prot · GQ0920 · 2002-11-20 00:00:00 — Den oron blev ju inte mindre när man uppfattadeatt man försökte mörka den här frågan.Jag delar dessa väljares oro. Jag tycker inte kan vifta bort den. Som framgår av den här de-batten tolkas innebörden i grundlagsändringarna väl-digt olika. En del ser dem som naturliga följder avEU-medlemskapet och odramatiska teknikaliteter.Men sätter man in dem i den aktuella utvecklingenkan man se ett mönster. Varför vill man göra detlättare att överlåta makt på nästan alla samhällsområ-den från till EU just nu?Just nu förbereds regeringskonferensinom Framtidskonventet. Det har vi hört en del omhär nu och fått lugnande besked om att det inte ärnågon större risk att EU utvecklas till en stat. Menläser man den rapport som konstitutionsordförandensjälv presenterade finns det ju klara teckenpå, och till och med klartext om, att det handlar omfederalism och en strävan efter att skapa ett slagsEuropas förenta stater.Det är alltså inte så svårt att få intrycket att degrundlagsändringar vi diskuterar här egentligensyftar till att förbereda oss för en situation där alltmermakt ska lämnas över till unionen och bli överstatlig.I fortsättningen ska makt på alla områden, bortsettfrån det här med principerna för statsskicket, kunnaöverlämnas med ett enda riksdagsbeslut, om än medtre fjärdedels majoritet. Och visst har fort-farande avgörandet i sin hand, men vi får inte glöm-ma att beslutsmakt som en gång har överlämnats inteär lätt att ta tillbaka. Överlämnad makt är överlämnadmakt. Och det är väl just för att hindra att en tillfälligmajoritet i en riksdag i hastigt mod överlämnar be-slutsmakt som det är så viktigt att det finns en broms-kloss vad gäller delegation i form av en grundlag såatt det finns tid för eftertanke och diskussion medväljarna.Jag tror inte att majoriteten av de svenska väljarnaönskar att ska bli en del i ett federalt Europa.Jag tror att de flesta svenskar önskar att äveni framtiden ska kunna samarbeta nära i och ivärlden som suverän stat. Men framför allt har intedet här diskuterats ordentligt med väljarkåren än.Därför menar jag att dagens ställningstagande bordevänta tills väljarna har fått diskutera EU:s framtid, vihar sett vad regeringskonferensen har kommit framtill och vi har haft en bred folklig diskussion. Att fattabeslut som underlättar maktöverförande innan vi harhaft denna breda folkliga och demokratiska diskus-sion om hur vårt land ska samarbeta i ochvärlden är enligt min mening att ta sakeroch ting i fel ordning.Därför yrkar jag bifall till reservationen i betän-kandet.Anf. 95 () replik:Fru talman! Debatten börjar dra ut , menjag kan inte undgå att ställa två frågor.Anser att tre fjärdedelar av riksda-gens ledamöter är en tillfällig opinionsyttring? I såfall finns det ju en rad paragrafer som skulle behövaändras på något sätt så att sådana här tillfälliga trefjärdedels opinionsyttringar kan förhindras. Men ärtre fjärdedelar verkligen en tillfällig opinionsyttring?Den andra saken jag ville ta upp gäller följande:Håkan och andra har sagt: Låt oss vänta tillsvi ser ett framförhandlat förslag till fördragsföränd-ringar. Det är ju precis vad som kommer att ske, ävensedan den här förändringen är gjord. För att man skakunna tillämpa den förändrade 10 kap. 5 § så måsteSveriges riksdag först bestämma sig för att man fak-tiskt ska säga ja med tre fjärdedels majoritet enligt nugällande regler till ett framförhandlat fördrag. Närman har gjort det kan man överlåta detta.Det är ju ingen skyldighet att överlåta. Eller upp-fattar och hans väljare i detså att nu bestämmer sig för att ha en skyl-dighet att överlåta makt till EU? Det får bli min andrafråga.Anf. 96 () replik:Fru talman! Nej då, , vi uppfat-tar naturligtvis inte att det är en skyldighet. Riksda-gen har ju makten i sin hand att besluta om det.Jag kan hålla med om att det kanske var ett över-drivet ordval att kalla ett riksdagsbeslut för en tillfäl-lig opinionsyttring. Men jag kan inte komma ifrån attdet är ett starkare skydd för