prot · GP09120 · 2002-06-05 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:120Onsdagen den 5 juniKl. 09.00 - 17.5819.00 - 22.44Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 30 maj.2 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionen m.m.Talmannen anmälde att följande faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionen inkommitoch överlämnats till utskott:2001/02:FPM94 Den europeiska energiinfrastruktu-ren och Transeuropeiska nätverk energiKOM(2001)775 till näringsutskottet3 § Anmälan om uppteckningar vid sammanträdeTalmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde inkom-mit.4 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återKulturutskottets betänkanden /02:KrU20 ochKrU21Finansutskottets betänkande 2001/02:FiU16Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden2001/02:MJU16 och MJU245 § Beslut om ärenden som slutdebatterats den4 juniKU34 Handlingsoffentligheten i EU:s institutio-ner, m.m.Punkt 9 (Europeiska partier)1. utskottet2. 3 (v, mp)Votering:262 för utskottet52 för res. 335 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 74 m, 36 kd, 17 c, 12 fp, 1 -För res. 3: 1 m, 36 v, 2 kd, 13 mpFrånvarande: 9 s, 6 m, 7 v, 4 kd, 1 c, 3 mp, 4 fp, 1 -Punkt 12 (Villkor för kandidatländerna)1. utskottet2. 4 (mp)Votering:298 för utskottet13 för res. 438 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 75 m, 36 v, 38 kd, 16 c, 11 fp,1 -För res. 4: 13 mpFrånvarande: 10 s, 6 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 3 mp, 5 fp, 1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.FiU17 Förändringar i kommunkontosystemetPunkt 1 (Förändrad finansiering av kommunkonto-systemet)1. utskottet2. 1 (kd, m, c, fp)Votering:173 för utskottet142 för res. 134 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 36 v, 1 c, 14 mpFör res. 1: 75 m, 38 kd, 16 c, 12 fp, 1 -Frånvarande: 9 s, 6 m, 7 v, 4 kd, 1 c, 2 mp, 4 fp, 1 -Punkt 5 (Konkurrensneutralitet)1. utskottet2. 4 (kd, m, c, fp)Votering:172 för utskottet143 för res. 434 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 36 v, 14 mpFör res. 4: 75 m, 38 kd, 17 c, 12 fp, 1 -Frånvarande: 9 s, 6 m, 7 v, 4 kd, 1 c, 2 mp, 4 fp, 1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.FiU22 Utvärdering av statens upplåning ochskuldförvaltning 1997-2001Punkt 1 (Regeringens beslut om riktlinjer för statensupplåning och skuldförvaltning)1. utskottet2. 1 (kd, m, c, fp)Votering:172 för utskottet143 för res. 134 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 36 v, 14 mpFör res. 1: 75 m, 38 kd, 17 c, 12 fp, 1 -Frånvarande: 9 s, 6 m, 7 v, 4 kd, 1 c, 2 mp, 4 fp, 1 -Punkt 2Kammaren biföll utskottets förslag.FöU11 Materielförsörjning och forskningPunkt 2 (Försvarsindustriell utveckling och interna-tionellt materielsamarbete)1. utskottet2. 2 (v, mp)3. res. 3 (fp)Förberedande votering:56 för res. 212 för res. 3247 avstod34 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:253 för utskottet50 för res. 212 avstod34 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 75 m, 38 kd, 17 c, 1 -För res. 2: 36 v, 14 mpAvstod: 12 fpFrånvarande: 9 s, 6 m, 7 v, 4 kd, 1 c, 2 mp, 4 fp, 1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.NU15 Vissa utrikeshandelspolitiska frågorPunkt 2 (WTO-frågor)1. utskottet2. 1 (m, kd, c, fp)Votering:157 för utskottet142 för res. 115 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 35 vFör res. 1: 75 m, 37 kd, 17 c, 12 fp, 1 -Avstod: 1 v, 14 mpFrånvarande: 9 s, 6 m, 7 v, 5 kd, 1 c, 2 mp, 4 fp, 1 -Punkt 3 (EU och utrikeshandelspolitik)1. utskottet2. 4 (c)Votering:170 för utskottet18 för res. 4126 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 35 v, 1 kd, 13 mpFör res. 4: 1 kd, 17 cAvstod: 1 s, 75 m, 1 v, 35 kd, 1 mp, 12 fp, 1 -Frånvarande: 9 s, 6 m, 7 v, 5 kd, 1 c, 2 mp, 4 fp, 1 -Punkt 4 (Handel och miljö m.m.)1. utskottet2. 