prot · GP09111 · 2002-05-23 00:00:00 — Det förhindrar dock inte att den politis-ka uppgiften måste vara att med förebyggande insat-ser försöka förhindra dem samt att på ett effektivt sättkunna hantera dem om och när vi tvingas till det.Om just detta handlar det betänkande som vi i dagdebatterar.1989 revs , muren som delade värl-den. , därefter, ska vi nu äntligen riva någ-ra av de murar vi själva skapat. Murar som byggdesstarka under det . Murar som regleradeansvar, befogenheter och resurser. Murar som utgickifrån att världen var svart eller vit, att det rådde fredeller krig. Murar som kanske var otidsenliga redannär de restes och som så uppenbart förhindraratt vi som land kan göra vårt bästa för medborgarnasskydd och säkerhet eller - som pojken från Hammarösade - skydda landet.I dag tar vi ytterligare viktiga steg för att brytaupp det svenska försvarets kallakrigsstruktur.Det behövs en ny balans i samhällets säkerhets-och beredskapsarbete. Mindre resurser bör läggas påförsvar mot det traditionella krigshotet och ökaderesurser bör läggas på åtgärder för att motverka detmoderna och högteknologiska samhällets sårbarhet.Den nya strukturen ska bygga på att samhälletssamlade resurser för hantering av kriser av olika svå-righetsgrad utnyttjas rationellt och kostnadseffektivt.Det gäller att anlägga en helhetssyn som konsekventtillämpas på samhällets hantering av olika hot ochrisker.Territorialförsvaret följs av ett samhällsförsvar.Utgångspunkten för modern försvarsplaneringmåste därför vara gråzonstänkandet. Det får inte läng-re handla om antingen eller, det måste handla ombåde och.Vi känner igen resonemanget från totalförsvar-skonceptet. Men det finns stora skillnader mellantotalförsvarstanken och det nya samhällsförsvar somvår tid kräver.Totalförsvar, dvs. verksamhet under beredskapoch krig, där det civila stödjer det militära, utgår ifrånatt vi angrips av en annan stat, att försvaret genomförmobilisering, att det sker en uppmarsch m.m. Dettänkandet är inte omsättningsbart i vår nya verklighet.Vi måste sluta fokusera på totalförsvarsbegreppet ochi stället betona samhällets säkerhet och beredskap.Just detta utgör grunden för det betänkande somnu ligger på bord. Ledorden i regeringensproposition och i utskottets text är: förbättrad helhets-syn.Konkret och mest tydligt blir det kanske i det og-lamorösa men viktiga förslaget om ett nytt politikom-råde: skydd mot olyckor och svåra påfrestningar.Syftet är att säkerställa en bra förebyggande verk-samhet och effektiv operativ krishanteringsförmåga.Utskottet välkomnar detta och slår dessutom fast attanslag som anvisas för höjd beredskap också skakunna användas för insatser som stärker beredskapenvid svåra påfrestningar på samhället i fred; ett egent-ligen ganska självklart förhållningssätt.Det är enkelt att inse att de stora förändringar somvi nu är mitt uppe i för med sig en rad författnings-mässiga konsekvenser som pekade på.Frågorna är komplexa och behöver övervägas grund-ligt.Utskottet är dock angeläget om att det så snartsom möjligt presenteras en samlad författningsmässiglösning och att en helhetssyn ska prägla det fortsattaarbetet när det gäller lagstiftningen kring svåra på-frestningar på samhället i fred.Herr talman! slås portarna upp tillden nya , . Myn-digheten får en nyckelroll när det gäller att stärka ochsamordna samhällets krishantering. Den kanske mestkritiska uppgiften blir att skapa förtroende mellanolika aktörer, såväl privata som offentliga myndig-heter. KBM tilldelas dessutom det sammanhållandemyndighetsansvaret för samhällets informationssä-kerhet.Det kommer naturligtvis att ta tid innan myndig-heten finner sin roll och blir varm i kläderna, men denegna kompetensen och förmågan blir det som mer ännågot annat kommer att vara styrande för den nyamyndighetens mandat i framtiden.Herr talman! samtliga partier är över-ens om att förmåga att hanteraextrema fredstida situationer måste förbättras. I no-vember 2001 gjorde utskottet ett