prot · GQ0932 · 2002-12-09 00:00:00 — Däremottror jag att det vad gäller en långsiktig ekonomiskdemokratisk politik är viktigt för svenska folket att vistår utanför EMU eftersom vi inte kan se vilketEMU som håller på att formas. Det krackelerar juredan i EMU och börjar bli stora problem trots attEMU:s tredje fas varit ute på marknaden bara lite merän . Det är ingen bra långsiktighet i detta projekt.Anf. 58 Statsrådet ():Herr talman! Som ansvarig i regeringen för EMU-frågan välkomnar jag att den här debatten äger rum.För mig känns det naturligtvis också högtidligt, fördet här är den första riksdagsdebatt som jag deltar i.Jag tycker att det är viktigt och intressant att på platskunna få lyssna till de olika partiernas ståndpunkter iden fråga som jag ansvarar för i regeringen.Datum för folkomröstningen har slagits fast,och det är hög tid, som jag ser det, att vi får till stånden bred diskussion i vårt land om hur vi ska förhållaoss till den gemensamma valutan, euron. Det är dårätt och riktigt att den debatten inleds här i Sverigesriksdag.För egen del är jag övertygad om att medlemskapi valutasamarbetet är bättre än utanförskap. Men jagmenar också att vi inte kan närma oss frågan omEMU utan att vi först betraktar det europeiska samar-betet och den europeiska integrationen i stort. Gör videt känner vi alla bara alltför väl hur genomhela sin historia ständigt har trasats sönder av krigoch av konflikter. Det var på världskrigens slagfältsom fröet till en union mellan länder såddes.Europasamarbetets syfte har varit och samarbetetssyfte är att fläta samman människor och nationer såatt krig blir omöjligt.I det här perspektivet blir den gemensamma valu-tan både ett naturligt och ett djupt symboliskt steg.Europasamarbetet har försonat forna ärkefiender somTyskland och genom att förmå dem atthandla med varandra - nu dessutom med sammasedlar och mynt - i stället för att bekriga varandra.Genom den utvidgning av unionen som är på vägfullföljs den här försoningen även österut med sammamedel. För oss svenskar framstår euron kanske intesom ett fredsmynt, men det är faktiskt så den uppfat-tas av många ur den generation européer som harpersonliga erfarenheter av världskrigens härjningar.Men vi kan och bör betrakta valutasamarbetetockså ur ett annat perspektiv. omsätts värl-den över en triljon dollar i valutahandel. Den finansi-ella handeln har vuxit fem gånger så mycket somhandeln med varor och tjänster . Det så kallade fritt flytande kapitalet, som för-valtas av institutioner och fonder, har sedan 1970ökat med över 1 . Det här är några exempel påett ömsesidigt ekonomiskt beroende av en helt nykaliber.Globaliseringen har ägt rum på markna-dens villkor. Men också nationer måste samarbeta.De måste samarbeta för att trygga en varaktig ochsocial utveckling, för att öka handeln på jämbördigavillkor och för att bättre bemästra ekonomiska kriser.Politiken och demokratin måste hålla jämna steg medmarknaden. Jag är övertygad om att den ekonomiskaoch monetära unionen ger större stabilitet och trygg-het för ett litet land i en starkt internationaliseradekonomi.Vårt svenska öde är tätt sammanlänkat med om-världens, och inte minst är vårt svenska öde tätt sam-manlänkat med . Det är förstås ingen ny in-sikt. uttryckte den insikten en gång påföljande sätt: Det är först när vi är beredda att fullt utbära vår del av ansvaret för utveckling somvi kan bidra till ett stärkande av fredens och framste-gens sak.Det sade i ett tal . Han hade inte att ta ställning till någon gemen-sam valuta i det skedet, men han delade med sig av envision, som jag menar har blivit inte bara envision utan en realitet och en nödvändighet. Ingennation kan längre undandra sig gemenskapen i detinternationella samfundet.I kan EU:s stats-och regeringschefer fatta ett historiskt beslut. Europahar chansen att en gång för alla läka såren efter järn-ridån och sätta stopp för den brutala uppdelningen iöst och väst. För oss som lever här i norra ärutvidgningen nära och påtaglig. EU växer och