prot · GP09104 · 2002-05-13 00:00:00 — Det är riktigt att följdernaär inhumana.Anf. 67 ():Fru talman! Ja, följderna är inhumana. Det gällerinte bara de stackars människor som kommer in mednya ansökningar utan det gäller även dem som har ettgrundärende som ligger och väntar på på grund av att de nya ansökningarna måstehandläggas med förtur.Ett nytt ärende kommer in. Man måste se över omverkställigheten ska inhiberas eller inte. Sedan måsteman även fatta beslut om förtur. Grundärendena somväntar på beslut får vänta ännu längre. Denna andragrupp drivs också till att bli psykiska vrak eftersomde har fått vänta så länge.Man måste i debatten i medier och i vardagen redaut begreppet hur länge man har fått vänta i Sverige.En person kan säkert ha varit här , menpersonen kan ha fått ett beslut för en herrans massa årsedan som inte accepteras. Sedan accepteras inte denslutliga instansen beslut heller.Personen kommer in med en ytterligare ansökan föratt det har uppstått en ny omständighet, vilket detibland definitivt inte har gjort - men man vill så gärnastanna i . Vi behöver inte diskutera hur utlän-ningslagen ska se ut vad gäller skäl att få stanna, fördet var inte det jag interpellerade om, men det ärandra problem också.Problemet med nya ansökningar är inget nytt. Förflera år sedan låg det på , och sedanskulle länsrätten få ta hand om det. Då tackade mannej på det bestämdaste, och så kom det till . Problemet har alltså funnits väldigtlänge. Jag hoppas verkligen att ministern gör någon-ting åt saken när utredningen kommer. Jag håller medom att problematiken kanske minskar om det finnstransparens och man får fram praxis, men jag trorändå att den kommer att kvarstå.De asylsökande känner inte att de någonsin får ettslutligt beslut, eftersom det finns möjlig-heter att riva upp det. Och visst finns det sådana be-slut i vårt rättssamhälle. Bygglov kan man t.ex. ansö-ka om hur som helst. Men då är man ialla fall i landet.Jag vädjar till ministern att försöka komma framtill något klokt, för detta är inhumant. Jag tänker nupå den lilla människan, som får lida enormt för detta.Anf. 68 Statsrådet ():Fru talman! Jag kommer aldrig att kunna lösa dethär problemet. Möjligen kan vi göra det gemensamt ijust den här salen - förhoppningsvis kommer vi då attvara några fler.Vad jag tror att vi ska försöka resonera oss framtill är följande. Om vi kan ställa oss på en grund somväcker förtroende om en rättssäker process - den harvi inte riktigt , och det är där jag tror att proble-met börjar - kan vi också med öppna ögon diskuteraen hard option, en tydlig och klar stupstock.Nu har det blivit nya omständigheter. Även omUtlänningsnämndens praxis redan nu är restriktiv kanman komma igen på det här sättet. Den fråga som jagkommer att ställa i lagrådsremissen - jag skulleegentligen inte ta upp det, men vi måste få prata omdet här nu - är om det är möjligt när vi får ett nyttsystem med en sista prejudicerande instans att ocksåha ett tydligare slut på detta.Varför jag inte tror att jag kommer att lösa detslutgiltigt är att jag inte tror att det finns en lösning.Det finns några oupplösliga dilemman när det gällerflyktingpolitiken, och vi kommer alltid att ha dem.Vad vi kan göra är att lindra motsättningarna ochförbättra situationen. Vi kan också förbättra arbets-förhållandena för dem som arbetar i systemet i daggenom att ge dem ökade resurser. Vårt problem förnärvarande är att vi ligger efter därför att vi har såmånga fler asylansökningar. Men det är alldeles rik-tigt, som påpekar och vilket jag helthåller med om, att det här går ut över de asylsökandesom har sina nya ärenden liggande och som får väntadärför att de gamla ska harvas innan de kan tas upp.Vad vi måste diskutera tydligt och klart är en av-vägning mellan två rättsprinciper. Vi kan aldrigstänga dörren helt för nya omständigheter - det kanuppstå nya omständigheter - men vi kanske kan gedet en sådan utformning att vi får bort en del av demsom håller kvar ärenden i cirkulation och skaparbesvärliga