prot · GP09122 · 2002-06-11 00:00:00 — Jag har icke fått någotbesked om vad som är al-ternativ till vårt system, trots att ni i era reservationer,program osv. skriver att ni också för miljöns skull villintroducera förnybara energikällor i vårt energisys-tem. Men ni har inga pengar och inga system för attgöra det som vi nu sätter i sjön och i verket.Anf. 40 () re-plik:Herr talman! sade att certifikatenlöser marknadsproblemet att ingen betalar för densista kilowattimmen vid effektbrist. Men så är det juinte. Med det system som finns är det fortfarandestaten som står för reservkraften.Centern har varit inne på att förbjuda direktver-kande elvärme. Men om man skulle gå på Miljöparti-ets förslag om en utredning av en marknadsmekanismsom ser till att direktverkande elvärme blir oekono-misk att installera kanske det vore en smartare idé.Hur ser på det?Anf. 41 () replik:Herr talman! Jag pratade om att introducera tvåmarknadsinstrument, dels handeln med certifikat, delsen handel med effekt. Det sistnämnda, handel medeffekt, innebär ju att den gång som en kontrakteradeffekt inte behövs kan den säljas tillbaka till markna-den. Då är det förmodligen ett ganska högt pris pådenna effekt. På så sätt får vi två marknadsinstrumentsom jag tror ska hjälpa till att lösa de energiproblemoch effektproblem som vi någon enstaka gång har,absolut inte ofta.När det gäller direktverkande el är det ocksåIngegerd Saarinen bekant, hoppas jag, att en litengrupp har tillsatts för att undersöka hur vi kan gå frami den frågan. Jag tror inte att det är möjligt att lagstif-ta. Även på den punkten hoppas och tror jag att vi skakunna hitta något marknadsinstrument som gör attmänniskor väljer att värma sina lokaler och bostädermed någonting annat än den förnämliga elenergin.Anf. 42 () re-plik:Herr talman! Jag hoppas verkligen också att nilyckas hitta detta instrument som gör att direktver-kande elvärme inte är förmånligt för konsumentenutan att man faktiskt får betala vad det kostar i dettotala systemet.Miljöpartiet anser att det bör tillsättas en oberoen-de kommission för att granska verksamhetnär det gäller omställningen av energisystemet. Orsa-ken är att bolaget har avvikit från kraven i 1997 årsuppgörelse, att man ska främja förnybara energislagför att hjälpa till med avvecklingen av kärnkraften.Det har de ju inte gjort i någon stor utsträckning alls.Vi vet vad de i stället har hållit på med.Ytterligare ett skäl är risken för konkurrensbe-gränsande aktiviteter. har vid fleratillfällen varnat för risken för marknadsdominans,korssubventionering och annan konkurrenssnedvri-dande verksamhet i det svenska energisystemet, därVattenfall är en så oerhört dominerande aktör.Jag anser att är en stor riskfaktor. Vad vill åt roll dels i avvecklingen, dels ienergisystemet?Anf. 43 () replik:Herr talman! ska verka på den avregle-rade elmarknaden precis på samma sätt som alla and-ra aktörer kan och får verka på den avreglerade ener-gimarknaden.Anf. 44 () replik:Herr talman! Det var ett tag sedan pratadeom att man ville bygga kärnkraftverk som ettpärlband utmed . Mycket vatten harflutit under broarna sedan dess.Jag har två enkla saker jag vill fråga om. När troroch bedömer att kärnkraften fasas utur det svenska energisystemet? Vilken är tolkning av överenskommelsen? Är detsamma tolkning som har gjort, un-gefär , eller är det möjligtvis ett mer näraliggan-de datum?Det andra är något jag har tjatat om när jagförsökt att få svar på hur de ökade koldioxidutsläpp-en, som är beräknade till baravid stängning av , kommer att bidra bättre miljö och en bättre miljöpolitik i ?Kanske har några svar.Anf. 45 () replik:Herr talman! Vi pratar i betänkandet om att försvensk del se om vi kan använda den s.k. tyska mo-dellen för att på så sätt komma överens med svenskakonsumenter och svenska producenter av energi. I dettyska systemet har man fastställt en produktions-mängd. När denna produktionsmängd är förbrukad ärden tyska kärnkraftens saga all. Jag hoppas att vi skakunna komma fram på samma