prot · GP0960 · 2002-01-30 00:00:00 — Det ärbra, men det krävs oerhört mycket mer, som tidigaretalare har sagt. Vi får väl anledning att återkomma tilldetta.När det gäller restriktioner för häktade har jag va-rit inne på hur svårt det kan vara för den som får sittahäktad kanske om den dömde överklagar. Vihar haft det på detta sätt utan att någon har anmärktordentligt på det, förrän förövervakning av efterlevnaden av den europeiskakonventionen till förhindrande av bl.a. omänskligeller förnedrande behandling sade att vi inte hadenågon bra ordning. Men vi har alltid påstått det, ge-nom att domstolen har varit inkopplad. Det är judomstolen som måste ge åklagaren tillstånd att be-sluta om restriktioner, och rätten ska pröva fråganåterkommande. Trots det har det inte fungerat, utandet är oerhört hårt på den punkten.Jag tycker att vi måste göra en utvärdering av detsom har skett. Jag vet att detta arbete går långsamt,och det är fortfarande mycket som återstår.Fru talman! Till slut skulle jag bara vilja nämnalångtidsdömdas situation, som inte heller är bra i dag.De långtidsdömda är en besvärlig grupp att ta handom. Det krävs individuella planer, mindre grupperoch ett helt annat sätt att behandla dessa långtids-dömda, dvs. inte i en klump, genom att bara buntaihop dem och säga att de måste vara på ett specielltsätt. Det finns många åtgärdsprogram som man kananvända där, och man måste ta tag i och jobba på det.Annars blir det ett problem inne på våra anstalter.Anf. 81 () re-plik:Fru talman! Det gläder mig att insett att frigivningssituationen inte är så bra somman skulle kunna tro när man läser majoritetstexten,som även står bakom.Kia säger att hon gör en annan be-dömning än tidigare talare. Hon slår fast att det inte ärpengar som saknas utan kunskap. Hon räknar upp ettantal åtgärder som skulle behöva vidtas för att ökaden här kunskapen. Det handlar om utbildad anstalt-spersonal, bättre programinnehåll, att förändra invan-da rutiner osv., osv.Hur skulle vilja genomföra alltdetta utan mer resurser? Det går inte ihop. Det skullevara väldigt intressant att höra läggaut texten om detta.Samma sak säger hon om långtidsdömdas situa-tion: Den ser helt omöjlig ut, och vi måste ha andraåtgärdsprogram och mindre grupper. Det är precis detsom har motionerat om ett antalår. Vi har aldrig sett att har varitintresserad av att stödja oss i det yrkandet.Hur ska det gå till, , utan mer re-surser?Anf. 82 (mp) replik:Fru talman! Jag sade ordagrant att det gäller inteendast resurser. har vi den budget som vi har lagt,och med de pengarna kan man göra mycket. Det finnspersonal och resurser inom systemet. Men det gäller,som i alla andra verksamheter, hur man använderdem, hur man rekryterar, hur man fortbildar och vilkamål som finns.Det räcker inte med att bara säga att "vi har enstörre budget och då kan vi få igenom detta". Så en-kelt är det inte - det är att förenkla problemet.Det krävs grundläggande strukturförändringar,och det är mycket svårare att genomföra dem. Mendet är på gång, och det är det som vi vill ha sagt medmajoritetsskrivningen. Det är ett långsiktigt arbete.Men det är oerhört viktigt att det blir en större kraftbakom förändringarna. Det är inte endast pengar, utandet är de strukturförändringar som jag har räknat upp.Anf. 83 () re-plik:Fru talman! Det är oerhört intressant att debatteramed . försöker hon lägga beto-ningen på ett annat ord och säger att det inte är endastresurser det handlar om. Då skulle jag kunna ställafrågan: Tror att en utökad budgetskulle kunna förbättra situationen på just de områdensom hon själv kritiserar?Sedan säger i ett annat andetagatt det finns pengar inom systemet. Jag tror att Krimi-nalvårdsstyrelsen skulle bli oerhört glad om informerade dem om var de pengarna inomsystemet finns, eftersom de åberopar att detsaknas resurser.Kia säger också att vad det handlarom är hur man ska fortbilda och vilka mål som finns.Men har själv ställt sig bakom demålskrivningar som utskottsmajoriteten och regering-en har antagit när det