prot · GQ0917 · 2002-11-14 00:00:00 — I upp-draget hade jag också att försöka visualisera Taubeskvinnosyn, och jag tror att vem som helst av er somskulle göra det hade kommit fram till exakt sammaslutsats som jag.Det är alltid lätt att i eftervärlden döma dåtiden.Men vad jag också gjorde var att dra paralleller tillnutid och fråga: Hur påverkar den här typen av texteross som människor i nutid? Och - vilket kanske ärännu viktigare att fråga sig - vad för slags musik harvi som påverkar våra barn i ett samhälle där vifortfarande lever ojämställt?Anf. 40 ():Herr talman! Det är uppenbart mycket mer somförenar och mig än vad somskiljer oss åt. Men jag tycker ändå att de här frågornaär viktiga.De feministiska strävandena är viktiga, så viktigaatt jag är rädd att de förlorar en hel del på att vi lyfterfram den här typen av frågor i stället för att lyfta framde strukturella missförhållanden som råder, som att6 % av bolagens styrelser består av kvinnor och andramaktförhållanden i samhället som är lite felaktiga.Det borde vi göra i stället för att på det här sättet slåned på gamla skönlitterära och poetiska texter.Margareta sade att hon hade försökt vi-sualisera Taubes kvinnosyn. Kanske skulle dagenskontextuella läsning av Flickan i bli någon-ting i stil med: Flickan i , hon har inga peng-ar kvar eftersom hon försörjer en man och flera barn.Visst är det en annorlunda kvinnosyn som råder än när skrev, när skrev och närStrindberg skrev. Men vi måste värna kulturskatten.Det är min poäng.Anf. 41 Vice statsminister ():Herr talman! En alternativ text hade kunnat vara:Flickan i , hon har många pengar kvar därföratt hon har ett eget arbete och försörjer sig själv ochsina eventuella barn. Att hitta alternativa texter kan vinog roa oss med.Jag vill också upplysa om att den tid som jag äg-nade detta var . Jag deltog i seminarietockså. Den tiden är intet i jämförelse med den tid jaghar ägnat åt näringslivet och dess usla kvinnorepre-sentation.Arbetslivets villkorAnf. 42 ():Herr talman! Jag vill vända mig till statsrådetHans Karlsson. Dels vill jag hälsa välkommen ochgratulera till utnämningen, dels vill jag påpeka att jagtror att har regeringens viktigaste ochkanske svåraste fråga på sitt bord, arbetslivets villkor.Vi har ett elvapunktsprogram och vi har en bud-getproposition som innehåller väldigt många delarsom inriktar sig just på arbetslivets villkor och på attfå bukt med ohälsoproblematiken. Men det finnsmycket text. Jag skulle bara vilja ha en kort lägesrap-port av statsrådet om vad som har hänt sedan hantillträdde. Hur ser läget ut, och vad är det som ligger ifokus just nu?Anf. 43 Statsrådet ():Herr talman! Det var möjligen en kort fråga, menden kräver ett väldigt långt svar.Jag kan säga så här till : Jag har re-dan med lätthet och glädje iklätt mig ansvaret förregeringens målsättning att halvera sjukskrivningarnatill 2008. Jag gör det gärna till ett personligt åtagandeockså och utsätter mig därmed för risken att miss-lyckas. Jag tror att det är väldigt viktigt för människoratt politikerna vågar säga: Det här ska vi göra därföratt vi tycker att det är viktigt.Det innebär att jag utifrån det förhållningssättetockså kommer att ta mig rätten att ställa krav på and-ra. Jag kommer att vända mig inte minst till parterna iallmänhet och arbetsgivarna i synnerhet och fråga:Vad tänker ni göra? På vilket sätt tänker ni agera utanatt vi behöver fatta beslut i riksdag varjegång? Det finns mycket som kan göras utan lagstift-ning. De svaren har jag ännu inte fått, jag har knap-past ställt frågorna. Men jag tänker väldigt starktprioritera att nå detta mål. Jag tror dessutom att det ärmöjligt.Anf. 44 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för det. Det ärupplyftande att höra att detta kommit så pass långtsom det har gjort.I partiledardebatten häromdagen lyssnade vi väl-digt mycket på anföranden om just arbetslivet ochohälsofrågorna. De borgerliga hade bara ett förslagoch repeterade det . Det var en rehabilite-ringsförsäkring.Jag anser att det