prot · GP0982 · 2002-03-14 00:00:00 — tvekan inför domstolarnas möjligheter atthantera nätnyttomodellen. I ett sanktionsförfarandemåste det från båda sidor, både från nätbolaget ochfrån konsumenten, finnas möjligheter att överklaga.Det måste finnas en rimlighet i straffavgifterna, osv.Den här elmarknadsreformen är så pass ny att manmåste låta den trampa ur barnskorna innan man hastari väg för långt. Men jag tycker att vi kan vara överensom vår gemensamma målsättning, nämligen konsu-mentnyttan, effektivitet och leveranssäkerhet.Inger Strömbom talar om att nätnyttomodellensinnehåll skulle vara okänt. Men vad innehåller ertförslag om benchmarking punkt för punkt? Det skullevara intressant att få veta. Det är lika okänt för migsom nätnyttomodellen sägs vara. Jag ville påpeka attdet mer var en strid om ord. Då föredrar jag detsvenska språkets nätnyttomodell framför det utländ-ska benchmarking.Anf. 39 () replik:Fru talman! När det gäller det sanktionssystemsom vi längtar efter, höll jag på att säga, men somLennart Värmby vill senarelägga, kan vi väl båda tvåkonstatera att regeringen när den fick uppdragetskyndade den inte särskilt snabbt med att tillsättautredningen. Det tror jag inte att vi behöver tvista om.Hittills har vi uppfattat nätnyttomodellen somkrånglig och konsumentovänlig. Jag kan hålla medom att vi inte i detalj har utvecklat det som vi föreslåri våra skrivningar om förslag. Vianser att regeringen bör studera det och ta det till sigoch så att säga ha det med sig så att vi får en så bramodell som möjligt.Anf. 40 ():Fru talman! Jag ska för tids vinnande kortfattatberöra två punkter. Den första gäller svårigheterna föross vanliga konsumenter i samband med leverantörs-byten. Senfärdigheten måste påpekas. har gått,och resultatet har helt uteblivit i fråga om lite skarpa-re förslag om att ta itu med detta.Man upphör aldrig att förvånas över de rapportersom man får från verkligheten. Jag ska ta upp tvåexempel utan att ange vare sig företag eller ort.En person fick beskedet: Om du ska byta elleve-rantör kommer vi att göra en total uppgradering från16 till . Detta är helt makalöst.Ett annat bolag svarade efter sex månaders väntanpå varför man inte hade verkställt en persons begäranom leverantörsbyte: Vi prioriterar inte leverantörs-byten.Det här är exempel som absolut inte borde få fö-rekomma i dagens läge. De överklaganden som hargått vidare och processas tar väldigt idomstolarna. Domstolarna hastar inte med de härärendena. Det är i och för sig inte myndighetens fel.Det var den första punkten.Den andra punkten som jag vill beröra handlar omstrålningsriskerna och den reservation som vi deltar itillsammans med och Vänstern. Detta ärockså utomordentligt viktigt. Det handlar om att tamänniskors oro på allvar. Även här borde det gå attfinna lösningar utifrån den försiktighetsprincip som ärbeskriven och som säkert många kan innehållet i. Jagvill bara notera att myndighetens kvarnar mal lång-samt även här. Utredningar minskar inte folks oro.Det gäller dem som är elöverkänsliga och dem sombor i närområden. Vi måste finna metoder och teknis-ka lösningar för att eliminera de risker som uppen-barligen finns. Vi måste också bli bättre på att tahänsyn när det gäller samhällsplaneringen. Då tänkerjag närmast på områden för bostadsbebyggelse i när-heten av kraftledningar.Fru talman! Med dessa ord vill jag yrka bifall tillreservation nr 9.(forts. 8 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.6 § FrågestundAnf. 41 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Kammaren återupptar sina ajournerade överlägg-ningar. följer frågestund.Följande statsråd kommer att delta: KulturministerMarita , statsrådet , statsrådetBritta Lejon, justitieminister ochstatsrådet besvarar såväl allmänpolitiskafrågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frå-gor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvar-sområden inom regeringen.Jag vill erinra om att för såväl dem som frågarsom för dem som svarar gäller en tidsbegränsning omen, säger en, minut.Politikers tillträde till skolanAnf. 