prot · GP09106 · 2002-05-15 00:00:00 — Å andra sidan, om vi inte klarar att skapa ettfungerande finansieringssystem, om vi inte klararkompetensförsörjningen och om vi inte klarar attgenom tillgänglighet och kvalitet vinna och behållamedborgarnas förtroende, har vi inom enandra klassens sjukvård.Dessa två uppgifter, dels att säkra den långsiktigafinansieringen, dels att säkra personal- och kompe-tensförsörjningen, är de två överskuggande proble-men för framtiden som diskuteras alldeles för lite.Det är också svårt att få till en verklig genomlysningav vårdens inre organisation. Majoriteten är nöjd medatt allt är som förut. Hur morgondagens sjuk-vårdsproblem ska lösas med en sådan attityd är förmig obegripligt.Till de problemen kommer att klararden svenska sjukvården inte längre sin mest elemen-tära uppgift, dvs. att ge människor vård . Lång-tidssjukskrivningar och sjukpensioneringar får på etthumanitärt och samhällsekonomiskt förödande sättersätta vård och rehabilitering medan regeringenpassivt tittar på.Herr talman! Den svenska sjukvården står dåligtrustad att möta framtidens krav. Vårdköerna, liksompersonalen som försvinner från arbetsplatserna, visardetta. Först om dessa problem löses på ett sådant sättatt vård kan ges när människor upplever att de behö-ver den och på ett sådant sätt att de som patient ochkund har inflytande över den, kan vården behållamänniskornas förtroende. Patienten, inte politikerna,måste få mer att säga till om. Det behövs en nationellvårdgaranti för att säkra patientens rätt till vård i tid.För att kunna lösa uppgiften med nya och stegradekrav på framtidens sjukvård, kommer det att ställasökade krav på mångfald och konkurrens, på att tillva-rata IT-utvecklingens och globaliseringens möjlighe-ter och inte minst på att reformera politikerrollen.Herr talman! Om framtidens möjligheter ska kun-na tas till vara ställer det krav på de politiker som styrsjukvården. Det kräver bl.a. en insikt om att dagensmodell med finansiering och produktion genomlandsting suboptimerar resurserna. Man saknar denhelhetssyn på samhällsekonomin som behövs, ochman kan därför inte bedöma sjukvårdens alternativ-kostnader som sjukskrivning, sjukpensionering ochproduktionsbortfall eller uppkomna kostnader inomkommunernas omsorg. Politiker måste lära sig atttänka mer visionärt och mindre operativt. Utförandetav vård måste befrias från politisk styrning.Det behövs alltså betydande reformer för att sjuk-vården ska kunna uppfylla de krav människor har rättatt ställa. Mer pengar i dåliga system kommer inte atthjälpa. Landstingens roll som dominerande producentär inte längre förenlig med vad vård på lika villkorinnebär enligt hälso- och sjukvårdslagen.Landstingen har fortfarande ett ekonomiskt finan-sieringsmonopol som motverkar uppkomst av andradriftsformer, motverkar mångfald, ger mindre kon-kurrens och ett dåligt tillvaratagande av resurser ochav människors kreativitet. Allt detta är negativt försjukvården. Sjukvårdspolitiker, och även andra poli-tiker, borde läsa nya rapport och skapa konkurrens.Herr talman! Att få vård av god kvalitet när manbehöver den borde vara en fundamental rättighet i ettvälfärdssamhälle. Det är därför vi föreslår att allamedborgare ska omfattas av en obligatorisk hälsoför-säkring. Med en sådan följer pengarna patienten, somalltså kan styra resurserna genom ett eget val avvårdgivare. Patienten kan aktivt välja god vård ochvälja bort dålig vård.Den obligatoriska hälsoförsäkringen ska omfattaalla oavsett betalningsförmåga eller hälsotillstånd.Den ska finansieras gemensamt.Riksdagen ska med prioriteringsbeslutet somgrund fastställa vilka typer av behandling och om-vårdnad som ska finansieras av den gemensamt fi-nansierade hälsoförsäkringen. Den kommer alltså inteatt omfatta ett mindre åtagande än det dagens offent-liga vård gör. De offentliga resurserna kan däremotstyras bättre och utnyttjas bättre eftersom avvägning-ar mellan rehabilitering, vård, sjukskrivning och för-tidspensionering görs i ett helhetsperspektiv.Herr