gäller kriminalvården och kri-minalvårdens utveckling. Är det andra mål som KiaAndreasson har än de som uttrycks i regeringsförkla-ringen och majoritetstexten?Anf. 84 (mp) replik:Fru talman! Jag tycker inte att målsättningenskiljer sig så mycket på detta område. Det primära äratt personer inte ska återfalla i brott. Det är det ge-mensamma målet, det stora målet.Visst behövs det mer pengar också -visst är det ett önskemål. Men har vi olika priorite-ringar, och det är även att förebygga. villha pengar till förebyggande, innan personer hamnar ien anstalt. Det är en avvägning. Men vi har ocksåtilldelat budgetbelopp till kriminalvården. RagnwiMarcelind vet mycket väl att det också räcker tillstrukturförändringar och en ändrad inriktning. Det handlar om vad man vill och hur mycketman satsar på detta.Anf. 85 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja spinna vidare på frå-geställningarna till . När det gällerjust resurser fick vi en föredragning av generaldirek-tören inför budgetsammanträdet. De är otroligt an-strängda, och man har ett högt utnyttjande av an-slagskrediterna. Det ställer kriminalvården i enmycket bekymmersam situation.Jag skulle också vilja ställa frågan: Hur kan manfå kvalificerade yrkesgrupper? Det innebär ocksåhögre löner, och hur ska det gå ihop med den hårtansträngda budgeten? Även jag kan förespråka det,men jag har varit vis nog att anslå mer medel tillkriminalvården.Det handlar bara om planer, planer och planer.Det finns också någonting som heter verkligheten,och den har inget samband med dessa planer.Anf. 86 (mp) replik:Fru talman! Det här låter mer som en budgetde-batt.Gunnel ! Det finns ingen utbildning i dagpå det sätt som jag menar, med en mer kvalificeradinriktning. Det finns inte i det svenska systemet omman jämför med den högskoleutbildning som manhar i Kanada.Det är där vi får börja. Det är de strukturerna jagmenar. Vi måste inrätta en sådan utbildning. Vi får sevad det kostar och innebär och begära utökade resur-ser.Vi har inte riktigt banat väg för detta. De indivi-duella handlingsplanerna har inte heller fungerat. Detfinns personal som skulle kunna utbildas inom sys-temet för att upprätta sådana. Det har inte gjorts itillräcklig utsträckning. Jag menar att det är struktu-rerna som måste förändras.Anf. 87 () replik:Fru talman! sade att målsättning-en var att de som begått brott inte ska återfalla i brott.Har man inte inlett strukturella förändringar gällandeen ny utbildning, t.ex., är det en evighet tills vi nårdit. Ska den brant stigande kurvan över alla som åter-faller i brottslighet fortsätta att stiga?Vi måste starta, och det . Då behövs detverkligen resurser. Det måste man ta upp i en debattom kriminalvården. Man kan inte göra någonting omman inte har resurser. Det lyftes också fram i dendebatt vi hade när det gäller budgeten. Det måstekopplas till verksamheten.Anf. 88 (mp) replik:Fru talman! Först ska vi skapa möjligheter förpersonalen att utbilda sig. Det behöver inte ta så väl-digt . Man behöver inte göra förändringar i enavlägsen framtid, utan de skulle faktiskt kunna görasom bara om några år.Jag säger som jag gör i alla andra fall, t.ex. när detgäller polisen: Visst önskar vi mer resurser. Men mangör en fördelning av de pengar man har. har viavsatt ett större anslag inom rättsväsendet. Vi harförsökt att lyfta fram polisens problem. Visst stårkriminalvården på tur. Jag håller med. Man behöverett ökat anslag där också. Men just gjordevi den här bedömningen. Det vet ni mycket väl. Vibehöver inte ha en budgetdebatt.Anf. 89 () replik:Fru talman! Jag konstaterar att äroerhört bekymrad över att de intagna på häktena intehar möjlighet att betala sina räkningar. Det är natur-ligtvis lovvärt att man sköter sådana viktiga företeel-ser även när man sitter häktad eller i fängelse.Fru talman! Vad som bekymrar mig betydlig merär att så många sitter på häkte som inte skullesitta på häkte. Det gäller de s.k. verkställighetsfallen.Det bottnar till största delen i att det inte finns platserute på