prot · GP09101 · 2002-04-24 00:00:00 — Är detinte så att arbetsgivaren ensidigt får avgöra uppsäg-ningen i företag med färre än tio anställda?Anf. 56 () replik:Fru talman! När man får göra undantag från tu-rordningsreglerna med två nyckelpersoner gällerreglerna i övrigt. Därmed har arbetsgivaren inte möj-lighet att ensidigt bestämma detta.Jag noterar också att gör en storaffär av om det ska vara tio eller elva anställda somgräns för undantaget. Det finns säkert möjlighet attgöra upp med de borgerliga partierna att ta bort tio-gränsen eftersom den skapar en del tröskeleffekter.Det är en sådan grej som krävde i diskus-sionerna.Nu tar vi a-kasseavgiften igen. A-kassan är ca 25miljarder kronor. Vi tycker att det är rimligt att ar-betstagarna betalar en tredjedel, staten betalar entredjedel och arbetsgivarna betalar en tredjedel. omfattar egenfinansie-ringsavgiften ca 2 ½ miljarder. Kvar är i runda tal 5 ½miljarder. Det är ungefär den summan man hittar pås. 109 i budgetmotion. Ävenräknat på det sättet stämmer våra beräkningar. Lär er räkna. Sprid inte rena lögner ute ilandet, i lokaltidningar och i pamfletter. Det är andragången ni har tagit fram en rapport med samma falskauppgifter. Håll er till sanningen så att vi får en an-ständig valrörelse. Om inte kanräkna kan han få låna en miniräknare av . Jag kan garantera att denuppfyller alla krav på korrekthet man kan ställa på enminiräknare.Anf. 57 () replik:Fru talman! Jag har inte räknat ut detta, StefanAttefall. Det har våra politiska handläggare gjort. Jagifrågasätter inte dem. Det finns ingen anledning tilldet.Det är ganska enkelt att säga att a-kassan egenfi-nansieras till . Ni säger att det ska vara 33 %.Vad blir då summan?Det är nog inte så enkelt att säga att x miljardergår till a-kassan och sedan hur mycket som betalas in.Egenavgiften i a-kassan ligger på ,och den vill ni höja till . Då tror jag att vårasiffror ligger mycket närmare. Men har tidigaresagt att han ska kontrollera vem som har rätt och fel.Däremot skulle jag kunna läsa innantill ur Krist-demokraternas motion på s. 515 i motionshäftet: "Istället för en höjning av ersättningsnivån i arbetslös-hetsförsäkringen från som genomfördesnyligen vill vi återgå till80 %. "Prata om fel! Det som hände var att man höjde ta-ket , inte från . Detfinns nog fler som har skäl att be om ursäkt.Anf. 58 HANS ():Fru talman! och har i samband med behandlingen av vissafrågor i betänkandet och reservationerna tagit uppviktiga frågor som har. Jag tänkte iförsta hand uppehålla mig vid det särskilda yttrandesom vi har vad gäller punkt 7.Demokratin gör halt, brukar man säga, inför ar-betslivet, vid fabriksportarna. Det handlar om yttran-defriheten - påsar på huvudet. Det handlar om integ-riteten, medicinska kontroller, övervakningskameroroch mycket annat. Det handlar om brist på självbe-stämmande, hur man utför jobbet, arbetstider osv.Den som vill utvidga demokratin bör nog ge sig påarbetslivets regleringar.När det gäller makt och inflytande är relationenmellan arbete och kapital helt avgörande. Det har härpratats om , och . Dethandlar om beslut inom företagen som totalt föränd-rar utvecklingsmöjligheterna på orter, i regioner ochför enskilda människor.Arbetsrätten är i själva verket grundbulten när detgäller relationerna mellan arbete och kapital ochdärmed samhällsmakten, men också för att ordnaförhållanden mellan löntagare och arbetsgivare.Det är ingen balans, . Balansen ivårt samhälle är sådan att löntagarna har en mycketstark undermakt och arbetsgivarna har en väldigtstark övermakt.De stora förändringar som har skett och som AnnaKinberg delvis berörde har berört i enserie motioner . Vi gjorde det bl.a. närmandatperioden inleddes /99, när vi sade att deförändringar som har skett i företagsstruktur, teknik,internationalisering, företagsledningspolicy, organi-sationsfrågor osv. gör att arbetsrätten har undermine-rats. Vad vi vill uppnå är trygghet för den enskildeoch inflytande för den enskilde och löntagarkollekti-ven.Till stor del handlar det om skyddslagstiftning föratt garantera trygghet för den enskilde. Det är intearbetsrätten i sig som sätter fart på tillväxten ochutvecklar företag, men jag tror att en del av arbets-rätten som är underutvecklad skulle kunna spelastor roll, nämligen verklig delaktighet i beslut i nä-ringslivet. Det skulle leda till större trygghet, störresammanhållning och möjlighet till tillväxt och ut-veckling i näringslivet, men också inom den offentli-ga sektorn.Därför har vi i det särskilda yttrandet pekat på hurdebatten om 32 § startade. 