talman! Då en övergång till ett annat finansi-erings- och producentsystem är en stor och omfattan-de förändring bör försöksverksamhet i begränsadstorlek med kundvalsmodeller där pengarna följerpatienten få ske i de regioner som så vill. Då kan fleraolika driftsformer växa fram, och kan politi-kernas roll bli en annan. De kan då lägga kraft på huren hållbar finansiering ska se ut och inte på vilkasjukvårdsstrukturer eller organisationsmodeller somska finnas.Herr talman! Att ekonomisk vinst i vården tillåtsär, liksom valfrihet, mångfald och konkurrens, enviktig drivkraft för god vård. En ökad mångfald ochkonkurrens ger stora välfärdsvinster, och en förutsätt-ning för att en rik mångfald ska kunna utvecklas är attdet råder etableringsfrihet. En bra verksamhet harstörre möjligheter att skapa vinst än en dålig. Densom kan erbjuda bättre vård än andra ska också fåbetalt för det - det gäller såväl vårdpersonalen somdem som riskerar sitt kapital. Omvänt gäller att sjuk-hus med dålig ekonomi förr eller senare får svårt attupprätthålla en hög kvalitet - oavsett om ägaren ärprivat eller offentlig.Herr talman! Vi vill byta perspektiv på sjukvårdenfrån en kostnad till en resursskapande verksamhet.Rätt skött kan sjukvården bli en högteknologisk ochforskningsintensiv tillväxtmotor. Återväxten av fors-kare måste tillgodoses om kreativa forskningsmiljöerav internationell klass ska kunna upprätthållas, vilketkrävs för en sådan förändring av vården. För att gemaximal kraft åt ansträngningen att ligga i den medi-cinska och biomedicinska forskningsfronten vill viskapa ett och hälsa. Här ska mankraftsamla och möjliggöra ny tvärvetenskaplig forsk-ning men också fördjupa forskningen inom olikadiscipliner med anknytning till hälsa och sjukvård ivid mening.Herr talman! kommer, om ingenting görs,att få en skriande brist på vårdpersonal. En av detydligaste signalerna på att någonting är fel med per-sonalens arbetsmiljö i den offentliga vården är ök-ningen av sjukskrivningarna. Vårdsektorn måste bliattraktiv för att fler ska söka sig dit. För att attrak-tionskraften ska bli stark måste lönerna bli konkur-renskraftiga, arbetsvillkoren förbättras och de anställ-da måste få större inflytande över sin arbetssituation.Men också karriärvägarna inom vårdyrkena måsteutvecklas. Fler utbildningsplatser på högskolansvårdprogram, bättre karriärmöjligheter i vårdyrketoch fler arbetsgivare inom vårdsektorn är några re-former som skulle bidra till att fler söker sig till ochfler vårdanställda stannar kvar i yrket. Det är först närpersonalen mår bra som vården också blir bra förpatienterna.Herr talman! Det är paradoxalt att sombrist på personal hotar och köer växer förvägras vår-dens ofta mest erfarna företrädare att utöva sitt yrke.Det handlar om de äldre läkarna. Deras gedigna erfa-renheter tas inte till vara.Anledningen till att läkarnas kompetens inte tastill vara är endast att de uppnått pensionsåldern. För-utom att detta kan benämnas åldersdiskriminering ärdet tragiskt att patienter tvingas leva och stå i kö medsjukdomar och besvär helt i onödan. Den s.k. 67-årsgränsen bör därför avskaffas.Det finns fler egendomligheter i majoritetensställningstagande. Varför fortsätter man att avslåförslaget om en utredning av cancervården. ElisabethFleetwood kommer senare att utveckla den frågan.Herr talman! Vi vill att försäkringskassorna ska fåköpa vård av offentliga eller av andra vårdgivare föratt stimulera utveckling, mångfald och säkra tillgäng-ligheten. Då påskyndas tillfrisknande och återgång tillnormalt liv, och den onda spiralen med ökade lång-tidssjukskrivningar och förtidspensioneringar bryts,något som är absolut nödvändigt. Här behövs en andaav öppenhet för nya idéer och nya aktörer.Låt mig slutligen kort på några punkter upprepanödvändiga åtgärder för att ge svensk sjukvård chansatt utvecklas:· Inför en nationell vårdgaranti samt geförsäkringskassorna möjlighet att köpa vård.· Inför en obligatorisk och gemensamt finansieradhälsoförsäkring som omfattar alla.