prot · GP0956 · 2002-01-23 00:00:00 — Föross vänsterpartister finns det inget egenvärde i attdela in befolkningen i invandrare och svenskar ochsedan utarbeta planer för hur man ska bete sig för attleva tillsammans. Tvärtom måste utgångspunktenvara att människor är människor, med allt vad detinnebär av individuella särdrag och erfarenheter vidsidan av olika grupptillhörigheter, såsom klass, kön,etnicitet och sexuell läggning.För oss är alla rättigheter - kvinnors och mäns, in-föddas och invandrares, ungdomars och vuxnas -mänskliga rättigheter som inte får inskränkas, oavsetthänvisningar till religion, traditioner eller påståddnormalitet och oavsett om de står i motsatsställningtill den politiska och ekonomiska elitens intressen.Problem uppstår egentligen först när det finns entydlig skillnad mellan olika gruppers möjlighet attgöra sig gällande i samhället och när några grupperställs utanför möjligheten att delta i och påverka sam-hällsutvecklingen, dvs. när det gemensamma sam-hället ställer vissa utanför och inte ger utrymme föralla.I dagens har olika invandrargrupper ochandra etniska minoriteter små möjligheter att delta idet gemensamma samhället och därmed svårt attförverkliga sina egna livsprojekt. Att motarbetadiskriminering, som framför allt finns på arbetsmark-naden och bostadsmarknaden, är vad vi vänsterpar-tister menar med integration.Fru talman! Vi i har konkretiseratvåra åsikter i en motion som går under benämningenFör varje människas rätt och värdighet. Den härdebatten tillåter inte att jag redovisar vad som finns imotionen, men förhoppningsvis får vi återkomma betydligt längre och mer sansad integrationspoli-tisk debatt.Anf. 90 () replik:Fru talman! Jag kan hålla med om väldigt mycketav den beskrivning som har gjort avdet svenska samhället . Det är ett hårt facit eftermånga års socialdemokratisk politik.Det kanske allra viktigaste för att alla, oavsett omman är född i eller inte, ska kunna stå på egnaben är att man har ett jobb. Mot den bakgrundenskulle jag vilja ställa några frågor till gör för att se till att fler jobbkommer till? Vad gör för att bryta detutanförskap som det innebär att 700 000 människorinte har ett jobb att gå till?Hur ska vi göra det mer lönsamt eller möjligt förmänniskor att bryta sitt bidragsberoende? Vet StenLundström att den familj som bryter ett socialbi-dragsberoende med motsvarande summa per månadbetalar i skatt? Är det rimligt? Tror StenLundström att det blir fler jobb på det viset och flermöjligheter för människor att stå på egna ben?Anf. 91 () replik:Fru talman! Låt mig svara på den sista fråganförst. Socialbidrag är för mig som , ochförhoppningsvis för alla andra som har modet attkalla sig socialister, inte något annat än en nödlösningför människor som inte kan försörja sig själva.Hur tänker och ? Ärtanken att människor som på grund av en arbetsmark-nad som inte tillåter folk att arbeta eller en bostads-marknad som inte tillåter folk att bo ska behöva varafattigare än andra? Jag delar inte den uppfattningen.Socialbidrag får man därför att arbete eller andra sättatt försörja sig inte finns.Jag vägrar delta i en diskussion om att folk uppbärsocialbidrag av ren lathet eller slöhet. Folk uppbärofta socialbidrag därför att de inte har någon annanmöjlighet att försörja sig. Det moderata talet om bi-dragsberoende visar bara ett oerhört förakt mot demänniskor som står utanför det gemensamma sam-hället.Anf. 92 () replik:Fru talman! borde inte vara såhimmelens fördomsfull utan lyssna till vad jag säger.Det allra viktigaste är att se till att människor får jobboch kan försörja sig på sin egen inkomst.Man ska tjäna mycket för att det över huvud tagetska vara möjligt. För att det ska vara möjligt för enperson i en socialbidragsfamilj att ta ett jobb - omhon ska få mer kvar i plånboken än hon får genombidrag - måste hon tjäna över medianlönen, dvs. över18 i månaden.Det är något fel i skattepolitiken när man tvingarmänniskor till ett socialbidragsberoende. Det är detjag tycker är