6 (mp)Votering:168 för utskottet15 för res. 6132 avstod34 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 35 v, 2 kd, 9 cFör res. 6: 1 c, 14 mpAvstod: 75 m, 1 v, 36 kd, 7 c, 12 fp, 1 -Frånvarande: 9 s, 6 m, 7 v, 4 kd, 1 c, 2 mp, 4 fp, 1 -() anmälde att hon avsett att rösta ja menmarkerats ha röstat nej.Punkt 7 (Exportkrediter och miljö)1. utskottet2. 7 (v, mp)Votering:265 för utskottet50 för res. 734 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 75 m, 38 kd, 17 c, 12 fp, 1 -För res. 7: 36 v, 14 mpFrånvarande: 9 s, 6 m, 7 v, 4 kd, 1 c, 2 mp, 4 fp, 1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.6 § Redogörelse för behandlingen av riksda-gens skrivelser till regeringenFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2001/02:KU35Redogörelse för behandlingen av skrivel-ser till regeringen (skr. 2001/02:75).Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades under 18 §. )7 § betänkande 2001/02:KU26Östersjömiljarderna (förs. 2001/02:RR14).Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades under 18 §. )8 § Utökad resegaranti för konsumenterFöredrogslagutskottets betänkande 2001/02:LU24Utökad resegaranti för konsumenter (prop.2001/02:138).Anf. 1 ():Fru talman! I lagutskottets betänkande LU24 be-handlas regeringens proposition 2001/02:138 Utökadresegaranti för konsumenter. Ändamålet med propo-sitionen är att stärka konsumentskyddet. Det innebärvissa ändringar i resegarantilagen som bl.a. innebäratt lagens tillämpningsområde utvidgas.Ändamålet med resegarantilagen är att ge konsu-menter på reseområdet ett skydd mot förluster somkan uppstå om en researrangör kommer på obestånd.Detta skydd åstadkoms genom att företag som anord-nar eller förmedlar resor som omfattas av resegaran-tilagen ska ställa en säkerhet för sin verksamhet.Denna säkerhet ska ställas innan resorna marknads-förs. Beloppet bestäms av Kammarkollegiet. Storle-ken på beloppet bestäms med hänsyn till reseverk-samhetens art och omfattning. I princip ska säkerhe-ten motsvara reseföretagets ekono-miska åtagande gentemot resenärerna. Som regelbestår säkerheten av en betalningsutfästelse utfärdadav en bank eller ett försäkringsbolag. Varje enskiltföretag ansvarar bara för sina egna åtaganden.Resegarantilagen omfattar paketresor enligt lagenom paketresor som bygger på ett EG-direktiv, det s.k.paketresedirektivet. Det är ett minimidirektiv. År1996 utökades resegarantilagen till att omfatta ävenresor som sker tillsammans med paketresa, s.k. stols-försäljning.Fru talman! I den föreliggande propositionen fö-reslås att konsumentskyddet stärks. Resegarantilagenutvidgas till att, förutom paketresor och s.k. stolsför-säljning, omfatta separata transport- och inkvarte-ringstjänster, om tjänsterna sammantagna uppvisarväsentlig likhet med en paketresa samt s.k. utbytes-verksamhet för skolungdom.Dessutom föreslås att de gällande minimi-beloppen för arrangörers och återförsäljares garantiertas bort. Sänkta minimibelopp bör bli aktuellt för deminsta företagen i resebranschen. Med nuvarandelagstiftning är minimibeloppen för säkerhet200 för företag som anordnar resor utom riketoch för företag som anordnar resor inomriket.Fru talman! Till betänkandet har fogats ett särskiltyttrande av , . Där kritiseras det nuvarandesystemet med ställande av garantibelopp. Man föror-dar i stället någon alternativ modell för ställande avresegaranti. I detta sammanhang vill jag påpeka attutredningen har övervägt i vad mån ettantal olika konstruktioner för ställande av garanti kantillgodose de krav och reformbehov som utredningenhar identifierat. Utredningen har efter detta övervä-gande stannat för att den nuvarande ordningen ävenfortsättningsvis bör vara huvudalternativet i ett rese-garantisystem. Detta har också utskottsmajoriteten idetta betänkande ställt sig bakom.I det särskilda yttrandet anförs också att det nuva-rande systemet är orättvist betungande för de mindreresearrangörsföretagen. Huvudorsaken anges varabankernas och försäkringsbolagens