tillkännagivande ifrågan om ett särskilt krishanteringsorgan i regerings-kansliet.Regeringen återkommer med förslag som in-nebär precisering av ansvar och roller, väsentligtutökad och utvecklad utbildnings- och övningsverk-samhet, åtgärder för att förbättra informationsbered-skapen, telekommunikationerna, IT-stödet, elsäker-heten och mycket annat.Utskottet välkomnar allt detta, och vi är eniga omatt ansvar och roller snabbt måste identifieras ochverksamheten komma i gång. Det är endast genom attupprätthålla en övad och samkörd beredskap somkrishanteringsförmågan i kan säker-ställas.Herr talman! Låt mig med beklagande och irrita-tion tvingas konstatera att utskottet än en gång behövtgöra ett enigt tillkännagivande i frågan om de uppen-bara bristerna i ett gemensamt och landstäckandesystem för radiokommunikation.För sedan skrev de fackliga förbundsordfö-randena i , Tull-Kust och Officersför-bundet en närmast uppgiven artikel i . Låt mig citera: "En tullare och en kustbevaka-re kan inte kommunicera med varandra när de är påsamma uppdrag, en polis kan inte anropa en rädd-ningshelikopter över radion. - - - Poliserna kan intelita på att kunna kommunicera med varandra eftersomolika polismyndigheter har olika radiosystem. Vid enstörre olycka kan inte heller polis eller kustbevakninganropa ambulans eller brandkår via radio. "Artikeln är en lika välkommen som svidande upp-görelse med de starka sektorskramarna. Det finnsförklaringar till att det har blivit på detta sätt, men detfinns sannerligen inget försvar. I propositionen fram-håller nu regeringen att inriktningen även fortsatt skavara att söka få till stånd ett nationellt system sombörjar byggas i mindre skala med inriktning mot attsuccessivt bli ett landstäckande system.Herr talman! Vi har tidigare i vår försvarsplane-ring kunnat utgå från fyra klara och tydliga uppdel-ningar. De har varit krig och fred, civilt och militärt,privat och offentligt, nationellt och internationellt. Vimöts av händelser som visar att dessa upp-delningar är tidsenliga. Mest gäller dettaskyddet mot informationsoperationer.Det finns inga gränser i cyberspace. Det finns ingaavstånd.Sedan början av har vi försvarat vårtland utifrån att kunna möta en välkänd angripare. Vitrodde oss också i stort kunna räkna ut hur angreppenskulle gå till.De senaste årens snabba teknikutveckling i kom-bination med vårt högteknologiska samhälles sårbar-het har fört med sig att staternas tidigare maktmono-pol definitivt är brutet. Aktörerna är oräkneliga: en-skilda, grupper eller nationer. Våra samhällens sår-barhet har gjort att angreppssätten nästan är oändliga.Amerikanska försvarsdepartementet uppger attcentrala, vitala datasystem i under förra åretutsattes för fler än 25 000 attacker.För två år sedan rapporterades 3 700 IT-incidenteri , var antalet 34 000 - alltså entiodubbling på två år.Det ansedda amerikanska företaget har efter studier bland 4 900 IT-chefer i 30länder kommit fram till att virussattacker kostar fö-retagen en halv miljon dygnet runt - vilketbara under mitt anförande innebär drygt 150 miljonerkronor.Det är inte svårt att inse att skyddet mot informa-tionsoperationer är av stor säkerhetspolitisk betydel-se, detta vid sidan av det rent kommersiella intressetoch behovet av att göra till en pålitlig ochsäker plats för investerare, vilket all-deles strax kommer att utveckla ytterligare. Hela vårtvälfärdssamhälle vilar på sårbara högteknolo-giska system.Därför är det angeläget och bra att regeringen nukommer till med en rad skarpa förslag. Dethandlar bl.a. om att sätta upp en s.k. stats-CERT - ettComputer Emergency Response Team. PTS får an-svaret för funktionen "Rikscentral".FRA får ansvaret för att upprätthålla teknikkom-petens inom IT-säkerhetsområdet.FMV får ansvaret för att inrätta ett certifierings-system för IT-säkerhetsprodukter.Som jag har nämnt kommer KBM att till-delas det sammanhållande ansvaret.Allt det här är offensivt. lägger vi grunden förnationens moderna