prot · GP0978 · 2002-03-07 00:00:00 — Vi sköt motionerna från2000/2001 framför oss i väntan på propositionen. Nutvingas utskotten hantera de motionerna och motio-nerna eftersom ingen proposition kom-mer.Jag tycker att det finns anledning att rikta ganskaskarp kritik mot regeringen för att den inte kommertill skott, eller också skulle man kunna säga - omman rör sig i gruv- och jordfrågor - att den verkar hagrävt ned sig på ett område utan att hitta något attkomma till med. Utredningen var klar förnästan , och man kanske harskickat ut remissvaren i en sedimenteringsdamm ochväntar på att flagorna sakta ska falla ned genom vatt-net och kunna anrikas till en proposi-tion från regeringen.Jag tycker att det är anmärkningsvärt att regering-en inte har kunnat komma till skott. Vad väntar manpå? Vad är det som gör att tre statsråd, fem statssek-reterare och en hel stab med tjänstemän på Närings-departementet inte kan komma till skott på det härområdet heller?Kan inte K G Abramsson avslöja för oss vad detär för svåra politiska ställningstaganden som gör sliter sitt hår på och intekan lägga fram en proposition?Från vår sida är det uppenbart att markägarensställning måste stärkas vad gäller mineralfrågor. Somdet nu är har markägaren en alltför svag ställning ochfår för dålig information och för dålig ersättning föreventuella intrång. Här måste en förbättring ske.Jag tror att det är hyggligt stor enighet, i alla fallbland de borgerliga partierna, om detta.Vad är det som gör att regeringen inte kan kommatill skott? Regeringens senfärdighet är närmast av dengraden att gruvnäringens tid att prospektera nya om-råden framstår som snabb och effektiv. Varför kom-mer ingenting? Varför klarar inte Näringsdeparte-mentet att producera en proposition?Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reser-vationen.Anf. 29 ():Herr talman! hade jag till-fälle att vara med på en gruvinvigning i Storliden. Detvar intressant och roligt. öppnas en ny gru-va i Fäbodliden. Där har man hittat guld. Malmen skatas fram och förädlas till guld.De båda händelserna är resultatet av mineralpro-spektering. Att leta efter är en både tidskrä-vande och riskfylld verksamhet. Om jag inte haralldeles fel hittade man till de härbåda gruvorna , när prospekte-ringsverksamheten hade skjutit fart efter den mine-rallag som infördes , om jag minns rätt.Nu är vi i en situation då prospekteringsverksam-heten har sjunkit till en nivå som närmar sig den vihade . Det betyder att gruvoroch fyndigheter som vi hittar när prospekteringenförhoppningsvis sätter fart igen kanske kommer attkunna exploateras först fram emot 2010. Jag vet inte,men det tar från ett fynd tills en gruva etable-ras.Med tanke på detta är det faktiskt allvarligt att re-geringen inte har kommit till skott när det gäller att fåfram en proposition om förändringar i den nuvarandeminerallagen.Vi vet att prospekteringsverksamheten har gåttned drastiskt därför att man är osäker på hur det blirmed markägarens rätt och förhållandena som reglerarletandet efter mineraler.Vi vet att prospekteringsföretagen är osäkra. -Jag hade frågan uppe med statsrådet i eninterpellation, som omnämns i betänkandet. - Det varett av skälen till att prospekteringsverksamheten gåttned. Ett annat skäl är att världsmarknadspriserna påmineraler ligger ganska lågt.En sådan här långsiktig verksamhet kräver stabilavillkor. Då är det ett misslyckande att inte den mine-rallag som infördes hade bättre villkor förmarkägarna.Jag kom in på det här området i valrörelsen 1998därför att markägare hemma i hade reagerat.De gjorde det av det skälet att de fått ett brev somsade att någon hade fått rättighet att använda derasmark för prospektering, utan att de själva visste det.Företrädare för aktionsgruppen rättvis mine-rallag säger att det är en missuppfattning att de äremot att man öppnar gruvor och letar efter mineral.Det är en missuppfattning, men man vill naturligtvisvara med på vagnen och utgöra en förhandlingspart