32 § i medbestämmande-lagen, som skulle leda till utvecklingsavtal och med-bestämmandeavtal, har egentligen aldrig kommit igång. Det blev en papperstiger. Den stora demokrati-reformens själva portal föll ihop.Vi har i motion efter motion efterlyst att ett hel-hetsgrepp skulle tas i den här frågan. Det handlar omatt ge självbestämmande åt löntagarna, att utvecklavetorätten, som gör att man kan säga nej, tolkningsfö-reträden, så att man åtminstone har det fackliga pers-pektivet som gäller till dess frågan har avgjorts rätts-ligt. Det gäller en mängd frågor om inflytande därstridsrätten skulle förstärkas.Jag måste tyvärr säga att vi har saknat en förståel-se för de här frågorna från regeringens sida. Frånborgerligheten har jag ingen större förväntan. Vi harsaknat helhetsgrepp. Vi har fått i gång en del dispa-rata utredningar på grundval av de motionskrav vi harhaft under den här mandatperioden. Men vi har upp-levt många förseningar. Många arbetsgrupper har intesatts till förrän eller efter det att ut-skottet har beställt dem och har fattat sinabeslut. Vi har upplevt vacklan i många frågor. I LAS-frågan om godtycke och undantag från turordningenvar det inte så självklart vad tyckte -hon som har ansvaret för den frågan. Det har varit envacklan, och det har varit valhänt, liksom en totalbrist på företagsdemokratiska reforminitiativ.Låt mig säga att för är den här frå-gan helt avgörande. Vi är ganska besvikna när detgäller mandatperiodens arbete i frågan. Utredningarsitter - resultatet är okänt. Många förseningar haråstadkommits.Vi förutsätter att nästa mandatperiod inleds medett rejält reforminitiativ när det gäller företagsdemok-ratin, att man för in demokratin när det gäller båderättigheter och inflytandemöjligheter för enskildalöntagare och för fackföreningar. Det tror vi är förut-sättningen för att få en marknadsutveckling i närings-livet och den svenska tillväxten att riktigt lyfta. Tamed löntagarna i arbetet! Där saknas det mycket. Jagvill anmäla den kritiken gentemot den socialdemo-kratiska regeringen.Anf. 59 () replik:Fru talman! Jag ska ge en eloge,för jag tror att han, nu som oftast, är mycket uppriktignär han talar om sin besvikelse. Men jag tror också attdet kan bero på en låsning som man inte har blivitförlöst från. När talar om att vi nusaknar verklig tillväxt och utveckling och att det harblivit utredningar, förseningar, vacklan och vanmakt,och att ett statsråd har misskött sin uppgift, kan detinte tolkas på något annat sätt än så.Vad är det egentligen som hade behövts för att detskulle kunna komma loss? När det gäller företag ochdemokrati tror jag att det finns ett mycket brett intres-se långt utanför intressesfär.Anf. 60 HANS () replik:Fru talman! Jag har tyvärr inte märkt det intressetfrån borgerligheten. Jag är särskilt besviken på er iFolkpartiet, som ändå har en tradition av ett slagssocialliberal inställning som innebär att sammanhåll-ning på arbetsplatser är något viktigt. Ni hade mycketgoda kontakter med tjänstemannarörelsen. Ni backa-de upp den arbetsrättsliga lagstiftning som ni undersenare år har gjort det mesta för att underminera till-sammans med högerns mest renodlade representanterhär i kammaren.Jag nämnde flera saker. Min besvikelse är bl.a. attdet har tagit så att ta fram många av vårainitiativ. De ligger i och för sig i en yttranderättsut-redning från , men det är helt otill-räckligt, enligt vår uppfattning. Regeringen har ännuinte sagt någonting om den. Det ligger