42 ():Tack, herr talman! Valrörelsen har börjat, sägermedierna . Därför vill jag ställa en fråga tilldemokratiminister ser de ungas kunskap om det politiska arbetetut ? Jag var på en träff i går som scouterna hademed ungdomsorganisationer. Det var alltså inga poli-tiska organisationer. De sade att de visste väldigt liteteftersom skolan brister i sin undervisning.Där kan ju vi politiker hjälpa till.Nu pågår Ungt val som bäst. Det är ett bra sätt attnå 18-åringarna, men det har visat sig vara svårt attkomma in i skolorna. Där säger man att ministrarprioriteras. TV-kändisar verkar också ha en gräddfil.Det skrevs mycket bra i demokratiutredningen omdetta: Bilden av demokratin bör vara att den inbegri-per många former av politisk aktivitet, både traditio-nella och icke traditionella och att man blir mer enga-gerad om man får ta del av det.När det nu har visat sig att det är problem attkomma in i skolorna blir min fråga till demokratimi-nistern: Har ministern någon fundering kring hur detskulle kunna bli ett öppnare klimat i skolorna så att vivanliga politiker - både lokala och riksdagspolitiker -kan få ett öppnare mottagande?Anf. 43 Statsrådet ():Herr talman! Tack så mycket för frågan. Det är enoerhört viktig frågeställning , men kanskesärskilt när vi står inför ett val där vi har väldigtmånga förstagångsväljare.Jag vet att det existerar problem med att vissaskolor inte låter politiska ungdomsförbund eller andraideella organisationer få komma in i skolorna. Justdärför har vi skrivit om de här problemen i demokra-tipropositionen och sagt att det här inte under någravillkor är en acceptabel situation. Skolan kan inte hastängda dörrar gentemot omvärlden. Skolan måstetvärtom visa på den mångfald av idéer och engage-mang som finns i det omgivande lokalsamhället omde unga människor som ska lämna skolan skakunna ha de bästa förutsättningarna att vara aktivamedborgare.Förutom att i demokratipropositionen klargöra attskolan faktiskt har ett ansvar har vi också från rege-ringens sida tilldelat de politiska ungdomsorgani-sationerna extra pengar. De har fått två miljoner föratt kunna bedriva ett aktivt arbete inför valrörelsen.Anf. 44 ():Herr talman! Tack för svaret. Jag upplever detprecis så som demokratiministern säger. Vissa skolortar emot och det är inga problem. Men många haralltså en massa förklaringar till varför man inte gördet.Under Ungt val är det ju angeläget att kunna nå uttill 18-åringarna som vi inte kan nå före valet i höst.De flesta har då inte kommit i gång med sina hög-skolestudier, så att vi kan nå dem så lätt som nu.Det känns lite konstigt när vi får nej, och man sä-ger att vi kan få komma efter Ungt val. Men det är junu det är på tapeten.Det känns också lite konstigt när vi märker att sto-ra ungdomsförbund har lätt att komma in i skolorna.Beror det på att och ett stort fackförbundhar mutat in sig i rättigheter på detta?Det hjälper inte med extrapengarna. Vi andra par-tier kan inte köpa in oss i skolorna. Det är bra medpengar för verksamheten, men det hjälper oss alltsåinte att komma in. Det är det som är det stora proble-met. Vi måste få möjlighet att komma in i skolan. Jagvill få fler tips om det.Anf. 45 Statsrådet ():Herr talman! Jag är helt överens med BirgittaSellén i själva sakfrågan, men jag tror att det äromöjligt för oss att påverka varje enstaka skola medden diskussion vi för här i kammaren i dag.Genom ett antal olika åtgärder, genom att varatydliga om skolans ansvar och genom att vara en delav det öppna samhället ska vi ändra på de attitydersom finns hos en del kommuner och hos en del skol-ledare i dag.Jag är övertygad om att Ungt val kommer att bidratill det. Jag är övertygad om att de politiska ungdoms-förbundens och de politiska partiernas åtgärder kom-mer att vara en del i detta.Jag tror att problemet har sin grund i att en delinom skolans värld ser som sin uppgift att vara ob-jektiva och försöka visa på en mångfald idéer, och föratt inte bli anklagade för att vara partiska och låtabara ett parti vara på plats i skolan vågar man inte låtanågon finnas där. Det bottnar i en rädsla som det intefinns fog för.Vi ska fortsätta vårt arbete. Jag är övertygad omatt kommer att bidra till att se till attskolorna ger våra unga de bästa möjligheter att varaaktiva och kunniga medborgare.Deltagande i frågestundAnf. 