så förfärligt. Vi måste se till att männi-skor får jobb, att de kan försörja sig och att de kan ståpå egna ben. Då kan inte nästan 6 av gå i skattockså när det gäller inkomster som motsvarar social-bidragsnivån. Då måste skatterna sänkas. Det är enoerhört viktig del i politiken för att se till att männi-skor kan ta sig fram i Sverige.Anf. 93 () replik:Fru talman! Jag delar uppfattningom att det är viktigt att alla har rätt till ett eget arbete.Det är väl därför, bl.a., som röstar fördiskrimineringslagarna. Det är kanske därför ChrisHeisters partikamrater runtom i landet är för att fler-språkighet och kulturell kompetens ska vara en merit.Det är inte på det viset . Det är kanske därförChris Heister inte är beredd att försöka minska löne-skillnaderna mellan kvinnor och män, t.ex.Jag svarade på den första frågan tidigare. För mighar socialbidrag och lönearbete ingenting med vart-annat att göra. Folk tvingas till socialbidrag därför attde står utanför arbetsmarknaden. Det har ingentingmed socialbidragets storlek i förhållande till lönen attgöra.Vi ska ha en arbetsmarknad som godkänner alla.Den människosyn som visar upp här ären människosyn som inte finns i det parti jag tillhör,och det är jag glad för.Anf. 94 ():Fru talman! Mina tankar går till . Jagär också mor. Det känns svårt att tala om det, men jagvill verkligen inte att fler ska råka ut för detta. Allahar rätt att leva. Det har hänt tidigare. Jag trodde inteatt det skulle hända igen i , men det upprepas.Det finns nog väldigt många flickor som lider ochkänner likadant. Mina tankar går till dem i dag.Fru talman! På vems bekostnad sker integration?Barn och ungdomar med invandrarbakgrund mårsämre än sina föräldrar både fysiskt och psykiskt,visar forskarrön. Ungdomar är sårbara och drabbashårdare av utanförskapets villkor än den äldre gene-rationen, säger docent , barnläkare påHuddinge sjukhus.Enligt en rapport från Internationella organisatio-nen för migration, IOM, anser hälften av dem sominvandrat från och att deras etniskabakgrund hindrar dem från att få jobb i . Avdem med indisk bakgrund är det en fjärdedel somsäger sig ha upplevt detta, trots att många av dem äradoptivbarn som vuxit upp i . Adopterade sesockså som invandrare. Detta är djupt oroväckande.De vuxna blir nedbrutna av att inte kunna kommain i samhället, vilket gör att även barnen mår dåligt.Den främsta orsaken kan vara brister i svenska språ-ket, bristande kontakt med det svenska samhället ochalla dessa lagar. Man har dålig kontakt med detsvenska samhället på grund av att man inte har ettarbete, m.m. Listan kan göras lång.Fru talman! När människor känner sig utanförbryts de ned, först psykiskt och sedan fysiskt. Segre-gationen är största hotet mot integration. Det börjarredan när man blir placerad där man ska bo. Jagskulle önska att alla fick bo där de ville - även desom vill bo i , eller . Därkan man känna sig trygg bland sina landsmän, släk-tingar och vänner. Men en vacker dag vill man flyttatill ett område där det bor fler svenskar. Jag önskar attsamhället då kunde hjälpa till och ge invandrarechansen att bo bland svenskar. Tyvärr är det nästintillomöjligt att flytta från invandrartäta områden tillplatser där det bor fler svenskar.Vi kristdemokrater vill ge alla nyanlända en ut-vecklingspeng, som ger individen möjlighet att väljavar han eller hon vill bo, var han eller hon vill utbildasig osv.Fru talman! Det finns också svårigheter vad gällersvenska språket. saknas det kurser som är an-passade efter individuella förutsättningar och behov.Det finns fortfarande kurser i svenska språket därman låter personer med helt olika kunskaper gå i enoch samma grupp.Att lära sig god svenska och få inblick i hur detsvenska samhället fungerar tror jag är det centrala föratt man ska kunna känna sig delaktig. Utan det växerkänslan av utanförskap, och till slut börjar man kan-ske undra vad det är för fel på en själv. Känslan avmisslyckande kan gå så långt att en del tar livet avsig.Fru talman! Även om man