utredningsför-slag om medicinska test och integritetsfrågor. Det ärotillräckligt.Jag saknar initiativ från regeringens sida. Jag sak-nar dem framför allt i ljuset av internationaliseringen,av teknikskiftet och av raderna med exempel på attlöntagare och fackföreningar står helt maktlösa. MBLär rena skämtet, t.ex. när vi ser hur det har blivit iMotala, där arbetsgivarparten mera har en strategi förhur man ska klara sig i medierna snarare än att ha enstrategi för hur man ska utveckla företag, få med siglöntagare och klara av kriser. Det kan ofta vara väl-digt svårt.Jag nämnde nu en del inslag som skulle stärka ar-betsrätten, när det gäller stridsrätter, vetorätter, tolk-ningsföreträden och självbestämmande på mångaområden. Jag emotser helt andra tag under nästamandatperiod. Jag tror att det är helt nödvändigt förSveriges tillväxt, för att vi ska ha en rimlig samman-hållning i näringslivet och för att utveckla arbetsrät-ten.Anf. 61 () replik:Fru talman! Vi är ändå överens på en punkt: Detär viktigt med tillväxten, som i förlängningen är denverkliga trygghetsgrunden.Min fråga gällde närmast - det kan spela roll förriksdagen - vad regeringens otillräcklighet har beståtti. Har det möjligen varit oviljan att pröva olika nyaframkomstvägar?Jag tror, fru talman, att vi i ett föränderligt sam-hälle inte kan leva med lagstiftning.Den behöver ses över.Jag kan till dels vara stolt över att Hans Anders-son känner besvikelse över . Det tyder påatt han har förhoppningar när det gäller oss, även omvi för stunden inte har lyckats uppfylla hans önsk-ningar.Anf. 62 HANS () replik:Fru talman! Det finns en förklaring till passivite-ten. Vi har ägnat mandatperioden åt att försöka be-kämpa den omfattande arbetslösheten. Vi har restau-rerat när det gäller en del försämringar som gjordestidigare, och vi har satt i gång ett utredningsarbete påvissa områden. Så visst finns det ett slags färdrikt-ning, men det är valhänt. Jag påstår detta, och jag stårför det.Det är riktigt att den större delen av arbetsrätten isig inte skapar tillväxt. Det är helt andra saker. Det ärdärför det är så tragiskt att borgerligheten tror att mankan skapa tillväxt genom att sänka skatterna, avregle-ra och plocka bort trygghetsregler och inflytande. Detär inte det som det handlar om, tror jag.Tillväxt handlar mycket om att ha stor innova-tionsförmåga, förse näringslivet med hög kompetens,ha riskkapital inte för spekulation utan för riskfylldaprojekt gällande framtida teknikgenombrott, osv., ochregional tillväxt. Det finns väldigt mycket i det somvi har diskuterat andra gånger.Men arbetsrätten handlar till stor del om skydd förden svaga parten. Därför försöker man minimeragodtycket. Det är egentligen därför det blir ett såvåldsamt oväsen. Vad är det Berlusconi angriper,t.ex.? Det är framför allt artikel 18 i deras statuto dellavoratori. Det är möjligheten att få pröva om upp-sägningar är sakligt grundade. Det handlar om återan-ställningsrätten. Det är det som det gäller.Det är väl inte mycket, säger en del. Det är bra omman tar bort det, så blir det bättre tillväxt. Jag menaratt det nästan skulle orsaka revolution i samhälletdärför att samhällsmakten ändras i grunden.Jag talar också om den positiva kraft som ligger iatt integrera arbetare och tjänstemän i utvecklingsar-betet och ge dem verkliga beslutsbefogenheter. Detsaknar vi i många fall. Exemplen och Gi-slaved, som jag nämnde, talar ett mycket tydligtspråk. Man gav helt enkelt humhum i löntagarna.Anf. 63 () replik:Fru talman! Jag har ingen direkt fråga till Hans.Jag kan bara säga att det verkar som om han känneren viss bitterhet över utredningens resultat, som manhar skrivit i det särskilda yttrandet.Vi har ändå tillsammans i utskottet resonerat omfrågorna. Vi har fört fram våra synpunkter, och manutreder frågorna. Det kunde möjligtvis ha gått fortare,men det är på gång. Man tittar över det både Vänster-partiet och vi från vårt parti tycker är angeläget.Till sist vill jag ta tillfället i akt - det är min sistadebatt i kammaren före