46 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet uppträder alltmer utmanande motriksdagen. Ni struntar i propositionstider och inter-pellationer och annat. gäller det kommer det sig att regeringen bryter motöverenskommelsen med om att statsminis-tern eller vice statsministern ska närvara vid denmuntliga frågestunden?Så sade under den borgerliga rege-ringstiden. Då var det så ovanligt med ickenärvaro påfrågestunden att han föreslog att man skulle hitta enannan dag för frågestunden så att det också skullepassa statsministern.Min fråga är: Varför deltar inte ifrågestunderna?Anf. 47 Kulturminister ():Herr talman! Jag kan bara konstatera att IngerRené har fel på denna punkt. Både statsministern ochvice statsministern deltar i dessa frågestunder i riks-dagen.Anf. 48 ():Herr talman! Då kan jag berätta att det under denhär mandatperioden har varit 83 frågestunder. Av de83 frågestunderna har deltagit vid 19tillfällen. har deltagit vid 26tillfällen. Om man räknar ihop dem, vilket man kan-ske bör göra, kommer man ändå bara upp i ungefärhälften.Jag tänkte att det möjligen kunde bero på att rege-ringen och var speciellt upptagna föreoch under EU-ordförandeskapet, men om man tittarpå hur det har sett ut denna höst och fram till i daghar statsministern deltagit vid tre tillfällen.Det som var otillfredsställande under den borger-liga regeringen borde väl vara otillfredsställandeockså i dag.Under den borgerliga regeringen var det regel attstatsministern själv deltog. Det är inte regel i dag.Anf. 49 Kulturminister ():Herr talman! har tydligen tolkat dennaöverenskommelse som att statsministern eller vicestatsministern ska vara närvarande vid varje fråge-stund. visar det sig att de är här ungefär var fjärdefrågestund.När det gäller representationen från le-damöter i samband med frågestunderna är närvaronbetydligt sämre. Just nu tror jag att det är 29 riks-dagsledamöter i kammaren. Av regeringen är ändå25 % här.Jag tror att gör alldeles fel om hon för-söker framställa det som att statsministern och vicestatsministern inte skulle anstränga sig. De lever medråge upp till den överenskommelse som finns kringfrågestunderna. De är här mycket ofta. Det stipulera-de antalet statsråd är alltid på plats.Däremot kan man ibland bli litet ledsen när mantittar ut över den tomma kammaren.Ventilation i småhusAnf. 50 ():Herr talman! Jag har en fråga till miljöministern.Barn drabbas alltmer av allergier. harantalet allergibarn fördubblats . En orsaktill detta är inomhusmiljön, där ventilationen spelaren stor roll.De flesta barn bor i småhus, och enligt en under-sökning uppfylls ventilations-kraven inte i 4 av 5 småhus. Några nya undersök-ningar har inte gjorts , så kunskaperna är ganska bristfälliga.Min fråga blir på vilket sätt statsrådet tänker ageraför att ventilationen i framför allt småhus ska blibättre, så att risken för barn att få allergier minskar.Anf. 51 Statsrådet ():Herr talman! Vad gäller allergier och småhusensinomhusmiljö vill jag hänvisa till att regeringen straxkommer att lägga en proposition på borddär frågor om ventilation tas upp. De inomhusmiljö-frågor som står i centrum i denna proposition är radonoch ventilation. Vi kommer där bl.a. att sätta upp ettdelmål för ventilationen.Jag vill också påpeka att det finns lagstiftning omatt, som refererade till, ventilation skagenomföras. Ett stort problem i detta sammanhang äratt tillsyn av detta inte utövas i den omfattning sombör ske. Detta är något som vi ser allvarligt på ochkommer att följa, men det är inte alldeles enkelt attåtgärda det i en handvändning.Anf. 52 ():Herr talman! Jag