anstalterna för dessa människor.Min fråga till är om hon anser attvi behöver fler anstaltsplatser. Följdfrågan blir omKia i budgetförhandlingarna med rege-ringen har försökt, och misslyckats med, att få beskedom att det ska bli fler platser.Anf. 90 (mp) replik:Fru talman! En ny anstalt finns på önskelistan. Ut-skottet har fått en föredragning av hur denna anstalt kan utformas. Det är ett projektsom stöder. Det är på planeringsstadiet,men när dagen för att genomföra projektet kommerska vi kämpa allt vad vi kan för att få pengar till det.Anf. 91 () replik:Fru talman! Det är lovvärt. Jag tillhör dem som avmånga skäl hoppas att inte tillhör rege-ringsunderlaget efter höstens val, men i denna frågahade det kanske varit bra att ha som lobbyist iförhandlingarna.Det var en högaktuell fråga, och det krävdes baraen signal om att man skulle sätta i gång och projekte-ra. Inte ens den signalen har kommit.Jag kan inte låta bli att kommentera resonemangetom det behövs resurser eller ej och om signalerna.Kia säger att det inte bara är pengar som behövs. Honvill ha mer utbildning för de anställda. Hon vill hahögskoleutbildningar, och hon vill ha kvalificeradeyrkesinsatser från andra yrkesgrupper. Så lyfter honfram som någonting som borde ha fåttfinnas kvar.Allt detta, , handlar faktiskt omresurser. Det kostar pengar.Jag delar uppfattning att vi be-höver mer av detta, men jag menar att man inte barakan skriva upp det på önskelistan. Man måste drivafrågorna och se till att få igenom det.Anf. 92 (mp) replik:Fru talman! Jag har svarat på frågor om pengaroch budget i flera inlägg, så jag avstår i detta fall.Anf. 93 ():Fru talman! Frågor som gäller rättsväsendet fårnumera stort utrymme i medierna. Det är bra att vik-tiga samhällsfrågor tar plats i den offentliga debatten,även om vinklingarna kan vara ensidiga. Ofta handlarreportagen om grov brottslighet, brister hos polisenoch otillräckliga utredningsresurser.Vi nås också av rapporter om bråk i fängelser. Vihör om brist på häktesplatser och om överbelägg-ningar. Vi hör om ett utbrett narkotikamissbruk pålandets anstalter. Vi hör om hur dåligt förbereddainterner är på livet efter fängelsetiden.De bilder vi får är inte osanna, även om det ocksåfinns andra mer positiva exempel från kriminalvår-den. Men dessa negativa bilder visar en verklighetsom måste förändras.Det är inte acceptabelt att unga intagna blir fast inarkotikamissbruk i våra fängelser. Det är inte ac-ceptabelt att unga intagna skolas i brott på våra fäng-elser. Målet är att intagna ska rehabiliteras och att deska vara redo för ett liv utan kriminalitet när demuckar från fängelset. Det ska vi jobba för.Svensk kriminalvård håller hög kvalitet, men detfinns som sagt brister. fick krimi-nalvården som all annan offentlig verksamhet sparapengar. har effekterna av detblivit tydliga. Personalen på våra fängelser har sattspå hårda prov.Samtidigt med rationaliseringarna har samman-sättningen av gruppen interner förändrats. Frivården,fotbojan och andra påföljder har gjort att de korttids-dömda, som tidigare fanns i fängelserna, nu är färre.Andelen tyngre kriminella, långtidsdömda, missbru-kare och psykiskt sjuka i fängelserna har ökat. Dettapåverkar självklart miljön. Det blir hårdare för inter-nerna, och det ställer stora krav på de anställda.Utvecklingen på flera viktiga områden, t.ex. vadgäller kompetensutveckling för personalen, verksam-heten med brotts- och missbruksrelaterade programoch narkotikabekämpningen, stagnerade under någraår.Nu har kriminalvården fått ett ekonomiskt till-skott, och utfästelser har givits om ytterligare resurs-förstärkningar. Det ger möjligheter att fortsätta attutveckla verksamheten. Man kan ge personalen möj-ligheter till kompetensutveckling, utveckla program-verksamheten, jobba målmedvetet med narkotikabe-kämpning, ge interner möjlighet till vardagsträningoch möjliggöra för interner att utbilda sig och arbets-träna.Behovet av att ytterligare differentiera när detgäller de intagna - av att skilja t.ex. på de särskiltmotiverade