prot · GP09119 · 2002-06-04 00:00:00 — Som exempel kan jag nämna borde inrätta en miljökommitté som granskarkommissionens förslag och beslutet om de miljöprin-ciper som finns i fördragen.Man borde ge ökade resurser och befogenheter tillsin egen miljöbyrå, dvs. till Europeiska miljöbyrån,och ta deras varningar på allvar i stället för att försökaatt sopa dem under mattan.Man måste ge ekonomin ekologiska spelregler. Enökad konsumtion, dvs. en ökad BNP som är ett avunionens huvudmål, gör att det blir ett ökat material-flöde som är ett av de stora hindren på vägen till ettekologiskt samhälle. Därför måste man nu lyfta framde ekologiska aspekterna på ekonomin.Man måste försöka att utveckla systemet medgröna räkenskaper och en grön bruttonationalprodukt.Vi skriver också i reservationerna att det är viktigtatt man låter miljöhänsynen vara styrande för utveck-lingen av EU:s transportpolitik.Fru talman! Vi står bakom reservationerna, menför tids vinnande yrkar jag inte bifall till dem.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 6 §. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 16.00 då voteringen skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 16.00.6 § Beslut om ärenden som slutdebatterats viddagens sammanträdeKUU2 EU:s framtidsfrågorPunkt 2 (Övergripande frågor om EU:s allmännainriktning)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (v)4. res. 3 (kd)5. res. 4 (c)6. res. 5 (fp)7. res. 6 (mp)Förberedande votering 1:15 för res. 515 för res. 6293 avstod26 frånvarandeTredje vice talmannen konstaterade att lika röstetaluppkommit. Utgången skulle avgöras genom lottning.Tredje vice talmannen anmodade ()och () att fungera som kon-trollanter vid lottningen samt () attförrätta lottningen.Den upptagna lottsedeln visade ett ja och kammarenhade således antagit res. 5.Förberedande votering 2:18 för res. 415 för res. 5290 avstod26 frånvarandeKammaren biträdde res. 4.Förberedande votering 3:39 för res. 317 för res. 4269 avstod24 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Förberedande votering 4:41 för res. 239 för res. 3245 avstod24 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 5:77 för res. 139 för res. 2209 avstod24 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:125 för utskottet77 för res. 1123 avstod24 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 1 vFör res. 1: 75 m, 2 -Avstod: 1 m, 38 v, 39 kd, 16 c, 15 mp, 14 fpFrånvarande: 7 s, 5 m, 4 v, 3 kd, 2 c, 1 mp, 2 fpPunkt 5 (Fördragsstrukturen)1. utskottet2. 8 (v, mp)Votering:254 för utskottet54 för res. 816 avstod25 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 123 s, 75 m, 38 kd, 16 c, 2 -För res. 8: 1 m, 38 v, 15 mpAvstod: 1 s, 1 kd, 14 fpFrånvarande: 7 s, 5 m, 5 v, 3 kd, 2 c, 1 mp, 2 fpPunkt 7 (Kompetensfördelning och subsidiaritet)1. utskottet2. 12 (v, mp)Votering:164 för utskottet55 för res. 12105 avstod25 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 123 s, 2 m, 39 kdFör res. 12: 1 m, 38 v, 15 mp, 1 fpAvstod: 1 s, 73 m, 16 c, 13 fp, 2 -Frånvarande: 7 s, 5 m, 5 v, 3 kd, 2 c, 1 mp, 2 fpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.UU10 Verksamheten i Europeiska unionen underår 2001 samt det svenska ordförandeskapetPunkt 1 (arbete med EU- frågor)1. utskottet2. 1 (m, kd, c, fp)Votering:176 för utskottet147 för res. 126 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 37 v, 15 mpFör res. 1: 75 m, 1 v, 39 kd, 16 c, 14 fp, 2 -Frånvarande: 7 s, 6 m, 5 v, 3 kd, 2 c, 1 mp, 2 fpPunkt 3 (Konventet och den kommande regerings-konferensen)1. utskottet2. 3 (m, kd, c, fp)Votering:176 för utskottet146 för res. 31 avstod26 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 37 v, 1 kd, 14 mpFör res. 3: 75 m, 1 v, 38 kd, 16 c, 1 mp, 13 fp, 2 -Avstod: 1 fpFrånvarande: 7 s, 6 m, 5 v, 3 kd, 2 c, 1 mp, 2 fpPunkt 74 (Signalspaningssystemet Echelon)1. utskottet2. 