anstränger sig är detsvårt att bli insläppt i det svenska samhället. Detberor inte bara på att det är svårt att få ett jobb som äranpassat efter den utbildning man har eller på att detkan vara svårt att hitta en bostad i ett område där detbor många svenskar. Det kan också vara trögt att fåkontakt med svenskar.Låt mig berätta var många av dagens invandrar-ungdomar hamnar någonstans. De hamnar långt ifrånsina föräldrar och långt ifrån det svenska samhället.Det som ofta händer är att dessa ungdomar försökernärma sig det svenska samhället, men att samhällettar några steg bakåt.Föräldrarnas identitet är djupt rotad i deras kultu-rer. När ungdomarna vill närma sig den svenska kul-turen kan det upplevas som ett hot mot föräldrarna.Dessa kan reagera genom att knyta barnen ännu hår-dare till sitt hemlands kultur eller genom att helt taavstånd från dem.Dessa invandrarungdomar hamnar alltså bådelångt ifrån sina föräldrar och långt ifrån det svenskasamhället. Denna känsla av att inte höra hemma nå-gonstans eller slitas mellan två världar slår väldigthårt. Den leder till att många ungdomar söker be-kräftelse och försöker få makt över sin stuation. Denhär maktlösheten, eller sökandet av bekräftelse, kanyttra sig i kriminalitet, missbruk eller i att försökavinna respekt genom våld, hot eller liknande.Fru talman! Jag önskar att samhället kan ge stödtill föräldrar och stärka deras självförtroende och roll.Alla rapporter pekar på att integrationen har gåttbakåt trots stora försök genom ochstorstadssatsningar.Ännu har vi inte sett stora resultat av insatser. Integrationen handlar om enprocess under hela livet. Integrationen börjar dag ettnär man flyttar till , och man tar det stegvis.Det är inget som kommer uppifrån.Slutligen vill jag rikta en fråga till statsrådet . Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för attstärka föräldrarollen, och även för de utsatta barnenoch ungdomarna?Anf. 95 Statsrådet ()replik:Fru talman! Jag vill börja med att instämma heltoch fullt även i de tysta delarna i tal.Jag tror vi är många som känner precis så.Jag delar väldigt mycket i det om integrationen. Det är verkligen en processsom börjar . Den har egentligenaldrig något slut, utan den tar sig olika uttryck. Det ärsvårare eller lättare beroende på hur samhället runt-omkring stöttar t.ex. föräldrarna.Det är en av de diskussioner jag vill prioritera ef-ter händelsen . Det är oerhört viktigt.Det uppstår en konflikt när barn på många vis till attbörja med har lättare att komma in i det svenska sam-hället. Det finns svårigheter för föräldrarna att blikvitt diskrimineringen, behålla sin roll i familjen ochförstå villkoren som deras barn plötsligt lever under.Jag kan svara att jag är beredd att lägga nedmycket tid på att se hur vi kan stärka tankarna runt attstötta föräldrarollen också i integrationspolitiken.Anf. 96 () replik:Fru talman! Det gläder mig verkligen. Vi behöveri dag stärka familjerollen.Vi har ibland hört i medierna olika personer uttalasig. De säger att vi måste låta ungdomar och de somföds här anpassa sig till svenska traditioner ochsvenska samhället. Det håller jag fullkomligt medom.Jag kan ta mig själv som ett exempel. Mina barnär födda här och har aldrig varit något annat änsvenska medborgare. De känner sig sombara svenska medborgare. De har gått i svensk skolaoch umgåtts med svenskar. De äter svensk mat, precissom någon nämnde här, osv.Man behöver stärka föräldrarollen så att föräld-rarna förstår hur det är att leva i ett annat samhälle.Som förälder måste man tänka: Jag kan aldrig begäraatt mitt barn ska vara exakt lik mig. Jag har själv harflyttat hit . Mina barn kan aldrig varasom jag var . Vi lever här i dag.Anf. 97 ():Fru talman! Debatten har i väldigt stor ut-sträckning handlat om problemen som finns runtom-kring oss i samhället, mobbning i skolan, ungdoms-våldet och integrationspolitiken. Inte minstgår våra tankar till den unga invandrarkvinna i Upp-sala som blivit mördad av sin far. Det är lätt att fallain i och här