växerösterut och norrut, in i vårt närområde. Östersjöregio-nen har potentialen att bli en av världens snabbastväxande regioner under det decennium som liggerframför oss. Detta kan vi naturligtvis förverkligalättare om vi alla använder samma pengar. De nyaEU-medlemmarna runt räknar med det somen självklarhet att de så snabbt som möjligt ska gåöver till den gemensamma valutan.I själva verket har så många länderbeslutat att frivilligt etablera en gemensam valuta. Förnågra decennier sedan var enande en utopi. har utopin till stora delar blivit verklighet. Vi harpassfrihet, inre marknad, vi har samarbete på en långrad områden och vi har en väl fungerande gemensamvaluta. Närmare 300 miljoner människor användereuron . För mig och för socialdemokratin ärtiden nu mogen att införa euron också i Sverige.Vi har sunda offentliga finanser, vi har ett kon-junkturläge i rimlig takt med euroområdet och vi haren lönebildning som har visat sig att fungera väl.Denna styrka ger goda förutsättningar att hävdasvensk konkurrenskraft och att föra en aktiv ekono-misk politik.För mig talar fem starka skäl för ett svenskt euro-medlemskap.För det första: är ett litet land med en öp-pen och exportberoende ekonomi. För många, fram-för allt mindre, svenska företag skulle euron under-lätta handeln med övriga euroområdet. Studier visar också att handel ochinvesteringar ökar där den gemensamma valutananvänds. Ett svenskt deltagande i eurosamarbetetbidrar till ökade exportinkomster, och det i sin tur ären förutsättning för att vi långsiktigt ska kunna finan-siera vår välfärd.För det andra: är en del av deninre marknaden. Men prisnivån i ligger unge-fär högre än genomsnittet i euroområdet. Attinföra euron i skulle underlätta konkurrensoch prisjämförelser. Då kan priserna i pressasnedåt, vilket naturligtvis först och främst är av storvikt för alla oss konsumenter. Därtill skulle ocksåhela samhällsekonomin gynnas genom att vassarekonkurrens bidrar till ett allmänt lägre inflationstrycki ekonomin.För det tredje: Den svenska ekonomin och densvenska valutan är liten i ett europeiskt perspektiv.De svenska räntorna ligger fortfarande högre än detyska, och vi riskerar alltjämt att utsättas för vad somkan bli förödande valutaspekulationer om vi hamnar iett krisläge. Att delta i eurosamarbetet skulle leda tilllägre räntor och till en ökad ekonomisk stabilitet. Detgynnar både företagandet och hushållen. Tillväxtenökar, vilket är en förutsättning återigen för en fortsattgod välfärd i Sverige.För det fjärde: Med euron i fickan slipper också visvenskar många omständliga valutaväxlingar. Vinstenav det här kan i förstone tyckas begränsad, men manska inte underskatta den. Mer än 300 miljoner männi-skor drar nytta av euron i vardagen genomatt det blir enklare att bo, resa och arbeta i Europa.För det femte, sist men absolut inte minst: Sveri-ges politiska inflytande blir starkare om vi deltar fulltut i Europasamarbetet. Den som deltar har alltid stör-re möjligheter att påverka än den som ställer sig vidsidan om. Det gäller i bostadsrättsföreningen, detgäller i fackklubben och det gäller i Europasamarbe-tet.Att mer beständigt ställa sig utanför samarbetetkring euron skulle enligt min bedömning gradvisförsämra vår ställning och vårt inflytande i hela EU-samarbetet. Kraften och trovärdigheten att driva ävenandra frågor, utöver de som är direkt kopplade tillEMU, skulle stärkas om vi deltog fullt ut.Ett aktivt deltagande ger ökat inflytandeoch större handlingsfrihet än ett passivt utanförskap.Det här är enligt min mening det viktigaste argumen-tet för att bör ta steget fullt ut och införaeuron.Ett svenskt deltagande i valutasamarbetet är ennaturlig fortsättning på vårt lands internationalistiskatradition. För socialdemokratin är gränsöverskridandenågot mer än att acceptera ett historiskt skeende. Detär en ideologisk övertygelse, en övertygelse somvuxit sedan arbetarrörelsens barndom.Demokratin föddes i , och det är här denfortfarande står starkast. Genom att ställa sig vidsidan