25 (v, mp)Votering:269 för utskottet54 för res. 251 avstod25 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 76 m, 38 kd, 16 c, 13 fp, 2 -För res. 25: 38 v, 15 mp, 1 fpAvstod: 1 kdFrånvarande: 7 s, 5 m, 5 v, 3 kd, 2 c, 1 mp, 2 fpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.7 § Handlingsoffentligheten i EU:s institutio-ner, m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2001/02:KU34Handlingsoffentligheten i EU:s institutioner, m.m.(skr. 2001/02:110).Anf. 85 ():Fru talman! Efter en lång dags diskussion om oli-ka aspekter av den europeiska unionen ska vi nu gåöver på ytterligare ett betänkande som handlar om EUoch arbetet inom EU. Det här har alltså fått ett allde-les eget betänkande, och det finns det kanske skäl förmed tanke på den centrala plats som offentlighets-principen har i den svenska konstitutionen och där-med också den svenska debatten kring EU-medlemskapet.Kenneth sade i den föregående debatten förganska länge sedan att det i vissa EU-frågor finns enbred enighet i den svenska trots grundläg-gande meningsmotsättningar i många andra av deEU-relaterade frågorna. En sådan fråga, där det finnsen bred enighet i den här kammaren, en enighet somdet finns anledning att slå vakt om, är frågan omöppenhet, handlingsoffentlighet och offentlighets-princip.Inför det som skulle bli det svenska medlemskapetpekade vi på nej-sidan, vi som förordade att Sverigeskulle fortsätta stå utanför den europeiska unionen, påväldigt många saker som vi menade innebar storarisker för den svenska demokratin. Vi pekade kanskeframför allt på de risker för offentligheten som EU-medlemskapet innebar.EU var och är dominerat av stora stater med heltandra traditioner på detta område, stater där sekretessär huvudregel och offentlighet något som till nåds gesallmänheten när man så finner lämpligt. Denna om-vända inställning till handlingsoffentlighet har natur-ligtvis också satt sin prägel på EU-systemet somsådant och på dess institutioner.Vi menade då, och vi menar fortfarande, att ge-nom maktöverföring till Europeiska unionen skulle viockså för svenskt vidkommande få en förlust på of-fentlighetens område. Ja-sidan hävdade då, och häv-dar väl alltjämt, ungefär följande: Man slog fast "attoffentlighetsprincipen och meddelarfriheten kommeratt bestå vid ett svenskt medlemskap". Detta fannman nödvändigt att slå fast i en särskild deklarationsom bifogades anslutningsakten. Deklarationen varuppenbarligen inte så självklar, för EU uttalade å sinsida med anledning av deklarationen att man utgickfrån att "härvidlag kommer att följa det ge-mensamma regelverket". Man behöver inte läsa allt-för mycket mellan raderna för att se att här finnsåtminstone potentiellt en konflikt mellan den svenskaöppenhetstraditionen och de regler som gäller inomEuropeiska unionen.Utvecklingen sedan vi blev medlemmar har, me-nar jag, visat att våra farhågor var berättigade. Dethar inte varit självklart att den svenska offentlighetenhar varit ohotad. Tvärtom har den varithotad, och det har krävts ett ganska ihärdigt och be-svärligt arbete för att freda den svenska grundlagenpå den här punkten. Regeringens skrivelse som liggertill grund för betänkandet redogör för denna mycketbesvärliga kamp för en förordning som inte skulleträda den svenska grundlagen förnär.Öppenhetsfrågan i det här sammanhanget handlarpå ett sätt om två olika frågor. Det ena är frågan omöppenheten i EU:s institutioner. Där kan vi konstateraatt utvecklingen åtminstone i de flesta avseenden hargått åt rätt håll. Vi kan tycka att det har gått för lång-samt, men ändock: Öppenheten, regleringen av öp-penheten och garantierna för öppenheten har, trotsstort motstånd, blivit bättre när det gäller EU:s insti-tutioner. är det för vidkommandeändå en förlust när vi överför beslutsbefogenheterfrån t.ex. den här kammaren till ett EU som ännu intehar den öppenhet som vi har här i Sverige.Det andra är frågan om eventuell påverkan påsvensk grundlag. Den har inte varit helt enkel attklara ut. Å ena sidan är EG-rätten