situationer för alla berörda. Det måste viha en öppen diskussion om.Jag tror att den bästa utgångspunkten i en sådandiskussion är att vi inte säger att det finns en slutlig,perfekt lösning, för det tror jag inte på. Perspektivetär naturligtvis också - någonting som jag tror att vi iframtiden ska ägna oss åt - det som har att göra medmigrationens karaktär. diskuterar vi flyktingfrå-gor som en del av migrationen, och sedan har vi ettannat stort perspektiv som vi kommer att ställas införi framtiden. Vi har det i hela . Vi måste kon-statera att vi är ett stort migrationsområde. Värdet förde människor som söker sig hit av att få ett uppe-hållstillstånd bedöms av dem själva som oerhört stort.Bakgrunden till det är ofta nog förföljelse, men intealltid. Då blir det den paradoxen att om man har turenatt vara förföljd i enlighet med Genèvekonventionenkan man komma in "i värmen". Men om man inte hardet ska man tillbaka.Det här handlar inte om de fattiga människorna ivärlden. De lever på och inte harråd - dem får vi aldrig träffa. Det handlar om männi-skor som har resurser. Vad vi vet är att det i globali-seringens tidevarv är fler och fler människor som harresurser att ta sig hit. Därför tror jag också, om denreform som vi talar om är ett första steg, att vi stårinför en mycket stor diskussion om migrationenskaraktär och behovet av en internationell reglering avden. Jag säger det bara därför att jag alltså inte tror attdet är tillräckligt med den diskussion vi tar i NIPU,även om den kan vara ett bidrag till att humaniseravår faktiska flyktingpolitik.Anf. 69 ():Fru talman! Jag välkomnar också folk hit, så jaghoppas verkligen att diskussionen handlar om ansökningar. Folk som kommer hitär verkligen en tillgång - det menar jag.NIPU är en början, som sagt var. Vi kanske inteska tro att det blir ett slutgiltigt beslut i och medNIPU:s förslag eller den proposition som läggs. Där-emot kan förhoppningen vara att man får ett slutgil-tigt beslut på sin ansökan, så att man vet var gränsengår och man inte stångar pannan blodig mot någon-ting och mår sämre än vad man någonsin skulle kun-na göra efter att ha upplevt ett krig - så är det nog förde flesta som kommer hit och vill stanna.Jag vill avslutningsvis tacka ministern för att hankom hem till , för det ledde till att jag numerakan stå här i talarstolen.Anf. 70 Statsrådet ():Fru talman! Jag inser nu att jag gjorde en oförsik-tigt kortfattad beskrivning av motivet till min invand-ring när jag tillfrågades på folkbokföringen den 22december när jag anmälde mig som återvändande.Det finns en liten ruta i formuläret om syftet medinvandringen, och jag svarade muntligt att det var attjag skulle bli invandrarminister. Personen i frågatrevade då efter den knapp som man trycker på närdet är någon galning där inne, men eftersom honplötsligt kände igen mig avhöll hon sig från att tryckapå knappen och konstaterade att det var som jag hadesagt.Jag inser nu att jag gjorde en alltför kort beskriv-ning av motivet. Det var ytterligare ett motiv, nämli-gen att få ha denna debatt med om flyk-ting- och invandrarpolitiken i denna kammare. Ävendetta var ett vällovligt syfte med invandringen.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på interpellation 2001/02:329 omasylrätten efter den 11 septemberAnf. 71 Statsrådet ():Fru talman! har frågat migom regeringens inställning till Europeiska kommis-sionens arbetsdokument Sambandet mellan att ga-rantera den inre säkerheten och att uppfylla interna-tionella skyldigheter avseende skydd. menar att arbetsdokumentet begränsar skyddetför asylsökande och flyktingar och inskränker skyd-det för mänskliga rättigheter enligt Europakonventio-nen om skydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna ().Kommissionens arbetsdokument presenteradesden . Kommissionen redovisade dådet uppdrag som den fått vid det extrainsatta rådet förrättsliga och inrikes frågor () den 20 sep-tember 2001. Det extra hölls med anled-ning av terrorattacken mot USA.Låt mig först säga