lämnar man åt andra att forma framtiden. Soci-aldemokrater över hela vill vara med ochforma en aktiv och ansvarsfull politik för tillväxt,välfärd och nya jobb. Nationell och regional inåt-vändhet kan möjligen ge kortsiktiga vinster menriskerar att göra mänskligheten som helhet fattigare.Jag ser det som min och som regeringens uppgift attdriva den europeiska samarbetstanken, för vilkeneuron och utvidgningen är de viktigaste uttrycken.Herr talman! Någon har sagt att den som uppfattarframtiden som motvind går åt fel håll, och så tror jagatt det är. Visst står och inför storaproblem och urmaningar, men är möjlighe-terna, om vi vågar använda våra nyvunna politiskaverktyg, större än någonsin tidigare.Jag hoppas på en fortsatt konstruktiv debatt.Anf. 59 () replik:Herr talman! Jag vill börja med att hälsa GunnarLund hjärtligt välkommen till vår krets här. Det varett mycket bra anförande som jag tror att ocksåmånga socialdemokrater kan se som ledstjärna för hurman kan angripa den här frågan på ett konstruktivtoch bra sätt. Jag hoppas att tar med sighem och hälsar till sin chef finansministern att detinte alls är farligt att vara med här under hela debat-terna, utan att det tvärtom kan vara riktigt givande.De fem argumenten som anför är imångt och mycket samma argument som jag tycker ärväldigt viktiga, framför allt det som kom sist, ominflytandet, om vilket vi vill bygga och om vivill sitta på läktaren och vänta och se medan andrabygger eller om vi vill vara med och forma framtiden.För oss i är det så oerhört angeläget justatt vi får vara med och bygga.Jag skulle vilja fråga om han kanutveckla några få saker till. Det ena handlar just omstabiliteten. Vårt behov av stabiliserande politik blirju förmodligen mycket mindre genom att den gemen-samma valutan i sig erbjuder en större stabilitet. Menlikafullt kommer vi att ha behov av olika typer avstabiliserande åtgärder.Vi i säger nej till fondsocialism i formav buffertfonder, men ja till större buffertar, störremarginaler, genom att vi exempelvis ska ha en brabudgeteringsmarginal i statsbudgeten och en brastrukturpolitik som verkar utjämnande.Jag skulle vilja att utvecklar lite sinsyn på framtida buffertpolitik.Anf. 60 Statsrådet ()replik:Herr talman! Jag tror att det är en bra och nyttigdiskussion som förs här och som säkert kommeratt vara ett viktigt inslag i den fortsatta debatten i vårtland, nämligen om hur vi ska rusta oss inför inträdet ien valutaunion. Jag tror att vi lägger ned relativt settmer möda på den diskussionen i vårt land än vad mangör på många andra håll. Det tycker jag är mycketbra.Jag tror att det är förnuftigt, eller jag vet att det ärförnuftigt, att när man går in i valutaunionen skaffasig tillräckliga marginaler i den ekonomiska politi-ken. Det blir då i första hand fråga om finanspoliti-ken, eftersom vi kommer att bedriva penningpolitikengemensamt med de andra EU-medlemmarna på euro-peisk nivå. Men finanspolitiken bör utnyttjas för attutrusta oss med de här marginalerna, med reserverna,med buffertarna, för det är vad det handlar om. Attgöra såsom vi redan nu gör och har gjort, att skaffaoss ett överskott i de offentliga finanserna för att haen rejäl fallhöjd ned till de tre procents underskottsom de nuvarande reglerna tillåter, skapar i sig enväldigt betydande marginal. av BNP är . Så det bästa skyddet är star-ka statsfinanser, och det ska vi bygga på.Jag tycker också att vi behöver föra en vidare dis-kussion om ifall dessa buffertar kan ta andra former.Vi bör se på de förslag som har kommit fram frånLO:s sida om buffertfonder. Vi bör ha en grundligoch omfattande diskussion kring detta, som jag hop-pas ska kunna leda fram till en bety-dande enighet om hur vi bör hantera de här situatio-nerna, vilka reserver vi bör ha, vilka marginaler vibör ha och hur vi ska disponera dem.Anf. 61 () replik:Herr talman! Den regering som dåvisserligen inte ingick i ännu har kommit till riksda-gen med ett förslag till statsbudget sominnehåller en marginal på mindre än en halv