känner ganska bra till innehålleti propositionen. Problemet är att den obligatoriskaventilationskontrollen för småhus togs bort 1999.Detta gjordes av regeringen tillsammans med deborgerliga partierna. Vi beklagade detta och röstadeemot det.Jag undrar med anledning av det nya målet förventilationen när vi kommer att få tillbaka den härkontrollen av småhus, där ju de allra flesta av barnenbor. Det här är en viktig fråga.Anf. 53 Statsrådet ():Herr talman! Jag får beklaga att jag inte kan svaradirekt på den frågan. Jag var inte med om och kännerinte heller till det beslut om avskaffande som det härhänvisas till. Jag ska gå tillbaka till det och se närma-re på detta.Vi ser åtgärderna för ventilation som någontingsom måste pågå långsiktigt. Jag skulle önska att detgick fortare, och jag inser att det här är ett väldigtstort problem. Vad vi nu försöker göra för barnensskull är att sätta in extra åtgärder i lokaler där barnvistas ofta. Det känner säkert också tillom han har läst inomhusmiljöpropositionen.Jämställdhet i demokratipropositionenAnf. 54 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetBritta Lejon. I genomförs nästavecka demokratirådslag under temat . Dagarna är uppdelade på ämnena"Ungdomar i politiken", "Politisk jämlikhet", "Ungmedborgare", "Demokrati i skolan" och"Internationell demokrati".Demokrati förutsätter dock jämställdhet. Kvinnoroch män ska ha samma möjligheter att påverka ochdelta i samhällsutvecklingen. I propositionen Demo-krati för det nya seklet finns inte jämställdheten medutom i form av tre enstaka citat från utredningar. Detfinns inga skrivningar om jämställdhetsaspekter iregeringens bedömningar. Jag vill fråga statsrådetBritta Lejon om hon ser jämställdheten som en de-mokratifråga och vad som är orsakerna till att fråganinte berörs i regeringens bedömningar.Anf. 55 Statsrådet ():Herr talman! Självklart är jämställdhetsfrågor in-timt förknippade med demokratifrågor. Demokratiförutsätter att alla människor betraktas som lika vär-da, och det är också det som jämställdhetsarbetetsyftar till att uppnå. Vi vet att så ännu inte har skett,inte ens i Sverige.Jo, jag tror nog att man kan säga att jämställdhet-sperspektivet finns med också i demokratipropositio-nen, men helt klart finns det mycket som inte specifi-ceras i den propositionen. Vi kan inte ta upp allaaspekter av demokratifrågor i propositionen.Jag vill också nämna för atten viktig del av de åtgärder som regeringen vidtar föratt försöka fördjupa demokratin under mandatperio-den är att uppmärksamma 80-årsjubileet av demokra-tin i , dvs. det faktum att det är sedansom vi fick en riksdag som också kvinnor hade röst-rätt till.Anf. 56 ():Herr talman! Jag kan citera helt kort ur proposi-tionen: ". andelen förtroendevalda kvinnor har ökatavsevärt. När det gäller förtroendeuppdrag högre uppi den kommunala makthierarkin blir deras underre-presentation emellertid allt tydligare." Det läggs dockinte fram några förslag till åtgärder.Det anförs vidare: "pekarbl.a. på att jämställdheten mellan könen har ökatunder , även om det finns områ-den där män fortfarande i högsta grad dominerar. "Det står dock ingenting om åtgärder.Ordet jämställdhet nämns också i samband meden massa andra uppräknade insatser för att utvecklaoch stärka demokratin.Så sent som fick de studerande enlikabehandlingslag. Vi är alltså sent ute i studentvärl-den, som ju har en stor betydelse för demokratinsvidareutveckling. Det är klart att vi kan hänvisa bl.a.till EG-rätten, men det här dokumentet borde kommain i detta sammanhang. Jag vill därför fråga BrittaLejon om det är fråga om en miss eller om det kom-mer att lämnas någon ytterligare förklaring till hurjämställdheten ska utvecklas i och med arbetet fördemokrati för det nya seklet.Anf. 57 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill tacka för att Ulla-BrittHagström fäster så stor betydelse vid demokratipro-positionen. Det gläder mig oerhört. Men jag tror också måste ha med i bilden att vi har en minis-ter med särskilt ansvar för jämställdhetsfrågor och attvi också har haft en särskild kvinnomaktsutredning.Detta är ett särskilt politikområde, som naturligtvisgår hand i hand med demokratifrågorna.Jag tror att detta är förklaringen till det som efterlyser. Åtgärder från regeringenssida saknas inte, men de återfinns i andra delar avregeringens politik. Helt klart går dock jämställdhets-frågor hand i hand med demokratifrågorna.Kärnkraftsavveckling och ersättningsenergiAnf. 