att det är en missuppfattning attkommissionens arbetsdokument skulle förringa Euro-pakonventionens ställning. En given förutsättning fördet uppdrag som kommissionen fått av -och som kommissionen redovisat - är att alla före-slagna åtgärder ska rymmas inom det skydd somEuropakonventionen och andra internationella kon-ventioner ger. välkomnar kommissionensarbetsdokument, men fäster vikt vid att det är ettarbetsdokument, en sammanställning över förslagsom inte binder medlemsstaterna.Kommissionen skriver klart uttalat i arbetsdoku-mentet att skydd mot tortyreller omänsklig eller förnedrande behandling ellerbestraffning är absolut till sin natur även i fråga ombekämpande av terrorhandlingar och organiseradbrottslighet (avsnitt 2.3.1).Enligt kommissionen kan terrorattacken mot USAleda till att åter måste nå avgöran-den om frågor som rör tolkningen av artikel 3 i Euro-pakonventionen, särskilt vad gäller frågan om hurstaternas säkerhet ska kunna upprätthållas samtidigtsom individers mänskliga rättigheter och skyddsbe-hov respekteras. är dock en själv-ständig domstol, och kommissionen kan självfalletinte påverka hur domstolen dömer i enskilda mål ellerens vilka mål domstolen tar upp.Jag kan garantera att det ab-soluta skyddet som ges i flyktingärenden mot tortyrm.m. i inte är ifrågasatt.Den givna utgångspunkten för kommissionensuppdrag var att inom ramen för gällande internatio-nella konventioner se över vilka möjligheter somfanns att utnyttja regelsystemet mer effektivt. Deninternationella flyktingrätten, tydligt manifesteradgenom Genèvekonvention, är klar på denhär punkten. Asylrätten ska inte missbrukas av perso-ner som har begått terrorhandlingar eller människorsom har flytt rättvisan för att de begått grova brotteller krigsförbrytelser. Det är därför sådana personerska vägras asyl enligt artikel 1 F angående flyktingars rättsliga ställning.Samtidigt får aldrig någon brottsling eller person somhar begått en terrorhandling avvisas som riskerartortyr eller omänsklig eller förnedrande behandlingeller bestraffning.Vikten av att personer som har begått terrorhand-lingar inte missbrukar asylrätten har inte bara upp-märksammats av rådet och kommissionen. Det är enav de centrala delarna i FN:s säkerhetsråds resolution1373, som antogs efter terrorattacken motUSA. uppmanar i resolutionen ut-tryckligen medlemsstaterna att "deny safe haven",dvs. vägra säker tillflyktsort för personer som harbegått terrorhandlingar, och uppmärksammar med-lemsstaterna på att dessa kan missbruka asylrätten.Fru talman! Asylrätten ska ge skydd åt dem somflyr undan orättvisan, inte dem som flyr undan rättvi-san. Vi ska ge skydd åt dem som förföljs i sina hem-länder. Endast om grova kriminella eller personersom har begått terrorhandlingar riskerar dödsstraffeller tortyr i sina hemländer får de stanna i vårt land.Vad gäller tortyr tar våra internationella skyldigheterenligt och FN:s konvention mottortyr m.m. över.Den ståndpunkt i denna frågahar stöd såväl av FN:s säkerhetsråds resolution 1373som i uttalanden av Ruud Lubbers, FN:s flykting-kommissarie. Det är samma förutsättning som hargällt när kommissionen på europeisk nivå har arbetatfram sitt arbetsdokument Sambandet mellan att ga-rantera den inre säkerheten och att uppfylla interna-tionella skyldigheter och instrument avseende skydd.Anf. 72 ():Fru talman! Jag får inleda med att tacka migra-tionsministern för svaret. Jag måste ändå säga attfrågorna, trots att det har gått över sedanmin interpellation lämnades in, inte känns fullständigtbesvarade.Arbetsdokument Sambandet mellan att garanteraden inre säkerheten och att uppfylla internationellaskyldigheter och instrument avseende skydd är kom-missionens svar på uppmaningen från det extrainsattaministerrådsmötet, eller , den 20 septem-ber. I interpellationssvaret framgår det att Sverigevälkomnar kommissionens arbetsdokument menfäster vikt vid att det är ett arbetsdokument - ensammanställning över förslag som inte binder med-lemsstaterna. Är inte detta att