promillei det osäkra konjunkturläge som råder. Det är intevad vi i menar med de starka marginaler-na och den stora bufferten. Det finns ju all anledningatt fortsätta att ta den diskussionen, men det är bra attvi är överens om att det inte bara handlar om buffert-fonderna. Däremot hade jag önskat ett lite klarareavståndstagande från dessa. Själva anledningen till attlägga sådant här i fonder vid sidan av kan ju vara just ska komma runt diskussionen om det svens-ka utgiftstaket, som har visat sig vara så effektivt ochbra när det gäller att hålla igen i goda tider så att maninte bygger upp alldeles för stora förväntningar ochlöften om utgifter. Även om utgiftstaket inte har fun-gerat fullt ut återhållande på alla så har det varit väl-digt bra.Det faktum att vi nu har största delen, för att intesäga hela överskottet, liggande iandra sådana här system, nämligen pensionssyste-men, gör att vi behöver bygga upp bra normer och brariktlinjer för den ekonomiska politiken över huvudtaget. Alldeles oavsett ett EMU-medlemskap ellerinte, behöver vi en diskussion om hur vi ska formule-ra om målen så att vi inte skapar någon sorts chimärom att vi har stora överskott i statsfinanserna när det isjälva verket är de demografiska förändringarna somgör att pensionsfonderna först byggs upp och sedankommer att trappas ned.Jag ser fram emot en fortsatt seriös och konstruk-tiv diskussion med och med Socialde-mokraterna om valutasamarbetet och även om defrågor i den ekonomiska politiken som vi kan ha olikameningar om, trots att vi är överens om att säga ja.Anf. 62 Statsrådet ()replik:Herr talman! Jag tror att vi har behov av i Europaoch att euron måste kompletteras med goda och sundaregler för hur man sköter sina offentliga finanser, ochdet har den just också. Det är regler som flera ländernu brottas ordentligt med för att nå gränserna för vadsom är tillåtet. Det beror just på att de har varit mind-re framsynta än vad vi varit. Vi har samlat på ossunder de tider då vi haft goda tider. Det kan vi varaglada för, för nu när vi möter kärvare tider klarar videt alldeles utmärkt. Och vi har sundare offentligafinanser än nästan något annat land i Europa.Det ska vi fortsätta att ha. Det är därför vi ocksåmåste se till att bli överens om vad som ska gälla närvi går in i valutaunionen. Vi kan inte ha regeringarsom kommer in och raserar de offentliga finanserna.Det har förvisso förekommit i det förflutna, och detvill vi inte se igen. Vi vill inte se regeringar kommain och unna sig frivola skattesänkningar som kan ledatill en direkt underminering av de offentliga finanser-na. Då kommer vi att hamna i klistret, liksom en delav de andra länder har gjort som har problem medstabilitetspaktens regler.Anf. 63 () replik:Herr talman! Även jag skulle vilja hälsa GunnarLund välkommen till kammaren. Det är trevligt att sehonom här.Jag har tre frågor med anledning av anförandet.Den första handlar om lönebildningen. Vi har alldelesnyligen fått en rapport från somsäger att den svenska lönebildningen inte fungerar.Det är ett av de stora och svåra frågetecknen, hurdetta ska hanteras, om man nu vill driva en ja-kampanj för folkomröstningen. Jag skulle vilja ha ettbesked om anser att lönebildningen iSverige fungerar eller inte fungerar.Den andra frågan handlar om buffertfonder, somjag tog upp i mitt anförande. Jag skulle vilja ha ettbesked, och jag tror att det är väldigt viktigt för demänniskor som ska fundera över hur de ska rösta, jaeller nej, att veta om detta innebär ettinförande av ett system för buffertfonder eller inte.För många är det en stor fråga.Den tredje fråga som jag har handlar just om sta-bilitetspakten, som också diskuterades . Hur serstatsrådet på stabilitetspakten? Bör den förändras ellerbör den finnas kvar i sin nuvarande form?Anf. 64 Statsrådet ()replik:Herr talman! Lönebildningen i har, omman går till historien, genomlevt perioder som harvarit mycket bekymmersamma, där lönebildningenhar fungerat mycket dåligt. har den fun-gerat riktigt bra, och jag anser