beskriva allt inom områdetintegration som inte fungerar på ett tillfredsställandesätt.Alla människors lika värde och rättigheter ärgrunden för politik, och detta måstegenomsyra allt arbete med integration. Om manverkligen menar det man säger med allas lika värdeoch rättigheter måste man också utgå från det i alltarbete med integration.För att barn och ungdomar ska må bra, känna till-tro till sin egen förmåga att klara av sin utbildning, attklara av att sätta upp mål och sedan kämpa för att nådit, måste de leva i trygghet och i en miljö där det gesutrymme att växa som människa.Vi kan inte låta föräldrar med barn vistas på olikaförläggningar , som ofta sker . Detär den sämsta tänkbara start för både vuxna och barnatt vistas på en flyktingförläggningoch att bli omhändertagen utan att ha möjlighet attsjälv bestämma över sitt eget liv.Vi måste mycket snabbare än få ut de nyasvenskarna i vanliga boenden. som de lärsig svenska språket måste de ges möjlighet till kon-takter med olika arbetsplatser. Det är först då som defår möjlighet att känna människovärde och att de haren uppgift att fylla i det svenska samhället. Genomdetta skulle de få en mycket bättre start i vårt land.Familjer där föräldrarna mår bra utgör ofta grun-den för att integrationsarbetet fungerar väl för helafamiljen. vill förändra integrationspoli-tiken så att de nya svenskarna mycket snabbare kommer ut i arbetslivet. har alltför mångablivit bidragsberoende. Det är en hög tröskel att ta sigöver för att få ett arbete och bli självförsörjande.Även om inkomsten inte är så stor i början av enanställning så stimulerar vårt skatteförslag till att taett arbete genom bl.a. höjt grundavdrag och en för-värvsrabatt.Regeringens satsningar på olika projekt och åt-gärder har inte minskat arbetslösheten bland invand-rare och inte heller tagit vara på deras utbildning ochyrkeskompetens. Vi har alldeles för många akademi-ker som städare och taxichaufförer i Sverige.Goda kunskaper i svenska är en förutsättning föratt kunna etablera sig i samhället. Sfi-undervisningenmåste bli mer fordrande vad gäller resultat. Undervis-ningen måste anpassas efter elevernas livssituation,bakgrund samt intresse. Kvalitet, pedagogik och me-todik i undervisningen måste förbättras.Erfarenhet visar att de personer som snabbt fårtillgång till arbetsmarknaden tillgodogör sig svensk-undervisningen på ett bättre sätt. Tillgång till arbets-marknaden ger känslan av såväl samhörighet somdelaktighet. Sfi-undervisningen ska därför komplette-ras med praktik vid arbetsplatser.Krafttag behöver tas där vi mycket tidigare tar till vara den yrkeskompetens och utbildningsom våra nya svenskar besitter. Om vi ska komma tillrätta med problemen måste också den offentliga sek-torn gå före och visa vägen genom att anställa flerinvandrare än i dag.Vi måste vara tydliga mot våra invandrare om vil-ka krav som gäller här i vårt land, vilka rättigheter dehar men också vilka skyldigheter. Vi ska aldrig ac-ceptera att händelser som mord av unga kvinnor fårförekomma med hänvisning till hemlandets religioneller kulturella värderingar.Vi måste tydligt göra klart för föräldrar att ung-domar som är myndiga har rätt att bestämma översina egna liv. I vårt land bestämmer inte föräldrarvem deras ungdomar får bli förälskade i eller skagifta sig mig.Det faktum att ungdomar med en annan kulturellbakgrund än den svenska inte har tillträde till sammaarenor som infödda svenskar leder till känslor avmaktlöshet och utanförskap. Vi måste angripa pro-blemen med segregation och utanförskap på rätt sätt.Det handlar om enskilda individer men framför alltom att förändra attityder, värderingar och konserve-rande strukturer i samhället.Här har skolan ett viktigt ansvar att förse alla barnoch ungdomar oavsett kulturell bakgrund med rättverktyg så att de på lika villkor kan ta sig in på sam-hällets arenor. vill undvika påtvingadesärslösningar för hela grupper. I stället vill vi främjasjälvbestämmande, frivillig samverkan och kulturellaskillnader