bagatellisera kommis-sionens förslag? Varför kan inte migrationsministernmer i klartext berätta varför regeringen inte vill mot-sätta sig arbetsdokumentet? Det kommer med storsannolikhet att medföra inskränkningar i skyddet förde mänskliga rättigheterna.Kommissionen framför i dokumentet många olikaförslag om begränsningar i asylrätten i syfte att mins-ka riskerna för framtida terroristhandlingar. Jag trordock att det kan anses mycket tveksamt om förslagenutgör ett verksamt medel för att motverka terrorism.Däremot kommer det att bli ännu ett verktyg för enallt repressivare flyktingpolitik.Förslaget säger att det om det pågår ett asylförfa-rande är tänkbart att avbryta asylproceduren i tvåsituationer. Den första är om den asylsökande stårinför åtal i en internationell domstol. Den andra möj-liga grunden för att uppskjuta prövningen av asylan-sökan skulle vara om den asylsökande begärts utläm-nad för grova brott av ett annat land än den sökandesursprungsland.Man kan här fråga sig om det är till ett säkert landsom utvisningen sker. Vad händer efter eventuelltavtjänat straff? Finns det inte risk för att personen blirsänd till ursprungslandet i stället för till asylsökarlan-det? Vem skapar definitionen av "grova brott"? Ärinte risken stor att medlemmar i befrielserörelser blirbetraktade som grova brottslingar? Det är väldigtmånga frågor som reses här.En annan kommentar som jag vill göra är att det iartikel 1 F i konventionen angående flyktingars rätts-liga ställning framgår att kommissionen vill förenklaförfarandet och göra det mycket mer summariskt.Man pratar om ett påskyndat asylförfarande där detinte först ska behöva prövas om flyktingskälsklausu-lerna i flyktingkonventionen är tillämpliga.När det gäller bevis kan man se att det i arbetsdo-kumentet står att det inte behöver bevisas att personeni fråga har begått den gärning som kan motivera ettundantag från rätten till flyktingstatus. Det räckermed att fastställa att det finns allvarliga skäl att antaatt personen har begått dessa gärningar.Anser migrationsministern att rättssäkerheten ärtillgodosedd med detta förslag? Kan inte allvarligamisstag göras? Vem bedömer vad som är allvarligaskäl?Man säger också i förslaget att EU:s medlemslän-der bör införa särskilda enheter inom asylsystemet föratt handlägga undantagsärenden. Såvitt jag har för-stått innebär förslaget att speciella terroristavdelning-ar ska inrättas. Behövs verkligen dessa enheter? Jagundrar om migrationsministern kan svara på det ock-så.Anf. 73 Statsrådet ():Fru talman! Till att börja med vill jag säga någraord om hur detta dokument kom till. Det var alltså såatt sammankallade ett möte medstats- och regeringscheferna för attdiskutera åtgärder inom rättsområdet och inrikesom-rådet med anledning av attackerna mot World TradeCenter och Pentagon . Det är rådetsom uppmanar kommissionen att skyndsamt under-söka sambandet mellan att garantera den inre säker-heten och att uppfylla internationella skyldigheter ochinstrument avseende skydd.Det var en situation där en fruktansvärd attack,som hade kunnat riktas mot vilket land som helst ivärlden, hade riktats mot . I den situationentydliggör - statsöverhuvudena iunionen - att varje åtgärd för att garantera den internasäkerheten måste vidtas inom ramen för uppfyllandetav internationella skyldigheter. Kommissionen fåralltså från början klart för sig vad som ska gälla, hurfruktansvärd denna situation än kan befinnas vara.Vid det laget visste vi inte riktigt vad det var somgällde. Det är från den utgångspunkten som kommis-sionens arbetsdokument är utarbetat.Det andra som är viktigt att konstatera är attkommissionen arbetar på bred front. Planen täckerutrikesfrågor, ekonomi- och finansfrågor, transport-frågor, rättsliga frågor och inrikesfrågor. Det är alltsåen bred aktivitet som kommissionen utvecklar. Vidiskuterar nu den särskilda handlingsplanen.När vi i regeringen ser på situationen i efterhandkonstaterar vi att det är förslag som ligger inom ra-men för gällande