valet med -att tacka för hans goda arbete i ut-skottet. Han är alltid påläst. Ett av mina minnen frånutskottet gäller den gången en ledamot ställde enfråga och svarade innan tjänstemän-nen hann göra det. Kommentaren från ledamoten var:Kan du det också?Det säger en del om hur vi i utskottet - åtminstonejag - känner . Han är alltid mycketväl påläst. Jag vill tacka honom för hans tid i riksda-gen.Anf. 64 HANS () replik:Fru talman! Jag får tacka för de orden, även omdet inte låter bra att man så helt och hållet går upp iarbetet att man nästan blir tjänsteman. Den förstaplikten är ju att vara eldfängd politiker - särskilt närman är med i arbetsmarknadsutskottet och talar ar-betsrätt.Det har varit många förseningar. Det gäller be-manningsföretag och mycket annat. Vi väckte frågor-na . Det är inte bra.Alla vet om att det skett en kolossal förändring idet svenska arbetslivet och i företagsstrukturen. Vill-koren har förändrats både av tekniska skäl och pågrund av att gränser har försvunnit. Det är lätt attlägga ned eller flytta produktionen och företagen.Det sätter det företagsdemokratiska momentet iarbetsrätten - det som handlar om inflytande - pådagordningen. Det är därför jag efterlyser just dettaoch tar upp § 32, som inte har lett till särskilt inne-hållsrika eller substansrika avtal. Det tycker jag är ettmisslyckande. Jag ser en stor demokratibrist i Sverigepå detta område. Jag tror att väldigt många löntagarekänner sig marginaliserade.Jag tror att den aspekten är jätteviktig när det gäl-ler att utveckla företagen och skapa den tillväxt somvi är överens om ger jobb framöver. Detta gäller förövrigt också inom den offentliga sektorn, där jag serväldigt stora brister vad beträffar det företagsdemo-kratiska momentet och möjligheten till inflytande.Utredningar har tillsatts sent. En del har försenats.En del är klara men bereds inte. Jag upplever att detfinns en valhänthet. Man skyller på EU-ordförandeskapet och menar att försvann ioch med det. Vi kan fundera på om andra saker harspelat in. Men jag är tveksam till om Näringsdepar-tementet i dess nya utformning har haft förmåga atthantera dessa frågor på ett samlat, ideologiskt klartoch sakligt sätt.Anf. 65 ():Fru talman! Jämställdhet bygger på att alla vuxnaär självständiga individer och kan försörja sig. Rättentill ett arbete är den första förutsättningen för jäm-ställdhet. Då bör grunden för arbete självklart varaheltid för alla.Att kvinnodominerade branscher som handel, lo-kalvård, vård och omsorg ska kräva deltid i störreutsträckning än industri- och IT-branscherna är intelängre rimligt.Fru talman! Sedan jag skrev denmotion som behandlas har glädjande nog flerfått heltidsarbete. Vi kan säga att arbete pågår för attkomma längre dels genom sats-ning tillsammans med AMS och JämO, bl.a., delsgenom parternas gemensamma strävanden inom detkommunala området, dels genom Arbetslivsinstitutetsuppdrag.Fru talman! Fastän arbete pågår är det fortfarande85 214 personer som är ofrivilligt arbetslösa enligtAMS veckostatistik. Vi vet heller ingenting om mör-kertalen.Jag vill med detta inlägg lyfta fram frågan ochäven uppmärksamma att utskottet har skrivit att detunder hand har erfarit att regeringen bereder fråganom vilka möjligheter som finns att stärka rätten tillheltidsarbete. Det är glädjande att vi kommer attkunna se fram emot förslag i denna för jämställdhetenoerhört viktiga fråga.Anf. 66 ():Fru talman! Det har pratats om att det har krävtsstrukturrationaliseringar under hela framväxten avindustrialismen. Jag kan ställa mig bakom att det harvarit nödvändigt. Jag kan också konstatera att Sveri-ges löntagare - facken - har ställt sig bakom dennastrukturomvandling och visat stor kunskap och storförståelse för att det måste ske en utveckling.