prot · GP0966 · 2002-02-08 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:66Fredagen den 8 februariKl. 9.00 9.44Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckorProtokoll2001/02:66------------------------------------------------------------------------------------------1 § Anmälan om fördröjt svar på interpella-tionTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 2001/02:228Till riksdagenInterpellation 2001/02:228 av omrekrytering av arbetskraft från u-länderInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den12 mars 2002.Skälet till dröjsmålet är resor.Stockholm den 5 februari 2002UtrikesdepartementetJan O Karlsson2 § Svar på interpellation 2001/02:211 om till-lämpningen av anslagsförordningenAnf. 1 Försvarsminister ():Herr talman! har frågat migom vilka konkreta åtgärder jag avser vidta för atttillse att utvärderingen av den fulla tillämpningen avanslagsförordningen redovisas före vårpropositionen2002. Han menar att det därmed skapas möjligheterför att bereda och besluta om de åtgärdersom kan bli följden av en sådan redovisning.Som en kort bakgrund till frågan kan jag nämnaatt regeringen beslutade att Försvarsmaktenskulle tillämpa anslagsförordningen fullt ut fr.o.m.1997. Detta innebar dels att förskotten till industrininte skulle anslagsavräknas, dels att systemet medsamlingsfakturering mellan Försvarets materielverkoch Försvarsmakten ersattes med milstolpsfakture-ring. Regeringens och uppfattning var attövergången till full tillämpning av anslagsförordning-en (1996:1189) skulle vara verksamhetsneutral ochstatsfinansiellt neutral.Systemomläggningen medförde vissa ekonomiskakonsekvenser som vid början inte var kända.Konsekvensen var att Försvarsmaktens behov avanslagsmedel ökade kraftigt. Regeringen fattade idecember 1997 och beslut om attFörsvarsmakten skulle få disponera ytterligare sam-manlagt av anslaget.I samband med den säkerhetspolitiska kontroll-stationen som skulle ha genomförts , mensköts , ansåg regeringen vidare attfrågan om anslagsförordningen och dess konsekven-ser inte skulle behandlas vidare. Det här berodde påatt ominriktningen av Försvarsmakten innebar attmaterielanskaffningen nu anpassades till den nyaorganisationens behov. Regeringen ansåg att eventu-ella konsekvenser av anslagsförordningen därmedinte var möjliga att följa upp. Regeringen avsåg där-för inte att ytterligare följa upp konsekvenserna avanslagsförordningen utan ansåg att dessa borde tasom hand genom det föreslagna omställningsbidraget(prop. 1998/99:74).Frågeställningen berördes också i en partimotionfrån som väcktes med anledningav propositionen Förändrad omvärld - omdanatförsvar (prop. 1998/99:74) och som behandlats iFörsvarsutskottet (bet. 1998/99:FöU5). Utskottetssamlade bedömning var att det föreslagna omställ-ningsbidraget samt de åtgärder i närtid som regering-en i övrigt avsåg att vidta bör vara tillräckliga för attmöta de problem som kan uppkomma, bl.a. genom attFörsvarsmakten inte kompenseras för effekterna avomläggningen till full tillämpning av anslagsförord-ningen. 2 ():Herr talman! Låt mig inledningsvis tacka för-svarsministern för svaret, även om jag inte är bereddatt låta detta tack utsträcka sig till innehållet i desshelhet.Försvarsministern gör det nämligen väl lätt för signär han hänvisar till att regeringen under vintern1998/99 beslutade att frågan inte skulle behandlasvidare och när han hänvisar till ett motionsyttrandefrån försvarsutskottet samma vår, där utskottets majo-ritet i svepande och vaga ordalag kommenterar om-ställningsbidraget m.m. Åtgärderna "bör vara till-räckliga för att möta de problem som kan uppkom-ma" säger försvarsministern.Enligt min uppfattning duger inte detta. Regering-ens redovisade avsikt att utvärderaeffekterna av anslagsförordningens fulla tillämpningefter försvarsbeslutsperiodens slut borde självfalletinfrias. Ja, inte för att kolla om man likvidi-tetsmässigt har förmått hantera problemen år för år.Det är inte i det avseendet som jag här vill kritiseraförsvarsministern, även om utrymme finns för det.Det är snarare de både kort- och långsiktiga plane-ringsmässiga effekterna som är det verkligt intres-santa i sammanhanget.Frågan är: Vilka blev effekterna av en gigantisksystemomläggning som genomfördes under av riks-dagen fastställda absoluta förutsättningar? Det gälldeverksamhetsneutralitet och statsfinansiell neutralitet,dvs. bestämde att Försvarsmakten varkenskulle drabbas kortsiktigt eller långsiktigt och inteheller avsågs statsfinanserna påverkas - vare sig ne-gativt eller positivt. Hur blev det egentligen? Det voreintressant att få svar på det.