sätt i Sverige.Därmed är det inte möjligt att tala om några årtal.Jag har för egen del avstått från att göra det i allasammanhang och kommer att avstå från att göra dettill också.När det gäller koldioxidutsläpp måste jag upprepaden fråga som jag ställde dels i mitt anförande, delstill utan att få något svar: Vad ärFolkpartiets förslag för att introducera ny förnybarproduktionskapacitet i förhållande till de två mark-nadsinstrument som vi introducerar i och med fram-läggandet av det här betänkandet? Inget, har jag kun-nat läsa mig till. Men kanske har någotsvar. Vi inför alltså i och med att antarförslagen i betänkandet två marknadsinstrument somgör att vi kommer att få se betydligt mycket merförnybar elproduktionskapacitet i vårt land. Det är jagglad över för miljöns skull.Anf. 46 () replik:Herr talman! fastnar vi inte i årtalsexercis, sä-ger . Vi har fått åtminstone treolika besked om när kärnkraften fasas ut och när dehär tre kombattanterna tror att den ska fasas ut. Vi fårväl se vad det blir i slutändan. Ingen vet.Den tyska modellen, ja, sedan hörde vi att det ärden svenska modellen. Vilken modell det blir vetefåglarna.Vad tycker ? Det vet ,så han behöver egentligen inte ställa den retoriskafrågan. Men inte är det det här vi vill i alla fall. Dethär ger inget som helst svar på vad det är som skastötta upp den svenska industrin. Vad är det som skaförsäkra svenska folket om jobb , och vadska säkra den svenska gemensamt finansieradevälfärden? Där har en fråga att klura på förframtiden.Vi vill t.ex. också, tillsammans med ,ta bort förbudet mot uppförande av kärnreaktorer. Detär ett av svaren, . Vi vill också ef-fektivisera. Vi vill också att vi ska kunna spara ener-gi. Men den svenska energimyndigheten uppskattarökningen av energiförbrukningen till perår, inte bara i utan i samtliga nordiska länder.Det, , är den brutala verkligheten,inte förhoppningar om att den ska minska.Vi vill också tillsammans med Kristdemokraternaoch ta bort förbudet mot kärntekniskforskning, den s.k. tankeförbudslagen. Varför skaman inte kunna utveckla den svenska kärnkraften?Vad är det som säger att just kärnkraften ska varadensamma och i all evig framtid. Vi har fis-sionsteknik , hur ser på en fu-sionsteknik där enbart vattenånga blir avfallet? Voreinte det någonting för att fundera på? Viskulle kunna skriva in hela i Miljövän-ner för Kärnkraft, det finns en sådan förening, så kanvi prata vidare . Men jag tycker som sagt inteatt det här ger några som helst svar på vad framtidenkräver. Det är gårdagens politik grundad på ett över20 år gammalt folkomröstningsresultat.Herr talman! , jag glömde yrka bifall tillreservation 10 i mitt anförande tidigare.Anf. 47 () replik:Herr talman! I betänkandet verkar vi för introduk-tion av ny modern teknik som kommer att förse ossmed den energi som vi behöver för att leva bra, för attproducera varor och tjänster i vårt land. Folkpartietsalternativ är, om jag förstår rätt, att fort-sätta att satsa på miljöskadlig verksamhet som kanresultera i saker som jag tror varken ellerjag över huvud taget ens vill tala om.Anf. 48 ():Herr talman! I betänkandet om energipolitikenbehandlas två motioner som jag har väckt. Den förstahandlar om att jag vill att regeringen överväger beho-vet av ett informationscentrum för vindkraft och attett informationscentrum för vindkraft bör knytas tillhögskolan på Gotland.Gotland har en unik situation när det gäller vind-kraft. Det finns ca 150 vindkraftverk i drift, i olikastorlekar och av olika fabrikat, lokaliserade såväl innepå ön, vid kusterna som till havs. Inom några årkommer den installerade effekten vindkraft på Got-land att fördubblas när nya projekt som redan harbeviljats tillstånd tas i drift. När det gäller anslutningav vindkraft till elnätet finns flera spjutspetsanlägg-ningar i drift på . Ny teknik finns för integra-tion av vindkraft i elnätet. Det är ny teknik som såsmåningom behöver spridas till andra regioner.Det pågår mycket forskning om vindkraft påGotland. Behovet av nya