för minoritetsgrupper.Vi eftersträvar ett samhället med mångfald där vitar till vara alla de livserfarenheter som landets invå-nare har.Anf. 98 ():Fru talman! Integrationspolitik och integrationhandlar väldigt mycket om makt. Det handlar ommakt över sin egen tillvaro. Integrationspolitik be-nämns ofta på engelska som empowerment. Integra-tionspolitik handlar om att bryta utanförskap. Jagtycker att en viktig tankeställare för oss som svenskapolitiker är: Vad är det för fel på den svenska kultu-ren och det svenska språket när empowerment intefinns på svenska, och när det faktiskt inte finns någotpositivt motsatsord till "utanförskap"? Hur ska viförändra vår egen mentalitet, så att vi åtminstone kansätta ord på det vi är ute efter? Det tror jag är en vik-tig tanke för oss att tänka när vi jobbar med integra-tionspolitiken. Empowerment behövs på svenska.Det som jag tror vi alla är allra mest uppfyllda avnu är det som råkade ut för i förrgår, denabsoluta motsatsen till makten över sitt eget liv. Honfick inte ens behålla sitt liv. Ingenting vi gör kan ju geSverige tillbaka, men vi är skyldiga henne attlåta det här bli inte ett avstamp för nya ord, utan ettavstamp för ännu mer och bättre handling, och att inte- jag tycker det är skönt i den här debatten - försökaexploatera det här för att ta olika politiska poänger,utan använda detta som ett avstamp för en bjudandeplikt att arbeta bättre med de här frågorna.Mord och våld är förbjudet. Vi måste använda denlagstiftning som finns. Vi behöver få ut mer kunskap.Jag tror att det är nästan omöjligt för de flesta av ossatt förstå att detta över huvud kan hända och vilkaprocesser och tankar som ligger bakom det. Vi känneralla en stor vrede och sorg, men vi känner också enskuld, därför att det här var för svårt att förstå. Det ärför svårt att förstå att kvinnoförtrycket och maktlös-heten kan ta sig de här uttrycken.Det är inte så att alla män eller alla invandrare pånågot sätt är kollektivt skyldiga, men vi har alla ettkollektivt ansvar att arbeta mycket bättre med de härfrågorna, och jag tror att vi kommer att kunna göradet mycket konkret framöver utifrån det här.Debatten handlar ju om hur integrationspolitikenpåverkar barns och ungdomars villkor, och jag skullevilja säga att den absolut viktigaste politiska frågandå är skolpolitiken. Skolan är - kan vara - den bästafaktorn för att utjämna livschanser. En bra utbildningger människor självförtroende, identitet och kunska-per för att förverkliga våra livsdrömmar och klara avvår vardag.Många har ju bilden av att den svenska skolan ärmera jämlik, men så är det ju tyvärr inte. Det kom eninternationell rapport, skills for life, för sedan, och däri jämförsvilka chanser barn med invandrarbakgrund får i olikaländer. Det visar sig att är sämre än genom-snittet i . En elev som har ett annat modersmålän svenska har dubbelt så stor risk att tillhöra denfjärdedel av elever som presterar sämst i skolan. Dethär bekräftas också i en intern men dock inte publice-rad promemoria från . Det är dubbelt såmånga barn med invandrarbakgrund som misslyckas ide nationella proven. Det här tycker jag är en allvarligalarmklocka. Den skola som skulle vara till för allahar i stället blivit mycket av en utslagningsmaskin.Folkpartiet har lagt fram en lång rad förslag. Vitror och vi är övertygade om att skolan verkligen kanvara en murbräcka mot segregation. Men då måsteman lägga om skolpolitiken och få in en ny kurs iden.Det första och allra viktigaste är ju att vi har högaförväntningar. Vi ska ha höga krav, men framför allthöga förväntningar. Det är självklart att barnen kanlyckas. Barn med invandrarbakgrund - det visar sigockså bl.a. i förslag - har ju oftastörre drömmar och visioner och högre mål än svens-ka barn. Vi måste visa höga förväntningar och ge demchansen.Man måste hårdsatsa på läsning tidigt, det är denandra punkten. Vi måste försöka bryta effekterna avbostadssegregationen genom att låta barn och ung-domar välja skola, både friskolor och