och de särskilt svårhanterliga - har ocksåblivit tydligare. Detta gör att kriminalvården måsteutreda förutsättningarna för en ökning av antalet plat-ser både på häkten och i anstalter.Den stora utmaningen nu är att med full kraft fort-sätta det positiva utvecklingsarbetet.Fru talman! De motioner som behandlas i dettabetänkande innehåller många förslag på kriminalvår-dens område. De handlar om verkställighetsinnehål-let, om häktesplatser och om påföljderna för psykisktsjuka lagöverträdare m.m.Från utskottsmajoritetens sida föreslår vi attsamtliga motioner avslås, med hänvisning till gällan-de regelverk och pågående utvecklings- och bered-ningsarbete. Motionerna slår i stort sett in öppnadörrar. Att det pågår ett omfattande utvecklingsarbeteinom kriminalvården syns inte i oppositionens för-slag. Deras motioner handlar främst om att föreslååtgärder som redan bereds eller utredningar som re-dan arbetar.Jag vill ändå säga att jag tycker att det är positivtatt det finns ett stort engagemang för kriminalvårds-politik, som återspeglas i de många motionerna. Ing-enting är så bra att det inte går att förbättra, och ut-veckling kommer ur engagemang.Dock blir jag bekymrad över en del förslag, somModeraternas om att privatisera fängelser. Har Mode-raterna funderat över hur de som vill tjäna pengar påkriminalvård kommer att agera på marknaden? Hurkommer de att agera för att få sin verksamhet så lön-sam som möjligt? Kommer de som har vinstintresseni fängelsebranschen att delta i den offentliga debat-ten? Kommer de att vara intresserade av att få nedbrottsligheten då det riskerar att minska deras lön-samhet?I finns en hel fängelseindustri. Är det därsom har fått sin idé? Jag skulle vilja attni ger exempel på vad som är så bra i den amerikans-ka privata kriminalvården att ni vill införa detta ävenhär i . Jag skulle också vilja veta var gränsengår för er när det gäller privatiseringarna. Det är up-penbart att ni inte anser att den yttersta myndighets-utövningen, som det innebär att hålla människor ifängelse, behöver drivas i samhällets regi. Var gårgränsen?Vad är skälet till att vill införa pri-vata fängelser? Finns det något annat skäl än att nitror att det ska bli billigare för staten? Eller har mantänkt sig att internernas valfrihet ska öka?Moderata inlägg i den offentliga debatten är ocksåsvårsmälta, och jag kan inte se att de för frågornaframåt. Då tänker jag exempelvis på den simpla reto-riken om fler poliser och strängare straff.Vi vet att fler poliser och strängare straff inte ärlösningen när det gäller brottsbekämpningen. Visstbehöver vi fler poliser och en effektivare kriminal-vård, men det räcker inte, och det utgår jag från attäven moderater är medvetna om.Fru talman! Det övergripande målet för kriminal-politiken är att minska brottsligheten och öka trygg-heten. För att åstadkomma det handlar det om attskapa ett samhälle som förebygger brott, ett samhällesom är jämlikt där alla människor får plats och kankänna trygghet. Det handlar om att ha bra förskoloroch skolor för alla barn. Det handlar om att ha vårdoch omsorg som kommer alla till del efter behov ochinte efter hur mycket pengar man har i den egna plån-boken. Det handlar om att ge förutsättningar för ettrikt föreningsliv. Det handlar också om att samhällethar tydliga regler och markerar mot dem som begårbrott.Kriminalvården ska verkställa straff och rehabili-tera dem som begått brott och dömts. Och tiden påfängelset är för den dömde ett straff, men det är sam-tidigt en möjlighet. Det är en möjlighet att bryta medett kriminellt liv. Den möjligheten måste tas till vara.För att lyckas med att bryta en destruktiv livsstilbehövs stöd från omgivningen. Det kan handla ommissbruksbehandling. Det kan handla om att bättra pågamla skolbetyg. Det kan handla om yrkesträning.Detta ska kriminalvården hjälpa till med.I rehabiliteringsarbetet handlar det inte bara om enfungerande programverksamhet och om att man fårhjälp med bostad när man muckar. Det handlar om attden intagne ska bli medveten om