provisioner förställande av säkerheten.Bankerna och försäkringsbolagen agerar på enmarknad. De gör givetvis sina riskbedömningar ochsätter priset utifrån detta. Som socialdemokrat kan jaginstämma i den kritik som ibland riktas mot försäk-ringsbolagens och bankernas agerande mot mindreoch svagare kunder. På så sätt kan det kännas bra attfå förenas med en i detta sammanhang samlad bor-gerlighet i kritiken mot den fria marknadens funk-tionssätt.Just av den anledningen att kostnaden inte ska blibetungande för de minsta företagen förelås att mini-mibeloppet i garantin tas bort. Det betyder att Kam-markollegiet kan sätta garantin till ett lägre belopp.Det bör också i detta sammanhang påpekas att detgenom samarbete mellan aktörer inom branschenfinns möjlighet att ställa gemensamma garantier,vilket kraftigt sänker kostnaden för den enskildeföretagaren. Detta har gjorts av hotell- ochrestaurangförbund, campingvärdars riksför-bund och Föreningen i Sverige.Utskottet utgår dessutom från att regeringen i ettkommande uppföljnings- och utvärderingsarbeterörande de nu aktuella lagändringarna beaktar fråganom nuvarande resegarantisystem skulle missgynna demindre researrangörsföretagen. Därför anser ut-skottsmajoriteten, och för övrigt utskottet i dess hel-het, att någon ytterligare utredning i frågan inte behö-ver göras för närvarande.Avslutningsvis vill jag därför, fru talman, yrka bi-fall till förslaget i betänkandet.Anf. 2 ():Fru talman! har beskrivit innehållet ipropositionen, och därför fördjupar jag mig inte i det.Det går inte att ha något emot det som man villuppnå här, och därför tyckte vi inte när vi gick ige-nom ärendet att vi skulle motionera. Dessutom haderemissinstanserna godtagit utredningens förslag ellerlämnat det utan erinran.Emellertid blev vi uppvaktade i utskottet, somLars beskrev, av Föreningen ,, . Man hade många syn-punkter, och hade vi fått dem innan motionstiden gickut hade vi naturligtvis lagt fram en motion. Den förstafråga vi ställde till dem var: Varför har ni inte sagtnågot i remissvaret? Då svarade de att det bara var destora boalgen som hade fått yttra sig. Därför kom intederas synpunkter med. De redovisade en katalog avsvårigheter som skulle drabba det mycket stora antalsmå företag som finns i turistbranschen i Sverige.Jag tänker ta upp två punkter som jag tycker ärväsentliga. Dels gäller det att förslaget kommer attfördyra för konsumenterna utan att ytterligare kon-sumentskydd uppnås, dels att förslaget avviker frånviktiga grundprinciper som tillämpas i våra grannlän-der. Jag tycker att det är angeläget att vi har sammaregler i grannländerna eftersom man konkurrerar omutländska gäster från och andra ländersom kanske väljer något av våra grannländer i stället.Den viktiga ståndpunkten med tanke på konsu-mentpolitiken här är att det är svårare att få mångaglesbygdsbor som försöker livnära sig på turismen attklara av detta. De kommer aldrig att kunna lägga uppde enorma belopp som kommer att krävas i garantier.Då blir det färre saker att göra, färre alternativ, färreturistmål för turisterna. Konsumenterna kommerdessutom att få betala sina resor väldigt långt i för-väg. Jag kan tänka mig den barnfamilj som ska betalasommarsemestern . Det blir till att leka isandlådan i stället.Vi fick också av våra gäster i utskottet en redovis-ning av att det system som omfattar garantierna ochden godtyckliga praxis som Kammarkollegiet har ären svårighet för turistbranschen.Därför har vi fogat ett särskilt yttrande till dettabetänkande där vi tar upp de synpunkter som vi fickta emot vid uppvaktningen. Vi förutsätter att rege-ringen tar initiativ till ett utredningsarbetesom undersöker de negativa effekterna av föreliggan-de förslag. Antingen kommer det att finns väldigtmånga motioner i detta ärende eller ocksåkommer den nya borgerliga regeringen att lägga framett helt nytt förslag.Anf. 3 ():Fru talman! stårockså bakom det särskilda yttrandet