prot · GQ0921 · 2002-11-21 00:00:00 — Här är detsvensk polis och åklagare som arbetar på svenskmark.Jag tror att vi är överens om att vi ska fortsätta attutveckla det internationella samarbetet inom EU ochinom andra områden för att därigenom bättre kunnabekämpa den internationella brottsligheten i alla dessformer.Energiproduktion i jordbruketAnf. 45 ():Fru talman! Jag tänkte att jag skulle prata litegrann med . Hon har fått mångafrågor här . Det är intressanta områden som duhar blivit satt som minister för.Vi har en inte så stor grupp som arbetarinom detta område. Den har krympt under de senastehundra åren.Den här lilla kategorin människor som jobbar medjordbruk omsätter ju sedan sina produkter, så detfinns väl inte någon i land som inte sätter sigtill bords och njuter av de produkter som de produce-rar.Förutom mat och råvaror finns det en stor potenti-ell utvecklingsmöjlighet på energiområdet för vårajordbrukare.Jag skulle vilja höra lite grann om dina tankar påhur vi ska arbeta för att ge jordbrukarna bra villkorför att kunna jobba även på det området.Anf. 46 Jordbruksminister ():Fru talman! Det finns olika ingångar när det gällerannan produktion än mat för jordbruket. Det handlarockså mycket om landsbygdsutveckling. Att produce-ra energi är en sådan ingång - och att kunna produce-ra energi som är intressant från miljösynpunkt. Jaghar ännu inte hunnit gå på djupet i de här frågorna,och jag kan inte ge någon programförklaring om hurjag ser på de enskilda möjligheterna att produceraenergi.Jag har kommit i kontakt med ett problem somkan lösas genom att man producerar energi, nämligendet riskavfall som man får från jordbruksproduktio-nen. Där har vi ett problem . Vi har svårt atthantera riskavfallet, och vi får till och med låta en delav produkterna gå via innan vi kan brännaupp dem. Det pågår ett utvecklingsarbete för att ocksåkunna ta vara på detta riskavfall och se till att det blirintressant för att hantera det.Anf. 47 ():Fru talman! Jag får bassning av här för attjag säger du, och jag ber om ursäkt för det och tillta-lar härmed jordbruksministern.På detta stora och viktiga område handlar det omatt som land måste gå in och göra stora sats-ningar. Vi kan inte kräva av enskilda producenter attde ska göra de stora satsningarna. För att man skakomma in på detta område och utveckla både alterna-tiva bränslen och energikällor handlar det om enmedveten satsning, där vi kanske får ta lite stöd avhonom jämte jordbruksministern för att vi verkligenska komma i gång. Vi måste ge långsiktiga och braekonomiska förutsättningar för att man ska våga görade här satsningarna.Jag skulle gärna vilja att jordbruksministern gerett löfte om att vi självfallet måste göra detta för attnå upp till de högt satta miljömålen, som vi måstesätta för att ha en långsiktigt hållbar utveckling i vårtland.Anf. 48 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är givet att det är intressant attjobba för den långsiktigt hållbara utvecklingen. Jag ärju också konsumentminister, och i ett konsumentper-spektiv är också energiförsörjningen och elförsörj-ningen otroligt viktiga för oss.Det där med att ge löften låter alltid så pompöst,men jag vill säga här att jag tycker att detta är enintressant och viktig fråga. Jag kommer att sätta migin i den på djupet och se vad det finns för olika möj-ligheter, och jag kommer självfallet att göra det ipositiv anda.FöretagsklimatetAnf. 