folkrätt.Jag är lite frågande inför föreställningen om attföreträdare för befrielserörelser skulle kunna få sinarättigheter trädda för när vid tillämpningen. får ursäkta, men det ger mig en utom-ordentligt egendomlig bild av begreppet befrielserö-relse. Jag kan tillägga att jag kom från Rwan-da.Arbetet har utförts i enlighet med uppdraget . Vi har följt de rekommendationersom har givits av flyktingkommissarien om att exklu-dera de personer som har begått terrorhandlingar. Jagtror inte att folkrätten på något sätt träds för när avdet arbete som har utförts av kommissionen på upp-drag av Europeiska rådet.Anf. 74 ():Fru talman! Vi vet ännu inte om förslaget liggerinom gällande gränser för folkrätten. Jag hoppasverkligen det. I statsrådets interpellationssvar sägs detatt kommissionen skriver klart uttalat i arbetsdoku-mentet att "skydd mot tortyreller omänsklig eller förnedrande behandling ellerbestraffning är absolut till sin natur även i fråga ombekämpning av terrorhandlingar och organiseradbrottslighet".I svaret hänvisas till avsnitt 2.3.1. Men om manläser hela stycket framgår det att kommissionen för-söker lobba på domstolen. Det tycker jag i alla fall. sista meningen står det att händelserna den 11september kan leda till att domstolen åter måste fattaavgörande om frågor som rör tolkningen av artikel 3,särskilt vad gäller frågan om hur långt det går attsträcka sig i strävan att skapa balans mellan indivi-dernas skyddsbehov och statens säkerhetsintresse. Jagvet inte om migrationsministern har läst detta stycke,men det hänvisas till det i svaret. Det är den sistameningen. Den säger ganska mycket. Där uppstårfrågan om gränsdragningar. Man kanske försökerflytta fram positionerna. Det skapar en osäkerhet.Därför är det bra att frågor kan ställas. Vi försökeralla skapa rättstrygghet för alla människor.Av förslaget framgår det också att man vill har-monisera de grundläggande rättigheterna för personersom undantas från skydd men som inte får utvisas. Vihar mött grupper från som varit i dennasituation och vissa palestinska grupper. Det är fall därman inte utvisar men där man anser att personerna ifråga har gjort saker som berövar dem rätten till poli-tisk asyl.Vissa av EU:s medlemsländer medger inga rättig-heter alls utöver garantin att inte avvisas eller utvisas.I några medlemsländer har personerna det gällertillgång till de grundläggande rättigheterna, t.ex.akutsjukvård och skolgång för barn. Jag tror att enharmonisering av rättigheterna för dessa grupperaldrig kommer att ske på en högre nivå. Det blir sna-rare på en mycket lägre nivå.Om man utpekar någon grupp eller någon männi-ska som terroristmisstänkt innebär det också att bar-nen får lida för det. Barnen kanske inte får akut sjuk-vård eller rätt att gå i skolan. Det är inte barnen somhar begått brott. Det arbetsdokument som kommis-sionen kommer med är viktigt. Det är viktigt att ställafrågor på ett tidigt stadium. Organisationer som Am-nesty är oroade. Många asylsökande är också oroade.Anf. 75 Statsrådet ():Fru talman! Avsnittet på s. 14 i arbetsdokumentetgäller arbete. Det kan ingen styra.Arbetsdokumentet säger att domstolen åter kan kom-ma att behöva fatta avgöranden i frågor som rör tolk-ningen av artikel 3. Det är enligt konventionen dom-stolens sak att göra och ingen annans. Arbetsdoku-mentet innebär på den punkten inget annat än ettkonstaterande att domstolen kan komma att ställasinför sådana avgöranden. Det är enföljd av . Den har alltså inte trätts för när. Någon för-ändring av folkrätten har inte skett. Man konstateraratt den fungerar.