här. Som tidigareklargjorts har vi ju ingen reservation. Det beror på attvi inte heller har skrivit någon motion, detta på grundav vad som redan har framkommit, att ingen kritikhade framförts från de små företagen i remissyttran-dena.Jag vill ändå säga lite grann om det här, för jagtycker att det känns otillfredsställande med den mo-dell som regeringen nu har föreslagit. Det finns alter-nativ som har framkommit och som också är välkända av regeringen. Det handlar om att säkra kon-sumentskyddet genom att inrätta en fond och försäk-ring. Att konsumentskyddet ska vara tungt vägande ärväldigt viktigt för oss i , men sedan hardet också stor betydelse hur man löser det här. Medtanke på att det är väldigt många småföretag inomturistbranschen och resebranschen tycker vi att det ärviktigt att man tar hänsyn till detta och också försökerutforma ett reseskydd som inte försvårar för bran-schen att överleva.Det har framkommit uppgifter om att det är enganska låg summa som har utnyttjats för att säkrareseskyddet, ca 7,7 miljoner , men att de avsätt-ningar som har gjorts hand-lar om enorma summor, över 2 000 miljoner kronor.Med tanke på att det skulle vara så att mansläpper på det här minimiskyddet och överlåter tillKammarkollegiet att fastställa beloppet för de småföretagen har man en osäkerhetsfaktor. Men genomatt välja en fond- och försäkringsmodell som tar hän-syn till företagets omsättning och det ekonomiskaåtagandet gentemot konsumenterna vet man i förvägvad det är för belopp det handlar om.Små företag kan därmed undvika att låsa kapital.Därmed minskar deras räntekostnader. Det gällerockså garantibelopp för provision och vad det medförför krav på säkerheten när småföretagen ska låna dethär kapitalet. Jag tycker att det är synd att inte denmodellen har tagits på allvar. Det finns utredningarsom visar på att det här har påpe-kats.Nu finns det i alla fall ett enigt lagutskott bakomdet här. Att vi ändå har det här särskilda yttrandet ärockså knutet till att utskottet har skrivit att man förut-sätter att regeringen ska beakta den kritik som harframförts. Därmed är det också vår förhoppning attregeringen ska återkomma. Vi talar ju alla så väl omsmåföretagen. Här är ett konkret fall där man verkli-gen kan gå in och säkra konsumentskyddet men ocksåskapa bra förutsättningar för småföretagare.Anf. 4 () replik:Fru talman! Jag känner mig tvungen att kommen-tera lite grann av det som har sagt närdet gäller ställandet av de här garantierna. Jag harvarit i kontakt med Kammarkollegiet, och det är fak-tiskt så att de garantier som företagen ska ställa mot-svarar de åtaganden som företaget har gentemot kon-sumenten. Om man har betalat in, normalt, en visssumma i förskott till företaget för den tjänst som manska köpa ska den garanti som företaget ska ställamotsvara det här åtagandet. Det tycker jag faktiskt inågon mån är ett rättvist system. Varje företag ställeren garanti som motsvarar det åtagande man har gen-temot konsumenten. Det tycker jag är rättvist, för dåställer man upp på lika villkor.Fondlösningar har diskuterats, men där finns ock-så problem. Det är inte alls säkert att en fondlösningblir rättvisare, för då måste man hitta nivåer på hurmycket man ska betala in i fonden. Man måste taställning till vad som händer om fonden töms påpengar, om fonden blir för stor osv., och man måstefråga sig hur man ska lägga beloppen i förhållande tillde åtaganden som respektive företag har gentemotsina kunder.Det är inte alls säkert att ett fondsystem är rättvi-sare eller att ett fondsystem gör att marknaden funge-rar bättre. Jag vet också att Kammarkollegiet tar hän-syn till företagens storlek och omfattning när man skafastställa garantibeloppet.Anf. 5 () replik:Fru talman! Till skulle jag vilja säga attdet är klart att konsumenterna ska skyddas. Det är vihelt överens om. Men företagens åtaganden gentemotkonsumenterna är inte lika med utfallet. Om konsu-menterna