inte räcker med enbart en rehabi-literingsförsäkring, utan här måste vi arbeta utifråndet som regeringen och elvapunktsprogrammet harsom intention, att också förhindra att människor blirsjuka. Därför kommer arbetsgivarens roll att varaväldigt viktig. Det vill jag framföra till statsrådet ochbe honom ta med sig. Steg ett: Förhindra att man blirsjuk! Steg två: Rehabilitera dem som har blivit sjuka!Anf. 45 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror att ett sätt att angripa denhär problematiken är att fokusera väldigt mycket påatt skapa arbeten och arbetsplatser där man kan varatrots att man inte är helt fit for fight. Man kan få varalite sliten. Man kanske är på väg att gå in i väggen,som det heter, eller bli utbränd. Det måste fångas upppå ett tidigt stadium på arbetsplatsen så att människorbereds möjlighet att vara kvar på jobbet och intehamnar i sjukskrivning hemmavid. Jobb som det ärmöjligt att både vara kvar i och att återkomma till närman kanske är färdigrehabiliterad men ändå inte harfull kapacitet måste finnas annars kommer vi inte attlyckas med detta. Hur det ska gå till ska jag åter-komma till, i synnerhet i samarbete med parterna.Värdegrunden i skolanAnf. 46 ():Herr talman! Jag har en fråga till utbildningsmi-nistern.Otryggheten har dragit in över den svenska sko-lan. Som vi har hört tidigare under frågestunden är14 % av våra elever oroliga för att gå till skolan, 5 %är till och med rädda. Det här är ett skrämmande ochfullständigt oacceptabelt resultat. Det visar på beho-vet av att de goda värderingarna, de tydliga normernaoch ett gott civilkurage får genomsyra den svenskaskolan. Vi kristdemokrater har pekat på betydelsen avatt värdegrundsarbetet kontinuerligt följs iskolans kvalitetsredovisning, som upprättas på varjeenhet.Min fråga till utbildningsministern är: Kan utbild-ningsministern tänka sig att ytterligare sätta fokus justpå betydelsen av goda värderingar och ett gott arbetemed värdegrunden?Anf. 47 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag är glad att med frågor kring det område vi har diskute-rat under frågestunden. Det finns meratt säga.Jag är alldeles övertygad om att arbetet för attskapa en god miljö i skolan också är väldigt intimtförknippat med att skapa bättre förutsättningar för attfå kunskap i skolan. Det är tydligt när vi tittar närma-re på vilka skolor som är framgångsrika. De känne-tecknas av att man jobbar med båda delarna, ett starktledarskap med en rektor som också förmår samlapersonal och elever bakom ett budskap om respekt förvarandra. Det är ett självvärderande arbetssätt påskolan, där man kritiskt granskar vilka resultat manuppnår och där man använder kvalitetsgranskningar-na, som pekar på, som ett instru-ment för att förbättra sitt arbete.Det jag tror att vi behöver förstärka är den kritiskablicken utifrån. Därför kommer vi nu att förändragranskningen utifrån av skolan genom att vi skaparett nytt skolverk med en tydligare utbildningsinspek-tion inom som kommer att vara aktiv utepå skolorna och en ny skolutvecklingsmyndighet somska stötta skolorna i arbetet med att utveckla sitt ar-betssätt och sitt förhållningssätt.Anf. 48 ():Herr talman! Jag tackar utbildningsministern försvaret.Den här frågan är så oerhört väsentlig för såmånga barn, för så många föräldrar, för så mycketpersonal att den måste diskuteras. Det gläder mig attutbildningsministern nu öppnar för att bifalla detkristdemokratiska förslaget att värdegrundsarbetetkontinuerligt ska följas i respektive skolas kvalitets-redovisning. Jag ser positivt på att ministern vill göradenna vändning i värdegrundsarbetet. Det handlartrots allt om något som borde förena oss alla, nämli-gen betydelsen av trygghet och en god skola.Anf. 49 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag kan inte låta bli att höja ettögonbryn. Att skulle ha ett slagsmonopolställning när det gäller värdegrundsarbetettror jag att de flesta övriga partier i inteskulle hålla med om. Var det något som den förraskolministern, , lade