att ett icke-kriminellt liv finns inom räckhåll och att ett sådant livblir bra mycket rikare och bättre än ett liv kantat avbrott.En av de aktiva i sade en gång att "det ärjobbigt att vara fängelsekund, att hålla den kriminellakarriären igång. Men att man fortsätter att begå brottberor på att man tror att det är det enda man dugertill. Man klarar inget annat. Det är det enda områdedär man har en identitet." En bra rehabilitering skavisa på andra möjligheter.Fru talman! Jag tycker att vi har en bra kriminal-politik i vårt land. Men vi kan alltid bli bättre. Ochnär det gäller att åstadkomma det måste alla godakrafter samverka. Det är bra att vi nu ska stärka helarättsväsendet och att vi får fler poliser. Men främsthandlar det om att utveckla ett brottsförebyggandesamhälle där människor kan känna trygghet.Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i betän-kandet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 94 () replik:Fru talman! börjar med en strå-lande analys av läget. Han talar om att vi har plats-brist, att det är för mycket narkotika och att det ärmycket som är oacceptabelt men att man ska jobbamed det.Ja, det försöker i alla fall vi göra. Vi från opposi-tionen har då förslag. Då säger att vi slår inöppna dörrar. Det köper jag naturligtvis inte. Det ärbättre, , att ha någonting att komma med, attha några förslag. Det som räknar upp kostarfaktiskt pengar. Det räcker inte med ord. Man kaninte betvinga verkligheten med önskningar och för-hoppningar.Sedan tar naturligtvis upp ett kärt ämne,det här med att lägga ut hela eller delar av driften påentreprenad. Det förslaget vill vi gärna pröva av tvåskäl. Det ena är att det kanske blir billigare - vi skainte ha en så billig kriminalvård som möjligt, men degemensamma resurserna ska räcka till mera och kan-ske till en bättre kriminalvård.Sedan vet jag inte om satt och sov när jaghöll mitt anförande, eller är det bara så att hans anfö-rande var färdigskrivet . Jag sade att detär oerhört viktigt att skilja på myndighetsutövningoch den andra roll som man har i fängelset. Det kan-ske t.o.m. blir ett bättre klimat i fängelset om de somhåller på med vård och rehabilitering inte stup ikvarten måste avslå permissionsansökningar ellersätta folk i isolering. Att man skiljer på de rollernatror jag skulle göra att det skulle bli bättre i fängelset.Sedan hemfaller åt det vanliga tricket frånvänsterkanten, att man ska gå över ån efter vatten,alltså över till . Det vore kanske bättreom åkte över till det stora föregångslandetStorbritannien och tittade på försök. Hanhar tydligen inga betänkligheter när det gäller attlägga ut kriminalvården på entreprenad. Såvitt jag vetstår han högt i kurs, i alla fall hos partiledare.Men jag har en fråga: När får vi nya platser?Anf. 95 () replik:Fru talman! Först och främst är det typiskt attJeppe bara ser det som är negativt i krimi-nalvårdspolitiken och kriminalvården. Det är somalltid. Men som jag sade i mitt anförande finns detbrister, men vi har en bra kriminalvårdspolitik i vårtland, och den ska vi utveckla.Vad gäller platserna vet jag inte om har läst eller om han bara har förbigått att vi skaha 200 plus 30 nya platser till 2003. Varför så bråt-tom med allt? Sedan sade mycketannat. Det finns ett brett utvecklingsarbete. Det pågårredan en översyn. Därför sade jag att man inte ska slåin öppna dörrar.Anf. 96 () replik:Fru talman! talar om 200 och 30nya platser inom befintlig kriminalvård. Men vi måstefaktiskt se lite längre fram, även om dessa platser ioch för sig behövs . Det behövs 400 plat-ser , enligt , de kriminalanställdas fack-förbund. Vi behöver dem alltså . Sedan tardet lite tid att bygga ett fängelse. Därför borde manrimligen ha kommit till skott redan nu.Jag ska upprepa en annan fråga som behandlas litemer ingående i dagens betänkande. Det är frågan omde utvisningsdömdas hemresa. Jag upprepar frågan,som jag ställde i mitt anförande: Varför vill YilmazKerimo och Socialdemokraterna inte ändra dagensbestämmelser, så att det blir möjligt