kan tryggas och om någonting inträffar få utsina eventuella kostnader från en fond är de ju säkratill . Sedan kan man, och det finns med i utred-ningsförslaget, successivt bygga upp fonden. Detfinns ett minimibelopp i fonden som täcker, och omdet behövs mer är alla med och betalar utifrån re-spektive företags volym och verksamhet.Det finns ingenting som säger att samtligasmåföretag skulle få problem på det här området.Hittills har det visat sig att det är ytterst få, men föratt man verkligen ska kunna vara säker och konsu-menterna ska kunna erhålla ett hundraprocentigtskydd kan fondsystemet som jag ser det vara enmycket bra lösning.Anf. 6 () replik:Fru talman! Jag delar givetvis uppfattningen attdet är viktigt att konsumenterna har ett bra skydd,men jag hävdar också att systemet ska vara någotså-när rättvist för de företag som ingår i fondsystemet.Jag tror att man kommer att få problem med att skapaett fondsystem som gör att man faktiskt betalar in iförhållande till de åtaganden man har gentemot kon-sumenten. Det är det jag tycker är den springandepunkten.Det här systemet innebär att varje företag betalar iförhållande till sitt åtagande gentemot konsumenten.Det innebär att stora företag betalar mer och att mind-re företag betalar lite. Det tycker jag är rättvist, ochdet är inte konkurrenssnedvridande utifrån mitt sättatt se saken.Har vi ett fondsystem där man betalar olikamycket och fonden kanske är full och man inte beta-lar in innebär det faktiskt att det kan bli lättare föroseriösa företag att etablera sig i branschen. Dess-utom innebär det ju att ett företag har betalat in rela-tivt lite pengar, men om det går i konkurs måste manta fondens medel i anspråk. Det är i så fall de andraföretag som har betalat in pengar till fonden som inågon mening får betala för konkursen. Jag vet inteom heller det systemet är rättvist.Som sagt var, vi har sagt att vi ska titta över dethär och se vad det får för konsekvenser för de mindreföretagen i branschen. Jag tror inte att det finns någonlätt lösning ens på det här problemet.Anf. 7 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja svara så här till LarsLilja. Eventuella farhågor kan man lösa lagstiftnings-vägen oavsett vilket alternativ det gäller. Det natur-ligtvis viktigt att man har lika villkor och att det ärrättvist för konsumenten, men det är också väldigtviktigt att man har likartade villkor för de små och destora företagen. Det som har varit har verkli-gen inte gynnat de små företagen.Vad gäller fonduppbyggnad osv. handlar rättvisaoch lika villkor som jag ser det också om att de småbetalar in till fonden i relation till sin verksamhet. Detinnebär att de större företagen, som också har ettstörre risktagande, ska vara med och ta ett störreansvar. Det ser inte jag som någon lösning alls.Det viktiga är konsumentskyddet och att vi fak-tiskt kan lösa det på ett enklare sätt än det som dagenssystem bygger på. Att Kammarkollegiet då skullegöra individuella beräkningar på vad varje företagskulle avsätta i resegaranti är som jag ser det liteosäkert, även om man hänvisar att man kan överklagaKammarkollegiets beslut.Varför inte ändå se lite närmare på det här? Defarhågor som eventuellt dyker upp kommer man attkunna klara lagstiftningsvägen.Anf. 8 ():Fru talman! Lite ideologi finns det trots allt i vårdiskussion . Jag tycker att vi alldeles för ofta närvi talar om konsumenten glömmer att det bästa förkonsumenten inte är en öppen motsättning mot pro-ducenten och distributören utan ett bra samspel mel-lan alla aktörer. Det finns ingen principiell fara in-byggd i den relationen. En sund marknad bygger påett sunt samspel mellan alla dessa inblandade parter.Det är därför vi har skrivit vårt särskilda yttrande.Vi vill att också småföretagens intressen ska kun-na försvaras i sammanhanget, så att relationen mellansmåföretagen och konsumenten fungerar. Att skyddakonsumenten betyder inte att skapa