· Släpp fram mångfald, alternativ och valfrihet ivården.· Inför etableringsfrihet.· Öppna gränserna för vård.· Skapa en stark och oberoende tillsynsverksamhet.· Förbättra IT-utbildningen i vården.· Satsa på en medicinsk forskning i världsklass. Dåkan svensk sjukvård bli det framtidsområde somdet förtjänar att bli.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reser-vation 1 men står givetvis bakom alla våra övrigareservationer.Anf. 182 ():Herr talman! Hälso- och sjukvården är ett av delivligast diskuterade samhällsområdena, och det ärinte på något sätt märkligt. Hälso- och sjukvårdenberör alla människor och utgör för väldigt mångamänniskor en viktig del av en god välfärd och ensamhällelig trygghet. Sjukvården hamnar i mångaundersökningar högst upp när människor tillfrågasom de viktigaste samhällsområdena.I anser vi att den samlade vård- ochomsorgssektorn, dit hälso- och sjukvården naturligt-vis räknas, ur de flesta aspekter håller en god stan-dard. Det finns anledning att säga detta, men det finnssamtidigt allvarliga problem och hotbilder som vimåste våga möta med aktiva åtgärder och resursför-stärkningar. Det finns problem med tillgängligheten,det finns problem med personalrekrytering och ut-bildning. Det finns väldigt mycket att göra för attpatienter och personal ska få ett större inflytande ivården. Det är några områden där det brister.90-talet innebar mycket omfattande nedskärning-ar, och sjukvården måste därför i allra högsta gradfinnas med i kommande satsningar på att laga revornai välfärden, som vi i ser som en över-gripande politisk ambition. Det är mycket viktigt förSverige med våra goda traditioner på det socialpoli-tiska området. Det är också viktigt mot bakgrund avatt vårdbehoven i befolkningen växer till följd av enökad andel äldre och till följd av ökade medicinskamöjligheter att åtgärda olika åkommor.Några viktiga steg har tagits . Vi har kunnat besluta om 9 miljarder till pri-märvård, psykiatri och äldrevård under . Vihar också beslutat om 3,75 miljarder föratt öka tillgängligheten ute i landstingen. Det är defi-nitivt enligt mening bra och viktigasteg i rätt riktning, men vi är övertygade i Vänsternatt detta inte räcker. Vi måste fortsätta med resursför-stärkningar till vården på ett planerat och genomtänktsätt. Vårdens andel av BNP i är vid interna-tionella jämförelser förhållandevis låg, ungefär 8,5 %.Att öka denna andel till har av många settssom ett mycket rimligt ambitionsmått, även om vialla ska vara medvetna om att BNP är ett grovt mått isammanhanget. Vi i är också öppna föratt detta ändå kan vara ett möjligt mål att sträva efter,men vi måste kombinera det med mer kvalitativa mål.Fortsatt målmedveten och kraftfull satsning på för-stärkningar av hälso- och sjukvården är alldeles nöd-vändigt, det anser vi i Vänsterpartiet.Vänsterpartiet arbetar för en sjukvård som ska va-ra offentligt finansierad, ges efter behov och i huvud-sak drivas i offentlig regi. Vården ska sträva efter attgarantera god vård på lika villkor för hela befolk-ningen. Det ska vara en rättvis sjukvårdspolitik därprioritet ges åt dem som bäst behöver det och inte åtdem som ropar högst, en politik som står i god sam-klang med det prioriteringsbeslut som fattats här iriksdagen. Det innebär att vi som är folkvalda fortlö-pande har att följa utvecklingen och föra en politiksom möjliggör att prioriteringsordningen kan efterle-vas.Det är enligt mening svårt attkombinera detta med en accelererande privatiseringav driften och framför allt en framväxt av privatiseradfinansiering av vården. De ständigt ökande privatasjukvårdsförsäkringarna är ett allvarligt tecken till-sammans med den tydliga utvecklingen av gräddfilervid de privata sjukhusen. Vart tar det demokratiskainflytandet vägen vid en fortsatt privatisering? Hurska prioriteringsordningen kunna garanteras om dentjocka plånboken ska styra? Det är viktiga frågor föralla att besvara.Herr talman! En fråga som diskuterats av de flestapartier är vårdgarantier av olika slag.Det är självklart