49 ():Fru talman! Jag skulle vilja fråga näringsministerLeif om det goda företagsklimatet i Sveri-ge. Det handlar om att ge företagen lika villkor attarbeta och konkurrera på.När man träffar företrädare för olika branscher -det kan vara byggbranschen, städbranschen, handeln,frisörbranschen eller hotell- och restaurangbranschen- så uttrycker de oftast en oro över att konkurrenseninte sker på lika villkor. Det är då kopplat till denekonomiska brottsligheten. Företag jobbar helt utan-för lagar och förordningar. I det goda företagsklimatetmåste också ligga att alla har samma spelregler.Hur ser regeringen på denna fråga?Anf. 50 Näringsminister ():Fru talman! Jag håller med om det här synsättetfullt ut. Det är en viktig del i företagsklimatet att ennäringsidkare kan räkna med att han eller hon kankonkurrera på lika villkor så att bästa produkt ochbästa pris vinner. Det ska inte förekomma konkurrenspå oschysta villkor. Det är ytterligare ett viktigt skältill att man måste bekämpa skattefusk, svartarbete ochannat i en del branscher.Men det är precis lika viktigt att vi bekämparkartellbrott och annan brottslighet som syftar tillprecis samma sak, nämligen att förstöra klimatet förhederliga och seriösa näringsidkare. I det här fallet,när det gäller karteller, handlar det om att förstöra förkunderna genom att de inte kan skaffa sig en brakonkurrenssituation för sina inköp.Från min utkikspost, som ju handlar just om före-tagsklimatet, tänker jag dra mitt strå till stacken närdet gäller att stödja justitieministern och andra i derashårda dagliga arbete för att bemästra de här proble-men.Anf. 51 ():Fru talman! Jag ställde frågan just till näringsmi-nistern därför att vi alltför sällan diskuterar de härfrågorna i dagens massmediala debatt. Det dyker avoch till upp olika frågeställningar - och där är jag heltav samma uppfattning som näringsministern - när dettill exempel gäller kartellbildningar. När vi pratar omsmå och medelstora företags villkor gäller det företagsom är utan kollektivavtal. Det gäller också svartarbetskraft, arbetstider och så vidare. Ingenting fun-gerar där! Jag har hört uttrycket att det är så passmycket nu att det känns oerhört irriterande. Det blirsvåra konkurrensnackdelar i och med detta.Jag vill fråga näringsministern vilken tidsaspektman har. Finns det inte anledning att fördjupat taytterligare krafttag inom regeringen? Jag vet att detpågår en del, men det kanske finns anledning att göraytterligare.Anf. 52 Justitieminister ():Fru talman! Det arbetas med flera olika förslag föratt kunna förbättra kampen mot ekonomisk brottslig-het. Dels arbetar vi med skärpning av aktiebolagsla-gen - formkraven - dels arbetar vi med att öka förut-sättningarna för förverkande av medel som har till-kommit genom brottsliga gärningar. Vi arbetar ocksåmed att förbättra det processuella arbetet så att detska blir kortare handläggningstider, vilket är ett avproblemen när det gäller kampen mot ekonomiskbrottslighet. Vi tillför naturligtvis också ökade resur-ser i kampen mot ekonomisk brottslighet, och viförstärker genom att blandannat förändra polisdataförordningen så att de polis-män som arbetar inom den myndigheten får sammaförutsättningar att bedriva ett effektivt polisarbetesom andra poliser på andra områden har.Förutsättningar för polis i glesbygdAnf. 53 ():Fru talman! Först vill jag säga välkommen till denya statsråd som vi har här , och sedan vänderjag mig till justitieminister . Jagska fatta mig kort.Poliser i lands- och glesbygd arbetar många gång-er över stora geografiska områden. Kanske gäller detspeciellt inland, som jag kommer ifrån.Nya arbetsuppgifter kan ibland leda till svårigheter attleva upp till de krav som allmänheten och polisensjälv har på sin verksamhet.Därför vill jag veta hur justitieministern ser påförutsättningarna för att polisen i inlandska kunna göra sitt jobb.Anf. 54 Justitieminister ():Fru talman! Som jag tror att alla känner till ökasresurserna till polisen kraftigt. Vi kommer under denhär mandatperioden att utbilda 4 000 nya poliser. Detär så mycket att till och med