ned stortengagemang på var det just att förmå skolorna attarbeta starkare med värdegrunden.Vad handlar det om? Jo, om ett demokratiskt för-hållningssätt, respekt för varandra, att inse att allabarn har lika mycket värde och att implementera det iskolans vardag, i arbetssättet och i förhållningssättet.Det är klart att när vi utvärderar skolornas arbeteutvärderar vi hur långt man har kommit när det gällerkunskaper men också det viktiga uppdrag som kom-mer från läroplanen och styrdokumenten, att arbetamed skolans demokratiska värdegrund. Det är noginte ensamma om att tycka är bra.Det tror jag att vi är fler om att tycka.BoendeskattenAnf. 50 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till finansmi-nister . Den gäller människors oro förhur boendeskatten kommer att utvecklas och påverkaderas ekonomi. Jag vet att det verkligen inte är förstagången som har fått frågan.Jag mötte så många oroliga lidingöbor - jag borsjälv på - under valrörelsen som bad migsärskilt att ta upp frågan med underen frågestund. De ville att jag skulle fråga om fi-nansministern verkligen förstår, in i hjärtat, den orode känner över att inte kunna bo kvar i sina hem. Detär inte bara fråga om en bostad utan om ett hem. Detvar riktigt ledsamt att höra detta. Många av dessalidingöbor har skrivit till finansministern, men de harinte blivit lugnade av de svar de har fått från minis-terns medarbetare.Hur vill finansministern lugna de oroliga lidingö-borna och andra oroliga personer som kanske måstelämna sina hem? Jag vet att många av dem tittar justnu på frågestunden.Anf. 51 Finansminister ():Herr talman! Jag förstår oron och jag tar självfal-let till mig av de reaktioner som jag får från olika hålli landet, antingen det är eller någon annan-stans.Regeringen har inte bara haft förståelse för situa-tionen, regeringen har också handlat. Regeringen harsänkt fastighetsskatten från till . Regering-en har infört en begränsningsregel. Jag villinte minst understryka att det har varit en stor tack-samhet hos många äldre, pensionärer, som har käntatt de via begränsningsregeln har kunnat sänka sinaboendekostnader rätt ordentligt. Vi har dessutom höjtbeloppsgränsen för att betala förmögenhetsskatt. Detinnebär i praktiken att vi har halveratantalet personer som betalar förmögenhetsskatt. Dethar sammantaget gjort att vi på så vis har sett till attmånga människor som har haft problem med fastig-hetsskatten har fått bättre villkor. Vi har dessutomtillsatt en särskild utredning som tittar på en del övri-ga svårigheter.Anf. 52 ():Herr talman! De oroliga lidingöbor som jag harmött har inte blivit lugnade. Visst är det bra att fas-tighetsskatten har sänkts och begränsningsregeln harinförts, även om vi från vill ta bort boen-deskatterna. Men man känner en osäkerhet inför vilkaförslag som kan komma . Det här blirryckigt. Hur kan man långsiktigt planera sin ekono-mi? Visst, det har kommit många utredningar omboendeskatterna. Vad kommer de kommande boen-deutredningarna att leda till? När kommer de? Finnsdet inte någonting som kan slås fast med en gång: Dethär kommer att införas. Då kan en orolig privatpersonveta om han eller hon har möjlighet att bo kvar ellermåste ta ställning till frågan om att lämna sitt hem.Anf. 53 Finansminister ():Herr talman! Det är viktigt att vi känner respektför den oro som kan finnas hos många människor iden här situationen, men det är också viktigt att vi görnågonting. Det är det regeringen har gjort. Vi är be-redda att gå vidare.Den utredning som har tillsatts ska värde-ra en del av de frågor som har varit uppe till diskus-sion och föreslå ytterligare förbätt-ringar för den enskilde.Jag har också stor respekt för dem som säger attdet inte ska vara en stor ryckighet när det gäller fas-tighetstaxeringen. Ryckigheten har varit betingad avatt vi har haft en sådan våldsam prisökning på fastig-heter framför allt i storstadsområdena. Det är natur-ligtvis inte bra om fastigheter fördubblas i värde påett par år, och därmed taxeringsvärdena fördubblas.Därför ser jag med tillförsikt att vi nu har en betydligtlugnare prisbildning. Den senaste perioden har detvarit prisökning. Det bör ge möjlighet för enlugnare utveckling. Jag har också gett utredningen iuppdrag att se om det går attutjämna fastighetstaxeringen för att undvika de kriti-serade kraftiga förändringarna.Miljöklassning av drivmedelAnf. 