kunskaper om vindkraft ochav att sedan sprida informationen är mycket stort.Den forskning som sker behöver samlas in och erfa-renheter återföras för nya vindkraftsetableringar. Detfinns ett stort antal utredningar och vetenskapli-ga rapporter om vindkraften. Inte minst i mitt arbete ibostadsutskottet har jag upplevt att det behövs någonsom samlar in och sprider information.Vindkraftsutredningen plats för vindkraftenhar också föreslagit att ett informationscenter förvindkraft ska bildas. Den frågan bereds nu av rege-ringen.Högskolan på har beslutat att skapa etteget centrum för vindkraftsinformation. Avsikten äratt samordna och utveckla högskolans utbildning ochforskning inom området och att förbereda etablering-en av ett nationellt centrum för vindkraftsinformation.Högskolan hade före beslutet gjort en förstudie ochhade diskuterat med bl.a. , , och , ochalla har ställt sig positiva till idén. Högskolan pre-senterade också sina tankar när bostadsutskottet iapril besökte och högskolan. Det ärmånga som har fått information och sett behovet avett centrum för vindkraftsinformation. Högskolan,kommunen och har skrivit brev tillNäringsdepartementet om att ett nationellt centrumför vindkraftsinformation bör knytas till Högskolanpå Gotland.Herr talman! har behandlat minmotion mycket positivt och har uttalat att det ser flerafördelar med ett informationscentrum. Utskottet anseratt är en av de platser som bör övervägas närlokaliseringen av ett eventuellt informationscentrumska diskuteras. Genom att knyta ett informationscent-rum till en högskola kan befintlig kompetens tillva-ratas på ett effektivt sätt, och utskottet uttalar ocksåatt det vid finns kompetens påområdet som skulle vara värdefull i detta samman-hang. Eftersom frågan om inrättande av ett vindkraft-scentrum bereds inom Regeringskans-liet menar utskottet att ett riksdagsuttalande kan und-varas.Jag ansluter mig till näringsutskottets uppfattning,och jag antar och väntar mig att regeringen vid sinberedning tar intryck av näringsutskottets positivaskrivning och beslutar om ett informationscentrumför vindkraft vid på Gotland.Herr talman! Min andra motion handlar om ned-sättning av nätavgiften för småskalig elproduktion.Jag är, liksom många andra gotlänningar, positiv tillvindkraft, men det är inte rimligt att nätkundernainom ett visst område ska stå för subventioner tillförnybar elproduktion. Småskaliga anläggningarbetalar inte någon årlig avgift för själva överföringenav el. Jag vet att den här frågan är känslig. Talar manmed nätägande företag finns en uppfattning om kost-naderna, och talar man med vindkraftsproducenternahar de en annan uppfattning. Jag vill att regeringenskyndsamt analyserar och återkommer med ett förslagsom gör att nätkunderna inte belastas att betala försubventioner till vindkraften. Regeringen säger ipropositionen att en närmare utredning av konsekven-serna bör genomföras. Med hänsyn till den olikasynen på kostnaden för överföring av el har jag intenågon annan uppfattning än regeringen eller ut-skottsmajoriteten, men jag vill att utredningen ska skeskyndsamt.Anf. 49 ():Herr talman! Jag brukar vid olika sammankomsterfråga de närvarande hur många det är som har tecknatavtal om grön el. Vanligtvis är jag ensam - även omförsamlingarna är stora. Jag har vid många tillfällenkonstaterat att det återstår mycket när det gäller attskapa opinion, att sätta ett tryck på, för att få framalternativ.Herr talman! Jag är vidare lite förvånad över hurdebatterna vanligen förs i energifrågan. Det mesta avdebattiden går åt till att diskutera huruvida vi ska hakärnkraft eller inte. Jag menar att den politiska de-batten mer måste handla om vilka krav vi politisktska ställa på hälsa, miljö och säkerhet. De kraven harvi formulerat på ett dåligt sätt.Som socialliberal menar jag att det är detta som ärden politiska uppgiften, inte i första hand att avgöravilken energiproduktion eller produktion av el ochvärme vi ska ha. Vi menar att produktionen ska varahållbar och säker. Vi har