rikspolischefen säger attdet inte går att höja mer, för då kommer kvaliteten attsjunka.Men det räcker inte med att bara utbilda fler poli-ser. Man måste också se över vilka arbetsuppgifter dehar. Som bekant är det ett sådant arbete som pågår nu.Polisen har flera olika arbetsuppgifter som kan-ske borde ligga på andra. Det är allt från täckning avgruvhål, bortsprungna hundar, tillståndsärenden tillhittegodsavdelningar och mycket annat. Det är viktigtatt man renodlar polisens arbetsuppgifter så att debara ska utgöra ett brottsförebyggande arbete ochbrottsutredande verksamhet.Anf. 55 ():Fru talman! Det är riktigt att vi ska utbilda flerpoliser; det är bra. Men en av de tillkommande ar-betsuppgifterna - om jag är rätt informerad - är enarbetsuppgift som hänger samman med höjda säker-hetskrav på flygplatser. I inland har vi ettantal flygplatser, och det är vi mycket glada för. Ochdet är bra att vi har en hög säkerhet. Men om de upp-gifter som jag har stämmer så kommer det att uppståproblem, bland annat på grund av de stora avstånden,när polisen till sin nuvarande verksamhet ska föra enså pass tidskrävande uppgift som den som ska ske påflygplatserna.Därför frågar jag justitieministern vad han har attsäga till de poliser och den organisation som får ut-ökade arbetsuppgifter i och med de höjda kraven påflygplatserna.Anf. 56 Justitieminister ():Fru talman! Det är riktigt att polisen har fått ytter-ligare arbetsuppgifter på det sätt som beskrivs. Det ärnågonting som sker på grund av den förändrade till-varon i världen. Vi har naturligtvis ett ansvar attskydda medborgarna från eventuella terroristdåd.Även om det inte finns något akut hot , kan vi intevara garanterade - liksom inte heller något annat land- att det inte kan uppstå en sådan situation i framti-den.Vi är fullt medvetna om att polisen, genom deförändrade arbetsuppgifterna med bland annat flyg-platserna, också kommer att få göra sådant arbetesom man kanske inte har gjort tidigare. Det gäller atthitta en balans där vi ger medborgarna ett bra skyddsamtidigt som vi försöker skapa bättre förutsättningarför polisen. Det är just det som pågår nu.Det innebär också att man ska se över förutsätt-ningarna och vidta olika åtgärder när det gäller poli-sen i glesbygden i inland.Kommunernas upplåning till statliga vägprojektAnf. 57 ():Fru talman! Angelägna regionala vägprojekt harskjutits på en oviss framtid på grund av bristen påstatliga resurser. har vi 28förskotteringsobjekt som har godkänts runtom i lan-det. Det betyder att kommuner, regioner och lands-ting har lånat upp , trotsatt detta är ett statligt ansvar.Anser näringsminister att det ärgod näringspolitik och ansvarsfullt av re-gering att tvinga kommunerna att låna upp dessaresurser för att de här angelägna vägprojekten ska bliverklighet? Eller är det ett sätt att spara pengar i sta-tens budget?Anf. 58 Näringsminister ():Fru talman! Trafik- och väginvesteringsfrågornahandläggs i regeringen av statsrådet nästa frågestund kommer hon att kunna svara påfrågor om de enskilda projekt som diskuteras här.Låt mig bara säga att för mig som näringsministerär det naturligtvis av kolossal betydelse att vi har eninfrastruktur av hög klass som erbjuder säkra ochsnabba transporter till låg kostnad så att de nackdelarsom har av sitt geografiska läge och sin ut-spridda bebyggelse kan begränsas. Det är en viktigfråga för näringslivet, och det är en viktig fråga förnäringspolitiken. Det är ytterligare ett skäl till varförjag tycker att det är viktigt att vi har starka statsfinan-ser. Det är viktigt att vi har medel i statens kassa föratt använda till dessa angelägna ändamål.Jag tror att mycket av detta är högre prioriterat förnäringslivet ur tillväxtsynpunkt än många av de ex-tremt slösaktiga skattesänkningar som parti prioriterar högre än infrastrukturinvester-ingar.Anf. 59 ():Fru talman! Näringsministern står ju ocksåsom ansvarig att svara på andra frågor än dem somrör hans eget ansvarsområde. Jag hoppas därför att vikan ha den här diskussionen.Vi är båda överens om att för att få en tillväxtmåste vi också har förutsättningar för det. Infrastruk-turen är en av de saker som är oerhört viktiga för engod tillväxt. Ska man ha en god tillväxt måste manockså våga satsa.