Även om en person har begått utomordentligt all-varliga krigsförbrytelser eller andra förbrytelser kanvederbörande enligt svensk rätt inte utvisas om detfinns risk för dödsstraff eller tortyr. Detta gäller inteEuropakonventionen. Det gäller vår egen svenskarätt. Det absoluta skyddet i bägge fallen är tryggat isvensk lag.Vad domstolens avgörande blir vet vi inte. Dessavgöranden är folkrättsligt bindande. Det är bara attkonstatera att domstolen kan komma att ställas införsådana fall i framtiden.Jag vill understryka flyktingkommissariens syn påfrågan. Vi fäster stort avseende vid vad flyktingkom-missarien säger. Efter framfördesdet tydligt att man bör undvika att asylrätten missbru-kas av terrorister. Flyktingkommissarien uppmanademedlemsstaterna explicit att exkludera från asyl per-soner som begått terrorhandlingar, dvs. de skulleförvägras skydd enligt . Videlar flyktingkommissariens syn men med den in-skränkning som våra internationella konventionerreglerar, dvs. att vi inte kan utvisa personer som ris-kerar dödsstraff eller tortyr i hemlandet. I sådana fallfår vi behålla dem.Jag tycker att det är värdefullt att vi får en diskus-sion. Värdet av våra folkrättsliga konventioner haraldrig visat sig så tydligt som i detta skede. Aldrig hardet varit så tydligt vilken stark beslutsamhet somsamtidigt behövs för att bekämpa den typ av hand-lingar som utgör ett exempel på. Viborde komma ihåg att vi i vår världsdel, i vårt Euro-pa, faktiskt har drabbats av motsva-rande handlingar.Det är värdefullt att denna interpellation har fåttkasta ett ljus över att mänskligheten befinner sig i enutmanande och utomordentligt svår situation. Detgäller att försvara rättssamhället och det öppna de-mokratiska samhället efter några av de mest fruktans-värda attacker som historien har sett.Anf. 76 ():Fru talman! Jag är överens med statsrådet ommycket. Jag tror att vi är överens om att det rättsligaskyddet för flyktingar är viktigt. Det är viktigt att vislår vakt om de folkrättsliga konventioner som finns,och att vi bevakar dem på ett bra sätt. Det är bra attSveriges regering lyssnar på flyktingkommissarien,, som följer situationerna på nära håll.Mitt motiv till interpellationen var att försöka fåen debatt om hur man undviker ett missbruk av asyl-rätten. Visst kan den missbrukas. Den kan missbrukasav en våldsverkare och terrorist. Men den kan ocksåmissbrukas av regeringen till att inte ge asyl åt män-niskor som kämpar för rättvisa saker.Vi har diskuterat en definition avterrorism. Det har blivit en ganska bred definition. Vihar haft ganska ingående och svåra diskussioner. Detär svåra resonemang. Det är svårt att få många länderatt komma överens om vad terrorism är och hur denuppkommer. Jag hade hoppats att vi skulle användamycket av våra resurser för att bekämpa fattigdomoch den orättvisa världsordningen i stället för attlägga dem på repressiva verktyg som det här doku-mentet tyvärr trots allt är.Jag håller med statsrådet om att det är bra att vifår den här diskussionen. Kanske hade vi behövtmycket mer av detta. Mycket av det som hänt efterden allvarliga attacken har skettmed rasande fart, och vi har inte sett konsekvensernaav det. Vi är väldigt osäkra när det gäller rättssäker-heten och demokratin. Det här är viktiga saker som vimåste försöka få i hamn.Anf. 77 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill passa på tillfället att under-stryka att jag är fullständigt överens med Sven-ErikSjöstrand om att vi nu måste satsa våra resurser på detsom är grunden för allt det här, nämligen att få enutjämning av levnadsvillkoren för mänskligheten i envärld där över en miljard människor har mindreän att leva på.Jag gläds ändå åt att den europeiska unionen un-der perioden efter har fattat ettbeslut som innebär att biståndet från våra länder framtill 2006 ökar med och sedan inivå kommer att uppgå till 6 miljarder dollarmer än . Jag säger inte att det är tillräckligt. Jagsäger två saker: Det ena är att det faktiskt är en bety-dande kraftsamling som har ägt rum efter det att ter-rorattacken ägde rum. Det andra är att detta dessutomi praktiken tvang att förändra sin politik när detgäller biståndet på så sätt att man dekreterar att nivånpå biståndet från kommer att ökamed från 2006.Om hade haft möjlighet att begäraordet igen är jag övertygad om att han liksom jagskulle säga: Vi har inte sett de där pengarna . Mendet är vår uppgift att se till att dessa utfästelser nuhålls.