också sagt att anläggningar-na för produktion måste försäkras på ett helt annatsätt än , dvs. det ska vara försäkringar som täck-er alla kostnader, även för eventuella skador somanläggningen för produktionen orsakar.När vi diskuterar kraven på hälsa menar jag attdiskussionen måste få handla om eventuella skadorav hanteringen av bränslet. kom en rapportsom talade om att genetiska skador går i arv. Men dethär är saker som vi har känt till !Har vi en tillräcklig säkerhet i det avseen-det? Jag menar att den politiska diskussionen måstehandla mer om denna fråga.Den politiska diskussionen måste också handlamer om hur vi tar hand om avfallet och miljöfrågorna.Kan vi hävda att det sker på ett helt säkert sätt?Vi kan säga att man har funnit metoder som är desäkraste i de termer vi diskuterar . Men det säk-raste - är det tillräckligt säkert?Herr talman! Jag menar att har stora möj-ligheter att skapa ett samhälle som bygger på förny-bar energi. Vi har relativt gott om biobränslen i formav t.ex. skogsavfall. Det finns stora möjligheter attutnyttja havsbaserade vindkraftverk. Till det kommeratt vi måste lära oss att hushålla med energin och attutnyttja den effektivare.Anf. 50 ()replik:Herr talman! Slutet av denna energipolitiska de-batt blev riktigt intressant. , somföreträder , säger en helt annan sak än vadEva Flyborg, talesman i utskottet, säger.Harald talar å ena sidan om förnybara energikäl-lor. Han har väckt en motion om grön skatteväxling.Där framkommer att det inte längre saknas tekniskaförutsättningar för att byta ut nedsmutsande fossil-bränslen och osäker kärnkraft mot förnybar energi.Det som saknas är politiska beslut. Det har Haraldprecis beskrivit här.Men har å andra sidan inte sagt ettord om förnybara energikällor. Hon har enbart talatom att behålla kärnkraften. Vad kommer att hända iFolkpartiets grupp vid den votering som kommer attske senare?Anf. 51 () re-plik:Herr talman! Jag kommer i voteringen att i allt vä-sentligt stödja propositionen.Jag menar också, herr talman, att det är viktigt attur program lyfta fram det jag just hargjort. Den politiska uppgiften är att ställa krav påhälsa, säkerhet och miljö, dvs. att försöka få till stånden politisk diskussion om det politiken måste handlaom.Har vi krav formulerade när det gäller eventuellaskador av hanteringen av bränsle? Hur har vi löstmiljöfrågorna? Jag anser att det är viktigt attlyfta fram de delarna ur program.Anf. 52 ()replik:Herr talman! Det var ett mycket intressant beskedatt stöder propositionen. Det öppnarockså för intressanta nya perspektiv.Vi har tidigare konstaterat att ivissa lägen har frigjort sig från de gamla låsningarna,och har sagt att man gärna skulle viljavara med och diskutera. Tänk om ocksåkunde vara med! Då skulle vi få verkligt breda lös-ningar i den kommande energipolitiken, där vi satsarpå de inhemska förnybara energikällorna, som vibåda anser vara så viktiga. Den diskussionen kommerHarald och jag säkert att kunna fortsätta ivårt län.Anf. 53 () re-plik:Herr talman! Jag kommer att fortsätta att arbetamed den här typen av frågor ideellt och på andra sätt.Det här handlar om överlevnadsfrågor, och vi måstebli fler som jobbar med de frågorna.Anf. 54 ():Herr talman! Jag har tidigare annonserat att jaghar haft min sista debatt här i kammaren och tackatför mig, men jag kan inte motstå att gå upp och säganågonting när det gäller det nordiska energisamarbe-tet. Eftersom jag precis har lagt in en fråga till denordiska ministrarna, och eftersom ärhär, vill jag säga någonting om det.Enligt handlingsprogram om enhållbar utveckling ska de nordiska länderna göra uppen regional strategi för alternativ energi och undersö-ka möjligheterna att öka konsumtionen av alternativenergi. Vi tycker att Svanenmärkningens roll skaökas. finns det ungefär 700 licenser för Sva-nenmärkning på olika produkt- och tjänstekategorier.Det är en bra vägledning för konsumenter och inkö-pare som vill ta ett ansvar för miljöfrågorna i sindagliga konsumtion, och som då också har möjlighetatt