prot · GP09105 · 2002-05-14 00:00:00 — Ministern har varitinne på sättet, men jag tycker ändå att det vore intres-sant att få detta ytterligare utvecklat också med tankepå att det finns andra parter som är med i samman-hanget, inte bara staten. kan det upp-fattas som att vad staten har gjort fel får folk ute ilandet som inte har haft del i skulden betala för.Anf. 47 Jordbruksminister ():Fru talman! När vi kan underteckna kan jag inte säga . före-slog i sin utredning att ett antal åtgärder måste vidtasinnan. Det gäller bl.a. informationssatsningen. Den äri full gång. har juststartat sitt arbete. Frågorna som rör jakt och fiskemåste ut. De är inte utklarade. Det var etttilläggsdirektiv till Rennäringspolitiska kommittén.Kommittén hann inte med. Jag har sagtatt jag överväger att bryta loss frågan ur kommitté-betänkandet, även om remisstiden inte går ut förrän inovember. Jag tycker att det är viktigt att försökabringa klarhet i de här svåra jakt- och fiskefrågorna.Det handlar ju både om dubbelregistrering av älgjaktoch om den s.k. fria jakten.Sedan är det viktigt att dessa frågor diskuteras.Efter det att utredning var klar och i sam-band med tillkomsten av Rennäringspolitiska kom-mitténs betänkande hölls det ett ganska stort antaldialogmöten och informationsmöten i . Det var väl förhoppningsvis en början till endialog. Det var en ganska upphetsad ton har jag för-stått. Jag var inte själv med, utan det var de somskötte utredningarna som höll i dessa möten.Det får ta sin tid. Det är ingenting som går från endag till en annan eller från till ett annat. Det härmåste få ta sin tid. får vi naturligtvis kritikminst en gång från FN. De menar att vi somhar varit pådrivande när det gäller den här konventio-nen inte undertecknar den själva. Det är lite svårt att ilängden försvara ett sådant beteende. Men jag kan idenna stund inte säga någon dag för detta.Jag har varit i . Jag har träffat socialdemo-kraterna där. Det är väldigt viktigt att alla partier, ialla fall de partier som vill ha försoning och som villatt man ska kunna ta steg framåt, pratar om de härsakerna på ort och ställe och försöker att jämka sam-man olika grupper. Jag hoppas att det sker också iKiruna.Jag kan inte säga så mycket mer om forumetför försoning. Vi arbetar med det. Det är inte någon-ting som vi ska lägga förslag om, utan vi arbetar framdet i dialog med framför allt . Tanken äratt det ska vara en bredare diskussion än enbart mel-lan staten och samerna. Vi vill ju få till stånd en bre-dare diskussion och dialog också med andra.Anf. 48 ():Fru talman! Jag tror också att det är viktigt att allamedverkar i en dialog, men det kan väl vara svårt.Det är så många känslor involverade, och alla har enuppfattning om detta.Jag tycker att det finns en svår fråga som kommerupp. Det gäller frågan om ratificeringen av 169. Det blir en återgång till en situa-tion där ägandet och förvaltandet av en mark över-ordnas demokratiuppfattningen, dvs. en människa, enröst, och att alla människor är lika mycket värda.Samtidigt förstår jag till att vi har enurbefolkning som naturligtvis ska ha en särställning.Men jag tycker att detta inte är så enkelt. Därför ut-tryckte jag det så att man skulle kunna stärka detsamiska inflytandet på grund av deras ställning somurbefolkning som man garanterar det de-mokratiska deltagandet för ortsbefolkningen. Dåhandlar det inte bara om att staten har en bra relationkontra samerna på bekostnad av andra grupper.Jag vet inte om jag har så mycket mer att tillägga iden här frågan. Jag upplever inte att vi har så storaåsiktsskillnader här. Jag förstår att det är problema-tiskt att FN kritiserar för att det tar för långtid. Eftersom jag känner till komplexiteten har jagsamtidigt förståelse för att det behöver ta den tid dettar.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2001/02:436 om sys-selsättningen inom de areella näringarnaAnf. 