58 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillmiljöminister angående kärn-kraftsavvecklingen. Vi fick höra om tidspla-nen för hur avvecklingen ska gå till och hur lång tiddenna ska ta. Det är naturligtvis väldigt positivt förmiljön och säkerheten att vi har ett folkomröstnings-beslut i frågan, men jag tycker att det är lika viktigtatt det kommer en tidsplan även för ersättningsener-gin när kärnkraften försvinner. Kärnkraften tillgodo-ser ungefär hälften av elenergibehovet i Sverige.Redan nästa sommar ska såvitt jag förstått Barsebäck2 i stängas.Det vore väldigt allvarligt om vi nu skulle ta tillenergikällor som skadar miljön, t.ex. fossila bränslen.Jag tycker också att det är väldigt viktigt att bevara desista orörda älvarna outbyggda. Vi bör inte heller höjaelpriset.Min fråga är om regeringen planerar en tidsplanför ersättningsenergi som ska löpa jämsides medkärnkraftsavvecklingen.Anf. 59 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill understryka att regeringenspolitik i den här frågan kommer att presenteras i denenergipolitiska propositionen, vilken som läget ser uti dag kommer att läggas fram för riksda-gens beslut. Pressnyheter om den propositionen hardärför än så länge inte någon förankring i fattade ochbekräftade beslut. Sådant är sakläget i denna fråga.Jag kan i övrigt ge det beskedet att det i den ener-gipolitiska propositionen kommer att göras en upp-läggning för politiken för förnybara energikällorframöver.Anf. 60 ():Herr talman! Det är glädjande att höra att detkommer en sådan tidsplan, men jag vill betona att denmåste komma väldigt snabbt. Annars kommer viplötsligt att stå inför jättestora behov som måste fyl-las. Det är risk för att vi då tar till fossila bränslensom olja liksom även kolkraft och kärnkraft frånandra länder. Naturgas är visserligen ett lite bättrealternativ, men den är ändå i princip ett fossilt bräns-le.Något som vore än värre är ju om de orörda äl-varna skulle byggas ut. Vi har ju här några av Euro-pas sista naturområden, och en utbyggd älv kan aldrigåterställas. Jag tror att det är viktigt för svenska in-tressen, t.ex. för våra naturtillgångar och vår identitet,men även för turismen och för vetenskapliga syften ärdet väldigt viktigt.Sedan vill jag också betona frågan om elpriset.Det kan ju låta som en bra lösning att höja elprisetoch därmed minska efterfrågan, men jag tror att kraf-tigt höjda elpriser riskerar att drabba vår industri,kanske t.o.m. slå ut en del av vår industri. Jag troräven att det riskerar att bli en klassfråga där de somhar mycket goda inkomster har råd med el och andrainte.Jag tackar för det här, men vill betona att det börgå snabbt.Anf. 61 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill klarlägga mitt svar. Jag harinte svarat att det kommer någon tidsplan i energipo-litiska propositionen. Jag föregriper nu över huvudtaget inte vad som står i den.Däremot tror jag att vi är helt eniga om betydelsenav att utveckla de förnybara energikällorna. Det ärstrategin för hur detta ska ske som vi har i den ener-gipolitiska propositionen, och den ligger också imånga av de övriga beslut som vi nu arbetar med,inte minst från sida.Jag tror alltså att vi i sak är eniga, och i övrigt fårjag be att vi väntar tills propositionen ligger på riks-dagens bord.Dispens från folkbokföringstvångAnf. 