svårigheter förproducenten och distributören utan just att värna omden sunda relationen mellan konsument, producentoch distributör.Vi tycker att det är viktigt att uppföljningen av detbeslut som fattas kommer rätt så snart, för små-företagens synpunkter sådana de presenterades för ossunder uppvaktningen var ganska bestämda. Småföre-tagarna verkade inte alls nöjda med dagens lösning.Jag tror inte att någon politisk organisation harnågonting emot en sund utveckling av småföretag.Från vardagen vet vi alla att banker och försäk-ringsbolag mycket ofta misshandlar småföretag.Det finns väldigt många småföretag som inte får köpaförsäkringar osv. Det system vi har kan varakontraproduktivt i förhållande till turismens utveck-ling i Sverige.Jag berättade i utskottet om de små turistanlägg-ningarna i , hur fantastiskt de fungerar, hurbra man blir behandlad när man kommer dit och hurmycket information som finns om allt detta. Jag troratt har enormt mycket att vinna på en ut-veckling av ett starkt nätverk av researrangörer ochsmåföretag på turismens område över hela landet.Därför hoppas jag att vårt särskilda yttrande kommeratt få en effekt under den fortsatta uppföljningen avdetta beslut.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 18 §. )9 § Ändringar i förmånsrättsordningen,m.m.Föredrogslagutskottets betänkande 2001/02:LU26Ändringar i förmånsrättsordningen, m.m.Anf. 9 ():Fru talman! Jag vill bara i all enkelhet yrka bifalltill förslaget i lagutskottets betänkande. Detta tyckerjag är ett skolexempel på när politiken fungerar sombäst i . Det har varit helt prestigelöst och lyhördhet för andra partiers svårigheter att bararakt av tillstyrka en motion. Och genom generositetfrån motionärernas sida har man skalat bort en delskarpa yrkanden. Det har också varit en generositetfrån den andra sidan i strävan att försöka göra detbästa möjliga av en svår fråga.Fru talman! Min högsta önskan somjag har haft förmånen att få vara ordförande i lagut-skottet har varit att få dela glädjen över detta beslutmed i första hand , som under en följdav år så energiskt har drivit denna fråga.När du lämnar i detpolitiska livet förtjänar den här lagen som regeringenska återkomma med förslag om att kallas lexRindborg. Jag kommer alltid att bära med mig käns-lan av den vänskap som i varje fall jag känner harutvecklats mellan dig och mig. Ett innerligt tacka tillStig.Jag måste också tacka vice ordföranden som också har ägnat ett sådant stort en-gagemang åt förmånsrättsordningen. Du har aldrigvarit rädd för att sticka ut hakan i debattartiklar och iandra sammanhang. Du är en verklig fajter på det härområdet. Därför vet jag att när du i huvudsak skaägna dig åt civil verksamhet kommer jag hemifrånmitt nya ställe att få läsa om dig åtskilliga gånger.Lycka till och många tack Rolf.Jag vill också tacka . När du varordförande i lagutskottet såg jag alltid upp till dig. Duhar varit en alldeles utomordentligt god föreblid förmig.Till sist, men absolut inte minst, tack till dig RuneBerglund som jag har känt . Du har alltidjobbat resultatinriktat i stället för att söka konfronta-tion, och det har jag satt ett väldigt stort värde på.Tack.Anf. 10 ():Fru talman! LU26 handlar bl.a. om ändringar iförmånsrättsordningen vid konkurser. Utskottet före-slår att ska göra ett tillkännagivande tillregeringen med förslag om lagstiftning så att det bliren annan fördelningsprincip när tillgångarna i enkonkurs ska fördelas.Tillkännagivandet innehåller också några andrafrågor som tas upp i betänkandet och som regeringenbör bereda och återkomma till med enproposition så småningom.Frågan om en ny förmånsrättsordning vid konkur-ser har diskuterats i utskottet underde . Utgångspunkten har varit att manborde skapa bättre förutsättningar för rekonstruktio-ner av företag med ekonomiska problem i stället föratt mer eller mindre regelmässigt använda konkursersom åtgärd när företag kommer på obestånd.