Även på privatsidan har det åtminstone tidigarefunnits en stor kunskap om själva produktionen. Ävenom man alltid har varit intresserad av att tjäna mycketpengar har man trots allt haft något slags grundläg-gande känsla för det som görs i produktionen.Det som vi kallar kvartalskapitalism har ersatt dettidigare systemet. verkar man inte bry sig detminsta om var man bedriver sin verksamhet, hurmånga anställda man har och hur de har det eller omman tillverkar IT-produkter eller framställer stål, somt.ex. i Degerfors.Den s.k. globaliseringen handlar i princip om attkapitalet ska få flyta fritt över landsgränser och mel-lan olika världsdelar. Detta sätter press på länder,fack och enskilda löntagare.Orter som , , , Motalaoch förknippas nu tyvärr med beslut omnedläggning av fungerande företag. Som boende iDegerfors kan jag konstatera att vi en gång lyckadesupphäva ett sådant beslut. togs beslutet attdet dåvarande företaget skulle lägganed ett stålverk i . Efter en folklig mobilise-ring och framför allt ett väldigt framåtsyftande arbeteav det lokala facket och löntagarna kom man frammed en ny affärsidé från löntagarnas sida om vad somkallas långa produkter, vilka man sedan fick styrelsenför att nappa på.Den affärsidén var så bra att den se-dan gav en avkastning på insatt kapital om 40 %.Många med mig blev därför förvånade när styrelsenför det nya företaget förraåret tog beslutet att lägga ned enheten. Anledningenvar inte att den var dålig utan egentligen att den varså bra och att man därför ville flytta hela verksamhe-ten till . Jag menar att man snodde den af-färsidé som löntagare och fack själva hade tagit framefter det tidigare nedläggningsbeslutet.Beslutet har tagits bakom lyckta dörrar. Inkoppla-de konsulter, m.fl. har varitmycket tveksamma om de argument som har funnits.Vi har aldrig fått några vettiga argument. Trots kriti-ken går man tydligen vidare och tänker lägga ned denhär fullt fungerande och vinstgivande enheten. Alluppståndelse spelar ingen roll. Det är alldeles uppen-bart att man i kan lägga ned funge-rande enheter till begränsade kostnader för det berör-da företaget.I majoritetstexten konstateras att den allmänna ut-gångspunkten i svensk arbetsrätt är att arbetsgivarensföretagsekonomiska överväganden inte kan överprö-vas. Det är alltså ytterst arbetsgivarens bedömningsom avgör om verksamheten ska läggas ned ellerflyttas helt eller delvis. Kan kapitalets överhöghetöver arbetet och landets löntagare uttryckas mer tyd-ligt?Jag och vill göra någonting åt dethär, men i stort sett verkar den övriga politiska sfärenav landets främsta företrädare vilja dra sig tillbakaoch sätta sig som åskådare på sittplatsläktaren.Det talas ofta om det värde som de anställda påolika nivåer representerar i företagen. Vad jag slås avär det stora underskott av humankapital som finns imånga av landets bolagsstyrelser och företagsled-ningar, för att inte tala om den totala frånvaron avsocialt ansvarstagande för och empati med mångaenskilda människor, orter och regioner som drabbasav inkompetenta beslut bakom lyckta dörrar utanmöjlighet till demokratisk insyn.Medlemskapet i EU underlättar och stöder dess-utom möjligheterna att flytta runt människor, arbets-kraft, kapital och varor och tjänster över landsgrän-serna. Här är kapitalets företrädare verkligen på hug-get. Spekulativa vinstmarginaler jagas när man flyttarrunt företag och produktion i . EU-stöd för att göra så.När vanliga löntagare får sluta sina anställningargäller vanliga regler. När styrelseproffs och företags-ledningar får sluta utbetalas fantasibelopp enligt pen-sionsavtal, fallskärmar och avgångsvederlag. Man fårbonusar och optioner oavsett om företaget går medvinst eller inte. Det är fullständigt horribelt. Trotsdetta kräver man att löntagare alltid ska visastor återhållsamhet i löneförhandlingar osv.Fru talman! kommer som ort att drab-bas extremt hårt om beslutet om nedläggning ochflyttning av den här fungerande enheten fullföljs. Detär därför ett fullt rimligt krav att företaget låter denberörda produktionslinjen finnas kvar åtminstone rentfysiskt för att möjliggöra fortsatt stålproduktion ochtillverkning av någon icke konkurrerande stålprodukt.En nedläggning av stora enheter kostar samhälletflera . Varför inte ge någotannat företag