definitivt att den fun-gerar tillräckligt bra för att vi ska kunna träda in ivalutaunionen.Frågan om buffertfonderna har jag redan varitinne på. Jag tror att vi måste diskutera vad vi skautrusta oss med för marginaler i den ekonomiskapolitiken och hur vi ska disponera de marginalerna.Jag vill ta tillfället i akt att vända mig till en fråga som har bekymrat mig . ett parti som ju väldigt ofta talar om hurviktigt det är att vi värnar om och stimulerar företa-gandet i vårt land. Jag kan helt och håller hålla medLena Ek på den punkten. Men då förstår inte jag hurLena Ek kan vara motståndare till att viansluter oss till euron. Jag tror nämligen att en anslut-ning till euron har en alldeles särskilt stor betydelseför inte minst de mindre företagen.Så sent som var jag ute iNorrtälje. Jag var på ett företag som heter . Detär ett mindre företag, med 35 miljoner i omsättningoch ett trettiotal anställda. Det är mycket framgångs-rikt och gör kablage som används i högteknologiskaprodukter. Det är ett företag med stora expansions-möjligheter på den europeiska marknaden.Jag talade med företagsledaren, som drivit framdet här som ett familjeföretag med stor framgång.Hur ska den här expansionen nu gå till? Och varför tvekade han? Jo, sade han, det ärju det här med valutan. Jag har inte möjlighet attgardera mig mot den valutarisk som jag löper när jagger mig ut på den europeiska marknaden.Det var ett mycket konkret problem, och jag troratt många står inför det. Jag skulle gärna vilja frågaLena Ek vad hon skulle ge för råd till , han som leder det här företaget.Anf. 65 () replik:Herr talman! Jag kan konstatera att statsrådet haren annan åsikt än . Det är väloerhört bekymmersamt att klara den svenska ekono-min om vi ska ligga genomsnittligt över, somprognosen är, när det gäller höjningen av lönenivåer-na. Det skulle på en sexårsperiod kosta oss ett re-formutrymme på 60 miljarder enligt Konjunkturin-stitutet. Jag kan inte förstå hur man kan rubricera ensådan lönebildning som den vi har och kommer attha framöver som "riktigt bra". Jag förstår faktiskt intedet svaret.Det är synd att vi inte kan få ett svar vad gällerbuffertfonder i dagens debatt. Möjligen kan vi få redapå när vi får ett svar: före eller efter folkomröstning-en. Det är ju viktigt för dem som ska rösta. Det voreväldigt bra att veta att vi åtminstone får ett beskedunder våren när det gäller frågan om buffertfonderfrån en socialdemokratiska regeringen.När det gäller småföretagen och deras situation ärdet ju komplikationer. Men en värre komplikation ärdet om vi inte kan styra landets ekonomi med alla deverktyg som finns tillgängliga. Det allra viktigaste fören företagare är i och för sig hur valutor ser ut framoch tillbaka under olika cykler. Men om inte dentotala nationella ekonomin fungerar bra, och man haralla verktyg tillgängliga för att se att den fungerar bra,är det ett värre problem för de småföretagare som jagkänner och som jag jobbar med.Den tredje frågan, som jag inte heller fick någotsvar på, är faktiskt hur statsrådet ser på stabilitets-pakten. Det är inte korrekt att säga att alla länder runtÖstersjön kommer att vara medlemmar i den monetä-ra unionen. Den senaste genomgången säger att ingetav ansökarländerna ens kommer attklara kriterierna för stabilitetspakten.Anf. 66 Statsrådet ()replik:Herr talman! Jag är inte övertygad om att Ray-mond blir särskilt övertygad eller glad avdet svar han fick. Han hade för sin del enbart godating att säga om den generella utvecklingen i svenskekonomi, och hans företag gick väldigt bra. Men deexpansionsmöjligheter som uppenbarligen finns förföretaget kan han inte utnyttja - eller avser inte attutnyttja - på grund av den typ av valutarisker somhan måste löpa och som skulle elimineras helt ochhållet om vi gick in i den gemensamma valutan.Jag vill också säga något om stabilitetspakten. Jagkommenterade den också tidigare. Min syn på stabi-litetspakten är mycket positiv. Jag tror att det är sundaoch vettiga regler som är nedlagda och överenskomnamellan