IT-försvar. Det är i sanning histo-riskt. Det handlar om ett infrastrukturförsvar, ettförsvar av vår civila infrastruktur - ett modernt sam-hällsförsvar för dagens och morgondagens uppgifter.Avslutningsvis, herr talman: Det betänkande somvi nu ska ta ställning till är både en slutpunkt och ennystart. Det är slutpunkten på en process som harpågått genom Försvarsberedningen ochgenom helhetssynsutredning, den s.k.Sårbarhets- och säkerhetsutredningen, och fram tillregeringens proposition, som bygger på en överens-kommelse mellan och Socialdemokra-terna. Därtill kommer utskottets ytterligare förädlingav det hela. Många har varit inblandade, och resulta-tet måste anses vara gott.Det ligger i sakens natur att det finns de som me-nar att delar hade kunnat vara bättre och att det kundeha gått snabbare, men processen har lett fram till attdet nu finns en mycket stark samsyn i dessa frågor,vilket ger förändringsarbetet en kraft som annarsskulle ha saknats. Men detta är naturligtvis inte baraen slutpunkt. Många murar rivs och broar byggs, menfortfarande är vi, herr talman bara i inledningen avden omfattande omställningen mot ett modernt ochfungerande samhällsförsvar.Herr talman! Jag yrkar bifall till förslagen i betän-kandet.Anf. 6 ():Herr talman! IT-säkerhet och tillit till IT är oer-hört viktiga frågor för vardagen, för konsumenterna,för handeln, för företagen och självfallet också förrikets säkerhet. Vi från trafikutskottet, som har ansvarför IT-infrastrukturen och utbyggnaden av densam-ma, har jobbat intensivt med de här frågorna, och dehar också utretts i många år.Fördelen med att de har utretts - vi fårväl också försöka hitta fördelar med det - är att för-slagen är väl förankrade när de kommer. Vi kan se attdet steg som försvarsutskottet nu tar är väl förankrat.Myndigheterna ska göra det som de är bäst på. Vivälkomnar också den nya myndighet för beredskapvid svåra påfrestningar som ska inrättas. Vi tyckeratt det är bra att försvarsutskottet nu föreslår det.Rapporter om IT-incidenter och virusattackerkommer . Jag fick så sent som förra veckanbesked om att antalet virussmittade e-mejldokumenthar ökat . Det är en såoerhörd ökning att manknappt kan föreställa sig den. Jag tror att väldigtmånga kan bekräfta att de får alltfler virussmittadedokument, och man blir osäker på om man verkligenkan öppna en del av de dokument som man får uti-från.Denna osäkerhet ökar också ovissheten för kon-sumenterna. Jag utgår från det perspektivet eftersomtrafikutskottet tar hand om konsumentfrågorna. Somkonsument måste man kunna känna tillit till IT. Detfinns en frustration både hos företagen och hos deenskilda individerna över att det inte fungerar. Vikänner en osäkerhet därför att vi inte kommer någonvart.Det är därför som vi också måste kunna känna entillit till att det fungerar i vardagen. Så är det också iövriga EU-länder. Både försvarsmyndigheter ochcivila myndigheter måste gå i takt. Man lägger nu iandra EU-länder det största ansvaret på en civil myn-dighet. Den myndighet som får hantera de här frågor-na hos oss i blir , PTS.För din egen säkerhet och tillit, för bankernas,handelns och företagens säkerhet och för möjlighe-terna till tillväxt i behövs det oerhört mångaolika gemensamma sätt att upptäcka, bevaka ochbekämpa incidenter. Det behövs också för att upp-täcka, bevaka och bekämpa kriminalitet. Som ocksåflera andra talare har påpekat behövs det även för dennationella säkerheten.Bankerna måste kunna erbjuda säkra produkter.Konsumenter och företag ska kunna våga att användaden nya tekniken i samband med att vi nu går in iinformationssamhället - eller vi kanske ska säga attinformationssamhället är en verklighet som vi redanlever i. Vi är helt beroende av Internet ochav att informationen genom Internet fungerar.I takt med att alltfler skaffar sig bredband medhöga hastigheter på näten blir det desto viktigare kan lita på säkerheten. Då kan du som kund vågaanvända dig av en bank och göra elektroniska affäreroch handla