54 ():Herr talman! Det är snabba kast mellan ämnesom-rådena. Jag tänkte återgå till drivmedelsfrågan ochbilen. Alla vi som är besjälade av att hela skaleva - och det är vi i - är också inrikta-de på att bilen måste finnas men att den måste miljö-anpassas. Då har jag en fråga till miljöministern.Det är många som tycker att det går sakta när detgäller att introducera alternativa miljöriktiga drivme-del på den svenska marknaden. Vi är också missnöjdamed miljöklassningssystemet av bensin och diesel. Påsenare tid har miljöklassningen knappast drivit påutvecklingen utan snarare konserverat den, i viss måntill och med hindrat utvecklingen. Den viktigasteväxthusgasen, koldioxid, finns inte alls med i mil-jöklassningsystemet.Avser regeringen att komma med något förslagför att förbättra miljöklassningssystemet? Vilkenplanering har regeringen för att så snabbt som möjligtfå in biobränslen och andra alternativa drivmedel påmarknaden?Anf. 55 Miljöminister ():Herr talman! Jag vill tacka för frågan.Vi har en utredning på gång när det gäller mil-jöklassning av bränsle. Den ser över dessa frågor. Viär väl medvetna om att den miljöklassning som harvarit inte har passat väl för alla typer av alternativabränslen. Men det är tekniskt ganska komplicerat, ochdet pågår nu en utredning. Vi ämnar återkomma närden är klar med förslag för hur en ny miljöklassningkan se ut som då inkluderar även den typ av bränslensom inte har omfattats av miljöklassning.När det gäller alternativa drivmedel gör regering-en mycket. Vi satsar på attsänka kostnaderna för alternativa drivmedel. Det skergenom pilotprojekt, och det sker genom skattesänk-ningar. Vi arbetar just nu intensivt med vår strategiför biodrivmedel som kommer att gälla från nästa år.Vi har en ansökan inne hos när detgäller skattesänkning för biodrivmedel. Långsiktigthar vi framför allt koldioxidskatten, men vi ser ocksåöver energiskatterna för biodrivmedel.Anf. 56 ():Herr talman! Det var en god anda i svaret, menjag skulle gärna se lite mer precision i svaren frånregeringen.Det är talande i fråga om miljöklassning att enPorsche 911 Turbo med 420 hästkrafter, en riktigttörstig bil, ingår i bästa miljöklassen. Det kan aldrigvara rimligt. Koldioxiden måste in i miljöklassnings-systemet för att det ska vara värt namnet.När kommer ett förslag? Vi vet att Naturvårdsver-ket har tittat på detta. När kommer förslaget? Kom-mer det i närtid eller avser man att skjuta på det hela?När det gäller alternativa drivmedel, har regering-en någon ambition att det ska vara 5 eller vidnågot visst årtal? Jag tror att man måste sätta sådanatydliga mål för att kunna stämma av om utvecklingengår åt rätt håll.Anf. 57 Miljöminister ():Herr talman! Det är självklart att vi inte vill dröjamed förslagen längre än nödvändigt. Vi kommer medförslag när vi har de underlag vi behöver.Vi har mål när det gäller andelen biodrivmedeloch alternativa drivmedel. Jag har inte siffrorna ihuvudet, men de finns i miljömålsarbetet när detgäller införandet av alternativa bränslen.Vi har i överenskommelsen med Vänsterpartietoch tagit in ambitionen att vi ska se tillatt alternativa drivmedel ska finnas tillgängliga påbensinmackarna i landet. Det är också en tydlig am-bition att det ska finnas en tillgänglighet för driv-medlen.Jakt på flyttfåglarAnf. 