göra det när det gäller elkonsumtion.Vi tycker att man i borde få till stånd enfungerande och effektiv marknad för grön, förnyelse-bar elektricitet eller s.k. Bra miljöval-el. Därförkommer vi att lyfta fram den här frågan - den harprecis gått in.Det finns möjlighet för de svenska ministrarna attarbeta för den här frågan, så att vi verkligen kan fånordiska statliga produkter och tjänster som produce-ras med Svanenmärkning och kan gå över till Bramiljöval-el. Så har alltså inte skett , utan detpågår en diskussion. Det är bättre att göra slag i sa-ken, tycker vi, och kanske inte alltid prata så mycket.Därför ska jag vara extra kort när jag lägger tillnågonting annat som vi har tagit upp i vårt programom hållbar utveckling. Det är vår stora oro förgrannländernas föråldrade kärnkraftverk. iLitauen är ett av de mest flagranta exemplen. Det ären reaktorkonstruktion som ser ut som den som varorsak till 1986.Vi vet att EU vid olika tillfällen har satt olika tids-ramar för avveckling. har vår svenska miljökom-missionär sagt att den första reaktorn ska vara stängd2005. Det har den litauiska regeringen gått med på,men ändå inte riktigt. Den andra reaktorn ska då varastängd . Detta är inte färdigförhandlat, om jagförstår det hela rätt.Den litauiska regeringen vill i stället att år 2015och 2019 ska gälla. Generaldirektören för kärnkraft-verket i sade till oss i när vivar där att när ska bygga ut och inteklarar av sin avveckling, varför skulle de då i fattigaLitauen klara av det här utan att orsaka social oro ilandet? Några planer på alternativ energi finns inte.I stället föreslog generaldirektören att man skullebygga ut två nya reaktorer och hoppades att ettfranskt kommersiellt bolag skulle kunna hjälpa demmed det.Då kommer den ständigt pinsamma frågan: Varska ni göra av avfallet? Först är det pinsam tystnad,och sedan kommer svaret: Kanske tar handom det.Där står vi . De som inte förstår att det vi görhär i och i har stor betydelse när detgäller att vara föregångare har mycket att lära.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )7 § Ändringar i konkurrenslagen för effektiva-re kartellbekämpning, m.m.Föredrogsnäringsutskottets betänkande 2001/02:NU16Ändringar i konkurrenslagen för effektivare kartell-bekämpning, m.m. (prop. 2001/02:167).Anf. 55 PER ():Herr talman! invigde jagpå ett litet företags nya show case,som heter Box. Invigningen var intres-sant. Den betecknar den nya ekonomin. Den beteck-nar också väldigt starkt en satsning på öppenhet ochkonkurrens.I stället för att ha en stor plan, närmast planhus-hållning, för enbart svartfiberutbyggnad över landetprövar man olika teknologier med olika leverantörer iöppen och fri konkurrens. Man lyckas utomordentligtväl, även med att använda den gamla koppartråden,att med denna box spela in eller beställa dvd-filmertill hemmet och en lång rad andra funktioner. Dettasker i samarbete med Microsoft, och ett antalsvenska leverantörer.Vad jag vill säga med detta är att konkurrensenhar stor betydelse. Lite grann måste den svenskariksdagen vara vakthunden som upprätthåller en välfungerande konkurrens, så att man inte faller i dentraditionella fällan att, likt planhushållaren, lägga destora systemen där man ser de stora visionerna ochdär vi blir de tekniska experterna utan att vara det. Viska i stället sätta ramarna, grunden, för en fungerandemarknadsekonomi och därmed en fungerande kon-kurrens.När vi skrev den nu gällande konkurrenslagstift-ningen 1993 var det en kraftfull modernisering avgällande svensk konkurrenslag, som var förhållande-vis svag i förhållande till nästan alla andra länder ivästvärlden. Vi fick en konkurrenslag som stod i godöverensstämmelse med den som gällde på den euro-peiska marknaden. Därmed blev den lätt att tolka förbåde små och stora företag utan horder av advokater.Det blev dessutom en lagstiftning som de som haren dominerande ställning eller olika typer av kartell-samarbeten blir tvungna att gå igenom och, för att fåfortsätta, visa att det är till nytta för