delegationsrätten ochfolkstyret om man behöver ha två riksdagsbeslut medval emellan. Det tror jag även kanhålla med om.Anf. 97 () replik:Fru talman! Det är alldeles riktigt att det är enstarkare fördröjning i själva beslutsprocessen. Menom det kommer fram ett nytt förslag om ett fördrag2004 och vi inte gör den här förändringen, när anserHåkan att vi då kan tillträda ett nytt fördragsom vi tycker är utomordentligt bra? Enligt min upp-fattning kan vi göra det först . Är det ett braupplägg av möjligheten att ta till vara med-lemskap i Europeiska unionen?Anf. 98 () replik:Fru talman! Jag tycker att vi först ska ha en bredfolklig diskussion om hur vi vill att ska sam-arbeta i Europeiska unionen och i över huvudtaget och sedan dra slutsatsen av vad det innebärgrundlagsmässigt.Om jag förstår det rätt har det fattats ett beslut un-der förra mandatperioden. Om jag inte är felinforme-rad kan man vänta med det andra beslutet under heladen här mandatperioden, tills man har haft regerings-konferensen, sett resultatet och tagit ställning till det.Anf. 99 ():Fru talman! Det har varit väldigt intressant och lä-rorikt att lyssna på debatten. Jag hoppas att alla riks-dagsledamöter som ska gå och votera klockan femfortsätter att ta del av debatten och att alla som inte ärhär i kammaren nu åtminstone tittar på sina monito-rer, följer med och försöker bilda sig en egen uppfatt-ning om vad det handlar om. Det är inte så lätt. Det ärinte roligt för oss som inte direkt deltar i konstitu-tionsutskottets arbete att bli åthutade. Jag hör hurföreträdare för antingen raljerareller direkt recenserar andra riksdagsledamöters ytt-randen från talarstolen och tycker att man ska tänkapå vad man säger. Det tycker jag att vi alla ska göra.Jag gläder mig åt att man i har kunnat taen debatt i de här frågorna. Det är inte så konstigt.Många av oss som var EU-motståndare ville väl flyttatill och hoppades att republikskulle uppgå i vid förra folkomröstningen. Denvar 1994.Vi ska inte inbilla oss här i kammaren att vi är såförfärligt representativa för alla människor i landet ialla frågor. Det var med en väldigt knapp majoritetsom vi beslutade i den rådgivande folkomröstningen1994 att gå med i EU.Jag vill faktiskt att en del av företrädarna här ikammaren betänker att vi inte är så representativasom vi tror, vi som sitter här. Jag hoppas att ni somsitter och tittar på monitorerna också lyssnar. Jagskulle vilja höra hur många som ställde upp i valetsom riksdagskandidater som verkligen tog upp de härfrågorna och fick mandat från sina väljare att röstasom de gör.Jag vet att man inte kan förutse alla beslut somkan tas i kammaren, varken väljarna eller vi riksdags-kandidater har någon möjlighet att förutse alla beslut.Men det här visste vi ju om! Vi visste ju att det härvar ett beslut som skulle fattas, åtminstone vi som satthär . Jag hoppas att de som ställde upp somriksdagskandidater visste vad de gav sig in på. Dethär är ett sätt att frånsäga sig makten, till EU och tillregeringen, som påpekadeförut. Det är vad man kan läsa ut av det knapphändigabetänkandet.Jag har mycket stor respekt för konstitutionsut-skottet. Ni är otroligt grundliga. Ni är så noga annars.Men hur kan ni släppa fram ett sådant här betänkan-de? Det är så tunt som det omfattar såmycket, mycket mer än det vi debatterar här.Det som vi debatterar här är en mycket liten delav betänkandet, bara ungefär tio rader. Det står därklart, som de flesta kan läsa innantill, att det uttryck-ligen kommer att framgå av regeringsformen "attriksdagen kan godkänna en internationell överens-kommelse som ingås inom ramen för samarbetet i EUäven om överenskommelsen inte föreligger i slutligtskick". Sedan fortsätter man att läsa: "Regeringenavgör . om en ändring . kräver god-kännande".Vi kan betänka vår situation här i . Vikan betänka vad vi överlåter åt regeringen. Även omjag företräder ett parti som anser att vi mycket väl kansitta i regeringen skulle jag inte vilja ha den härmakten utan det är naturligtvis en idé i att beslutenska