via bredband. Litar vi inte på att nätenfungerar utan tror att hackers kommer att ta överhan-den, vågar företagen inte heller växa inom de elektro-niska näten.Det är därför som vi tycker att det är viktigt attansvaret ligger på teleministern. Det gäller i förstahand civila frågor, och vi tycker att civila frågor skaåvila teleministern. Det är den ansvarige ministernsuppgift att svara mot den tillit som vi vill kunna kän-na.Jag vill också betona att alltfler nu diskuterar hurvi ska hantera samordningen inom EU. Jag kännersamma frustration som många av talarna över att vi inte har ett gemensamt radiokommunikations-system. Det måste till omedelbara åtgärder för atttillse att de som är berörda av och som har nytta avdet nya TETRA-systemet är med om att betala fördet. Det är inte några andra som kommer att betalaför det utan alla som har nytta av att TETRA-systemet fungerar kommer att få bidra med sin del.Det är oerhört viktigt att poängtera detta eftersomvi annars inte kommer någon vart med det nyaTETRA-systemet. Vi välkomnar att man nu tar förstasteget. Man kan börja i liten skala, men det är viktigtatt det görs på ett sådant sätt att alltfler kan kopplas inoch så att det blir ett öppet system. Det får inte barabli ett s.k. blåljussystem.Avslutningsvis: Det måste komma till en samord-ning inom EU. Vi måste samordna oss med de andraEU-länderna för att säkra tilliten till IT och möjlig-heterna att handla över nätet. Det finns också ettökande intresse för detta från andra EU-länder. Allt-fler rapporterar nu om att alla EU-invånare vill varauppkopplade med nätet med stora hastigheter, så attvi ska kunna kommunicera och även handla övernätet.I samband med att vi ska ha bredband i hela EU -vår statsminister har ju tillsammans med Storbritanni-ens premiärminister sagt att hela EU ska kunnavara uppkopplat - måste vi i det government som vikallar 24-timmarsmyndigheten se till att det frånmyndigheternas sida fungerar dygnet runt. Vi måstesamordna oss med de andra EU-länderna.Det ökade intresset och medvetenheten gör att viska ha ett billigt, snabbt och säkert Internetsystem iframtiden.Anf. 7 ():Herr talman! betänkande omsamhällets sårbarhet och beredskap innehåller mycketbetydelsefulla förändringar och ställningstaganden.Ända sedan försvarsbeslutet har -i samarbete med regeringen - målmedvetet arbetat föratt skapa ett kriståligt och robust samhälle.Det militära invasionshotet är borta för överskåd-lig tid - det torde vi vara överens om i kammaren -men inte hoten i form av terror, katastrofer, svåraolyckor och andra typer av kriser och påfrestningar påsamhället och dess infrastruktur. Dessa hot har i stäl-let förstärkts, och de förstärks dessutom av det ökan-de beroendet av sofistikerade tekniska system, dvs.sårbarheten ökar trots en positiv utveckling inom detsäkerhetspolitiska området i övrigt.Mot bakgrund av detta är det mycket tillfredsstäl-lande att regeringen nu inrättar den med uppgift att planera och förbe-reda samhället för att kunna klara av svåra påfrest-ningar. Den ska dessutom säkerställa att en förebyg-gande verksamhet bedrivs. I det sammanhanget är detviktigt att betona - som också andra har gjort - beho-vet av ett helhetsperspektiv så att sektorsmyndighe-ternas planer inte spretar åt alltför många olika håll.Centerpartiet står därför bakom regeringens för-slag om ett nytt politikområde för skydd och bered-skap mot olyckor och svåra påfrestningar. Behovetoch värdet av ett robust och kriståligt samhälle behö-ver numera ingen ytterligare argumentation - händel-serna talar sitt tydliga, för att intesäga övertydliga, språk därvidlag. Därför tas meddagens riksdagsbeslut ett mycket viktigt principielltsteg i denna fråga.Avslutningsvis vill jag som företrädare för Cen-terpartiet kort framhålla vår uppfattning när det gällerett gemensamt radiokommunikationssystem. Dettahar också lyfts fram av andra talare . Det är avstörsta vikt att ett sådant kommer till stånd och att detsystem som polisen nu