konsumenteneller därmed kan undanröja saker som är skadliga.Konkurrenslagen har två huvudrekvisit, som välgår igen i olika delar. Det ena är ett generellt förbudmot skadliga konkurrensbegränsningar. fusionskontroll, kartellbekämpning och mycketannat. En del av det förslag som ligger från ut-skottet är just skärpningen av kartellbekämpningen,för att få den effektivare och vara mera till konsu-mentnyttan och kunna fungera på ett tillfredsställandesätt.Det är uppenbart att det är för få karteller sombrutits upp i , inte minst med tanke på attkonsumentpriserna i är alltför höga på enlång rad varor i förhållande till vad som gäller i våranärmaste grannländer. Det är djupt bekymmersamt attvi inte lyckas få ned prisnivåerna och därmed skärpakonkurrensen och därmed konsumentnyttan.Det andra huvudrekvisitet är missbruk av domine-rande ställning. Det är ett annat, mer besvärligt områ-de, där jag vågar säga att inte lyck-as lika bra. Det är svårare att visa att interna bolagmissbrukar sin dominerande ställning - därmed intesagt att detta är minst lika viktigt för att man skakunna driva ned priserna.Jag tycker att ett notabelt exempel är försöket atthindra tredje generationens mobiltelefoniutbyggnad.De som redan har mobilmaster sätter så groteskt högapriser att var och en som nyttjar dem betalar helamasten . I och med att det är fyra bolag somska bygga kan det bli en lysande affärsidé att hamaster, i synnerhet som miljökraven kräver ordentligmiljöprövning av varje mast som ska byggas.Det är något pinsamt att det är ett svenskt stats-dominerat bolag som är ledande i den delen. Som jagser det är man inte schyst, och agerandet kan mycketväl innebära att man ånyo åsidosätter det ena huvud-rekvisitet i konkurrenslagstiftningen. Jag tycker attdet är beklagligt att inte ens statens bolag och myn-digheter lever upp till de intentioner som finns i den-na kammare.När konkurrenslagen trädde i kraft hade en icke oväsentlig uppförsbacke att gåmed tanke på alla de begränsningar som fanns. Mangjorde ett omfattande grundarbete. Jag tycker fortfa-rande att resurserna är för dåliga när det gäller . Man kan inte både forska på ett brasätt om konkurrens och vara tillräckligt aktiv på allaområden, som krävs för att vi ska få en fungerandekonkurrens.Vi har också ett ansvar här i kammaren. När jaglämnade fanns detfärdiga förslag för hur vi skulle kunna skärpa konkur-renstrycket även när det gäller offentlig verksamhet.Det gäller i synnerhet den typ av offentlig verksamhetsom konkurrerar med motsvarande privat verksamhet.Konkurrensen mellan offentlig verksamhet och pri-vata småföretag har ännu inte reglerats fullt ut.Vi får många bevis på att småföretagare missgyn-nas rejält. Kommuner bedriver växthusverksamhet påöppna marknader. En välkänd kommun driver bety-dande tryckerier på en marknad med fri konkurrensoch sätter priser som är mycket lägre än privatatryckeriers.Det finns en brist här. Vi har inte tagit missför-hållandena på allvar. Man missbrukar sin ställningoch konkurrerar med privata företag med hjälp avskattepengar. Det borde ske en väsentlig skärpningoch utbyggnad av konkurrenslagstiftningen i dessadelar.Det är inte bara konkurrenslagstiftningen i tradi-tionell bemärkelse som är central. Några av de förSveriges ekonomi viktigaste besluten fattades i börjanpå 90-talet. Jag tänker på teleavregleringen, som denslarvigt kallas. Det fanns ju ingen telelag tidigare. Detkom en lagstiftning som framtvingade konkurrens påteleområdet och därmed möjliggjorde en stor av delav teleundret i Sverige.Amerikanska reglermyndigheten konstaterade attdet var den bästa teleavreglering om skett i världennär lagen kom . Det var en win-win-situation för telekonsumenter och telebolag. Manfick världens främsta aktörer att dra sig till ,och , och därmed blev utvecklingen förbåde televerksamhet och IT-orienterad televerksam-het enastående.Även elavregleringen har medfört betydandeframgångar. Den mindre kända avregleringen avmonopolet för arbetsförmedlingar har varit central.