Är inte detta ett statligt ansvar som regeringen nuöverlämnar till kommuner och andra? De resursersom man egentligen skulle ha till vård och omsorg föratt mina barn ska få en god utbildning eller för attfarmor och farfar ska få en god vård använder man nui stället på de statliga områdena. Är det inte dags attprioritera så att man klarar av de här vägprojekten iframtiden? Eller ser näringsministern hellre att kom-munerna drar ned på vård och omsorg?Anf. 60 Näringsminister ():Fru talman! Det är lite svårt att följa detta att vidrar ned på vård och omsorg för att slippa betalastatliga vägbyggen. Jag vill påminna om att CeciliaWidegren just har haft ansvar för ett landsting, , som gick med så kolossalaunderskott att den borgerliga majoriteten sprack. Detlämnade vägen öppen för en ny, framtidsinriktadallians av mittenpartier och socialdemokrater. Attpåstå att det beror på att staten skar ned på väginve-steringarna verkar så sökt att jag har lite svårt atthantera detta ur allmänpolitisk synpunkt.Min grundläggande inställning är att de som vi tillsammans medVänsterpartiet och har satt av för att gåpå offensiven när det gäller infrastrukturen kommeratt komma till god användning. Jag försäkrar att viska prioritera på ett sådant sätt att näringslivet fårglädje av dessa pengar.Privatimport av alkoholAnf. 61 ():Fru talman! EU-kommissionären ,som ju inte precis är känd för något större socialtansvar, vill att det ska bli tillåtet att privatimporteraalkoholdrycker också när det inte sker genom att manreser över gränsen utan beställer via Internet, postor-der eller liknande. Det är naturligtvis ett svenskt in-tresse att detta inte blir tillåtet eftersom det skulleleda till ett ökat kommersiellt tryck som vi har velatundvika genom att ha ett detaljhandelsmonopol. Omdet händer finns det också en väldigt stor risk att mankommer att undandra sig den beskattning av varornasom enligt ska ske i konsumtionslan-det.Jag skulle vilja fråga statsrådet han är beredd att redogöra för regeringens stånd-punkt till propåer.Anf. 62 Statsrådet ():Fru talman! Detta ger mig också tillfälle att säganågot övrigt i alkoholfrågan. Vi har sett en oroandeutveckling med ett ökat drick-ande. Det är en ökning på . Detkommer till och med signaler om att det finns ennegativ utveckling på de områden som vi har velat hafredade från alkohol, det vill säga trafiken, gravidite-ten, uppväxten och arbetsplatserna. Det har till exem-pel kommit oroande signaler om att fler kvinnordricker under graviditeten.Detta är ett allvarligt ämne att arbeta med. Detunderlättas inte av eventuella hot mot Systembolagetsmonopol. Det är vår uppfattning att den ordning somnu råder uppfyller kommissionens krav och ävenfördraget. Det brev som vi har fått från analyseras nu i . Viska lämna ett svar på detta. Jag tror att det är den 25december. Då kommer vi också att ge en lång redogö-relse för hur vi ser på detta i detalj.Anf. 63 ():Fru talman! kom överens med kommis-sionen om att vi skulle få behålla detaljhandelsmono-polet om vi avvecklade en del andra monopol. Kom-missionen ville att skulle åta sig att skötaprivatimporten genom Systembolaget. Jag tror kan påstå att människor i som vill ta delav produkter som inte saluförs i är bättreställda genom