möjlighet att köpa enheten eller ge deanställda tillfälle att ta över verksamheten för ensymbolisk summa? Den chansen är företaget skyldigtDegerfors som ort, dess löntagare nu och . Gene-rationer av löntagare har medstort kunnande tillverkat stål som gett produkter ivärldsklass.Den kvarvarande delen varmvalsad plåt är faktisktfortfarande världsledande, men även denna enhethotas rimligtvis om den egna framställningen av stålpå orten läggs ned. Tror inte på sinaegna siffror? Varför inte ge löntagarna och andrachansen att fortsätta driften?Jag blir också lite trött av att höra f.d. LO-ekonomer uttala att det är bra att industrin flyttarutomlands för att vi ska få kvalitativa jobb. Jag skullevilja att berörda politiker här i kammaren och vissaf.d. LO-ekonomer gjorde studiebesök i ,och . Då kommer de att inseatt det har hänt en hel del t.ex. i stålproduktionensedan de gick omkring på arbetsplatserna.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 22. Jagskulle visserligen vilja yrka bifall till min egen mo-tion A217 yrkandena 1 och 2, som jag tycker har ennågot tuffare framtoning, men jag nöjer mig medbifall till reservation 22.Jag vill avslutningsvis säga att jag är mycket stoltöver att vara degerforsare. Den lilla orten 10 000 invånare har visat framfötterna på en radolika sätt: världsberömt stål och duktiga fotbollsspe-lare som , , ""och , ochSara . Jag kan också nämna bowlaren TomasLeandersson och musikern del brukar säga att den som är "lantis" är dum.Jag vill säga att det inte alls behöver vara så, snararetvärtom. sade på ett symposium här iriksdagen för någon dag sedan att de som bor påbruksorter och industriorter ute på landet märkerglobaliseringen varje dag.Vi behöver inte föra en teoretisk diskussion omdetta. som stålpriset går ned med någonkrona eller någon procent märker man det därför attdet egna jobbet är i fara. Vi behöver inga besserwiss-rar bl.a. från som menar att man är litebakåtsträvande och inskränkt därför att man bor på enliten ort som . Det är snarare tvärtom.För mig är det fullständigt vettlöst att vi bara skasitta och titta på när unik kompetens avseende i dettafall stålproduktion nu ska förstöras och tillverkningenflyttas utomlands. Vi borde åtminstone försöka göranågonting. Vi i vill det. Vad villegentligen regeringen? säger en sakoch en annan. Vad är egentligen rege-ringslinjen?Anf. 67 () replik:Fru talman! Jag tänker ju inte svara för regering-en. Det gör naturligtvis Socialdemokraterna här. Inteheller är jag just nu aktiv ombudsman, men jag delarPeter beundran för bolltrollarehistoriskt sett och möjligen i nutid. Jag delar ocksåhans uppfattning att det finns anledning att gisslautbetalandet av de fantasisummor som har kommit tillstånd i ekonomisk fartblindhet, märk väl i några stor-företag.Jag är då framme vid min poäng. Det är därför detär så viktigt att bruksorterna, som kanske har tjänat uti sin nuvarande skepnad, avlöses inte nödvändigtvisav nya storföretag och rakt inte av lycksökare utan avgedigna småföretagare som skapar en mylla för till-växt och utveckling. Det skulle , ,och må väldigt väl av.Du säger att man här sitter på åskådarplats. Jaghar motionerat, men partivänner ochäven Socialdemokraterna har avslagit min motion omatt vi ska komma bort från fjärrstyrning och stimuleradet lokala småföretagandet. Jag tror att det spelar enväldig roll, fru talman, om man har också ägaren-aktören på verkstadsgolvet. Det betyder väldigtmycket då en nedläggning hotar. Man tar då inte dettamed en lättvindig klackspark utan man tar sig anproblemen. Plötsligt får sådana här frågor kött ochblod.Fru talman! Jag tror att frågorna behöver blir meranäraliggande än för dem som sitter på en annan kon-tinent och läser bokslut. Det kan alltför ofta leda tillfelaktiga slutsatser.Anf. 68 finns kanske anledning att påpeka beträffandebåde det senaste anförandet och repliken att debattengäller arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 6 Ar-betsrätt, inte regionalpolitiken.Anf. 69 () replik:Fru talman!