58 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till miljömi-nister angående jakt på flyttfåglar.Våra svenska fåglar är en viktig del av naturen.Många av dem är flyttfåglar. Vad vore den svenskanaturen utan näktergalar, lärkor och så vidare? En delav fåglarna flyttar till sydeuropeiska länder en del avåret. Tyvärr pågår där jakt på dessa fåglar, mångagånger med mycket grymma metoder. Det handlarom prickskytte, limstickor, och ofta är det ren nöje-sjakt.Finns det några diskussioner i EU om hur dessafåglar ska skyddas? Det är inte bara fråga om svenskafåglar, i räknar man dem som sina egna fåglarockså. Hur ska dessa fåglar skyddas? Annars riskerarvi att det blir färre och färre fåglar som återvänder tillSverige varje år.Anf. 59 Miljöminister ():Herr talman! Visst finns det en omfattande dis-kussion inom EU i den här frågan. Allra mest pro-blematiskt är detta på - ett av ansökarländerna.En annan ordning av hanteringen av småfåglar harvarit en av kommissionens stora frågor i förhandling-arna med . Där pågår ett omfattande skytte.Margot har personligen varit djupt engage-rad i detta. Det är en diskussion som förs och därkommissionen intar en tuff och bra attityd.Anf. 60 ():Herr talman! Tack så mycket för det svaret. Det ärväldigt glädjande. Jag tycker att man ska utnyttja dethär så mycket som möjligt i ansökningsförhandling-arna, på samma sätt som man utnyttjar kampen fördemokratiska rättigheter i i deras ansöknings-förhandlingar.Det gäller att begränsa de mest plågsamma for-merna av jakt. Jag tänker framför allt på limstickor.Man sticker ut ögonen på fågeln och sätter fast den,och sedan stryker man lim på grenarna runtomkring. Ioch med att ögonen är utstuckna sjunger fågeln kon-stant och lockar därmed till sig andra fåg-lar, som sätter sig på grenarna och fastnar. Detta ärnågonting som inte alls är förenligt med vår syn iSverige på hur man får behandla djur. Detta måstebekämpas.Det gäller också att bekämpa jakten. Om det blirfärre och färre fåglar som återvänder till ärrisken att det blir mindre och mindrefågelsång i den svenska naturen.Jag tycker att det var ett bra svar.Arbetslösa utomnordiska invandrareAnf. 61 ():Herr talman! Jag har en fråga till vice statsminis-ter påstod i valrörelsen att en av deviktigaste uppgifterna var att minska antalet arbetslö-sa i gruppen utomnordiska invandrare. Så långt är välallting väl.Han hävdade också att sysselsättningsgradenbland utomnordiska invandrare i var 60 %och att den totala arbetslösheten skulle ned till 10 %inom denna mandatperiod.Sedan visade det sig att statsministerns räk-nestycke inte blev riktigt rätt. definie-rade nämligen plötsligt antalet arbetslösa invandrareannorlunda, och då uppstod nästan 116 000 nya öppetarbetslösa utomnordiska invandrare - detta eftersomstatsministern har en egen definition av vad somegentligen är arbetslöshet.Min fråga är: Anser statsrådet att antalet utomnor-diska invandrare kan beräknas på regeringens ochstatsministerns privata grunder och inte enligt engemensam definition?Anf. 62 Vice statsminister ():Herr talman! Eftersom frågan är så precis och rörett uttalande som statsministern har gjort kan jag intesvara på den. Jag hörde honom inte säga det, ochdärmed kan jag inte heller göra någon värdering avhans respektive beräkningsmeto-der.Jag får be att ställer frågan tillstatsministern för att få ett korrekt svar.Radon i inomhusmiljöerAnf. 63 ():Herr talman! Jag har en fråga till miljöministern.Varje år dör ca 500 personer på grund av radon iinomhusluften. Det är ett problem som inte uppmärk-sammas lika mycket som till exempel trafikoffer. Nuökar regeringen, och in-satserna mot den här problematiken med utbildnings-och informationsinsatser, och fler kan få hjälp medproblemen.Senast 2020 ska miljömål om radon-fria inomhusmiljöer i alla bostäder och lokaler varauppfyllt. För att kartlägga och klara det här behövsdet, enligt , en obligatorisk miljö- ochenergideklaration av bostäder.Min fråga till ministern blir: När får vi en sådan?Anf. 64 Miljöminister ():Herr talman! Jag utgår från att syf-tar på det som vi också talar om som byggnadsdekla-rationer, som ju kan omfatta flera olika typer av in-formation när det gäller både energieffektivitet ochandra kvaliteter på boendet.Som en följd av den inomhusmiljöpropositionsom vi lade fram är vi på väg att lägga ut ettuppdrag om detta. Jag skulle tro att det kommer