fattas på detta sätt. Det är noga, och det är riksda-gen som ska fatta beslut.Jag tycker att ni i fårbakläxa på betänkandet. Det bör återremitteras tillkonstitutionsutskottet eller ännu hellre avslås direktoch få vila i frid.Det är alltså ett vilande förslag. Det blev inte sålång vila. Vilan omfattade tiden från den 13 juni 2002till . Som togupp finns möjlighet att låta förslaget vila utan att man frångår principen om attbesluten ska fattas av med val emellan.Under tiden kanske man hinner ta reda på vad folkegentligen tycker om förslaget. Man hinner få uppdet. Det känns som sista sucken att vi diskuterar dethär nu.Ni i som är så noga annars,kom med ett bättre betänkande till oss! Framför alltkänner jag mig lurad. Besluten skulle väl vara precislika. Vi skulle få exakt lika betänkanden att ta ställ-ning till och . är detinte så, och man hänvisar till en praxis. Men praxis ärinte lag. Grundlagen är lag. Vi ändrar så mycket an-nan praxis här i kammaren. Det måste stå oss helt frittatt ändra på praxis. Därför vädjar jag att vi återremit-terar ärendet så att vi får ett bättre betänkande att taställning till.Moderaterna hävdar att ett ja inte inbegriper änd-ringar i 10 kap. 2 § regeringsformen. Vänsterpartietsäger att ett nej är något som vi tvingas till. Vi tvingassäga nej till andra ändringar som är bra, skyddet förmiljö och för utsatta grupper. Det är bra och det villvi också säga ja till. Vi vill ha en chans att göra detoch inte säga nej till alltihop bara därför att vi tyckeratt betänkandet är så dåligt.Anf. 100 () re-plik:Fru talman! Min fråga är om det inte är angelägetatt genomföra förändringarna när det gäller skyddetför utsatta grupper och för miljön. Enligt kan hela förslaget vila i frid. Det innebär välatt frågan kan komma upp till en första läsning i ettnytt betänkande . Sedan kan det antashösten 2007.Ett bättre betänkande, som ut-trycker saken, går ju inte att åstadkomma om man skagöra dessa förändringar, eftersom det här betänkan-dets lagtexter måste vara identiska med de lagtextersom vi tog vid första behandlingen. I annat fall bristerman, enligt min uppfattning, i respekt för väljarna.Det och egentligenvill ha är inte en återremiss. Det är en skenmanöver.Man borde kunna nöja sig med att hålla fast vid sittavslagsyrkande, även om det inbegriper skyddet förmiljön.Anf. 101 () replik:Fru talman! Nej, jag håller inte med om det. Tillatt börja med kan man i 5 § läsa att fri- och rättighets-skyddet även omfattas av det gamla, liggande försla-get. Den möjligheten har vi. Det diskuterades tidigarevilken paragraf det gällde. I 10 kap. 5 § står att"kan överlåta beslutanderätt till Europeiskagemenskaperna" - som det visserligen står och somni tycker är så viktigt att ändra från EG till EU - "sålänge som dessa har ett fri- och rättighetsskydd mot-svarande det som ges i denna regeringsform". Så detfinns alltså.Det nya förslaget innehåller också dessa principer,det innehåller fri- och rättighetsskyddet, samarbets-områden och så vidare, så egentligen är nog inte detkärnpunkten. Det är lite synd att vända detta till att vi skulle vara emot det hela.Jag skulle i stället vilja se ett betänkande somhandlar om delaktighet och jämlikhet i samhället -det som vi nu diskuterar. Det kan gärna vara ett be-tänkande, alternativet är att ha det i punktform, omkulturmiljön. Ett ytterligare betänkande, alternativtpunkt, skulle handla om pensionerade domare.De behöver inte klumpas ihop. Jag har ingentingemot texterna, det är inget fel i dem. Det handlar istället om hanteringen, att man klumpar ihop alltiho-pa, och att det inte ser likadant ut som den20 november.Vi är alltså emot 10 kap. 2 § och 10 kap. 5 §, vil-ket jag hoppas klart framgår.Anf. 102 ():Fru talman, kära kamrater och åhörare! Jag gissaratt många som deltar i den här debatten känner siglugna och säkra på att vid omröstningenklockan 17 kommer att åka på stryk. Därför är jagnågot förundrad över mångfalden av skarpa ochibland hånfulla repliker på miljöpartisternas anföran-den.