62 ():Herr talman! Ungdomars engagemang i politikenengagerar oss uppenbarligen, och det är ju bra.Jag har också en fråga till demokratiministern.Nu när vi fastställer våra listor har vi ju glädjen attse ett antal ungdomar på listor till både kommuneroch landsting. Förhoppningsvis innebär det att deockså får olika uppdrag, och så långt är det bra. Nyli-gen har vi fått rapporter om att ganska många ung-domar som kom in 1998 har lämnat sina uppdrag -jag tror att det var 41 %.Det är också så att många ungdomar läser vidareefter gymnasieskolan på högskolor och universitet,och då inträder problemen. Hyr man rum eller lägen-het på studieorten måste man också mantalsskriva sigdär. Därmed tvingas man lämna sina uppdrag i hem-kommunen eller i hemlandstinget.Anser demokratiministern att det går att hitta enlösning för dessa ungdomar så att de kan behålla sinapolitiska uppdrag?Anf. 63 Statsrådet ():Herr talman! Den här frågeställningen har viuppmärksammat. Avhoppen är inte markant störreunder den här mandatperioden än de har varit tidiga-re. Det finns en mytbildning om avhopp från politiskauppdrag som inte riktigt stämmer med verkligheten.Men precis som säger är det viktigtatt vi ger goda förutsättningar för människor att haförtroendeuppdrag i det här landet, och det finns enhel del att förbättra här.Just den här frågan, som lyfterupp, har varit föremål för en utredning, , som vi har tagit hand om idemokratipropositionen. Jag gav utredningen i upp-drag att se särskilt på just hur vi ska kunna underlättaför unga människor att vara med i politiken. Utred-ningen lämnade ett förslag som regeringen har tagitsom sitt och lämnat på bord i demokrati-propositionen, där vi försöker lägga fram en lösningpå just det här som efterfrågar.Anf. 64 ():Herr talman! Så långt jag har sett har inte den lös-ningen trätt i kraft . Jag bor i , nära enuniversitetsort, och ungdomarna där flyttar till Göte-borg. Då måste de lämna de politiska uppdrag de harfått i Kungsbacka.Det är också svårt att komma in. Tvingas manlämna sin nämnd eller sin fullmäktigeplats tapparman kanske entusiasmen för politiken. När ungdo-marna kommer till är det mycket svårare attkomma in i partier och liknande. Det är därför vi villhitta den här lösningen.Går det att få dispens från folkbokföringstvånget,eller kan kommunen ge dispens och säga att om manär får man sitta kvar i t.ex. en nämndunder den här mandatperioden trots att man är skrivenpå en annan ort?Anf. 65 Statsrådet ():Herr talman! Ja, det var precis dit jag skullekomma. Det är precis det förslaget som vi lägger frami demokratipropositionen: Kommunfullmäktige skakunna ge de enskilda fullmäktigeledamöterna dis-pens. Även om man börjar studera på en annan ortska man kunna vara kvar som fullmäktigeledamot iden kommun där man är förtroendevald - under för-utsättningen att man har praktiska förutsättningar attfullgöra sitt förtroendeuppdrag. Det får alltså intevara så att man studerar i den andra änden av Sveri-ges avlånga land och därför inte kan fullgöra sittförtroendeuppdrag. Vi har ett åtagande gentemot demsom har valt oss, och det måste vi kunna leva upp till.Med den begränsningen lämnar vi alltså precis detförslag som efterfrågar i demokratiproposi-tionen.Vägdragning genom kulturmiljöAnf. 66 ():Herr talman! Jag har en fråga till kulturministerMarita Ulvskog.Kör söderut på från så kommerdu till . Det är ett stycke kulturhistoria. Detär en helig plats från minst . Det är enobruten historia som finns där att finna.På i jämför man den härplatsen med och med högar, och iboken : forna dagars platser för offer,rit och bön med förord av , står det såhär: Heligheten är någonting irrationellt och ambiva-lent. För den enskilda människan talar den om att viär delar av en större helhet. För religionen är den enförutsättning, en del av den innersta kärnan.Nu vill bl.a. landshövdingen i draen ny sträckning av genom det här området.Ärendet ligger hos regeringen för avgörande. Avserkulturministern försvara det här nationella kulturint-resset?Anf. 67 Kulturminister ():Herr talman! Vi har en sådan sinnrik ordning iRegeringskansliet att vi är tvungna att göra någontingsom kallas gemensam beredning av alla frågor.