anskaffar byggs upp på ettsådant sätt att det kan utvecklas till ett landsomfattan-de nät för flera samhällsfunktioner. stårgivetvis bakom utskottets kraftfulla skrivning i detavseendet.Slutligen, herr talman, yrkar jag bifall till utskot-tets förslag i betänkandet och avslag på reservatio-nerna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §. )4 § Det frivilliga försvaretFöredrogsförsvarsutskottets betänkande 2001/02:FöU12Det frivilliga försvaret (prop. 2001/02:159 och prop.2001/02:10 delvis).Anf. 8 ():Herr talman! Moderata samlingspartiet välkomnari huvudsak de förslag som regeringen lägger fram ipropositionen Det frivilliga försvaret. Ett övergripan-de syfte med frivillig försvarsverksamhet är att bidratill totalförsvarets folkliga förankring.Den frivilliga verksamheten tar ett stort ansvar förbemanning av organisationer som ska kunna verkavid påfrestningar på samhället i fred, under kris ochinte minst i krig. Frivilligverksamheten ska ävenbidra till rekrytering, kompetensutveckling och total-försvarets anpassningsförmåga. Den ska kunna åta sigbemanningsuppdrag av militära förband samt främjalångsiktighet och stabilitet i det frivilliga arbetet förutveckling av delar av de nationella skyddsstyrkorna.Det organisatoriska stödet till frivilliga försvar-sorganisationer bör som tidigare utgå från de grundersom regeringen redovisar i propositionen, nämligenatt främja totalförsvaret, möjliggöra rekrytering ochutbildning för behov inom totalförsvaret, aktivt be-driva totalförsvarsupplysning och vara en medlems-styrd organisation med demokratiskt vald styrelse.Vi hade dock hellre sett att stödet till frivilligverk-samheten hade delats upp i två delar. Den ena delenskulle utgöra ett direkt organisatoriskt stöd för denadministrativa verksamheten och den andra ersättningför de kostnader som uppkommer på grund av deuppdrag som de olika totalförsvarsmyndigheterna gertill de frivilliga försvarsorganisationerna.Herr talman! Hemvärnet har variten viktig del av det militära försvaret. Möjligheten attsöka sig till hemvärnet har för många inneburit kunnat göra betydelsefulla insatser för landetoch hembygden, även om man inte ingått i försvaretsreguljära förband. Inte minst har hemvärnets insatserde i samband med naturkatastrofer ocholyckor visat vilken resurs hemvärnet är. I vissa delarav landet har deltagandet i hemvärnsverksamhetenvarit näst intill en hederssak.I takt med förbandsnedläggningar och förändradhotbild har tyvärr alltfler lämnat hemvärnet. Genomden nyrekrytering som alltjämt fortgår har det positi-va dock inträffat att medelåldern drastiskt sänkts.Rolf har i en motion påtalat det orim-liga i att hemvärnsmän som arbetar sida vid sida harolika ersättning för exakt samma arbete. Knappast inågon annan del av samhället skulle en sådan ordningaccepteras. Liksom motionären anser jag att en över-syn av ersättningsbestämmelserna bör göras.Vi moderater delar uppfattningen att hemvärns-förbanden ska utvecklas i syfte att integreras ochutgöra ett viktigt inslag i de nationella skyddsstyrkor-na. Dessutom ska vissa hemvärnsförband få uppgiftermed högre svårighetsgrad.Men vi vill påpeka att hemvärnet utgör enbart endel av de nationella skyddsstyrkorna. Vi kan därförinte acceptera att fattar beslut om inrikt-ningen av hemvärnet innan vi vet om och hur huvud-delen av de nationella skyddsstyrkorna avses utveck-las. Risken är uppenbar att hela det ansvar som avsesläggas på de nationella skyddsstyrkorna kommer attfalla på hemvärnet, vilket är orimligt.Herr talman! Regeringens förslag i denna del bördärför avvisas i avvaktan på ett samlat förslag tillutveckling av samtliga förband inom de nationellaskyddsstyrkorna. Med anledning härav yrkar jagbifall till reservation 3.Anf. 9 ():Herr talman! Jag ställer mig bakom Kristdemo-kraternas reservationer, men för att vinna tid yrkar jagbifall endast till reservation 4.Herr talman! Under innevarande mandatperiodhar det svenska försvaret genomgått ett elddop