attske inom , att vi får i gång ettsådant uppdrag enligt vad vi aviserade i inomhus-miljöpropositionen.Anf. 65 ():Herr talman! Det omfattar tyvärr inte radonpro-blematiken. Det ska komma i en annan typ av dekla-rationer, och det är den jag efterfrågar.Ett annat problem är bidragsreglerna för radonsa-nering. De omfattar bara en- och tvåfamiljshus,inte flerfamiljshus, skolor och daghem. Där finnsockså problemen - en tredjedel av radonproblemen ibostäder finns i flerfamiljshus.När det gäller bidragsgivningen utgår man från400 becquerel per kubikmeter luft. I miljömålsdekla-rationen handlar det om per kubikme-ter luft.Jag undrar då: Är det inte dags att utsatta hyres-gäster får del av de här pengarna och att vi anpassarreglerna till de nivåer och normer som miljömålentalar om?Anf. 66 Miljöminister ():Herr talman! När det gäller de regler som skagälla för bidrag för radonsanering kommer en nyförordning kring detta, där vi säger att detta ska kun-na ges för sanering av hus som kräver det för att klaramänniskors hälsa. Här nämns också det mål som nufinns på . Min tolkning av det är attdessa bidrag alltså ska kunna användas för att sänkaradonhalterna under 200 becquerel.Vi har tydligt sagt att det här är ett mål, mendet är ännu inte ett riktvärde som vi absolut måstefölja. Men det är för att vi tydligt ska ange för männi-skor att det är det här som kommer att gälla på långsikt. Det handlar för många människor om att görainvesteringar, och många är oroliga för att dettakommer att kosta pengar.Därför vill vi vara tydliga om var målen ligger tillår 2020. Vi kommer att på bästa sätt försöka biståmed de resurser som behövs för detta.EMUAnf. 67 ():Herr talman! Jag har en fråga till finansministernsom gäller EMU. Det är en mycket rak fråga: Vilka ärfinansministerns tre viktigaste argument för att Sveri-ge ska gå med i den gemensamma valutan?Anf. 68 Finansminister ():Herr talman! Jag skulle kunna börja med att sägaatt det viktigaste argumentet är att det är bra försvensk ekonomi, det vill säga att svensk tillväxt ochsysselsättning kan ge fler jobb. Men den kan ocksåbidra till att förbättra vår välfärd för framtiden.Ett annat viktigt skäl för ett svenskt samarbete omväxelkurs och gemensam valuta är att det kan sänkavåra priser, genom att det kan öka konkurrensen inomnäringslivet.Ett tredje viktigt skäl som det också finns anled-ning att ta fram är att det är praktiskt för många män-niskor att ha en gemensam valuta. Det är bra om vi är12, 13 eller 14 länder, kanske 20 efterhand när de nyaländerna kommer in i EU, som har en gemensamvaluta. Jag tror att många människor kommer attuppskatta den praktiska sidan av projektet också.Anf. 69 ():Herr talman! var här förra veckanoch ställde sig själv den retoriska frågan om justEMU: Vill vi vara med och påverka den processen?Ja, det vill vi, sade , och därför tyckervi att det är viktigt att vara med kring bordet när be-sluten fattas.Instämmer finansministern med iatt det är bra att vara med vid bordet när euroländernafattar sina beslut?Anf. 70 Finansminister ():Herr talman! Vi är med vid bordet när detfattas beslut om den gemensamma ekonomiska poli-tiken i , det vill säga i Ekofin, som är det sam-arbetsorgan som finns mellan finansministrarna i de15 EU-länderna. Om vi dessutom får varamed vid eurobordet bör vi rimligen kunna öka våramöjligheter att få inflytande över vad som händer iEuropa.Det är spännande att vi ser ett läge därmånga länder i , exempelvis , intesköter sin ekonomi på bästa möjliga sätt. Då är detnaturligtvis bra om vi också kan vara med i en dialogom hur det kan ske en förbättring av europeisk eko-nomi.SjukfrånvaronAnf. 71 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till arbets-livsministern rörande sjukfrånvaron. Man kan säga attdet är en uppföljning av tidigare frågor, särskilt densom gäller inom vård- och skolverksamhet.Det har visat sig att sjukfrånvaron inom dessaverksamheter är betydligt högre på arbetsplatser somdrivs i offentlig regi än på dem som drivs i friståenderegi.