Ärlighet och långsiktighet i försvarspolitiken krä-ver utvärdering av fattade beslut. prägladesav en mängd stora systemomläggningar på försvars-politikens område. Förvaltningen och därmed hyres-sättningen av försvarets mark, anläggningar och lo-kaler är ett exempel. Köp-och-sälj-systemen, ellersnarare beställar-och-utförar-systemen, inom För-svarsdepartementets område är tillsammans medsystemomläggningen för just anslagsförordningensfulla tillämpning de tydligaste exemplen.Redan våren 1998 konstaterade ett enigt för-svarsutskott att det hade varit en fördel om effekternaav anslagsförordningens fulla tillämpning hade varitordentligt utklarade i samband med besluten om des-sa 1996. Utskottet framhöll vidare att det var oerhörtväsentligt att övergången till denna fulla tillämpningav anslagsförordningen inte i sig framtvingar omav-vägningar. När man läser detta yttrande och betän-kande framstår försvarsutskottet somsällsynt klärvoajant eftersom det var precis det sominträffade . Det var när striden mellanförsvarsminister och försvarsutskottet å den ena sidanoch och å den andraförlorades som ett nytt försvarsbesluttvingades fram och därmed en omavvägning - för attanvända utskottets egna ord.Fakta i målet kvarstår. 1996 rycktes 14,6 miljarderkronor från försvarssektorn och bidrog till att finansi-era vällovliga ambitioner att klara avEU-medlemskapets och det framtida EMU-medlemskapets hårda krav. Effekterna av de här för-ändringarna är hanterade bara i så måtto att ett nyttinriktningsbeslut fattades - främst fram-tvingat av just den ekonomiska förändringen. Detanmärkningsvärda tycker jag är att försvarsministernnu i ett rent cirkelresonemang hävdar att det på grundav just detta faktum inte går att följa upp effekternaav anslagsförordningen. som han för dettacirkelresonemang å regeringens vägnar hävdar han atteffekterna är hanterade genom det s.k. omställnings-bidraget.Jag skulle avslutningsvis vilja ställa två frågor tillförsvarsministern.För det första: Kan man hävda de här två ofören-liga uppfattningarna ? Om det inte går attfölja upp - hur går det då att hantera effekterna?För det andra: Varför försöka sopa effekterna avde här stora förändringarna under mattan i stället föratt utvärdera det hela för att förhoppningsvis kunnaundvika misstag i framtida beslutsfattande?Anf. 3 Försvarsminister ():Herr talman! Jag noterar att mig rätt i att har tagit ställning till frå-gan om utvärdering av anslagsförordningen och läm-nat den frågan på det sättet att det inte behöver ske enytterligare penetration av den finansiella organise-ringen av den dåvarande Försvarsmaktens materiel-upphandlingar.Henrik inlägg i övrigt är ett försökatt återskapa diskussionsläget . Minbedömning är att med de två underlag som vi fickfrån överbefälhavaren skapades förutsättningar för attgenomföra omvandlingen av försvaret. Det var delsden idémässiga grunden på en av överbefälhavarenantagen ekonomisk nivå, dels därefter en appliceringav överbefälhavaren på den ekonomiska nivå somregeringen och fann vara lämplig i ljuset avdet förändrade säkerhetspolitiska läget. Den omvand-lingen pågår. När man går igenom utvecklingen underde år som detta har skett, och då menar jag åren 2000och 2001, finner man att den likviditetsåtstramningsom skett i många stycken har varit till fördel föromvandlingen.Man kan diskutera om det över huvud taget hadevarit möjligt att åstadkomma en förändring i vårtland, som icke