miltuttryckt. Det har varit en oerhört turbulent period förförsvar och personal, och jag kan inte se att den ärslut ännu.Vi kristdemokrater har ofta framfört att det sak-nats en helhetsbild inför alla mer eller mindre olikastora och betydelsefulla förslag till totalförsvaretsframtida organisation och innehåll som haftatt ta ställning till. Regeringen har gång på gång pre-senterat olika delar av en komplicerad och kostnads-krävande verksamhet, utan att det ges möjlighet attöverblicka helheten.Det ger ett förvirrat och svårbedömt intryck närkonsekvenserna av det förslag som är aktuellt attbesluta om inte är överblickbara. Detta gäller ocksåpropositionen Frivillig försvarsverksamhet inomtotalförsvaret.Propositionens förslag är otydliga. Många frågorlämnas obesvarade. Det gäller exempelvis den frivil-liga försvarsverksamhetens organisation, innehåll ochledarskap.Det finns risk för att oklara beslutsunderlag ochförslag kan resultera i felaktiga beslut. Det är därförangeläget att regeringens propositioner är grundadepå tillförlitliga och väl genomarbetade underlag. Omså inte är fallet ser vi kristdemokrater det som ettallvarligt hot mot demokratin.Herr talman! Dagens försvarspolitiska säkerhetoch trygghet handlar inte enbart om vilken materieleller vilka system försvaret har samt om rätt kunskapom hur de ska handhas och handskas med. Det hand-lar också om oväntade hot och företeelser i vår var-dag, som kan drabba oss allesammans. Trygghetenoch säkerheten handlar om hur vi som enskilda indi-vider kan skydda oss och bli skyddade om det fruk-tansvärda och oväntade skulle inträffa. Vid terrorat-tacker och krigsöverfall är det oftast civilbefolkning-en, som inte kan eller får försvara sig själv, somdrabbas.Men det finns lärdomar att hämta om hur männi-skor klarar av svåra situationer. Belägringen av Sara-jevo i är ett sådant exempel.Den belägringen lärde oss att det hos människor finnsen inneboende kraft, förmåga och vilja till bådeöverlevnad och till att hjälpa sina medmänniskor isvåra och nästan omöjliga situationer. Den kraften ärviktig att ta till vara. Men en förutsättning är att män-niskan har någon form av trygghet i den konkretasituationen. I ett sådant sammanhang är, som jag serdet, hemvärnet en stor tillgång för att skydda befolk-ningen och ge människorna trygghet i det nära sam-hället. Så borde det vara i alla fall, och så utgår jagifrån att det är - men jag är inte riktigt säker på att detär så.Många orter som har haft regementen ochgarnisoner saknar sådana. Därmed har densammanhållande länken mellan hemvärnet och detövriga totalförsvaret försvunnit i många regioner. Ipropositionen Fortsatt förnyelse av totalförsvaretkonstaterar regeringen att hemvärnet för närvarandeendast består av 69 000 personer mot målbildens90 000. spelar detta enligt regeringens synsätt intenågon större roll. Man kan ju trolla bort differensengenom att övergå till att definiera hemvärnet i termerav antalet bataljoner, nämligen 170 stycken, i ställetför antalet aktiva hemvärnsmän. Att det finns vakan-ser, i en del fall betydande vakanser, i dessa 170 ba-taljoner tycks inte bekymra så stort.Vi kristdemokrater kan inte acceptera att rege-ringen döljer summan, och kanske också misslyckan-det, när det gäller att rekrytera till hemvärnet med enkosmetisk organisationsförändring.Herr talman! I den kristdemokratiska motion sombehandlats av utskottet föreslår vi att regeringenspassiva personalförsörjningsstrategi för hemvärnetersätts med en offensiv strategi som bygger på direkt-rekrytering enligt den modell som redan finns i dag.Men eftersom unga människor lever ett merhektiskt liv än för bara något decennium sedan måstekontraktsmodellen dessutom bygga på flexibilitet ochnågon form av ekonomiskt incitament som ter sigtillräckligt lockande. Grunden för deltagande måstedock alltid vara frivillighet och medborgerligt enga-gemang.En kontrakts- och rekryteringsmodell bör därförkunna anpassas för studerande vid universitet ochhögskola.