de länder som deltar i den, alltså EU-länderna.Den gör att länder sköter sina offentliga finanser, ochdet är helt nödvändigt för att backa upp och stärkaförtroendet för den gemensamma valutan.De reglerna ska vi värna om. Vi ska se till att detillämpas lika för stora och små länder. Jag tyckerockså att det är välkommet med det som kommissio-nen har föreslagit , nämligen att man skahålla på reglerna men att man ska se över om tillämp-ningen i vissa fall kan göras annorlunda. Då handlardet om att å ena sidan skärpa paktens krav, det börman göra i fråga om de länder som har en mycket högskuldsättning, och å andra sidan tillämpa en grad avflexibilitet för de som länder som, liksom vi själva,har en utpräglat låg skuldsättning. De bör kunna kostapå sig att i vissa skeden lägga ut mer utgifter än deeljest skulle göra.Anf. 67 ()replik:Herr talman! Även jag vill hälsa till och till debatt.Jag tror att många socialdemokratiska anhängare ochsympatisörer tyckte att det var väldigt skönt att höraen ledande socialdemokrat redogöra för skälen till attSocialdemokraterna nu är för. Därmed är mumlandetstid i denna fråga över.Jag tror precis som att den som finns som en ordningsvaktinom EMU-systemet är väldigt betydelsefull. Jag harnoterat att delar av kommissionen, till och med i dessledning, har ifrågasatt om den här stabilitetspakten ivissa delar verkligen ska träda i funktion även om jagockså tror att majoritetens mening inom kommissio-nen är att den är viktig och att den nu ska användasäven när stora länder får problem. Här tillåts intebudgetunderskott . Har drivs länderna att fåned sin skuldkvot av de samlade resur-serna och det ställs krav på stabilitet.Min fråga till statsrådet blir: Kan vi garantera attden svenska rösten kommer att vara entydig och tillstöd för dem som hävdar att man inte nu ska skapaflexibilitet och undanflykter där man försöker kommaundan det faktum att man inte har skött sin egen eko-nomi och skyller på EU för att försöka undkommadet som är "egenskapat"?Man kan också, vilket bland andra i en debattartikel , påvisa en del idéersom man skulle kunna koppla till att länder med lägreskuldkvot kanske får en ökad flexibilitet när det gällerbudgetunderskotten och som jag tror skulle kunnavara intressanta. De skulle till och med kunna ersättaidéer om buffertfonder om man fortsätter att arbetaigenom dem.Det är detta svar som svenska folket vill se: Vil-ken stabilitet kan vi garantera? Jag tror att dennaordningsvakt kan utvecklas till att bli något sådant,och därmed kanske vi inte behöver ta på oss annat,som jag tror vore mer olyckligt för Sverige.Anf. 68 Statsrådet ()replik:Herr talman! Som jag sade så har jag också en igrunden mycket positiv syn på stabilitetspakten ochvärdet av att gemensamt tillämpa denna typ av reglerför att stötta den gemensamma valutan. Jag kan för-säkra om att den svenska regering-en har intagit och kommer att fortsätta att inta enmycket fast hållning när det gäller regelverket. Vi varmed om att snickra ihop det när det begav sig , och har varit ett av de ländersom allra tydligast har sett till att värna regelverket.Vi har också gjort det i den diskussion som har dyktupp nu under det gångna året.Vi har varit mycket bestämda när det gäller attinga av de centrala reglerna i överenskommelsen skaändras, utan att de ska tillämpas. Det är specielltangeläget i ett läge som det som råder, med kärvatider och då länder oundvikligen hamnar i problem.Då ska man tillämpa den disciplin som man harkommit överens om; det menar jag är självklart.Jag var själv nere och deltog i ett finansminister-möte . Det skadar inte att föra den dis-kussion som kommissionen nu har tagit initiativ till,och som också fördes i Calmfors artikel i . Jag tycker att den diskussionen är välvärd att föra. Man ser mer än vad man har gjort hit-tills till i vilken grad ett enskilt land är skuldsatt. Detska ha en betydelse. har en skuld somöverstiger av bruttonationalprodukten, medanvi själva i och många med oss ligger tryggtunder .