står inför en säkerhetspolitiskt försäm-rad situation, om man inte också har rört vid budge-ten. Man kan diskutera om det hade varit möjligt attpressa fram ominriktningen utan att förändra budge-ten. Min bedömning är att den likviditetspress somFörsvarsmaktens anslag utövar över befintlig organi-sation och det materielplaneringsläge som rådde 1999är av betydelse för att vi ska komma framåt i föränd-ringen.Naturligtvis kan diskussionen föras i de termersom har, nämligen det gamlaförsvaret och dess finansiella förhållanden, men en-ligt min mening bör den med större relevans föras omdet ominriktade försvaret och dess finansiella förut-sättningar.Anf. 4 ():Herr talman! Försvarsministern för delvis tre olikadiskussioner . En handlar om omställningengenerellt. Där är min uppfattning att försvarsminis-tern inte har någon anledning att vara stolt över densparlåga på vilken främst förbandsverksamhetenbedrevs och på samma sätt kommer attbedrivas . Detta bidrar inte till omställ-ningen. Detta flyttar fokus från nödvändig förändringtill kortsiktig hantering av ekonomiska problem.Sanningen är att Försvarsmaktens verksamhet i stortunder 2001 och också genom det fokussom finns på kortsiktiga ekonomiska problem förförbandsverksamheten tyvärr tappar tempo i dennödvändiga omställningen.De idémässiga förutsättningarna för omställning-en presenterades av Försvarsmakten redan innanfrågan om anslagsförordningen var avdömd i ettominriktningsunderlag . Där presentera-des den grundläggande idémässiga omställningen,som bl.a. innebar en kraftig reduktion av volymen påFörsvarsmaktens förband. Min bestämda uppfattningi ominriktningsfrågan är att detta hade varit avsevärtlättare och mindre smärtsamt att genomföra i en an-nan ekonomisk situation, dvs. utan den ekonomiskaknapphetens kalla stjärna. Fokus flyttas från det vik-tiga, framtid, utveckling och omställning, till en kort-siktig likviditetsmässig hantering av problemen.Låt oss återgå till anslagsförordningen. Den kandiskuteras i två perspektiv. Det ena är det likviditets-mässiga. Har Försvarsmakten år för år fr.o.m. 1996och framåt klarat av att hantera detta likviditetsmäs-sigt? Har man haft tillräckligt med pengar för att årför år finansiera sin verksamhet? Det är inte den frå-gan jag vill ta upp här och , utan frågan är: Vadfick genomförandet av anslagsförordningens fullatillämpning genom regeringsbeslut, vidimerat avriksdagen 1996 och bejakat , för kort- ochlångsiktiga konsekvenser planeringsmässigt? Vilkenverksamhet tvingades bort genom den här syste-momläggningen? Det kan mycket väl vara så att stats-finanserna har vunnit eller förlorat på det och attFörsvarsmakten har vunnit eller förlorat på det. Jag ärintresserad av att få fram de effekterna för att undvikamisstag i det framtida beslutsfattandet.Vi har diskuterat den här frågan ,framför allt . Fakta stårlikväl klara. 14,6 miljarder rycktes bort från försvars-sektorn . Så sent som varFörsvarsmaktens uppfattning att det var 10,6 miljar-der som man hade förlorat på detta. Jag är bara intres-serad av att få fram sanningen för att undvika miss-tag. har varit oerhört tydligt i dettabåde och . Detta skulle varabåde statsfinansiellt och verksamhetsmässigt neutralt.Sedan har jag en sista kommentar när det gällerförsvarsutskottets ställningstagande. Jag tycker att detär att slira något på sanningen att hävda att riksdagenhar tagit ställning i utvärderingsfrågan. Det yttrandeförsvarsutskottet gjorde över en kd-motion i ärendet avser inte den utvärderingsfråga somjag vill väcka genom den här interpellationen. Jag troruppriktigt sagt att det ligger i allas intresse att genom-föra den utvärdering som regeringen så entydigt pre-senterade som sin avsikt i budgetpropositionen 2001.Sedan får vi se vad utvärderingen ger för resultat såatt vi kan undvika framtida misstag i beslutsfattandet.Anf. 5 Försvarsminister ():Herr talman! Försvarsmakten har generellt settinte gått ned till en förkrympt nivå eller en förpupp-ningsnivå. Vi har haft stora övningar, t.ex. den