Systembolagets importservice än vadman är i andra länder. Det är både billigare och enkla-re för kunder i att handla varorna utan attutsättas för kommersiellt tryck och marknadsföring.Jag skulle vilja fråga om statsrådet delar den upp-fattningen och om han delar min uppfattning attkommissionen i anslutning till medlemskapsförhand-lingarna godkände den här ordningen och till och medkrävde av att vi skulle lösa det på det härsättet och att detta också är godkänt i domen i Lux-emburg 1997.Sedan ska jag kanske tillägga att det är oroandetecken som statsrådet nämner. börjar vi få lokalauppgifter om att alkoholrelaterad dödlighet och sjuk-lighet ökar.Anf. 64 Statsrådet ():Fru talman! Den dom som hän-visar till är den så kallade Franzéndomen i frågan omman ska få lov till försäljning från ICA-affärer, Kon-sumaffärer och så vidare. fick i rätt att driva sin linje, det vill säga attSystembolagets monopol kunde behållas.Kommissionen hävdar i sitt brev att denna dominte är tillämplig i den här situationen med en di-rektimport. Vi håller nu på att analysera denna frågaför att se hur vi ska svara på detta. I botten finns enskriftväxling mellan och densvenska regeringen från tiden före folkomröstningen.Den bild som ger av detta är sann,nämligen att pekar på att denordningen att Systembolaget har hand om distributio-nen inte strider mot fördragen, utan det är en ordningsom man har godkänt.Jag har sagt att vi för del kommer atthålla vår del av överenskommelsen, och vi utgår frånatt håller sin del av den.Anf. 65 fick bli den sista frågan och det sista svaret.Jag tackar kammarens ledamöter och regeringsföre-trädarna för den här frågestunden.4 § BordläggningAnmäldes och bordladesFörslag2002/03:RR4 revisorers förslag angåendenationella mål i kommunernas äldreomsorg2002/03:RR8 revisorers förslag angåendefamiljehemsvården5 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 21 november2002/03:46 av () till utrikesminister medborgare med viss utländsk bakgrundInterpellationen redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 26 november.6 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 21 november2002/03:160 av () till statsministerGöran PerssonOhälsan inom departement2002/03:161 av () till statsrådet internationella konvention för skydd av mi-grantarbetare2002/03:162 av () till statsrådet konvention för migrantarbetare2002/03:163 av () till finansministerBosse RingholmSkattelagstiftning gällande ideella stiftelser2002/03:164 av () till jord-bruksminister /03:165 av () till jordbruksmi-nister svenskt torskfiskestopp2002/03:166 av () till justitiemi-nister verksamhet i kommunerna2002/03:167 av () till justitiemi-nister vid inbrott i bostad2002/03:168 av () till statsrådet finansiering av vägbyggnation2002/03:169 av () till statsrådetGunnar LundMinskning av antalet penningdepåer2002/03:170 av () till statsrådet ensamma asylsökande barnFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 26 november.7 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 20 november2002/03:130 av () till finansministerBosse RingholmÅtgärder mot utförsäljning av statlig markden 21 november2002/03:107 av () till statsrådetJan O KarlssonSveriges och Sidas stöd till humanitär minröjning2002/03:123 av Sermin Özürküt (v) till utrikesminis-ter flyktingpolitik och UNHCR:s ställning2002/03:125 av () till statsrådet i Etiopien2002/03:139 av () till statsrådetJan O KarlssonAvvisning till Bosnien och Hercegovina2002/03:141 av () till statsrådet för ensamma flyktingbarnSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 26 november.8 § Kammaren åtskildes kl. 15.00.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdets börjantill ajourneringen ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.