isammanhanget. Man vill ha sin rätt att råda över denegendom som man både äger och betalar skatt för.Detta kan sägas vara ett koncentrat av den krist-demokratiska inställningen. Den som äger och ärbeskattad för en egendom ska också få disponera denoch råda över den - inte bli tagen på sängen.Jag är, liksom , kritisk till att vi intehar fått ett nytt förslag. Jag hade hoppats att få varamed och debattera det i kammaren. blir det inte såeftersom jag lämnar i och med denna man-datperiod.Jag yrkar också bifall till reservation 1, som ärskarpt kritisk mot att det inte har kommit någon nyproposition.Reservationen innehåller även ett annat moment,nämligen hur vi tar hand om gamla gruvor, nedlagdagruvor, t.o.m. gruvor som är fornminnen. Regeringenhar haft ett bemyndigande ända sedan 1988-1989 attutfärda en förordning om detta. När vi upptäckte det iarbetet med betänkandet växte naturligtvis kritikenmot regeringen. När man har haft ett bemyndigandeså och inte har gjort något, trots att det visarsig att enskilda personer har kommit i kläm, är detverkligen att någonting händer.Jag vill helhjärtat instämma i reservationen somsäger att är en attinte åtgärda ett känt problem.Herr talman! Jag vill sist i mitt anförande efter-som det är sista gången jag debatterar minerallagen ikammaren säga ett tack till mina kamrater i närings-utskottet för trevligt samarbete i den här frågan lika-väl som i andra frågor. Jag vill också väldigt gärnaanvända detta tillfälle till att tacka personalen pånäringsutskottets kansli, inte minst somhar suttit med i kammaren, för mycket trevligt samar-bete och för hjälp med de knepiga frågorna om mine-rallagen.Som sade är det härett intressant lagområde, för det rymmer flera olikaaspekter. Det omfattar naturligtvis gruvnäring ochmineraler men också näringsverksamhet, i långastycken miljöhänsyn och även äganderättsfrågor.Tack ska ni ha allesammans!(forts. 6 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.5 § FrågestundAnf. 30 TALMANNEN:Nu följer frågestund. I denna fråge-stund besvaras frågor av vice statsminister , utbildningsminister ,statsrådet , socialminister och finansminister . Vicestatsministern besvarar såväl allmänpolitiska frågorsom frågor inom sitt ansvarsområde. Övriga statsrådansvarar var och en för sitt respektive område i re-geringen.Vi har som vanligt ett mycket stort antal föran-mälda frågor, och jag väntar mig nya här i kammaren.Jag uppmanar därför alla att vara så koncentreradesom möjligt så att vi hinner med så mycket som möj-ligt. Jag lämnar ordet fritt.Undantag från konkurrensreglerAnf. 31 PER ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet . Det gäller Gislaved.Jag noterar att socialistgruppen i Europaparla-mentet så sent som röstade för skulle göra undantag i konkurrenspolitiken närdet gäller regionalpolitiska frågor. Jag skulle därförvilja fråga: Har regeringen samma uppfattning?Kommer man att göra någonting när det gäller densocialistiska regeringen i för att försökaundvika upprepanden av denna typ av fall?Anf. 32 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror inte någon har undgått att seatt den redan har vidtagit en radåtgärder för att ta reda på om det som vi har fått in-formation om är sant. Har den portugisiska regering-en förutom riktade utbildningssatsningar, förutom endel miljösatsningar och förutom de pengar som finnsför regionalpolitiskt stöd dessutom tillåtit en selektivskattesänkning för ett enskilt företag?Jag fick brev från den portugi-siska regeringen, i vilket de själva säger att de harhållit sig inom de ramar som EU har satt upp och somparlamentet och ministrarna har ställt sig bakom.Kommissionen var här hos oss medkommissionär i spetsen. De lovade dåoss i att på allvar se över vad som har hänt iärendet och ta reda på om de stöd somContinental har fått från eller frånandra håll håller sig inom de ramar som vi har sattupp för strukturfonderna och för konkurrenspolitiken.Jag kommer självklart att skicka brevet