Är det så att miljöpartister är lite farliga i den härfrågan månntro? Varför dessa massiva angrepp? Baranågonting skumt måste försvaras med sådan inferna-lisk styrka som har skett i denna kammare i dag.Jag anser att svenska folket har blivit grundlurat.Inför folkomröstningen om EU 1994 försäkrades attdet så kallade samarbetet skulle vara begränsat tillhandel med varor och tjänster. Jag säger "det så kal-lade samarbetet". är nämligen inte emotsamarbete, men vi är emot inkorporering, omslutan-de, överstatlighet eller vad vi ska kalla det.Nu vill jag till alla försvarare av nyckeln som kanlåsa upp för utvidgade befogenheter i EU säga att jagär orolig för svensk generell välfärd. Den är allaredani gungning. Långtidssjukskrivningarna ökar numeramed 31 miljoner enligt det senaste budet,och regeringen är rätt skärrad.Vi har gång på gång till exempel varit med om enändring av asylpolitik mot det mer restrikti-va hållet. Det gläder säkert flera som inte vill ha engenerös flyktingpolitik, men hur många i villha en sämre välfärd? Försök övertyga mig om att jaginte behöver vara orolig på den punkten.Anf. 103 () re-plik:Fru talman! Jag hade inte tänkt begära replik, mennär man blir beskylld för att ständigt vara hånfull motmiljöpartister och behandla dem särskilt illa måste jagreplikera.Jag ska ärligt erkänna att en del av de mejl ochbrev med okvädningsord som jag har fått har berörtmig ganska illa. Jag vill inte säga att de bara är frånmiljöpartister, utan de är även från andra. Sedan läserjag partiledares beskrivning av oss soci-aldemokrater som sitter i . Hanskriver, i all vänlighet får man väl uppfatta det, attflera partier i också har krävt enförändring av praxis i detta fall, men socialdemokra-terna i utskottet har agerat lakejer åt regeringen.Är det ett uttalande som in-stämmer i, eller tar hon avstånd från det? Är det ettbra sätt att föra den demokratiska dialogen på?Anf. 104 ()replik:Fru talman! Jag trodde nästan inte att jag skulle fånågon replik eftersom timmen är sen, men jag är gladatt jag i alla fall blev bevärdigad med en replik.Jag pratade inte om mejlen. Jag kan väl hålla medom att socialdemokraterna är lakejer åt regeringen.Det vet varenda en. Men jag pratade inte om mejlen,utan om hur replikerna var här i kammaren.Ett litet parti går upp och pekar på tokigheternamed förslaget, och det kommer en våg av försvar ochangrepp. Det har varit mycket mejldiskussioner i denhär frågan, men pratade jag om att jag var förund-rad över att så lite angrepp föranleder ett sådant jätte-försvar. Jag har följt debatten ända från början.Anf. 105 () re-plik:Fru talman! Jag tvingas med sorg i hjärtat kon-statera att dels anser att hon"bevärdigades" med en replik, dels anser att hennespartiledare har uttryckt sig på ett bril-jant och alldeles korrekt sätt när han skriver att defolkvalda socialdemokraterna i och i kon-stitutionsutskottet är lakejer åt regeringen.Man kan fundera över vad egentligen lägger för innebörd i deord som de använder. Jag ska ärligt säga, fru talman,att jag tar illa vid mig av den nedbusning av den poli-tiska debatten som jag tycker att ochKerstin-Maria nu gör sig skyldiga till.Anf. 106 ()replik:Fru talman! är ju duktig på ord,men jag sade inte "briljant" och jag sade inte heller"alldeles korrekt". Jag sade att jag kan hålla med. Jagkan använda ett annat ord än lakej, men varenda envet att socialdemokrater och regeringen håller ihopväldigt mycket.Anf. 107 ():Fru talman! Rubriken för detta ärende är Ändring-ar i regeringsformen - samarbetet i EU m.m. Mensom flera talare redan varit inne på är det väl knap-past samarbete vi ska diskutera . Det handlar inteom samarbete. Det handlar om överstatliga beslut,och det är inte samarbete. Samarbete handlar omfrågor där självständiga parter kommer överens.