att sätta undanpengar som den dömde tjänar in ?Det här är ju inte en så stor fråga som den omplatser och resurser, utan det här är någonting som viskulle kunna begära att man rättar till i utskottet, omYilmaz tycker att det är rätt och riktigt. Eller tyckerYilmaz fortfarande att det är rätt att man ska kunna fåavlöning för det arbete som man utför ifängelset och att man sedan inte har rätt att röra peng-arna utan att det allmänna också ska betala hemresan?Anf. 97 () replik:Fru talman! Det första gällde de 200 nya platser-na. Dessa ska som sagt finnas tillgängliga till 2003,dvs. Det andra gällde nya fängelser. BådeJeppe och jag sitter i Kriminalvårdsstyrel-sen, och vet att vi har en som jobbarenbart med den frågan för att ta fram förslagsunderlagså att man kan fatta beslut om ett eventuellt nytt fäng-else. Det arbetet är alltså på gång. Vi får avvakta ochse vad vi kommer fram till. Men behov finns. Förnärvarande kan man i alla fall skaffa 200 nya an-staltsplatser och 30 häktesplatser, och frågan om nyafängelser har vi en som jobbar med. Det får vi väntamed.Vad gäller detta med att betala hemresan hållerjag med om att de borde betala den. Men samtidigtmåste man tänka på att de för det första inte tjänarmycket pengar när de jobbar. För det andra får vibehålla av deras pengar i kriminalvården förderas fritid - kläder, cigaretter osv. För att vi skakunna ta dessa pengar till resan måste vi ha derassamtycke. Det är som med alla andra människor.Sedan jobbar vi också för att de flesta som ska ut-visas ska avtjäna sitt fängelsestraff i sitt hemland. Närdet har genomförts är det här inte mycket att bråkaom.Anf. 98 () replik:Fru talman! Jag har en annan fråga till Yilmaz.Det är många som avtjänar sitt straff inom frivården.Vad har man gjort sedan BRÅ:s rapport kom omsituationen just inom frivården, mer än att föra överstora grupper av straffade som ska få sin behandlingoch sin rehabilitering där?Yilmaz sade också att kriminalvården nu hade fåttett ekonomiskt tillskott. Jag undrar: Var finns dettatillskott?Sedan skulle jag vilja ställa en fråga när det gällervikten av individuella planer, som jag tog upp i mittanförande. Tycker att detta är viktigt i reha-biliteringen?Jag vill också påpeka en sak apropå det brotts-förebyggande arbetet och hur viktigt detta är. Alla demänniskor som, kanske av sociala skäl, hamnar ikriminalvården och får sitt straff måste ju ha möjlig-heter att rehabilitera sig och komma tillbaka i sam-hället. Det är väl en viktig brottsförebyggande åtgärd.Vi måste satsa mycket på rehabilitering, och de sats-ningarna ser inte jag.Anf. 99 () replik:Fru talman! Jag börjar med den sista frågan, ellerdet sista konstaterandet. Vi är överens om att man närman kommer ut ska ha det ordnat så att man intehamnar i det kriminella livet igen. Därför måste myn-digheterna - jag tänker på , kriminal-vården och frivården - samarbeta bättre. Det har visagt, och det finns ett arbete som pågår på detta om-råde.Vad gäller pengarna har vi ju satsat 271 miljonerför . Det var den största satsningennågonsin. Det är det första. Det andra är att kriminal-vården har fått 100 miljoner extra för attbekämpa narkotikan i fängelserna. Jag har här i minhand ett pressmeddelande från där de uttalaratt de är jätteglada och ser mycket positivt på detta.Vad gäller vikten av individuella handlingsplanerdelar jag också uppfattning att dettamåste ske och ska ske. Om det inte har varit så hittillsär det en brist, men det är viktigt att rehabilitera män-niskor enligt individuella handlingsplaner.Anf. 100 () replik:Fru talman! Det verkar som om vi vore överensom mycket, men så är det faktiskt inte. Det är en sakatt säga att detta ska ske, att vi ska ha individuellahandlingsplaner. Det finns ju på papperet. Men detfinns inte i verkligheten, och det är mycket betingatav att det inte finns resurser inom kriminalvården.När jag sedan frågar efter pengarna säger man anslog pengar , och sedanhar det kommit 100 miljoner till när det gäller narko-tika. Detta är ju inte beslutat .