storaövningen Snöstorm. Man kan diskutera om det intehade varit bättre att Försvarsmakten hade sett kostna-derna förknippade med det och på eget initiativ redu-cerat andra utgifter så att man inte vid utgången av år2000, och , skulle få ett underskott när detgällde verksamhetsanslaget. Det var inget fel på akti-viteten. Detsamma gäller självfallet våra internatio-nella aktiviteter, både våra förband i fält och vår in-ternationella övningsverksamhet.Försvarsmakten är under ominriktning. Detta ären ominriktning i substans. Jag sätter ett frågeteckenför om det hade gått att åstadkomma utan förändring-ar i de budgetära förhållandena.Likviditetsfrågorna och bokföringsfrågorna ärviktiga. och visar vilka brister som finns och har funnits.Jag står för att jag har drivit de frågorna väldigt hårtför att därigenom åstadkomma ominriktningen. Det ärmin bedömning att avsaknaden av pressen från ettrationellt och tydligt ekonomiskt styrsystem inne iFörsvarsmakten också försvagar möjligheterna attgenomföra ominriktningen.Slutligen är det min bedömning att konsekvenser-na handlar om att fasta kostnader inom förbandsverk-samheten har reducerats och ska reduceras. Vidarehar ett betydande antal objekt i materielplaneringenutgått. Det handlar om objekt som enligt Försvar-smaktens inre arbete har varit förknippade med för-svarets tidigare inriktning mot en storskalig invasionfrån . Det är dessutom frågan om för-skjutningar framåt i tiden när det gäller materielan-skaffningen.Under 1990-talet gjordes stora investeringar i För-svarsmakten. Många av dem är synnerligen motive-rade även i det nya säkerhetspolitiska läge som harframträtt. Men vissa av dem var bundna till den tidi-gare försvarsplaneringen. Det är min inriktning att viunder omställningen framöver ytterligare ska kunnaombalansera investeringarna så att de är relevanta förden inriktning som Försvarsmaktens ledning, rege-ringen och en majoritet i är ense om.Anf. 6 ():Herr talman! När det gäller frågan om den eko-nomiska pressen tycker jag att försvarsministern gördygd av nödvändigheten. Det har varit både för-svarsministerns och överbefälhavarens avsikt, ocksåredovisad här i kammaren , att verk-samheten i Försvarsmakten under den nya försvarsbe-slutsperioden skulle nå en högre nivå. harnågon talat så varmt om just förbandsverksamhetensom försvarsministern. Sanningen är att under 2001och också bedrivs denna på något sombäst beskrivs som sparlåga.I armén utbildas förband på plutons- och kompa-ninivå. Vad duger de till? Går de att placera i någoninsatsorganisation? Är försvarsministern beredd attoperativförklara den organisation som riksdagenvåren 2000 beslutade skulle vara uppsatt ?Försvarsutskottet var så sent som för några veckorsedan fullt på det klara med att det inte är möjligt attuppnå den målsättningen.På samma sätt är det enligt arbetshandlingar somjag har tagit del av från Försvarsmaktens högkvarterytterligt tveksamt om den målbild som Försvarsmak-ten har arbetat med kommer att kunna för-verkligas. Man bedömer i dessa att det inte är möjligtatt genomföra Målbild 2010. Tillsammans med denredovisning som försvarsutskottet har fått från hög-kvarteret om att det inte kommer att vara möjligt attinfria målsättningarna innebär detta att lägetär mycket allvarligt.Anslagsförordningens fulla tillämpning var enligtmin uppfattning en del av det som tvingade fram dethastverk till underlag som försvarsministern presente-rade för och som vi fattade beslut om härvåren 2000. Försvarsreformen är på god väg att have-rera.Det senaste exemplet på detta är den mycket godabeskrivning av läget i Försvarsmakten som gjordes avtio ledande officerare i tisdagens . Det kanskeintressantaste var att en av försvarsministerns tidigarenärmaste medarbetare, översten , somdeltagit i underlagsframtagandet och ser konsek-venserna av hur försvarsreformen genomförs, ställdesig bakom denna kritik.Det här är hårda ord, men sanningen om vilka ef-fekter som systemomläggningen framtvingade måstefaktiskt komma fram. Det är därför som jag i