Överstatliga beslut innebär att en majoritet kan köraöver en minoritet. Och det handlar denna fråga om.Det handlar om att den svenska ger ifrånsig makt till ett annat organ, i detta fall EU.Förslaget innebär att regeringsformen ändras såatt det blir möjligt att lämna över beslutanderätteninte bara till EG, det vill säga den inre marknadensom nu är fallet, utan inom ramen för allt i EU. Nuska också frågor som bland annat rör utrikes- ochsäkerhetspolitik och rättsfrågor kunna lämnas över tillEU. Detta sker utan att får säga sitt. Rege-ringsformen ska inte längre hindra från attkunna överlåta makt att bestämma över sociala frå-gor, straffrätt, polis, militär och troligen i många flerärenden som vi inte känner till.Miljöpartiet kan aldrig acceptera en ordning därSverige blir bundet av ett beslut vars närmare inne-börd inte kan överblickas. Det är innebörden av änd-ringen i regeringsformen 10 kap. 2 §. Är inte självapoängen med en grundlag att man ska sätta upp ramaroch gränser för vad som ska bestämmas och hur manska kunna delegera? ger man ett öppet kort tillregeringen att göra som den vill.Då ska man särskilt betänka att den svenska rege-ringen är en minoritetsregering. Det är klart att Soci-aldemokraterna hoppar och jublar åt detta just nu.Men vad händer när det finns en annanpolitisk minoritetsregering? Hur glada är Socialde-mokraterna då? Jag tror inte att de är så glada då, frutalman.Det enda som inte får delegeras till EU är beslu-tanderätt som rör "principerna för statsskicket". Jaghar förtvivlat sökt och lyssnat på debatten för attfå en förklaring till vad detta innebär i praktiken.Hittills har ingen kunnat svara på frågan vad det ex-akt innebär. Ändå ska man skriva in detta i grundla-gen. Jag tycker att det är ganska häpnadsväckande attså kan ske utan att man vet konsekvenserna.Varför ska man då göra denna ändring? Läserman propositionen och hör på företrädarna finnerman att det inte finns något konkret ären-de som ska ändras. Ändringen innebär så fint bara attmöjligheten ska finnas. Men snälla nån! Inför man enmöjlighet måste det finnas en baktanke med det ska kunna lämna överbeslutanderätt till EU. Det är själva poängen.Jag lyssnade på debatten tidigare. har tyvärr nu gått från kammaren. Han ville meddenna grundlagsändring kunna föra över beslut så ska kunna arbeta mot trafficking. Det är ettmycket bra område. Det är klart att vi ska arbeta in-ternationellt mot trafficking. Ingen kan säga emotdetta.Men i denna fråga kan vi samarbetainternationellt för att stoppa trafficking. Det behövervi inte göra en grundlagsändring för. Om viljan finnsfrån de politiska beslutsfattarna att ändra lagar så motverkar trafficking kan man göra detutan att man ändrar grundlagen, punkt slut. Hans argument slirar betydligt.I stället verkar och Socialdemo-kraterna helt missat den diskussion som förs omvart EU är på väg, EU:s framtid och det så kalladeEU-konventet. Där är inte frågorna om trafficking detviktiga utan frågorna om hur EU ska bli större, kunnabesluta mer och ha en president. Framför allt ska småstater i EU i realiteten ha mindre att säga till om. Manska förenkla lagstiftningen så att fler beslut fattas medmajoritetsbeslut än . är ett litet land.Därför kan det också lättare bli överkört av de störrestaterna i EU.Fru talman! De politiska frågor där fåttbacka från ursprungliga uppfattningar är många. Dethar vi fått erfara sedan blev medlem av EUden . Fler lär det nog tyvärr bli i fram-tiden. ska inte ens ha något att säga tillom detta. Hur EU ska utvecklas är enviktig fråga för medborgarna och i första hand inteför en grupp toppolitiker.I debatten har det målats upp en bild av attdet bara är som rakryggat står upp ochförsvarar att man inte ska ändra grundlagen i dennaprocess. Är det bara vi som värnar demokratin och attmakten ska finnas kvar i ? Absolut inte.Alltfler börjar nu reagera i sista minuten.I en av remissomgångerna avstyrker bland annatSamhällsvetenskapliga fakulteten vid univer-sitet förslaget att ändra regeringsformen 10:5 medhänvisning till att förslaget leder till fortsatt margina-lisering av och en uttunning av folkstyret,det vill säga demokratin.Samma samhällsvetenskapliga fakultet vid säger också att ändringarna av rege-ringsformen 10:2 ska slängas