskolminister beredd att säga att detbehövs mer resurser till de tidiga insatserna, att detska bli individuella studieplaner för varje elev? Kanutbildningsministern ge besked om det ?Anf. 56 ():Herr talman! Det är klart att det behövs mycketpengar till skolan. De extra pengar som ThomasÖstros talar om, som för övrigt har bifalliti , kan säkert göra en viss nytta, men absolutinte tillräckligt. Det viktiga är ju hur pengarna an-vänds. Jag brukar säga att en bra skola kostar pengar,men en dålig skola kostar mycket mer pengar. Detgäller ju att använda pengarna på rätt sätt.Pengarna läggs fel så länge vi har kvar hela detsystem som bygger på att alla elever ska gå ochsedan gå vidare. Har de inte kunskaper går de vidaretill individuella programmet på gymnasieskolan.Pengarna läggs på att hjälpa elever som är 16-18 årsom kunde ha fått hjälp när de var 7-9 år.Herr talman! Hela anförande varsom vanligt på många sätt mycket vältaligt. Medreservation för att jag inte uppfångade alla ord upp-fattade jag inte några konkreta förslag till förändring-ar i systemet som skulle kunna hjälpa fler elever attnå upp till kunskapsmålen.Vi från sida säger att resurserna skasättas in i rätt tid. Det är tidigt, i . Därförvill vi avskaffa individuella programmet och lägga depengarna på mycket mer resurser i . Vivill införa en flexibel grundskola där olika elever tarolika på sig. Det är några av våra förslag, ochvi har hört några av förslag. skulledet vara intressant att få höra vad regeringen har förförslag och inte behöva vänta till efter va-let.Anf. 57 Utbildningsminister ():Herr talman! Det är synd att inte lyss-nar. Det kanske är så att nu har en så cent-raldirigerad hållning i skolfrågan att det är bäst attförsöka hålla fast vid den oavsett inlägg och kritik.Det oroar mig att har gått så långt åt högeri skoldebatten. Det oroar mig därför att det innebär ettradikalt skifte av den tradition som stårför.Vad döljer sig bakom de ord som le-vererade i sitt inlägg? Där döljer sig en återgång mycket gammal form av skola med sortering somen pedagogisk idé, där barnen mycket tidigt i skolanska sorteras i grupper efter hur pass duktig man harvarit på proven och där man också mycket tidigt iskolåren med automatik ska sorteras bort från klassenom man inte uppfyllt provkraven.Jag är mycket oroad när det gäller att genomföraen sådan politik på bred front. Vad kommer det attleda till när man ser på elevernas studiemotivationoch lust till inlärning? Vad kommer det att leda tillnär eleverna, som ni vill - omman betänker att de är mycket beroende av sin socialamiljö, den klass de går i - kommer att uppleva att omman inte klarar de prov som har bestämtatt man ska klara får man intelängre vara kvar i klassen?2Min lösning på det hela är att vi måste se till attskolan har kraft och resurser att sätta in för att hjälpabarnet i den miljö där barnet trivs. Det är klart att detkan hända om föräldrar, elever och skola är överensatt man kan gå . Det kan man göra . Men inte utsortering som en automatiskt verkan-de funktion i den svenska skolan.Sedan vill ni gå vidare. I högstadiet ska man helstinte läsa samma djup i ämnena.Sedan vill ni gå vidare. I gymnasieskolan ska manheller inte ha ambitioner för eleverna som går deyrkesinriktade programmen. De ska inte läsa kärnäm-nen. Där ska inte kunskapskraven vara så höga. Därska vi snarare säga att vill man bli yrkesarbetare be-höver man inte så mycket av djupa kunskaper. Sorte-ring hela vägen som pedagogisk idé.Vi har sett att har reagerat mot den-na idé. Det är förhoppningsfullt. Jag tror att det blirviktigt i skoldebatten framöver att göra det vägvalet.Jag menar att en individualisering av utbildningenalls icke kräver sortering av eleverna. Det kräver attvi faktiskt låter barnen arbeta i den takt som bästpassar barnen. Det är riktigt. Det kräver att lärarenföljer varje elevs utveckling mycket noggrant, gärnaanvänder sig av test och prov för att känna sig tryggmed att veta hur elevens utveckling går.Det kräver att vi kan ge insatser tidigt med speci-alpedagoger, med de typer av yrkesgrupper som kanstötta den elevens utveckling. Men det kräver inte engenomgripande sortering med jämna mellanrum somkommer att leda till att skolan får än sämre målupp-fyllelse. Det vet vi från länder som vi kan jämföra ossmed. har valt ett system som påminner omdet gamla svenska skolsystemet, en mycket tidigsortering, tidiga betyg och resultat som ligger långtefter de svenska resultaten.Sofia säger att kommunerna ska bestäm-ma om vi ska satsa på skolan eller inte. Det är klartatt kommunerna spelar en väldigt viktig roll. Ska vi fåen stark utveckling av skolan måste kommunernavara fortsatt starkt engagerade. Men det är att i valet mellan att satsa på äldre-omsorgen eller på skolan är hon beredd att säga attskolan kan få komma i andra hand.Jag menar att vi behöver öronmärka pengarna tillskolan för att vara säkra på att få de resurser och detantal lärare som skolan behöver.Anf. 58 ():Herr talman! säger att Centerpar-tiet reagerar på skolpolitiken. Det gör vi, t.o.m. merän vad Socialdemokraterna själva verkar göra.I åtta år har Socialdemokraterna haft makten. har Socialdemokraterna pratat om att vård,skola och omsorg ska bli bättre. Det måste görasnågonting, säger man. Men vad har det konkretaresultatet blivit? Hur kan vi se att det har hänt någon-ting ute på varje skola, att eleverna har fått mer resur-ser, att eleverna kunnat nå de kunskapsmål som vigemensamt i har satt upp? Vi har inte settdet resultatet, men har regeringen pratat omde förbättringar som ska komma, som inte har syntsute på varje skola och som inte kommer till konkretaförslag här i riksdagen.Jag tycker att det är väldigt synd att ThomasÖstros och regeringen för en sådan politik. Jag tyckeratt det är ett svek. Det är ett svek mot alla dem somlade sin röst just på Socialdemokraterna därför sade att nu krävs det förbättringar, nu ska vi gå ibräschen och göra någonting för att alla elever ska fådet stöd och de möjligheter som man har rätt till iskolan. Så har det inte blivit, och tänker Socialde-mokraterna återigen ta upp det som en devis i valrö-relsen . Det är synd, , att viåterigen ska få den debatten.Jag är helt övertygad om att kunskap är den endarätta och hållbara vägen till verklig social utjämning.Det är därför som satsar stort på skolan.Det är därför som vi satsar de pengar som vi gör så attkommunerna kan utveckla skolan till en bra skola däralla får en rättvis möjlighet från start. Vi gör det där-för att vi anser att eleverna ska få den möjligheten.