överordnad svenskrätt, inklusive svensk grundlag. Å andra sidan finnsdet inte enligt svensk uppfattning fördragsstöd förEU-reglering på vår grundlags område. Här kan maninte luta sig mot juridiken. Här ser vi en politisk stridom var gränserna går och om hur långt vi kan försva-ra den svenska grundlagen.Jag ska ta ett kort exempel på det här problemet. förordning som det handlar om finns en artikel 5,som jag ska läsa i dess helhet. "När en medlemsstattar emot en begäran om tillgång till en handling sommedlemsstaten innehar och som härrör från en insti-tution skall medlemsstaten, om det inte är uppenbartatt handlingen skall eller inte skall lämnas ut, rådgöramed institutionen i fråga för att fatta ett beslut sominte äventyrar att syftena med denna förordning upp-nås. En medlemsstat kan i stället hänskjuta en sådanbegäran till institutionen. "Detta kränker i och för sig inte den svenska alle-narådigheten när det gäller att bedöma om en hand-ling ska lämnas ut eller inte. Men den uppmanar ochinbjuder till en praxis där man rådfrågar en institutionoch där man får förutsätta att man också kommer attfölja de råd man får. Om en sådan praxis utvecklas åtfel riktning blir det i realiteten så att vi överlämnaråtminstone inflytande och kanske också beslutande-rätt över handlingsoffentligheten i svenska myndig-heter. Detta vore ytterst olyckligt.Nu har regeringen - liksom även ,det ska sägas - bedömt att detta ändå, så att säga, ärpå rätt sida av gränsen. Och genom att deklarera justdetta tar vi oss också friheten och kapaciteten attsjälva göra de här bedömningarna. Det är viktigt attslå fast.Vi har inte motionerat med anledning av regering-ens skrivelse eftersom den är en redogörelse för vadregeringen har gjort, och det kan vi inte göra någon-ting åt. Det är möjligt att man skulle kunna hävda attden i någon mån karakteriseras av ett visst skryt, mendet må vara regeringen obetaget i dess egna skrivel-ser. Dock finns, fogat till utskottets betänkande, endel andra motioner som hänger samman med dessafrågor.Vi har reserverat oss i två frågor. Det handlar omreservation 1, som handlar om utredning av maktre-lationerna mellan och , och om reserva-tion 3, om europeiska partier. Jag ska inte närmare gåin på själva sakfrågan utan bara konstatera att dennaidé om att uppifrån, genom ekonomiska incitamentoch regleringar, skapa europeiska partier är en av demest absurda och märkliga idéer som har uppstått idet här systemet, och det vill inte säga lite. Det finnsall anledning att med bestämdhet säga nej till dennamycket konstiga idé att på detta sätt skapa partieruppifrån.Jag yrkar därför bifall till reservation 3, men jagstår givetvis bakom även reservation 1.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.7 § (forts.) Handlingsoffentligheten i EU:s insti-tutioner, m.m. (forts. KU34)Anf. 86 PER ():Fru talman! redogjorde strax föremiddagsuppehållet förtjänstfullt för öppenhetsfrågan,offentlighetsprincipen, såsom den har hanterats här iriksdagen och som den fungerar inom EU. Det ärförstås fortfarande mycket som saknas. Vi är intenöjda med den brist på öppenhet som fortfaranderåder i EU-organen. När det gäller revidering och ettmer öppet förhållande till handlingar får vi hoppas påden kommande regeringskonferensen.Fru talman! I detta betänkande finns Miljöpartietmed på fyra reservationer. Två av dem har vi till-sammans med Vänsterpartiet.En av dessa reservationer handlar om att vi anseratt det behövs en utredning som belyser maktrelatio-nerna mellan den här och institutio-ner, speciellt när det gäller lagstiftningen.Den andra reservationen handlar om europeiskapartier. Vi anser att ett sådant försök att försöka skapanågot slags gemensam identitet uppifrån i grunden ärfel, och vi ser det som ytterligare ett steg mot enstatsbildning. Därför är vi emot detta. Nicefördragethar ju inte trätt i kraft . Därför kan man ifrågasättaden rättsliga grunden för detta.De två övriga reservationerna står en-samt bakom. Den ena handlar om villkor för kandi-datländerna. Vi står inför en utvidgning. Det kanhandlar om 12-13 länder. Vi i anser atten sådan utvidgning måste handla om solidaritet ochrespekt i första hand. T.ex. ansökarländerna i det f.d.östblocket dras med stora demokratiska och miljö-mässiga problem. Därför menar vi att man bör ökainsatserna för att hjälpa dem att komma till rätta medden mänskliga misär som många lever i där. Dethandlar om att bygga upp demokratin och kraftigtminska problemen med miljön. Detta tycks inte varavad utvidgningen nu handlar om. Dagens EU ärmindre intresserat av ömsesidig anpassning. i som skulle anpassa EU inför ut-vidgningen misslyckades fullständigt, som vi ser det.Ett exempel är röstfördelningen i ministerrådet, därdagens stora EU-länder drev igenom att deras maktökas i och med utvidgningen. Det är inte att skapalika förutsättningar. Å andra sidan brydde man siginte om att fatta några beslut i budgetfrågor som är såavgörande.Det krävs en total reformering av EU:s jordbruks-politik. Vi i vill helst att den avskaffas.Den är nämligen otidsenlig, den är byråkratisk, ochden gynnar just det storskaliga miljö- och djurvidrigajordbruket.Vi menar också att den fria rörligheten ser ut att fåalldeles för långa övergångstider.Därför uppmanar vi i denna reservation regering-en att mer kraftfullt verka för att man ska gå ansö-karländerna, dvs. de ansökarländer som på ett demo-kratiskt vis byggt upp önskan att få vara medlemmar iEU, till mötes. Ansökarländerna ska inte anpassa sigrakt upp och ned, utan EU måste anpassa sig till dessaländer.En annan reservation handlar om kampanjpengar.Sverige är ett av de länder där befolkningen är myck-et EU-kritisk. Detta är ett styrkeförhållande som harvisat sig vara långvarigt. är majoriteten avmedierna förhållandevis EU-positiv. Nej-sidan har ettklart underläge. Det är därför av demokratiska skäl såviktigt att nej-sidan ges medel så att den får resurserför att delta i debatten och i opinionsarbetet.Stöd till nej-sidan finns i våra nordiska grannlän-der. I finns Folkebevaegelsen mod EU ochJunibevaegelsen som är EU-kritiska och Europarörel-sen som är EU-positiv. Dessa olika rörelser får650 . I finns Alternativ till EUsom får 300 000 finska mark 1995.Vi menar att en folkrörelse som Nej till EU skulleha ett årligt stöd just för att ge debatten den kraft somden behöver. handlar de beslut som har fattatsom stöd till riksdagspartierna och även om stöd till2004-kommittén som ska dela ut pengar. Men vemdelar de ut pengar till, eller vem får ansöka om peng-ar? Det är ideella föreningar, stiftelser, kommuner,landsting, kommunalförbund, regionförbund, länssty-relser, folkbildningsorganisationer och liknandesammanslutningar. Det viktiga är att de som sökerdessa bidrag ska stå för själva och att de har enallsidig belysning, som det heter, av frågan. Där ärdet ingen grupp som är för eller som är emot, utan detska vara en allsidig belysning. Vi menar att det integer den rättvisa som behövs i debatten, nämligen attde kritiska grupperingarna kommer till tals. Därförhar vi skrivit just denna reservation.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 4 omvillkor för kandidatländerna.Anf. 87 () replik:Fru talman! Jag vill börja med att understryka attVänsterpartiet och i grunden nog är enigaom att de EU-kritiska organisationerna borde ha ettekonomiskt stöd som på ett bättre sätt ger dem möj-lighet att företräda de, som Per säger, mycketbreda opinioner som finns i dessa frågor. Dock har viinte reserverat oss tillsammans av det enkla skälet attom ett beslut fattas i denna kammare där man pekarut att vissa organisationer ska ha bidrag vore att fattaett förvaltningsbeslut.Min fråga till är: Är ni beredda attfrångå principen att kammaren inte ska fatta förvalt-ningsbeslut?Anf. 88 PER () replik:Fru talman! Nej, det är självklart så att förvalt-ningsbeslut ska regeringen fatta. I vår reservationriktar vi en uppmaning till regeringen. Vi säger att iarbetet inför den kommande budgeten till riksdagenbör regeringen beakta de här behoven, framför allt såatt erforderliga garantier skapas såväl för Nej till EUsom för den EU-kritiska opinionen i övrigt - detta föratt de ska kunna komma till tals. Det är alltså enuppmaning till regeringen att i kommande budgetar-bete ta hänsyn till det här.Anf. 89 ():Fru talman! betänkandenr 34 är betitlat Handlingsoffentligheten i EU:s insti-tutioner, m.m. men handlar till yttermera visso till sittmateriella innehåll mest om "m.m." - om sådanastorheter som och övergångsregler förkandidatländer, för att ta ett par exempel.Jag ska använda min talartid till att koncentreramig på, begränsa mig till, just betänkandets titel,Handlingsoffentligheten i EU:s institutioner, m.m.,och ge några personliga kommentarer till den skrivel-se som är grunden för utskottets betänkande.Fru talman! Jag representerade den socialdemo-kratiska riksdagsgruppen då den svenskaparlamentsledamoten vid en samman-komst i , , presenteradesitt betänkande om öppenhet och handlingsoffentlig-het. Delegater och representanter från alla de europe-iskt verksamma partierna, från parlamenten och frånorganisationer fanns där. Där fanns också yttrande-och tryckfrihetsexperter och journalister.Det var en mycket intressant konferens som tyd-ligt visade på klyftan mellan å ena sidan öppenhetensoch handlingsoffentlighetens förespråkare - där intarSverige och en alldeles särskild frontpositionmed tanke på att vi har haft enoffentlighetsprincip inskriven i vår svenska tryckfri-hetsförordning som finnarna sedermera har ärvt ochanslutit sig till - och å andra sidan de synpunkter somman har kanske framför allt i länderna i den södradelen av den europeiska gemenskapen där man harvant sig vid en mer sluten offentlighet och en mersvåråtkomlig handlingsoffentlighet. Det där har na-turligtvis sina historiska och konstitutionella orsakersom jag nu inte ska gå närmare in på.Det som var intressant för mig som iakttagare attnotera var vad journalisterna ansåg. Där var det sam-ma sorts klyfta. Där fanns de skandinaviska journa-listföreträdarna som, tillvanda av decennier av of-fentlighetsprincip och handlingsoffentlighet, menadeatt EU måste öppna sig och bli offentligt på ett heltannat sätt och måste organisera sina arkiv - arkiv somförresten nästan ligger i papplådor i . Mansade där att man hade 1 600 sporadiskt hopsamladearkiv. Det säger inte lite om vidden av det arbete somligger framför EU:s institutioner om man ska organi-sera upp någon typ av offentlighetsprincip.Även andra journalister som omfattar den skandi-naviska synpunkten kom till tals. De holländska ochde brittiska journalisterna anslöt sig till de skandina-viska öppna synsätten. Förvånansvärt nog intog decentraleuropeiska journalisterna, med tyskarna i spet-sen, en mer skeptisk hållning till öppenheten - för attinte tala om vad italienare, spanjorer och fransmänsade på den här konferensen. De sade nämligen att dei vissa avseenden direkt var motståndare och menadeatt en alltför vidgad offentlighetsprincip som möjlig-gjorde transparens, för att nu uttrycka samma sak somvi när vi talar om offentlighetsprincipen, skulle tabort en del av deras yrkesroll: att självständigt gräva,forska och undersöka för att få fram sanningen bakomdet sagda.Att då - i detta spänningsfyllda förhållningssättmellan å ena sidan vår skandinaviska öppna traditionmed handlingsoffentlighet, offentlighetsprincip ochmeddelarfrihet som en självklar och omistlig grund ivår demokrati och å andra sidan den något mer till-knäppta syn som inte minst sydeuropéer har - ändålyckas baxa fram fördragstext sålångt som den gjorde under Sve-riges ordförandeskap tycker jag är en be-drift värd att notera.Det har ändå skett lite av en revolution i och meddet beslut som formades under det svenska ordföran-deskapet. Det innebär att EU och EU:s institutionermåste öppna sig inför sin allmänhet. Man måste arki-vera och registrera handlingar. Man måste lämna uthandlingar om inte särskilda sekretessregler slår till.Okej, de sekretessreglerna kan vi vara kritiska motdärför att de är mer långtgående än de vi är vana vid,men hur som helst är det nuvarande tillstånd som EUhar att rätta sig efter betydligt bättre än som var falletföre det att beslut fattades under vårt ordförandeskap.Naturligtvis kan man då undra: Varför ska inteden svenska och den finska offentlighetsprincipengälla fullt ut? Ja, jag är inte säker på att man kankomma så mycket längre just . Vi har länge argu-menterat för vår ståndpunkt och också gjort undantagi fördragstexten när vi gick in i EU, som mycket riktigt påpekade. Vi betraktar just våroffentlighetsprincip som så pass helig att ingen fårtrampa på den.Att från den utgångspunkten ändå förmå andraländer att närma sig vår ståndpunkt tycker jag är värtatt notera. Detta är glädjande och en bedrift. Utskottetskriver också att detta är en bra grund att stå på. Häri-från kan det bara bli bättre, som vi ser det. Å andrasidan får vi också med viss respekt notera att andrasynsätt förekommer, t.o.m. diametralt motsatta syn-sätt. Vår ståndpunkt kan aldrig bli så stark att visjälvmant överflyglar deras eftersom de har andratraditioner. De har en annan konstitutionell historiaoch andra sedvänjor för att få fram sanningen bakomdet sagda.Jag tycker emellertid att skrivelsen och utskottetstext, som det inte heller är någon strid om, är en bragrund för att stå på i fortsatta diskussionerom öppenhetens utvidgning i den europeiska unionen.Anf. 90 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja ta upp den något bi-sarra idén om tillskapandet av europeiska partier.Tanken är ju att man ovanifrån ska pressa och tvingafram sådana partier. Europaparlamentsledamöternastillgång till resurser ska göras beroende av detta. I enförlängning tänker man sig att varken Socialdemo-kraterna eller ställer upp i EU-parlamentsvalet, utan det gäller våra transnationellaeuropeiska partier. Partiernas program ska t.o.m.granskas och godkännas innan några pengar betalasut.Skälet till att vi är kritiska mot detta är väl ganskauppenbart. Jag vet att den kritiken delas också långtutanför våra led. Kan jag få en liten förklaring till attutskottets majoritet inte anser att vi bör motsätta ossen sådan här rättsakt om transnationella partier?Anf. 91 () replik:Fru talman! känner mycket väl tillbakgrunden till den här rättsakten, som förresten ännuinte är antagen utan som är föremål för en stor dis-kussion. Dessutom finns det en stor tvekan kring den.Det handlar här om en rapport från revisionsrätten,om en revisionell handling som är grunden till denståndpunkt som man har.I rapporten konstaterar man att pengar flyter övertill de etablerade politiska partierna i medlemsstaternavia partiernas politiska grupper i Europaparlamentet.Det är det som är själva grunden.Jag är inte säker på att man ska dra så dramatiskaslutsatser av denna rättsakt som gör.Även Per har förresten gjort det i reservatio-nen. Det betyder inte att jag här i kammaren högljuttkan stå och försvara denna rättsakt. Jag kan baraförklara den. Jag kan säga att följerfrågan noggrant och att den inte är beredd attavstyrka förslaget.Mats ingår i ett parti - det gör även jag- som har en egen international och som har haft det och mer därtill. Denna international, oav-sett om det gäller kommunistiska internationalen nr 1,2, 3 eller 4 eller någon international som kommer, harett visst samarbete. Det är samma sak med den socia-listiska internationalen. Det finns också andra inter-nationaler som har samarbete över nationsgränser.Man tar fasta på gemensamma ståndpunkter. Jag villpåminna om att ett beslut i Komintern engång var ett dekret för alla kommunistiska partier ihela internationalen.Anf. 92 () replik:Fru talman! Jag tackar för historielektionen.