49 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat näringsmi-nistern vilka åtgärder han avser att vidta för att främjasysselsättningen inom de areella näringarna. Arbetet iregeringen är så fördelat att det är jag som ska besva-ra frågan.De areella näringarnas ekonomiska betydelse harminskat betydligt till följd av den omfattande struk-turomvandling som skett i under de senaste50 åren. Utveckling beror framför allt på de tekniskaframstegen och den ökade produktiviteten inom sek-torn. Sysselsättningen inom jordbruket med binäring-ar uppskattas uppgå till av landets för-värvsarbetande. Härtill kommer den indirekta syssel-sättning som jord- och skogsbruket ger upphov till.I vissa delar av landet har emellertid jord- ochskogsbruket en större relativ betydelse. Exempelvishar en betydligt högre andel sysselsattainom jordbruket med binäringar. I dessa delar avlandet har jord- och skogsbruket en fortsatt stor bety-delse för den ekonomiska och sociala utvecklingen.Det är viktigt att tillväxtförutsättningar i alla regi-oner stärks. Grunden för ett gott företagsklimat är ensund ekonomisk politik. Av stor betydelse är också deframtida infrastruktursatsningar som regeringen ihöstas föreslog och som bl.a. omfattar det regionalavägnätet. När det gäller produktionsskatterna harjordbruket i energiskattesammanhang jämställts medtillverkningsindustrin. Vidare har beslutats att skat-terna på handelsgödsel och bekämpningsmedel kom-mer att återföras till jordbruksnäringen. Beträffandedieselskatten pågår en utredning.Regeringens politik för regional utveckling ochlivskraft i alla delar av landet innebär att ett tydligareregionalt utvecklingsansvar läggs på vissa politikom-råden med stor strukturell betydelse, däribland lands-bygdspolitiken och politikområdena inom de areellanäringarna. Jordbruket och de övriga areella näring-arna bör därför kunna medverka aktivt i de regionalatillväxtprogram som ska utarbetas.Riktade åtgärder för att främja sysselsättningeninom jordbruket och därigenom landsbygdens eko-nomiska och sociala utveckling görs framför alltinom ramen för det svenska miljö- och landsbygds-programmet. Programmet medfinansieras av EU ochuppgår till totalt under perioden2000-2006. Som exempel på åtgärder kan nämnaskompensationsbidrag till jordbruk i mindre gynnadeområden och stöd till landsbygdsutveckling somsyftar till att skapa förutsättningar för ett vidareut-vecklat och differentierat jordbruk. Utöver miljö- ochlandsbygdsprogrammets åtgärder lämnas ett nationelltstöd till jordbruket i norra måste utvecklas för att iökad utsträckning integreras i den samlade regionalautvecklingen. Ett öppet, varierat och attraktivt jord-brukslandskap har ett potentiellt ekonomiskt värde förlandsbygd och regioner som genom jordbrukarnaskompetens och företagsamhet skulle kunna utgöra enviktig bas för regional tillväxt och utveckling inomsektorer som t.ex. turism, kultur och rekreation.Anf. 50 ():Fru talman! Jordbruksministern och jag har fleragånger diskuterat just jordbruksfrågorna. Jag villevidga den här diskussionen. Det var därför jag ställdefrågan om sysselsättningseffekten av de areella nä-ringarna i ett vidare perspektiv till näringsministern.Jordbruksministern säger att av sysselsätt-ningen sker inom jordbruket. Det är ju riktigt, menjag tycker att vi måste se den här frågan i ett betydligtvidare perspektiv. Ministern säger också att betydel-sen av jordbruket har minskat betydligt under desenaste åren.Jag vet inte om den uppfattningen egentligen ärriktig. I ett vidare perspektiv är jordbruket ett avgö-rande led i en produktionskedja som sysselsätterbetydligt fler människor än näringen själv. Det ärbasen för en omfattande verksamhet i andra näringar,främst livsmedelsindustrin och även hos underleve-rantörer i olika led. Jordbrukets direkta och indirektasysselsättningseffekter i är 1999 enligt beräk-ningar från nationalräkenskaperna 83 600 personerinom jordbruks- och trädgårdsnäringen, 69 600 inomlivsmedelsindustrin och 97 200 övriga indirekta sys-selsättningar. Det blir sammanlagt 250 400 personersom har en direkt sysselsättning baserad på jordbru-ket och utifrån primärproduktionen som sådan. Livs-medelssektorn sysselsätter således ¼ miljon männi-skor i . Det motsvarar av sysselsättningeni landet. Varje jordbrukare sysselsätter således ytter-ligare två personer om man utgår från de här uppgif-terna. Om man försöker vidga det här perspektivetytterligare beräknar man att ungefär 170 000 personerär sysselsatta med distribution av svenska livsmedel.Det får man också tillföra den här siffran som är merpreciserad i det här sammanhanget. Till detta kommerytterligare perifera indirekta effekter av jordbruksnä-ringen inom ramen för detaljhandel, ser-vice och liknande där man på många orter är direktberörd av det primära jordbruket.Det har gjorts vissa beräkningar. Man har sett deti ett ännu vidare perspektiv. Man har kommit fram tillatt nära 130 000 personer är indirekt sysselsatta ijordbruket. Jordbruket är en spindel i nätet när detgäller sysselsättningen på väldigt många orter och förväldigt många människor. Det sysselsätter betydligtfler än de som redovisas.Om vi tittar på skogsbruket ser vi ungefär sammasak när det gäller direkta och indirekta effekter. An-talet personer som är direkt sysselsatta i skogsbruketär 90 000-100 000. Antalet indirekt sysselsatta ärungefär 180 000 personer. Om man ser till ett ännuvidare perspektiv och till dessa siffror lägger effek-terna inom t.ex. transportnäringen får man ännu högretal.Det är utifrån detta faktum som jag har velat fråganäringsministern hur han ser på de areella näringarnassysselsättningseffekter nu och på lite sikt. Det äringen tvekan om att de areella näringarnas sysselsätt-ningseffekter även kommer att ha väldigt storbetydelse inte minst på landsbygden, men också närdet gäller vissa tätorter. Precis som jordbruksminis-tern sade är det framför allt i vissa kommuner och ivissa delar av landet som denna effekt är specielltpåtaglig. Näringen är nödvändig för att man ska kun-na hålla sysselsättningen uppe. Vi måste se till att vihar en effektiv primärproduktion, som är basen försysselsättningen i ett vidare perspektiv.Anf. 51 Jordbruksminister ():Fru talman! För ovanlighetens skull tycks vi inteha motstridiga uppfattningar. Jag delar på detta. Jag har också tagit del av dessa siffroroch vet att det är så. Vad jag försöker säga i interpel-lationssvaret är att antalet bönder i primärproduktio-nen har minskat drastiskt pågrund av strukturomvandling och rationalisering. Detfinns indirekta effekter i livsmedelsindustrin och närdet gäller transporter, handel osv. Många blir berördaav detta. Vi är också överens om att det varierar överlandet. På en del håll är dessa näringar vanligare änpå andra håll.Man kan fundera över hur det blir . Det harjag som jordbruksminister i uppdrag att göra. Det ärsynnerligen aktuellt, för vi diskuterar just nu halvtid-söversynen av EU:s jordbrukspolitik. Så småningomska vi diskutera politiken inför den programperiodsom börjar 2007.Om vi tittar på hela EU-området - drar vi in kan-didatländerna blir det ännu tydligare - ser vi att vi producerar ett överskott av mat. Antalet bönderkommer med all sannolikhet att minska ytterligare.Det sker kanske inte i ; det beror lite grann påvilken politik vi för. Men i länder där man ännu integenomgått den strukturomvandling som vi har gjort iSverige kommer det att bli färre jordbrukare, och mankommer att få syssla med andra saker.Här försöker vi föra in ett nytt perspektiv i EU-processen. Visst producerar bönder mat - det är na-turligtvis deras viktigaste uppgift. Men vi försöker seatt bönder också producerar andra saker. Skulle vigöra en total avreglering av jordbruket inom EU - jagvet inte om det finns några förespråkare för det idenna kammare, men man hör det nämnas på andrahåll - skulle det få katastrofala följder för produktio-nen. Produktionen skulle vara koncentrerad till vissadelar av , och det skulle inte produceras någotpå eller , i Jönköpingstrakten eller iÖstersundstrakten.Man får fråga sig om bönderna producerar någon-ting utöver maten. Jag tycker att de gör det. De pro-ducerar öppna landskap och våtmarker - sådant somvi vill ha men som vi inte kan äta. Det är sådant viändå tycker är viktigt. Då måste vi vara beredda attbetala för detta.Just nu diskuterar vi intensivt hur en sådan betal-ning ska gå till och hur man kan förändra EU:s gans-ka komplicerade, för att uttrycka sig milt, jordbruks-system i denna riktning, så att vi inte producerar förmycket mat utan äter upp det vi producerar. Därut-över är vi villiga att betala för upplevelser, skönhet,miljö och biologisk mångfald. Den debatten tyckerjag är väldigt spännande.Anf. 52 ():Fru talman! Jag delar jordbruksministerns upp-fattning på den punkten. Vi måste vidga diskussionennär det gäller vad jordbruksnäringen ska producera.Här måste vi fästa uppmärksamheten på vilken nyttajordbruket gör annat än som livsmedelsproducent.Det är två saker vi måste ha klart för oss i framtiden:dels att jordbruket är livsmedelsproducent, dels attjordbruket är producent av andra varor och tjänster.Här tror jag att det finns väldigt goda möjligheteratt se till att man inom jordbruket på ett ännu mereffektivt sätt slår vakt om det öppna kulturlandskapetoch skapar förutsättningar för t.ex. turistnäring ochandra servicenäringar. Då måste vi också se till attförbättra förutsättningarna för de näringarna.Precis samma sak gäller primärproduktionen. Jagmenar att vi i måste ha kvar en effektiv pri-märproduktion av livsmedelsprodukter. Vi vet att desvenska livsmedlen har en hög status inte enbart iSverige utan även om man ser det ur ett EU-perspektiv. Då är det angeläget att vi för en nationelljordbrukspolitik som skapar förutsättningar för brakvalitet.Det är precis som jordbruksministern säger. Isamband med en avreglering av marknaden inomramen för WTO ökar konkurrensen, och då måstevåra bönder och bönder i andra länder få likvärdigakonkurrensförutsättningar.Vi har hört att avregleringen kanske blir ännu merkomplicerad. I tillför man nu ytterligare sub-ventioner till jordbruket, och det är framför allt detamerikanska jordbruket som EU ska konkurrera med.Det är kanske inte så alldeles lätt att uppnå den totalaavreglering man talar om i den jordbrukspolitiskadebatten. Men vi måste ändå ha inriktningen klar föross.Jag vill fråga jordbruksministern när förslaget omen sänkt dieselskatt kommer. Det finns med som enviktig faktor när det gäller konkurrensförutsättningar-na. När räknar man med att denna utredning är klar?Vi vet inte när förslaget sedan kommer. Det beror påden politiska viljan.Jag vill också understyrka att det är angeläget attvi, när vi för diskussionen om det svenskajordbruket, det svenska skogsbruket och sysselsätt-ningen, inte enbart redovisar de . Vimåste redovisa också de indirekta sysselsättningsef-fekterna av jordbruket. Om vi ser både sysselsättningoch BNP-effekt i ett lite vidare perspektiv är jordbru-ket och livsmedelsindustrin faktiskt viktigare än bil-industrin, som vi alla vill slå vakt om. Då måste viockså tänka på att värna det svenska jordbruket ochden svenska primärproduktionen, som sysselsätter såväldigt många i landet.Därför vill jag fråga hur jordbruksministern ska setill att vi ökar styrkan när det gäller inte bara kultur-landskapet utan också den primära livsmedelspro-duktionen.Anf. 53 Jordbruksminister ():Fru talman! Vi tycks båda vara anhängare av tan-ken att bönderna förutom mat producerar någontingannat, som vi måste vara beredda att betala för. I daggår pengarna till rent produktionsdrivande stöd, somdriver upp produktionen inom EU och skapar detöverskott av mat som vi lagrar med våra skattepengaroch sedan med andra skattepengar dumpar i t.ex.tredje världen. Jag tycker att det är en fullständigtomoralisk politik. När vi tar bort produktionsstödenfår vi föra över en del av pengarna till annat, t.ex.miljöstöd och landskapsutveckling.Det är där nationerna kommer in. Politiken i sig ärju harmoniserad, och man fattar beslut om den i Brys-sel. Men det vore bra om vi kunde förstärka det somgäller andra pelaren. Länderna har nämligen inflytan-de över utformningen av miljö- och landsbygdspro-grammen. Jag tror att det skulle vara alldeles utmärkt.Jag är glad över att höra . Vi tycksvara överens. Vi säger båda två att vi har mycket bramat i . Vi har det därför att vi har haft duktigabönder, sträng lagstiftning och ekonomiska incita-ment som har gjort att vi nått denna höga nivå.Det är klart att vi ska fortsätta att ha det. Jag tyck-er att det ibland har funnits en njugghet i det svenskasamhället att hålla fram detta. Det har inte ansettsvara lika fint att producera mat som att producerabilar. Kanske beror det på att vi exporterar bilar imycket större utsträckning än mat. Vi ska hjälpas åtatt förändra den attityden. När vi har något bra attframhålla ska vi också våga göra det.Frågan om när skatten på diesel ska sänkas kanjag inte svara på. Det är en fråga som finansministernansvarar för. Jag har inte tidsperspektivet klart förmig. Utredaren har arbetat ett tag med ärendet. Detska väl inte dröja alltför länge innan han kan läggafram sitt betänkande.Anf. 54 ():Fru talman! Jag delar ministerns uppfattning. Jagtycker om att åka bil, att åka och , menjag tycker också att vi ska lyfta fram det fina i atttillverka svenska köttbullar och att exportera dem.Livsmedelsproduktionen har en väldigt stor betydelseför det svenska folkhushållet, inte bara för hälsanutan också för ekonomin. Vi har anledning att ge-mensamt lyfta fram kvaliteten i svenska livsmedeloch att ge den svenske bonden en eloge för det sätt påvilket han bedriver livsmedelsproduktion och djur-skötsel.Vi bör också framhålla den svenska skogen somvår viktigaste exportvara. Den är faktiskt viktigare änandra exportvaror. Skogen hör också till de areellanäringarna.Fru talman! Jag önskar senare återkomma till denframtida inriktningen av EU:s jordbrukspolitik. Inomramen för WTO-diskussionerna - när de nu kommermed tanke på och annat - kommer direktstödengivetvis att behandlas väldigt ingående. Det är ange-läget att vi ser till att förändringarna i stödformernagenomförs på ett lämpligt sätt och under en rimligtidsrymd så vi inte bryter nacken av det svenska ochdet europeiska jordbruket. Vi måste ha balanseradeövergångsregler och balanserade övergångstider förförändringarna i stödsystemen. Om vi får det tror jagatt de svenska bönderna har förutsättningar att också iframtiden vara effektiva företagare och livsme-delsproducenter och goda producenter i förhållandetill miljön. Jag tror att vi kan komma överens fram-över.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.10 § Svar på interpellation 2001/02:378 omkvinnors delaktighet i ÖstersjösamarbetetAnf. 55 Statsrådet ():Herr talman! har frågat stats-rådet vilka åtgärder som avses vidtasför att inom ramen för Östersjömiljarderna stödjajämställdhetsarbetet i samt på vilketsätt resultaten av Östersjömiljarderna kommer attutvärderas ur ett jämställdhetsperspektiv. Interpella-tionen har överlämnats till mig.Regeringens arbete med jämställdhetsfrågor väg-leds av att jämställdhetsperspektivet ska genomsyraalla delar av regeringens politik. I samarbetemed andra länder måste våra strategier också beaktaatt jämställdhetsarbetet bedrivs under olika förutsätt-ningar i våra partnerländer. Detta innebär olika möj-ligheter att genomföra insatser som bidrar till ochsynliggör kvinnors deltagande och företagsamhet.Vad gäller insatserna inom Östersjömiljard 2 de-legeras medlen till statliga myndigheter och organ förstöd till satsningar som främjar det svenska näringsli-vets verksamhet i . De myndighetersom får ett uppdrag genom Östersjömiljard 2, t.ex.olika länsstyrelser eller , ska i enlighet medgällande verksförordning tillse att jämställdhetsas-pekten beaktas i arbetet och de insatser som erhållerstöd.Departementet uppmuntrar i sina löpande kon-takter de programansvariga på berörda myndigheteroch organisationer att särskilt uppmärksamma insat-ser som syftar till att stärka kvinnors företagande.Vidare fäster departementet stor vikt vid att kontinu-erligt hålla sig underrättat om vilka initiativ somplaneras och genomförs på detta område. På det visetkan jämställdhetsaspekten integreras i den andramiljardens olika stödinstrument.Just nu pågår inom ramen för Östersjömiljard 2flera projekt med inriktning på kvinnors företagande iÖstersjöregionen. Det rör sig i huvudsak om kontakt-skapande och nätverksbyggande insatser som t.ex.projektet , Women's Enterprises Relations inBusiness Achievement and Networking, som vändersig till kvinnor som önskar etablera affärskontakter inordvästra . Det kan också noteras att Sveri-ge inom ramen för det ordinarie samarbetet aktivtstöder arbetet på jämställdhetsområdet med bl.a.insatser för kvinnor i affärslivet.I direktiven för avrapportering inom Östersjömil-jard 2 begärs alltid redovisning avseende insatsernasinriktning på kvinnors företagande. När det gäller enmer övergripande eller systematisk genomgång avÖstersjömiljarderna ur ett jämställdhetsperspektiv ärdet naturligt att detta görs som en del av den samladeutvärdering som avses äga rum i anslutning till ansla-gens avslutande.Det är också naturligt att frågan om hur jämställd-hetsperspektivet på bästa sätt kan beaktas inom dennatyp av insatser uppmärksammas i överväganden omeventuella fortsatta näringslivsinriktade insatser efterden andra miljardens avslutande.Anf. 56 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret på min interpellation.Stöd till kvinnors företagande har i alltför höggrad åsidosatts vad gäller tillgång till Östersjömiljar-derna. förde jag en debatt med stats-rådet om möjlighet till ett Östersjöcent-rum för kvinnors företagande. Min tanke var då attNationellt resurscentrum genom skulle kun-na skapa ett Östersjöcentrum för kvinnors företagan-de. Statsrådet svarade då att hon delademin uppfattning att det finns mycket goda förutsätt-ningar för att kommer attvara mest dynamiska och expansiva tillväx-tregion. Hon svarade också att särskilda insatser rik-tade till kvinnor kan vara motiverade. dock nej till att bygga upp en särskild centralorganisation till stöd för kvinnors företagande runtÖstersjön. Inte heller togs erfarenheterna från Sveri-ge-Polen-året, som då pågick, till vara.En månad senare tog en socialdemokratisk riks-dagsledamot upp frågan om Östersjömiljarden ochgenderperspektivet med statsrådet frågestunden. Statsrådet svarade bl.a. så här:"Vi ska ha en särskild inriktning på mindre ochmedelstora företag. Det är en sektor som inte är likaförgubbad som storföretagen. Därför räknar jag medatt vi kommer att ha fler och bättre projekt medkvinnlig inriktning att välja mellan när vi ska be-stämma vad vi ska stödja med hjälp av den andraÖstersjömiljarden. "Statsrådet bestämda inriktning var attpengarna ytterligare skulle förstärka jämställdhetspro-filen.Herr talman! ställde jag nästa frågatill statsrådet om Östersjömiljarden. Detvisade sig att genderperspektivet var ganska okäntoch att könsuppdelad statistik saknades. Statsrådetsvarade då att medlen delegeras till myndigheter ochorgan för stöd till satsningar. I enlighet med den ex-isterande verksförordningen , dvs.1995:1322, ska jämställdhetsaspekten beaktas i arbe-tet.Det svar jag får av ger ingenupplysning om jämställdhetsaspekten mer än ett pro-jekt riktat mot kvinnor som önskar etablera af-färskontakter i nordvästra . Jag vill därförfråga statsrådet hur stöden fördelas.En kvinna berättade för mig om en projektansö-kan som lämnats in . Ansökta me-del är 3 miljoner . Det handlar om 60 företa-gare i , och företagarna är själva be-redda att satsa 4 miljoner i projektet. Allt är klart medPolen vad gäller förankring. Innehållet är dels partnerskap inom företagan-de, dels agroturism och dels health care. Projektet skasluta i att alla inblandade företag har en partner, alltsåbusiness to business. Det är också tänkt att kombine-ras med mål 3-pengar. Ansökan har gått vidare tillNUTEK, och svar skulle ha kommit .