från Portugaltill kommissionen eftersom frågan nu ligger hos dem.Anf. 33 PER ():Fru talman! Vi har fått uppgifter från Continentalatt de kommer att få fleråriga skattereduktioner iPortugal. Min fråga är om regeringen har sammauppgift och framför allt om regeringen har sammaståndpunkt som partikamraterna i Europaparlamentet.Ska man göra undantag i konkurrensreglerna när detgäller skattesubventioner i regionalpolitiskt hänseen-de, vilket socialistgruppen röstade för så sent som förnågra veckor sedan?Anf. 34 Statsrådet ():Fru talman! Alla former av statsstöd bygger pånågon form av undantag från konkurrensreglerna. Detär därför vi i har varit oerhört re-striktiva, här hemma och i debatten mot EU, där vikraftigt och alltid har ifrågasatt de statsstöd som finnstill jordbruksnäringar och till andra näringar.Det finns alltid en risk att statsstöden snedvriderkonkurrensen. Det är därför vi är restriktiva och numycket måna om att kommissionen granskar detärende som ligger på dess bord.Det finns också ett gemensamt angeläget politisktproblem, nämligen viljan att föra en politik som dess-utom bygger på solidaritet med de svaga regionerna -vi hjälper dem att utvecklas på en rad olika sätt så attde klarar av att bygga en generell välfärd och ha eninfrastruktur som gör att näringslivet kan växa. Re-geringens inställning nu är den som vi hade när vigick in i EU som medlemmar; vi vill upprätthålla ensocial samverkan inom EU med respekt för att allaföretagsstöd har en förmåga att snedvrida konkurren-sen.Finansiering av maxtaxan för äldreAnf. 35 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministerLars . har effekterna avmaxtaxan för äldre uppmärksammats. somtaxorna sänkts för dem med högst inkomster har äldremed liten eller ingen ATP på många håll tvingatsförlita sig på socialbidrag. Men inget besked ges förframtiden om hur maxtaxan i äldreomsorgen skafinansieras när alltfler går i pension.Tänker regeringen fortsätta höja statsbidragen tillkommunerna för att kompensera för effekterna avmaxtaxan, eller tänker man tvinga kommunerna attleva upp till maxtaxan med allt knappare resurser?Vilka följder får det i så fall för kvaliteten i äldreom-sorgen?Anf. 36 Socialminister ():Fru talman! Jag är tacksam för att tog upp denna fråga. Det har förekommit uppgif-ter, framför allt i men också i andra tid-ningar, som är helt grundlösa.Maxtaxan, som införs - mångakommuner försöker införa den tidigare - innebär attvi sätter ett tak för hur mycket avgifter kommunernafår ta ut. finns det ett förbehållsbelopp, sominnebär att kommunerna inte får ta ut några avgifterom vårdtagaren eller pensionären har en inkomst somär lägre än ett visst belopp. Det påverkar över huvudtaget inte socialbidragsnormen. Det påverkar intekommunernas agerande i övrigt.Detta är en reform som är otroligt viktig för attBirgitta och jag när vi blir något äldre skakunna veta inom vilka ramar kommunerna kan ta utavgifter. Det är en trygghet för de gamla att veta hurdet kommer att fungera.Vi har dessutom kompenserat kommunerna fördetta system. Om man ser på kommunsektorn sam-mantaget ser man att den får full kompensation förreformen.Det är viktigt att påpeka att det inte innebär attnågon enda pensionär får sämre villkor. Däremot fårett par hundra tusen pensionärer en tryggare ekonomioch en tryggare äldrevård.Anf. 37 ():Fru talman! Svaret ger bara upphov till nya frågor.Anser att kommunpolitiker generellt ärokänsliga och saknar förmåga att bedöma behoven aväldreomsorg? Vad är annars skälet till att några fåkommuner som misskött sig ger upphov till tvångs-tröja för alla landets kommuner?Är det viktigast att taxorna bestäms av för att han ska vinna politiska poäng eller attkommunerna får ekonomiskt utrymme att satsa påinnehållet i äldreomsorgen?Anf. 38 Socialminister ():Fru talman! måste ha missupp-fattat tanken bakom maxtaxan och motivet för den.Vi har en samhällsutveckling där vi blir fleräldre. De äldre flyttar, precis som många av ossandra, från en kommun till en annan. Framfört alltbor anhöriga ofta i andra kommuner. Det är viktigt attvi har ett någorlunda enhetligt regelverkför äldreomsorgen. Jag bör kunna veta vad minmamma ska betala även om vi inte bor i sammakommun.Inom de ramar som nu har fattat beslutom har kommunerna stor frihet att kombinera sinataxor, men man ska veta inom vilka ramar kommu-nerna kan ta ut sina avgifter.Detta är ingen tvångströja för kommunerna, för dehar en fortsatt stor frihet, men det är en trygghet förde gamla och för de gamlas anhöriga. Det är därför vihar genomfört reformen.InresevisumAnf. 39 ():Fru talman! Jag har en fråga till vice statsminis-tern. Vi är naturligtvisstolta över vår historia och vill fira det. En av Folk-partiets grundstenar är demokratin, och den liberalarörelsen har spelat en stor roll på det området.I några länder finns det liberala ledare som nåttmycket framstående positioner. Ett av dem är Tai-wan. har bjudit in presidenten till jubile-umsfirandet. Tyvärr har han inte fått inresevisum avSverige. Det har bekräftats från regeringsnivå.Jag undrar om vice statsministern anser att det ärrimligt att en demokratiskt vald ledare för 23 miljonerinvånare inte får inresevisum till Sverige.Anf. 40 Vice statsminister ():Fru talman! visste mycket väl att pre-sidenten i inte skulle få inresevisum till Sve-rige när han inbjöds. Det här var alltså mer en sym-bolhandling eller en provokation från Folkpartietssida.Vi har inga diplomatiska relationer med Taiwan.Det innebär att den högsta statsledningen inte fårinresevisum till . Det är samma praxis somgäller i hela EU. Däremot är det väldigt många somdeltar i vårt partipolitiska utbyte med , båderiksdagsledamöter härifrån som far dit och taiwane-siska sådana som kommer till . Vi har ocksåett stort näringslivsutbyte osv.Men just när det gäller den högsta statsledningenär EU-praxisen alldeles tydlig och klar, och det vetockså Folkpartiet.Anf. 41 ():Fru talman! Jag kan inte hjälpa att det för mig ärhäpnadsväckande hur regeringen kryper för en kom-munistisk diktatur.Jag kan berätta för vice statsministern att jag sedan träffade representanter för Tibetsexilregering och exilparlament och då fick höra hurockupationsmakten förtrycker det tibetanskafolket. Vi hör också ofta hur det diktatoriska Kinahotar demokratin i Taiwan.Anser regeringen att det är så hotfullt för Sverigeatt låta den taiwanesiske presidenten komma hit på etticke-officiellt besök? Det är nämligen vad det är frågaom. Om det är så att det är det politiskt stabila Kom-munist-Kina som är vän i det här samman-hanget blir jag bekymrad över vilka signaler det sän-der till det svenska folket.För kännedom kan jag meddela att presi-dent också har varit i t.ex. på icke-officiellt besök, trots att inte heller har erkäntTaiwan.Anf. 42 Vice statsminister ():Fru talman! Man kan också tillägga att Folkpartieti försökte samma provokation. Den danskaregeringen sade nej på samma sätt.EU har här en tydlig praxis för hur det ska vara.Det handlar inte om kryperi inför någon, utan dethandlar om lite ordning och reda i våra diplomatiskarelationer.Vi uppskattar mycket den demokratiska utveck-lingen i och hoppas att den så mycket sommöjligt ska smitta av sig också på . Vi hoppas attparterna ska hitta ett sätt att närma sig varandra. Detär väldigt viktigt. Men vi gör det inte genom symbol-handlingar eller provokationer av det här slaget utanpå ett mer konstruktivt sätt.Schablonbeskattning av företagAnf. 43 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till finansmi-nistern.Riksskatteverket har lämnat en rapportom schablonbeskattningen, dvs. en fast summa förinbetalning av moms, arbetsgivaravgifter och skatt.Kristdemokraterna har lämnat en liknande rapport.Målsättningen är att minska den ständigt växandesvarta sektorn, som kan beräknas uppgå till 100 mil-jarder i vårt land.Genom en schablonbeskattning skulle både statenoch företagen kunna få en tryggare tillvaro. Vi får inmer skatt, och det skulle kunna bli bättre trygghets-försäkringar för företagarna. Hur ser finansministernpå den här verksamheten?Anf. 44 Finansminister ():Fru talman! Vår ambition är att ha ett skattesy-stem, inte minst när det gäller företagsbeskattningen,som är enkelt, överskådligt och rättvist. Vi fick förnågra år sedan ett förslag, på regeringens uppdrag,som handlade just om schablonbeskattning av före-tag. Vi har från regeringens sida bett att skulle utveckla det förslaget. Det har skett,som sade, i form av en rapport frånRiksskatteverket. Vi är naturligtvis beredda att efteren vanlig remisshantering också pröva detta förslag.Det har naturligtvis en del förtjänster, genom att detskulle kunna förenkla för företagen och också skapamer rättvisa.Samtidigt vet vi att även den här typen av refor-mer har en baksida. Det gäller också att se vilka bran-scher som kan vara aktuella där detta kan skapastörsta möjliga effektivitet och enkelhet.Men vi är alltså beredda att pröva förslaget.Anf. 45 ():Fru talman! Jag skulle vilja spetsa till min frågaytterligare. Jag är naturligtvis tacksam för det härsvaret, som pekar i en gemensam riktning. Skulle vikunna räkna med en lagstiftning eller en propositionutifrån det här förslaget under innevarande verksam-hetsår 2001/02 skulle vi naturligtvis uppskatta det.Skulle man också kunna tänka sig att finansministerntänker tanken att köra en provverksamhet i en vissregion?Anf. 46 Finansminister ():Fru talman! Skatter betalar man ju inte på prov;dem betalar man slutgiltigt. Det är alltså svårt att haprovverksamhet, i varje fall i frivillig form, när detgäller skatter. Det måste vara ett generellt system.Men vi vill gärna, tillsammans med företagarnasorganisationer, titta på de förslag som finns. Jag vetatt några av företagarnas egna organisationer har varitmycket entusiastiska och ivriga inför den här typen avschablonbeskattning. Jag tror alltså att det går att hittanågon form av gemensam syn mellan regeringen,företagarnas organisationer och skattemyndigheternasom gör att vi kanske kan hitta en enkel utgång i denhär frågan.Men jag vill ändå ge mig tid att se om det är möj-ligt att komma fram. Det är den första frågan. Om detär möjligt att komma fram får tidpunkten avgörasdärefter.SysselsättningsmåletAnf. 47 ():Fru talman! Jag vill först påstå att finansministernsäkert är lika oroad som jag för att vi inte ska klarasysselsättningsmålet. Vi måste göra någonting merför att klara det.Samtidigt har bl.a. , välkänd eko-nom och partikamrat till finansministern, kritiseratden stelbenta normpolitiken. Han har ställt sig fråganom det inte skulle vara lättare att få upp sysselsätt-ningen, och också klara av en omfördelning av lönertill förmån för kvinnolöner, om vi hade ett någothögre inflationsmål, typ 3-4 %.Min fråga till finansministern är alltså om han ärberedd att ändra på den stelbenta normpolitiken ochvärdera upp sysselsättningsmålet så att det blir genu-int överordnat i den ekonomiska politiken.Anf. 48 Finansminister ():Fru talman! Vi hade ju först ett arbetslöshetsmål.Regeringen bestämde 1996 att vi skulle försöka hal-vera arbetslösheten från . Det har vi klarat.Vi har arbetslöshet. Vi har sedanambitiöst ställt upp ett sysselsättningsmål, dvs. att vifram till 2004 ska nå sysselsättning. Vi har ettpar procent kvar till det målet. Jag vill nog bedömaatt den ekonomiska politik som vi har fört undersenare tid i har varit framgångsrik. Den harbåde fört oss närmare sysselsättningsmålet och gettoss möjligheter att nå det.Vi kan också utan tvekan notera att våra erfaren-heter av en högre inflation genomgående är mycketnegativa. Vi hade en sådan och i början av90-talet, och vi vill inte tillbaka till ett sådant infla-tionssamhälle.Anf. 49 ():Fru talman! Vi är helt överens om detta. Jag harupprepade gånger sagt att inte vi heller vill tillbakatill det inflationssamhället.Men det var inte det min fråga gällde. Min frågagällde om finansministern delar den kritik som fram-förts av bl.a. mot den alltför stelbentanormpolitiken. Vi har ju också medverkat till denframgångsrika ekonomiska politiken, men dennakritik finns. Vi måste nu värdera upp sysselsätt-ningsmålet och göra det viktigare och tyngre.