prot · GP09117 · 2002-05-31 00:00:00 — Men detfråntar ändå inte ansvaret från ,därför att även , ,finns ju med i underlaget för det styre som är iRegion vill upprepa den fråga som jag i mitt anföran-de ställde till er partier från det borgerliga blocket ochundrar om är beredda att undernästa mandatperiod åter sätta sig i samma situationsom i t.ex. , där man styr tillsammans medSkånes väl. Det måste ha varit en fråga som ni harhaft att fundera på, eftersom ni nu har suttitdär med stöd från väl . Vad sägerStefan Attefall om det? