prot · GP09116 · 2002-05-30 00:00:00 — har vi haft ett 40-talärenden anmälda, och det kokade nedtill ett 30-tal som vi hade att behandla. En del fråge-ställningar är förstås enkla och kan avfärdas relativtenkelt. Andra är principiellt intressanta och kan geinblickar av stor betydelse för förståelsen av denlegala och politiska processen.I årets granskning har vi haft ett antal sådanaärenden. Först kan jag notera att de enda som intereserverat sig i detta betänkande är och undertecknad, som råkar varakristdemokrat. I en fråga delade vi kristdemokrater påoss, nämligen i frågan om en ny utredning om Esto-nia. Men i övrigt står vi som parti enat bakom betän-kandet.De synpunkter som vi framförde när det gäller deolika granskningsfrågorna har i stor utsträckningtagits ad notam på det ena eller andra sättet. Vi harhelt enkelt inte behövt reservera oss. Det liggermycket i det som ordföranden sade på presskonferen-sen härförleden om att kritiska synpunkter kan fram-föras på ett bra sätt utan att man använder den s.k.formella prickningen i en kritikmening. Det var jufallet i t.ex. Tetraärendet, förutvarande skolministernsbeslut att inte besvara interpellationer, regeringenstillståndsgivning till spel på Internet, utbildningsmi-nisterns ansvar för CSN och statsråds tillkännagivan-de om aktiedispositioner.Fru talman! Även i frågan om flygbolagsgaranti-erna kan man i efterhand konstatera att de retroaktivaåtgärderna inte var bra. Man kan också konstatera attvid ett tillfälle gjorde regeringen utfästelser på ettområde som var delegerat. Vi för vår del har förståel-se för att regeringen i det läget gjorde som den gjor-de, även om det kan ses som ett formellt fel.Det är också intressant att klarlägga på vilket sätten utredning är en myndighet och vilka möjligheterregeringen har att styra det arbetet via direktiv.Fru talman! Principiellt mycket intressant fann jagför min personliga del det ärende om de FN-sanktioner som vi granskat. I EU-frågorna är vi vanaatt fråga efter rättsliga grunder för agerandet. Sådanamåste ju finnas även när det gäller effektuerande avFN-sanktioner. Det tog lite tid att spåra grunderna,men de fanns ju faktiskt där, nämligen anslutningentill FN och förpliktigandet att följa . Detfinns också en särskild sanktionslag. Det är lätt föross alla att konstatera att det egentligen inte finns enacceptabel rättsordning i FN-systemet för att få sinsak rättsligt prövad. De grundläggande mänskliga fri-och rättigheterna kräver ju att så ska kunna ske. Ensådan rättsordning är något som med fullkraft bör ägna sig åt att få till stånd inom FN-systemet.Fru talman! Regeringen ska förstås inte ägna sigåt ministerstyre i den meningen att den ingriper iförvaltningsmyndigheters tilldelade kompetensområ-den. Men det är också viktigt att veta och inse vadsom står i 1 kap. 6 § i vår grundlag, regeringsformen.Där står att regeringen styr riket. har den varitalltför passiv. Det gäller t.ex. de nationella larmsys-temen, dvs. Tetrasystemet, som vi diskuterar i dag.Det gäller också spel på Internet då förseningsproces-sen borde fått regeringen att agera snabbare. Bristenpå handlingskraft som har diskuterats här tidigarevisade sig också i situationen på CSN. Handlingskraftmåste också finnas hos de enskilda ministrarna. Sålänge man är statsråd ska man sköta sina stats-rådsuppgifter. Det duger inte att smita från interpella-tionssvar i riksdagen.Ibland lyckas KU inte fastställa vilka uppgiftersom är sanna då vi får fram motstridiga uppgifter. Detgäller i ett par ärenden i det här betänkandet. Men omverkligheten inte går att belägga får vi förstås avståfrån att göra bedömningar om detta.Fru talman! Till slut vill jag, trots att vi har ytter-ligare KU-debatter kvar på schemat här i kammaren,passa på att tacka vår kanslichef och kansliet för deenorma insatser de gjort speciellt under denna vår,inte minst i granskningsfrågorna. Jag har varit leda-mot i , 1991-1994 och , men jag tror att den här vårenhar varit den mest arbetstyngda under dessa år. Storttack för er beredvillighet och stora flit! Jag har engång i tiden varit lärare. Jag kan väl få sätta ett betygpå er i det här sammanhanget. Det blir MVG.Anf. 13 ():Fru talman! All offentlig makt i utgår frånfolket. är folkets främsta företrädare, ochriksdagen har till uppgift att granska rikets styrelseoch förvaltningen.Fru talman! En bra genomförd granskning bidrartill att förebygga och förhindra missbruk av makt.Dessutom har en bra genomförd granskning en upp-gift innebärande utveckling av demokratin där demo-kratins demokratiska former ständigt förtydligas ochförbättras. En öppen och effektiv granskning avmakten och dess utövare är en av de viktigastegrundbultarna i en levande demokrati.Detta har också internt tagitansvar för. Vi har själva i utskottets regi fördjupat ossi hur granskningen i sig själv kan utvecklas och för-bättras. Det har varit mycket viktigt och mycket sti-mulerande också för min del som ny i konstitutions-utskottet denna mandatperiod.Årets granskning har haft betydligt fler gransk-ningsärenden än tidigare, bortåt 40 stycken. Den härmängden säger kanske inte så mycket om inriktning-en på kritiken, hur den kommer att formuleras elleromfånget på de kritiska anmälningarna.I denna granskning har inga reser-vationer, men det finns trots allt några granskningsä-renden som jag vill beröra.Det finns en bredd på anmälningarna, och det ärriktigt och viktigt. Men jag tror att årets anmälningarhar en större bredd än tidigare under den här mandat-perioden. Det är alltifrån ett kritiskt förhållningssätttill regeringens sätt att hantera tillkännagi-vanden, krav om statsråds ansvar att fullfölja sinaförpliktelser trots avgång, tillståndsgivning till spel påInternet och statsråds ansvar för Centrala studiestöds-nämndens brister när det gäller handläggningstideroch tillgänglighet.Det finns också, utan att rangordna anmälningarefter deras karaktär, viktiga granskningar som kräveren fördjupning på ett sätt som vi inte har gjort tidigareunder den här mandatperioden. Det är anmälningarsom gäller FN-sanktionerna och avvisning till Egyp-ten. Det här visar på vikten av att granskningen skerväldigt grannlaga och på djupet och med en tydliggenomgång av de slutsatser som vi drar. I de härärendena gör inte någon annan bedöm-ning än vad majoriteten har gjort. Men jag har ansettatt det har varit viktigt med en fördjupning i dessaärenden.Fru talman! Jag tänker inte ömsa skinn, som Gö-ran pratade om tidigare, men jag konsta-tera att trots den inledande diskussionen har gransk-ningen skett under stor enighet.Jag skulle vilja nämna några ärenden där de slut-satser som majoriteten har ställt sig bakom inte harresulterat i de traditionella kritiska bedömningarna.Granskningen har ändå fyllts med kritik mot rege-ringen i flera avseenden.Det gäller t.ex. regeringens hantering av lotteritill-stånd för spel på Internet. Det började med ett prov-tillstånd som förlängdes och utvidgades samtidigtsom andra sökande har fått avslag med hänvisning tillutvärdering.Granskningens majoritet finner att förlängning avprovtillstånd som andra har fått avslag intesakligt kan motiveras.Regeringen måste därför bära ansvar för att denutredning som skulle genomföras också skulle haslutförts så att andra aktörer hade kunnat kommai åtnjutande av denna marknad, som enbart treaktörer getts tillgång till. En av dem var A-lotteriet.Något annat som är värt att uppmärksammas ochsom har kommenterats en hel del är bristerna hosCSN när det gäller handläggningstider och tillgäng-lighet. Majoritetstexten innehåller en bekräftelse påatt regeringen har tillfört resurser, men det har interesulterat i bättre service gentemot studenterna. Ut-skottet har därför ansett att utbildningsminister ett stort ansvar för dessa brister, utan att hamna ien traditionell regelrätt kritik.Även när det gäller hanteringen av radiokommu-nikationssystemet Tetra har utskottet gjort bedöm-ningen att regeringen har ansvar för hanteringen.Trots flera uttalanden från om behovet harhanteringen medfört att lösningen av en viktig sam-hällsfråga allvarligt har dragit ut på tiden.Under den här mandatperioden har jag ofta möttanmälningar som berör regeringens genomförande avriksdagens tillkännagivanden.Utskottet har varit tydligt i sina skrivningar ochsagt att om regeringen gör en annan bedömning ochväljer att inte hörsamma tillkännagivandeär det viktigt att får en redovisning av denbedömningen.Det finns också granskningsärenden som utskottetinte har kunnat avgöra. Det är ärenden som vi kanförvänta oss återkommer. En del granskningsärendenhar varit av återkommande karaktär under den man-datperiod som jag har givits möjlighet att sitta i kon-stitutionsutskottet.Fru talman! Som jag har sagt har Center-partiet inga reservationer och inga avvikande uppfatt-ningar gentemot de majoritetsskrivningar som finns iårets granskning. Därför yrkar jag på godkännande avutskottets anmälan i granskningsbetänkande KU 20som vi nu har att fatta beslut om.Anf. 14 BO ():Fru talman! uppgift attgranska statsrådens göranden och låtanden är ju enmycket ovanlig uppgift för ett utskott i en parlamen-tarisk församling. Internationellt sett är den närmastunik.Det tillkom under helt andra parlamentariska för-hållanden än dem vi har . Efter det att granskning-en började har vi juinfört parlamentarism i vårt land. I normalfallet utgårregeringen från en majoritet i parlamentet - ellertolereras åtminstone av en majoritet i parlamentet.Det uppkom en fullständigt rimlig diskussion omkonstitutionsutskottets uppgift skulle kunna fortsättanär parlamentarismen infördes i vårt land. Bakom dendiskussionen låg den allmänmänskliga iakttagelsenatt det är väldigt mycket lättare att se grandet i singrannes öga än bjälken i det egna. För politiker avolika slag har det varit lättare att se felen hos en rege-ring som man inte stödjer än det har varit att se felenhos en regering som man själv ställer sig bakom.Det är ett problem som konstitutionsutskottetsgranskning lever och måste leva med. Det har gjortsnågra försök att ytterligare förstärka oppositionensroll i de här sammanhangen. Det som skedde i börjanpå under den borgerliga regeringen var attvi påbörjade en ny praxis. Vi såg tillatt ordföranden i utskottet skulle komma från opposi-tionen.Syftet med KU:s granskning är att förebygga ochavskräcka snarare än att döma och straffa. Jag hartidigare i de här debatterna påmint om enKU-ordförande längre tillbaka som hävdade att det påvarje statsråds ämbetsrum i blickfånget framförskrivbordet borde finnas en skylt med texten ser dig.KU:s granskning är ju inte det enda instrumentet.Mycket handlar om den allmänna debatten ochmassmedia och deras granskande roll. Här i huset harvi revisorer. Vi har möjlighet att väckamisstroendeförklaring. Och vi har förstås, i en demo-krati med allmän rösträtt, de allmänna valen som ettkorrigeringsmedel för en regering som skulle miss-sköta sig alltför mycket - i den mån det når medbor-garnas kännedom.I inledningen till den här debatten pekade ordför-anden på ett försök som har bedrivits för att nå ändåstörre enighet i KU-granskningen. Vi ska försökaåstadkomma detta genom en dämpning av ordval föratt det ska bli lättare för de ledamöter av utskottetsom annars tycker bra om regeringen att ställa sigbakom befogad kritik.Det kanske har förekommit liknande försök tidi-gare, men enligt min mening är det här en god ambi-tion att få ökad tyngd åt det som är KU:s grundläg-gande uppgift, dvs. att förebygga.Förutsättningen för att den här metoden ska fun-gera är förstås att statsråden inte känner sig mindreoroade över vad en KU-granskning kan leda fram tillbara för att ordvalet är något mer dämpat, utan att denfortsätter att vara avskräckande - gärna ändå meravskräckande. Jag tror att det kan vara så.Framtiden får väl utvisa vad som händer på denpunkten.Fru talman! Jag har inte deltagit i granskningsar-betet i utskottet. Det har vår ledamot gjort. Hon har laga förfall. Jag har försöktatt sätta mig in i de olika granskningsärendena.Det är ju en hel mängd ärenden som har anmälts.Utskottets vice ordförande noterade med tillfreds-ställelse, tror jag, att flertalet inte hade lett till kritik.Det vore väl konstigt om flertalet skulle leda till kritikfrån utskottets sida. Det är väl närmast hedrande förden politiska oppositionens företrädare i konstitu-tionsutskottet att inte flertalet anmälningar har bifal-lits på ett eller annat sätt.Ordföranden och flera andra som har talat i denhär allmänna delen av debatten har nämnt fall därkritik har riktats av ett enigt utskott. Vi får hoppas attdet har betydelse för det framtida uppträdandet avstatsråd från denna och andra regeringar.Några av de punkterna har varit radiokommuni-kationerna i samband med Tetra. Det har handlar omEU-beslut och . Det är en fråga som jagtror att man får anledning att återkomma till. har tidigare gjort insatser på det härområdet genom att kraftigt stryka under att det bara äri mycket sällsynta och speciella fall som ett statsråd,när han eller hon vistas litet längre söderut i Europaoch träffar kolleger och kommer överens om sakersom man inte ska följa vad en majoritet i har sagt.Det något milt formulerade påpekande som nuförs fram bidrar väl till en utveckling åt rätt håll, fårman hoppas.Även den kritik som funnits i samband med vape-nembargot och lotteritillstånden är naturligtvis värde-full.Det är naturligt att man i KU liksom i alla möjligaandra sammanhang när man granskar människorsbeteenden, göranden och låtanden inte alltid når klar-het. Det är förstås med KU:s granskning som vid allannan granskning så att en och annan som har begåttfel kommer undan därför att det inte har gått att be-lägga vad som har hänt. Detta får vi leva med i enofullkomlig värld.Vår företrädare har ställt sigbakom flertalet av de ställningstaganden som hargjorts från KU:s sida. Hon har, som framgår av be-tänkandet, på några punkter reserverat sig. Jag vill såhär i inledningen bara nämna de punkterna.Det gäller frågan om retroaktiviteten i den statligagarantin till flygbolagen.Det gäller frågan om FN-sanktionerna, där mannu har kommit in på ett mycket centralt område,nämligen om de fri- och rättigheter som vi har i vårtland kan upphävas genom beslut i organisationer somvi ansluter oss till på annat håll. Det gäller förståsockså om regeringen har gjort tillräckligt för att slåvakt om dessa fri- och rättigheter.Det gäller dessutom frågan om avvisningarna tillEgypten och om man på ett tillräckligt gott sätt harförvissat sig eller har kunnat skapa visshet inför av-visning till ett land som enligt många uppgifter till-lämpar tortyr.Det gäller frågan om ordningen och säkerhetenunder EU-toppmötet.Till sist gäller det frågan om och digital-TV.Jag ämnar från sida återkomma tillnågra av dessa frågor i den fortsatta debatten.KU:s granskning är som sagt mycket viktig. Enpunkt som vi väl får anled-ning att ta upp mera är avgränsningen till Riksdagensrevisorer. Frågan om den avgränsningen har funnitsunder hela den tid som vi har haft reviso-rer och som vi har haft KU:s granskning. Vad Riks-dagens revisorer gör har varit mycket mera entydigtdefinierat än vad KU:s uppdrag på den här punktenhar varit, men i samband med att vi förmodligen tillnästa sommar får en ny myndighet, ,finns det all anledning att försöka se över om dengränsdragning som uppkommit genom praxis är denrätta inför framtiden.Det är möjligt att någon förändring ska äga rum.Jag tror inte att vi klarar av det , fru talman, mendet är en fråga som det finns all anledning att ägna sigåt . Vad som enligt uppfatt-ning är alldeles klart är att såväl KU:s granskningsom den som revisorer har gjortoch kommer att göra be-hövs.Anf. 15 () replik:Fru talman! Bara ett par små påpekanden. Detförsta gäller att talar om dem som tyckerbra om regeringen. Detta är inte ett perspektiv som vihar i granskningsarbetet utan här gäller det att tyckaeller anse något i den sakfråga som utskottet diskute-rar. Jag vet ju inte riktigt vilken erfarenhet Bo Kön-berg har av sitt arbete i KU, men i alla fall vill jaggärna deklarera att jag ser arbetet på det sättet.Jag vill vidare hålla lite liv i de, möjligen oskriv-na, överenskommelser som har varit. Bo Könbergsäger att oppositionen såg till att det blev en ordfö-rande från oppositionen i KU. Detta är en förhand-lingsöverenskommelse som prövas under en tid.Jag förmodar att de som har större inflytande överriksdagens verksamhet än vad jag har kommer attdiskutera den , efter valet.Anf. 16 BO () replik:Fru talman! Jag använde i sammanhanget uttryck-et "tycka bra om regeringen", och det var förmodli-gen det som fick att begära replik.Jag har blivit något förvånad eftersom jag aldrig upp-fattat att han ser annorlunda på den nuvarande rege-ringen.Men jag kan väl få säga att syftet inte var pole-miskt. Syftet var egentligen bara att peka på att vi alla- som jag tror att jag sade - har mycketlättare att se brister hos dem som vi inte är så förtjustai än hos dem som vi är mera förtjusta i.Det är möjligt att står utanfördenna mänskliga svaghet. Jag tror att flertalet av ossandra är beredda att erkänna att vi har den. Jag skulleväl nästan också vilja säga att om det är så att viceordföranden i inte känns viddenna mänskliga svaghet, blir jag en aning bekymradinför det fortsatta arbetet i det här sammanhanget.Men det kanske kan bli ändring på det, så att GöranMagnusson under nästa mandatperiods förhandlingargranskar en regering som han inte är lika förtjust i.Då kanske lejontassen kan komma fram ännu mer änden här gången.Sedan var det inte min avsikt att påstå att - för attanvända språkbruk, som kanskevar lite felplacerat - att oppositionen hade ordnat attoppositionen fick makten i KU. Det är väl inte möj-ligt rent formellt. Vad jag pekade på var att vi infördeden här ordningen med att ha någon från den politiskaoppositionen som ordförande i isamband med den borgerliga regeringen i början på90-talet. Den traditionen har fortsatt, och jag hoppasatt den kommer att fullföljas.Anf. 17 () replik:Fru talman! Frågan vem som ska vara ordförandefår diskuteras i annat sammanhang. Jag tänkte barasäga någonting om mänsklig svaghet. Jag avser dockicke att vittna om mina egna mänskliga svagheter föratt bevisa att även jag lider av sådana utan ska barakonstatera att kategoriseringen i dem som i utskottettycker bra om regeringen och dem som där tycker illaom regeringen är fel utgångspunkt för resonemanget.Utskottet arbetar samfällt, och det är fråga om att urlegal synpunkt granska de beslut som regeringen harfattat.Anf. 18 BO () replik:Fru talman! Jag har en mycket liten men ändockviss erfarenhet av KU:s arbete i den här delen, ochdet är alldeles uppenbart att KU under den här perio-den liksom under tidigare perioder har agerat sam-fällt. Min kommentar hade mera att göra med hur visom människor betraktar och granskar ärenden. Bak-grunden till den var förutom, som jag tror, en vissinsikt i mänsklig svaghet också den debatt som fördesnär parlamentarismen kom till vårt land i frågan omdet var meningsfyllt att fortsätta med en politiskgranskning från parlamentet av den regering som dethar utsett.Anf. 19 PER ():Fru talman! Vad avser betänkandet sammantagetska man kanske ställa sig frågan om regeringen urkonstitutionell synpunkt har skött sig ganska bra ellerom vi riksdagsledamöter inte har varit tillräckligtalerta när det gäller att se de konstitutionella fel somregeringen gör sig skyldig till. I de flesta av de mellan33 och 40 ärenden som vi har haft finns det ju enganska starkt gemensam hållning. Det finns också ettsätt att uttrycka kritik som är ganska nytt.Förra året ondgjorde jag mig från denna talarstollite över politiseringen av granskningen. Jag har haftsvårigheter med att det när det bränt till i vissa frågorhar blivit partipolitik. Jag har i alla fall upplevt det så,och det gav jag då uttryck för.Man kan säga att detta nästan lyser med sin från-varo. Jag är glad över att jag i alla fall inte harsett de rallarsvingar som jag upplevde i förra åretsdebatt.KU är ett utskott som har en stor uppgift, nämli-gen att granska och kontrollera regeringen ur konsti-tutionell synpunkt. Detta borde vi kunna klara utan attvara fästade vid våra partipolitiska ståndpunkter. Detär som sagt väldigt svårt, men jag tycker ändå att vi iår har varit duktiga på det i utskottet.Att vår begreppsapparat, som tidigare nämnts, harförändrats innebär att vi inte bara använder uttrycksom "kritik". Vi använder en terminologi som bestårav ordsammanställningar, adjektiv och uttryckssättför det som vi inte är nöjda med. Det gäller uttrycksom "tunga skäl", "olyckligt", "vissa oklarheter","utrymme för osäkerhet", "understryka vikten av","oacceptabelt" och "bära ansvaret för".Sådana uttryck visar att utskottet vill ge en infor-mation till regeringen om sådant som inte är bra ochsom den måste ändra på. Bland de ärenden som vi harhaft uppe till granskning finns en rad ämnen somföranleder just sådana här kritiska uttryck.Flera har nämnt bristerna i CSN:s verksamhet.Det gäller först och främst utbildningsministerÖstros, det gäller också det radiokommunikations-system som är baserat på Tetrastandarden, och detgäller inte minst helikopterupphandlingen. Här radasen mängd olika uttryck upp, som visar att vi egentli-gen är väldigt kritiska.Jag vill inte, som sade i sitt ti-digare inlägg, att vi ska läsa mellan raderna. Vi skaläsa det som står på raderna, och vi ska stå för detsom står där - ingenting annat.När det gäller vårt ställningstagande till upphand-lingen av helikoptrarna säger vi att det finns vissaoklarheter. Vi tycker att det är olyckligt att upphand-lingsförfarandet kom att genomföras parallellt med enförundersökning gällande industrispionage. Det kanha påverkat konkurrensförhållandet vid upphandling-en.Det faktum att det ena företaget, ,hade tillgång till mer information än andra leverantö-rer lämnar utrymme för osäkerhet om vilken betydel-se det kan ha haft för upphandlingen. Det här är kritikpå raden - inte mellan raderna.Vi hoppas att regeringen tar till sig kritiken, ochvi konstaterar också att vi inte kom hela vägen fram.Också det är viktig information, tycker jag.Vi är också kritiska till regeringens samråd medEU-nämnden. Vi vill ha en korrekt ordning, dvs. vivill helt enkelt ha information, samråd och beslut irätt ordning. Man ska ges tid och rådrum för dendiskussion som ska föras i innan beslutfattas i ministerrådet.När det gäller handläggning av regeringsärendenhar vi också kritiska synpunkter. De är inte så allvar-liga, men de finns dock.När det gäller Göteborgshändelserna kommer jagatt ta upp den frågan under det särskilda avsnittet. Jagvill här och bara säga att jag inte tycker att fråganom beredskapspoliserna var så stor, och jag tycker attden har fått ett tillfredsställande svar.Men under Göteborgshändelserna inträffademycket annat som vi kanske borde ha ägnat meruppmärksamhet åt. Jag återkommer till detta underavsnitt om Göteborgshändelserna.Majoriteten för även fram kritik. ochFolkpartiet framför starkare kritik än utskottets majo-ritet när det gäller de statliga flyggarantierna. Ut-skottets majoritet anser att det kanske inte var så braatt regeringen fattade beslut när man egentligenskulle ha låtit fatta beslut. Detta ärfullt möjligt, men det är inte riktigt tillfredsställande,vilket vi också säger. När det gäller retroaktiviteten ärvi också överens om att det inte är bra. Jag tror attäven detta har gått fram.Jag vill också säga något om utnämningsärendena.Göran självkritik i fråga om jämställdhetenvar ett öppet och fint självmål, och det hakar givetvisutskottet på. I jämställdhetsfrågorna har regeringengått alldeles för långsamt fram, vilket säger. Jag tycker att det är väldigt uppriktigtoch bra att stå för det, och jag hoppas att det ländertill förändring så att regeringen skärper utnämnings-politiken just i fråga om jämställdheten.Miljöpartiet har fyra reservationer i betänkandet.Det beror på att vi tycker att utskottets majoritet intehar kommit fram till den slutsats som vi anser varaden riktiga.Två av reservationerna har vi tillsammans medVänsterpartiet och .