att det är viktigt att öka tillgänglig-heten i vården och gärna också ge tydliga besked omväntetider. I är vi dock fullkomligtövertygade om att vårdgarantier inte kan diskuteraseller utlovas utan att tre mycket viktiga p:n finns med,och dessa är: prioritering, personal och pengar. Envårdgaranti som ges utan att de tre p:na finns med ärgarantier och löften skrivna i vatten. För Vänsterngäller: Gärna vårdgaranti, men först rejält och till-räckligt med resurser. För oss i Vänstern är det natur-ligt att ta sakerna i den ordningen.Herr talman! anser att en demokra-tisering av vården borde stå betydligt mer i förgrun-den än vad som är fallet. Patienter och personalbör ges betydligt större inflytande, ansvaroch medbestämmande i vården.För patienternas del är några viktiga steg tagnagenom patientnämnder och rätten till s.k. secondopinion. När det gäller second opinion eller förnyadmedicinsk bedömning menar att det nuär dags att göra en översyn av hur denna rätt tilläm-pas, och därför bör regeringen ge iuppdrag att utreda och redovisa detta snarast.Ett annat sätt att öka brukarinflytandet på är, me-nar vi i , att satsa på program för pati-entutbildning, inte minst kring de stora folksjukdo-marna. Kunskap är oerhört viktig, och en välinforme-rad och aktiv patient blir mer motiverad och svararbättre på behandling.Trots patientnämnder och de tillsynsorgan somfinns är det påfallande många patienter som kännersig maktlösa inför vårdapparaterna och de fortfarandereellt existerande hierarkierna. harunder krävt en statlig patientombudsman,en från sjukvården fristående instans dit patienter kanvända sig med klagomål och få aktiv hjälp med att fåsitt ärende prövat i rätt instans. Det är några avVänsterpartiets yrkande kring patienternas rätt, ochde finns också med i våra reservationer.Herr talman! Patienter i vården är aldrig köns-neutrala. Patienter är kvinnor och män, flickor ochpojkar, och fortfarande gäller att männen utgör nor-men i vården på många sätt. pågår flera utred-ningar och arbeten med genderperspektiv i vården,och vi ser fram emot att det kommer resultat ochkonkreta förslag . Det är väldigthög tid . släpper inte dessa frågor.Händer det inget i dessa utredningar återkommer viinom en snar framtid.Herr talman! En grupp människor vars situation ivården vi särskilt vill understryka är de homo-, bi-och transsexuella. Här gäller det bl.a. att höja kun-skapsnivån hos sjukvårdspersonalen för att undvikadiskriminering och osynliggörande. Det gäller inteminst de lesbiska kvinnornas situation.Herr talman! En följd av att sjukvården har storaekonomiska problem har blivit att det har börjat dykaupp alltfler sponsorer i vården. Vi vill fästa uppmärk-samheten på det. Det finns självklart positiva sidor avatt människor önskar ge gåvor till viktiga gemen-samma områden. Men när det börjar utvecklas enrenodlad företagssponsring finns det betydande riskeroch problem förknippade med detta. Sponsringenföljer definitivt inte prioriteringsordningen. Sponso-rerna i barnsjukvården är betydligt fler än i t.ex. psy-kiatrin och äldrevården. Det är fler sponsorer i stor-städerna än på landsbygden, för att ta några känne-tecken. anser att det behövs en natio-nell reglering på området.Herr talman! Vi i står givetvis bak-om alla reservationer vi har lämnat, men för tids vin-nande nöjer jag mig med att yrka bifall till reservation2.Anf. 183 () replik:Herr talman! påpekar alldeles riktigtatt det finns problem inom vården, men jag kan intehöra att han tar upp någon lösning. Vården ska bedri-vas offentligt som förut. Det är det väsentliga. Möjli-gen tillför man mera pengar. Det är vad vi har gjortunder alla de år problemen i vården har vuxit. Det harinte lett till någon lösning.Jag tog upp nya rapport. Därskriver man mycket tydligt att det finns en möjlighetatt effektivisera den offentliga verksamheten så att vikan ta in pengar om den utsätts för en ordentlig kon-kurrens. Det är det den inte gör . Jag förstår intevarför inte vill vidta de förändringar sombehövs när han ser problemen.Hur menar att vi ska lösa det storaproblemet i svensk sjukvård - det som skapar köer,bl.a. - nämligen att pengarna kommer ur flera plån-böcker? Det är lönsamt och ur snävaperspektiv, eftersom man bevakar sin budget, i vissmån riktigt att ställa människor i kö. Under tidenbetalar ju staten sjukskrivning, och efter några måna-der bestäms det att man inte ska komma tillbaks tillarbetslivet utan bli förtidspensionerad.Det är det som är det stora problemet. Vi har eninre organisation som gör att vi inte nyttjar resurser-na. Det är bättre att ställa människor i kö och föradem ut ur arbetslivet än att åtgärda deras sjukdomar.På vilket sätt tänker ta tag i detta?Han säger att vi ska fortsätta som förut och bara till-föra mera pengar. Det är precis det vi vet inte ledertill något resultat.Anf. 184 () replik:Herr talman! är duktiga och innova-tiva vad beträffar svartmålning av den offentligavården. Det har även varit väldigt mycket aveländesbeskrivning när det gäller situationen i densvenska vården. Jag tycker att det är en onyanseradframställning, kan också konstatera att förhållandena iStockholms sjukvård i bjärt kontrast till dessa mörkabilder ofta framställs i ett förklarat ljus eller skimmerav . är det moderata skylt-fönstret och experimentverkstaden nr 1, och det harofta lyfts fram här i riksdagen.I ett aktuellt nummer av kanman ta del av att de glättade moderata beskrivningar-na och de verksamhetsansvarigas mer bekymmer-samma bild av verkligheten i skiljer sig åt.Där säger t.ex. moderata företrädare i attvårdgarantin fungerar, att man fått ordning på köernaoch att man numera har ledig kapacitet och därförbjuder in patienter från andra landsting att opererahöftleder och gråstarr.Samtidigt är det enkelt att konstatera att det förstockholmarna själva i allra högsta grad fortfarandeexisterar långa köer. Flera av Stockholmssjukhusenhar mycket långa väntetider när det gäller dessa dia-gnoser. Det förklarar ansvariga moderater med miss-förstånd och bristande information till populationen.Hur kan låta dessa missförstånd ochdenna bristande information bero utan att göra nå-gonting åt det under en hel mandatperiod? Är detmarknaden som ska fixa det också?Jag säger detta i min replik, för jag tycker att LeifCarlson har väldigt dåligt på fötterna när det gäller attkritisera den nuvarande situationen.Vi har ärligt velat beskriva problemen i dagenssjukvård, men jag vill understryka att vi fortfarandehar ett av världens totalt sett bäst fungerande sjuk-vårdssystem här i landet. Det är väldigt viktigt för ossatt konstatera.Anf. 185 () replik:Herr talman! Det sista är en uppfattning som intedelas av . Där ligger vi påtjugotredje plats. Man kan diskutera om det stämmer,men det säger i alla fall något.I finns det ett antal sjukhus som allatillhör stockholmarna. En del har köer på vissa områ-den och andra har köer på andra områden. Men allastockholmare kan få vård på de sjukhus som inte harköer. Om människor sedan själva väljer att t.ex. alltidgå till , där det kanske är längre köinför en viss operation än vad det är på , ärdet upp till dem. Men däremot kan man när administ-rationen fungerar väl alltid anvisa patienten till sjuk-hus där det inte finns någon kö. Det är det som är detväsentliga.Rolf säger att jag svartmålar, men det ärinte så. Det finns mycket positivt i den svenska sjuk-vården. Men när ungefär 70 000 människor står i kö -många har gjort det - kan man inte bara ryckapå axlarna och säga att den svenska sjukvården i allafall är en av de bästa i världen. Det förhåller sig fak-tiskt inte så . Fråga de människor som väntar med svåra plågor och som är avförda från ar-betslivet på grund av att de inte har fått behandlingom de tycker att detta är bra.Man kan inte säga att vi ska fortsätta som förutmed offentlig vård och att vi bara ska skjuta till merpengar, vilket vi har gjort . Produkti-viten i vården har sjunkit kontinuerligt, och vi fårmindre gjort för varje krona. måste manta intryck av verkligheten och titta på hur