mininterpellation har begärt att regeringen tar tag i denbeslutsavsikt som man tidigare redovisat för riksda-gen.Anf. 7 Försvarsminister ():Herr talman! Det är ingalunda så att är iavsaknad av operativ förmåga. Vi står just nu införslutövningen för de stora förbandsenheter som ska tillPolen för deltagande i den omfattande PFF-övningenStrong Resolve. Det gäller förband från alla vårastridskrafter, förband om vilka jag inte på något sätttvekar att säga att de håller yppersta europeiska klass.Försvarsutskottets ordförande vet mycket väl attdet material som lämnas till regeringen och där vårakrigsförbands duglighet gås igenom ingalunda visaratt det är svaga eller otillräckliga kvaliteter i våraförband. Väger vi dessutom in den internationellasituationen kan jag inte på något sätt instämma i Hen-rik bedömning att läget skulle vara inegativ mening allvarligt för det svenska försvaretskrigsduglighet.Det är inte heller fråga om något som helst haveri.Det är ett ord som har använt under fleraår. Haveriet har icke infunnit sig och kommer inte attinfinna sig. står vid sidan om de föränd-ringar som sker och försöker att visa att någontingnegativt är på gång, därför att man själv inte förmåratt delta i omläggningen från det gamla invasionsför-svaret till ett försvar som är relevant i dagens säker-hetspolitiska och teknologiska försvarssituation.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 2001/02:217 om LIP-medel för skolsatsningAnf. 8 Statsrådet ():Herr talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser att vidta för att ytterligarestimulera förskolor och skolor att förbättra sin inom-husmiljö. Låt mig först säga att jag anser fråganmycket angelägen och att jag till fullo delar det barn-perspektiv som gett uttryck för.Av interpellationen framgår att Ulla-BrittHagström väl känner till det stöd till kommunernaslokala investeringsprogram, LIP, ur vilket det sedan1997 gått att söka medel för att främja en ekologiskthållbar utveckling och fr.o.m. den 1 oktober 2000även för åtgärder för att förbättra inomhusmiljön.Det är kommunerna som avgör vilka åtgärder somska ingå i deras lokala investeringsprogram. Väldigtfå av de ansökningar som lämnats till regeringen harhaft sådana åtgärder som efterly-ser som huvudmotiv. Den största delen, avbeviljade bidrag, har gått till investeringar i ener-giomställning och energieffektivisering. Åtgärder föratt förbättra energieffektiviteten i byggnader kan dockmed fördel kombineras med åtgärder för t.ex. förbätt-rad ventilation eller minskade radonhalter i inom-husluft.Möjligheterna att ansöka om medel till LIP upp-hörde . I stället kommer det senare i åratt finnas möjligheter att söka bidrag till lokala kli-matinvesteringsprogram, KLIMP. Regeringen kom-mer senare att precisera kriterier och villkor för för-delningen av bidrag till olika slag av projekt ochprogram. Att åtgärder för energieffektivisering ingårbland de åtgärder för vilket det ska gå att söka bidragär som jag ser det självklart, mot bakgrund av bidra-gets syfte att minska klimatpåverkan. Kommunernabör också ha möjlighet att i vissa fall ta med åtgärderi klimatinvesteringsprogrammen som bidrar till attuppnå andra miljökvalitetsmål. Tyngdpunkten skadock ligga på insatser för att nå klimatmålet.Jag har aviserat att regeringen kommer att läggafram förslag till rörande inomhusmiljönsenare i vår. Jag vill inte föregripa regeringens be-handling av förslaget, men jag kan redan nu säga attinomhusmiljön i skolor och förskolor kommer attuppmärksammas i detta sammanhang.Anf. 9 ():Herr talman! Jag vill hälsa väl-kommen som miljöminister och tacka försvaret. Min interpellation bygger på en lång debattoch skriftväxling som jag haft med miljöministerKjell i avsikt att påverka inomhusmiljönframför allt i förskolor och skolor. I början av år 1999diskuterade vi de allvarliga skaderapporter som un-dersökningar från skolor visat. Bekymren påvisadesockså i forskningsprojektet inomdåvarande , som ingått iFORMAS. Miljöminister tog tag i frå-gan så långt att han