Är finansministern beredd att ändra på den stel-benta normpolitiken och värdera upp sysselsätt-ningsmålet? Det var alltså min konkreta fråga.Anf. 50 Finansminister ():Fru talman! Den ekonomiska politik som vi harfört har varit mycket framgångsrik.Det har regeringen, och ettgemensamt ansvar för. Jag skulle vilja beskriva dennaekonomiska politik som mycket flexibel och fram-gångsrik när det gäller sysselsättning, priser och an-nan utveckling och tycker inte att den är stelbent. Jagtror inte att heller vill karakteriseraden som ett exempel på en stelbent ekonomisk poli-tik. Tvärtom har vi bakom oss en period där vi pånågra få år har skapat 300 000 nya arbetstillfällen.Det är väldigt bra. Vi har också i bara de tvåsenaste åren kunnat få fem miljoner nya jobb, och detmed en ekonomisk politik som i många länder liknarden som vi har här i . Därför är det viktigtmed ett europeiskt ekonomiskt samarbete, och det harSverige kunnat bidra till på ett mycket positivt sätt.Jag är alltså inte beredd att ändra den ekonomiskapolitik som har gett de här stora ekonomiska fram-gångarna.TerroristbekämpningenAnf. 51 ():Fru talman! Jag har en fråga till vice statsministerLena Hjelm-Wallén.Efter de fruktansvärda terrorattackerna mot USAden samlades världens länder i en bredkoalition mot terrorism. finns det finns vissafarhågor om att den här koalitionen kanske spricker,detta beroende på att den amerikanska administratio-nen med president i spetsen alltmertalar om att terrorbekämpningen måste utsträckas tillandra områden. Man talar mer och mer öppet om ska bomba Irak.Vad är den inställning till så-dana propåer?Anf. 52 Vice statsminister ():Fru talman! En svensk utgångspunkt vad gällereventuella militära aktioner, det må gälla ellernågot annat land, är att sådana aktioner bara kan fågenomföras med ett beslut i säkerhetsrådet somgrund. Ingen enskild stat har rätt att angripa en annan.Vi är väldigt kritiska mot regimen i . Det Sad-dam gör mot sin befolkning är helt oförsvar-ligt. Att inte släppa in FN:s vapeninspektörer är heltoacceptabelt. Men denna fråga måste hanteras i FN:ssäkerhetsråd.Just träffas i FN:s generalsekrete-rare och irakiska utrikesministern för att diskutera dehär frågorna. Låt oss hoppas att det kan bli en möjlig-het att gå framåt så att man kommer till en situationdär inspektörerna släpps in och man kan minskasanktionerna.Miljöaspekten inom strukturfonderAnf. 53 ():Fru talman! var jag i och träf-fade då de fackliga företrädarna för . För-utom frågan om det faktiska läget för själva fabrikendiskuterade vi också de miljösatsningar som manhade gjort på fabriken. Det var oerhört intressantutifrån de miljökriterier som är uppställda för världentotalt.Riokonferensen fattade ett beslut om att manskulle tillämpa utbytesprincipen, dvs. man skulle bytaut giftiga kemikalier om man kunde hitta bättre kemi-kalier. På Gislavedsfabriken har man lyckats ta bortde allra farligaste oljorna som också är kraftigt can-cerframkallande och som genererar problem i natu-ren.Jag skulle vilja höra med , som ärden som arbetat mest med den här frågan, om minis-tern i sin diskussion med EU-ministrarna har tagitupp just miljöaspekterna och vad svaret i så fall harvarit.Anf. 54 Statsrådet ():Fru talman! I de diskussioner som vi har som ut-gångspunkt för strukturfondspolitiken och de regio-nala stöd som finns fördelade inom EU:s med-lemsländer finns det också en tydlig koppling tillmiljöaspekten. Det ingick också i det svar som vi fick från regering.När man nu har beviljats strukturfondspengar föratt ska flytta delar av sin verksamhet frånGislaved till och andra delar från Gislavedtill har man också gjort överenskommelsenatt även den nya verksamheten i ska hasamma hårda miljökrav som den verksamhet som harfunnits i .