kommunalaskolor, och låta dem välja över kommungränser istorstadsregionerna. Vi måste satsa mer på skolor därmånga barn har invandrarbakgrund och har särskildabehov. Vi behöver skapa magnetskolor, ännu mycketmer än vad man har gjort . Och vi behöver gemycket bättre specifikt stöd till elever med särskildabehov. Det kan handla om resurser till sommarskolaeller läxläsningshjälp, men också att kunna satsa påandra ämnen som man kan få utveckla.Det här är en av de bästa vägarna, tror jag, för attkunna bryta utanförskapet och ge barn och ungdomaren riktigt bra framtid, men också den andra delen avdet hela: jobb och egen försörjning. Om barn ochungdomar aldrig ser att man kan lyckas ute i verklig-heten och tjäna pengar och klara sig bra med hjälp avhederligt arbete, utan bara får se alldelesför många vuxna som inte kan försörja sig själva ochvuxna som lyckas genom att hålla sig utanför lagensramar, så kommer vi aldrig att kunna bryta den ondacirkeln.Fru talman! Det skulle finnas mycket att säga omjobbpolitiken också, men framför allt vill jag kon-centrera mig på barns och ungdomars villkor i skolan.Vi behöver en ny kurs i integrationspolitiken. De härbarnen och ungdomarna kan inte älska för attdet kommer att ge dem bidrag. De kommer att älskaSverige om låter dem lyckas. måstebli ett land där alla de här barnens drömmar kan blivardag, där de kan lyckas.Anf. 99 () replik:Fru talman! Jag delar uppfattningen om att ensammanhållen, väl fungerande skola är ett viktigtinstrument för att bryta segregationen framöver.Jag skulle vilja ställa en mycket konkret fråga tillKarin . I tänker vi starta s.k. arabisk-talande klasser, vilket har fått bl.a. den borgerligaoppositionen att högljutt protestera. Jag har bara denfrågan till om hon delar min uppfatt-ning om de elever som har kommit ganska sent tillSverige och som inte har någon svenska med sig ochdärför ställs utanför rätten till utbildning därför att deinte har en chans att få utbildning på ett språk debehärskar. Är intresserad av att ökamodersmålets funktion i skolan och i vissa lägenfaktiskt också låta undervisning i t.ex. matematik,geografi och historia ske på ett annat språk än svens-ka för att alla elever ska få lika rätt till utbildning?Anf. 100 () replik:Fru talman! Jag tackar för denfrågan, för den ger mig nämligen ett osökt tillfälle attsäga att ett av de stora problemen med svensk skol-politik just är att politiker har trott sig veta vilka pe-dagogiska metoder som är bäst och också försöktgeneralisera dem. Det man har funnit fungerar bra iett sammanhang har man försökt dra växlar på, och såska alla göra samma sak på samma gång. Jag anserinte att riksdag är det rätta stället att beslutaom huruvida det är bra eller dåligt med arabisktalandeklasser och vilka som ska gå i dem.Min grundläggande hållning är att man måste sat-sa mycket mer på det svenska språket utifrån de för-utsättningar som varje barn har, och då tror jag - utanatt veta - att arbete på modersmålet i många fall kanvara en bra väg att nå till de målen för barn som så attsäga anländer de går i skolan.Anf. 101 () replik:Fru talman! svarade egentligenförst i sista meningen.Men jag tror faktiskt att det är lite grann upp tilloss politiker att sätta upp regler och gränser för hursvensk skola ska fungera. Om vi nu har en rad av årav misslyckande, där elever har blivit icke godkändaoch inte har fått kompetens för att komma in på gym-nasiet eller högskolan, egentligen i huvudsak beroen-de på att man har saknat det språk som undervisning-en har skett på, så måste vi också kunna dra lärdomav det här och faktiskt aktivt säga: Det är dags att gede här eleverna chansen.Jag har en annan, som jag tycker, ganska sorge-sam upplevelse. Det är när jag har diskuterat medungdomar hemma med högutbildade föräldrar, föräld-rar med akademisk utbildning. Normalt sett har dessaungdomar alltid också fortsatt på någon akademiskutbildning. Men säger man: Det är inte lönt.Mamma är läkare och pappa är civilingenjör, meningen av dem får jobb.