fick till stånd en EU-notifieringför att de lokala investeringsmedlen skulle få använ-das för stimulans av förbättrad inomhusmiljö.De flesta tillbringar av sin tid inomhus.Allergiska reaktioner ökar kontinuerligt bland barnoch ungdomar. Statistik visar att personer födda efter1970 löper högre risk än äldre personer att bli allergi-ker. Mitt eget engagemang i denna fråga bygger påtanken att integrera folkhälsoarbete i föratt minska förekomsten av astma och allergier.Från Provnings- och Forskningsinstitutsskadeutredningar i förskolor och skolor finns uppgif-ter om slarvigt uppförda byggnader med dåligt un-derhåll och skötsel. Institutet har undersökt 220 skol-byggnader. Främst påvisades dålig ventilation ochfuktskador.Herr talman! Ansökningarna om lokala investe-ringsmedel är nu avslutade, och ett klimatinveste-ringsprogram bildas. Det verkar som den långa pro-cessen med EU-notifieringen inte lett till någon nytta.Det framgår inte av svaret att någon skola har fått delav medlen för hälsorenovering, allergisanering e.d.Min fråga är om den långa processen enbart blev enpapperstiger.Min hemkommun har ansökt om medelför en skola med en mängd problem av fukt och mö-gelskador. En undersökning på skolan som besvaratsav 577 elever och 146 personer ur personalen påvisa-de att det förelåg sanitär olägenhet enligt Socialsty-relsens definition. Sjuka-hus-symtom förknippademed vistelse i lokalerna framgick tydligt. De allergis-ka besvären minskade under ledigheter. En totalom-byggnad omfattande beslutadesdärför.Regeringens svar på bidragsansökningen om lo-kala investeringsmedel avslogs med motiveringen"att den inte i tillräcklig grad uppfyller förutsättning-arna för bidrag enligt förordningen". Jag vill därförfråga miljöminister vilka förutsätt-ningar som ska gälla för att en skola ska få tillgångtill stimulansmedel, när inte ens en totalombyggnadmed ett stort antal ekologiska parametrar i planering-en godkänns.Har miljöminister hunnit attkontrollera om någon skola fått investeringsmedel tillnågot annat än energiomställning? Jag förstår attministern inte nu vill avslöja förslaget i den komman-de inomhusmiljöpropositionen. Jag undrar bara omjag kan få fråga om experimentbyggande kommer attberöras. Det är viktigt för att kunna få kunskaper föratt skapa den bästa miljön och för att undvika serie-byggda problem.Jag fick nu i svaret reda på att miljöministern av-ser att ta med förskolor och skolor i inomhusmil-jöpropositionen. Det gläder jag mig väldigt stort åt.Men frågan är obesvarad. Har någon skola fåttnågra medel?Anf. 10 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig först notera att både LIP ochKLIMP inte är program som i huvudsak har varitinriktade på inhomhusmiljön utan på att främja eko-logisk omställning och när det gäller klimatprogram-met klimatmålen. Man kan ha olika uppfattningar omden prioriteringen, men så ser det ut.Det är viktigt att också se hanteringen av ansök-ningarna i det ljuset. Som den förordning ser ut somvi har gått efter vid ansökningar om LIP-medlen harkravet varit att det inte enbart eller i huvudsak skaavse inomhusmiljöproblem utan också någon av deandra sex punkterna, som kännertill.Det finns skolor som har fått medel om man haransett att de uppfyller kriterierna på detta sätt, vilketman inte ansåg i det enskilda fallet. Det är sakfrågannär det gäller LIP. Om frågan om inomhusmiljön skakunna åtgärdas på det mer grundläggande sätt somUlla-Britt efterfrågar måste det ske inomramen för andra typer av program än just LIP ochKLIMP. Detta var från regeringens sida ett sätt att såsnart som möjligt försöka att utvidga de befintligaprogrammen för att ta tag i frågorna. Det tycker jagvar en bra lösning i det läget. måste vi se framåt.Det finns inga planer på att ta medexperimentbyggande i inomhuspropositionen. För-väntningar i dessa avseenden ska kanske inte vara förhögt ställda när det gäller propositionen om inom-husmiljön. Även inomhusmiljöpropositionen ligger iett sammanhang som har att göra med miljömålsar-betet.