vården skafinansieras och hur dess inre organisation ska vara.Det vore bra om vården fick jobba med sitt. Politiker-na ska skapa förutsättningar för förverkligande avvisionerna för en bra svensk sjukvård, men i övrigtlåta dem som möjligen har något att säga om hur vårdska fungera sköta den delen.Anf. 186 () replik:Herr talman! Visst agerar de moderata politikernai . Man har t.ex. agerat på det viset att manhar skurit ned beställningarna till sjukhusen. Kapaci-teten att utföra operationerna finns där alltså, men dethar ansetts viktigare med konkurrensutsättning än attanvända den kvalificerade kapaciteten. Så växer kö-erna. Patienterna vill i väldigt många fall bli operera-de på de offentliga vårdinrättningarna, men då skainte marknadskrafterna få verka. Det går att läsa endel om detta just i Landstingsvärlden.I är den berömda vårdgarantin inteheltäckande. Köerna är uppenbara för dem som vill severkligheten. Dessutom vet vi om att det finns andraproblem i det moderata skyltfönstret Stockholm.Ekonomin befinner sig i fritt fall med mångmiljar-dunderskott. Jag tycker att har anledningatt något dämpa tonen när det gäller att undervisa ossandra i framgångsrik sjukvårdspolitik.Vad är det egentligen som är så bra med Modera-ternas sjukvård i ? Den frågan finns detstor anledning att ställa. Den ställdes för övrigt nyli-gen också av revisorerna i , som kanske uppmärksammade.Denna fråga gäller inte bara . Stock-holm är som sagt ett moderat flaggskepp som såvittjag kan förstå speglar den politik önskarföra över hela landet.För oss i är frågan om ytterligaresatsningar och ambitionshöjningar när det gäller attåterföra resurser till vården utomordentligt viktigefter 90-talets formidabla slakt på resurser till sjuk-vården. Ett BNP-mått på är ett mått som vi iden nuvarande majoriteten har diskuterat. Vi tyckeratt det är viktigt att jobba vidare med den ambitionen.Anf. 187 ():Herr talman! kunde vihemma i län i medierna få veta att det är krispå . Krisen består i att man kan få väntafram till juni eller juli månad innan man får sin bilbesiktigad. Det är klart att det är ett bekymmer, mendet gäller oftast en bil som går och ska kontrolleras.När det är kris i sjukvården kan människor få väntamellan fem och sju år.Detta tycks inte engagera alls. Det be-ror väl på att hans partikamrater är med och styr i delandsting det gäller.Det enda som engagerar vänsterpartisterna när deär här uppe är att kritisera som har dekortaste köerna. För övrigt, , finns detlandsting där är med och styr som harbudgetunderskott. Jag kan exemplifiera om det be-hövs.Herr talman! Man slår sig för bröstet och talar omatt vi har en sjukvård i världsklass, men det stämmerinte om man jämför internationellt. I socialutskottetfick vi en redovisning om attSverige ligger på tionde plats bland EU-länderna närdet gäller antalet medborgare som är nöjda med sjuk-vården. I vårt grannland är dubbelt såmånga som i nöjda med sjukvården. Vi bordevisa en viss ödmjukhet och inte slå oss för bröstet. Vibör inse att vi inte är i världsklass, men det finnsockså oerhört många människor som får en god vård.Den är dock alldeles för svårtillgänglig. Det finnsstora brister.Vi kristdemokrater har tillsammans med de övrigaborgerliga partierna väldigt , tio gångerminst, anfört här i kammaren att vi behöver en vård-garanti. Men Socialdemokraterna har tvärsäkert sagtatt det är farligt. För förefaller detnästan dödsfarligt. Vårdgarantin skulle enligt dem slåut all form av prioritering och troligen vara skadligäven för dem som får vården.När man sedan under galgen ser att medborgarnavill ha det och att fyra partier håller på att arbeta framett förslag till vårdgaranti säger : Viska införa en vårdgaranti.Kära vänner i socialutskottet och andra socialde-mokrater och ! Vi ser framemot att få samarbeta med er för en vårdgaranti. Detär synd att det ska vara så långa köer att vi ska behö-va införa en sådan. Det borde vara självklart att kunnaslippa.Jag noterade tre p för att han skullekunna acceptera en vårdgaranti.