i papperskorgen. Änd-ringen innebär i princip att frånträder sinrätt att anta eller förkasta internationella överens-kommelser. Att ska godkänna icke slutför-handlade överenskommelser står helt i strid medreglerna att det ska finnas ett samband mellan ansvaroch beslutsfattande. Enligt fakultetsnämnden börriksdagen inte försätta sig i en situation där oklarheteroch tvister kan uppstå huruvida det slutliga avtaletsom ingås motsvarar det som en gång stöd-de.Fru talman! Jag tycker att det är ganska allvarligainvändningar mot förslaget att ändra grundlagen. Detmåste man ta fasta på.Det har i debatten mycket handlat om för-enklad lagstiftning. från Modera-terna klargjorde tidigare i sitt inlägg befogenheterna iEU. Det var bra gjort. Men jag håller inte med omalla hans politiska åsikter.Förklara hur denna vilande grundlagsändring kanklargöra beslutsfattande kring EU-frågor. Förklarahur denna grundlagsändring kan förenkla för med-borgarna att förstå vem som bestämmer vad. För migär det precis tvärtom. roll blir otydligaremed denna nya grundlagsändring.Det har också handlat mycket om att EU fårmer att säga till om. Jag håller helt och hållet med omdet. Men det som har diskuterats mindre är att någonmåste få mindre att säga till om när någon får mer attsäga till om. Väldigt få av dem som förespråkargrundlagsändringen berör frågan om var makten skatas ifrån.Makten tas från det här huset och riksdagsleda-möterna, från oss som företräder de svenska väljarna.Detta är allvarligt. Man kan inte nonchalera det hursom helst. Majoriteten lämnar frivilligt ifrån sigmakten, och man vet inte ens i vilka frågor. Det bordebli en tankeställare.Fru talman! Vad händer om röstar nejtill denna grundlagsändring? Detinnebär inget hinder mot det arbete som sker i EU . Detta konstaterande borde vara tillräckligt för attriksdagen säger nej till förslaget om att ändragrundlagen.Fru talman! måste jag säga några få ordom hanteringen av detta ärende. Jag blir ganska för-tvivlad som nyvald riksdagsledamot att man röstar ien klump om sex olika frågeställningar som berör heltolika frågor. Två handlar om EU, vilka jag har berörti mitt anförande. Men det finns också andra grund-lagsändringar. Det gäller bland annat stärkt skydd förutsatta grupper, miljön, normgivning på kulturområ-det och så vidare.Att en praxis i ska omöjliggöra för väl-jarna och för oss riksdagsledamöter att klart och tyd-ligt visa vad vi tycker eller hur riksdagsledamöterröstar i olika sakfrågor är för mig totalt obegripligt.På samma sätt som man försvårar för väljarna attbegripa sig på EU vill man nu också försvåra förväljarna att begripa hur det går till i . Jagkan som enskild ledamot inte redovisa för väljarna imin valkrets hur jag har röstat i sex olika grund-lagsändringar i helt vitt skilda frågor. Det är i dagomöjligt.Fru talman! Jag tycker att det är pinsamt för riks-dagen att det kan gå till på det sättet. bordevara demokratins högborg. Jag är faktiskt tveksam tillom kan vara föredömlig nu när det gälleratt klart och tydligt klargöra hur beslut fattas.Fru talman! Jag vill därför att man återremitterardet här till - jag vet inte om detär möjligt - för att dela upp ärendet i olika delar, såatt man klart och tydligt kan se hur det röstas i deolika sakfrågorna.Jag är som sagt nyvald riksdagsledamot och harinte ställts inför detta tidigare. Min erfarenheten frånden tid då jag satt i är dock att detinte var några problem för talmannen i att meddetsamma göra denna ändring, såatt det klart och tydligt syntes att det fanns olika för-slag.I detta borde jag ha stöd av fler här i kammaren.Per tog bland annat upp problematiken medatt tvingas rösta ja även om man egentligen inte tyck-er om en av ändringarna, den som handlar om rambe-slutet. Därför hoppas jag att också Per stöderen återremiss till KU, så att KU kan förenkla för oss.Under tiden vinner vi också en annan sak, nämligenatt våra väljare, och även vi riksdagsledamöter, har enchans att diskutera frågan ytterligare.Anf. 108 () re-plik:Fru talman!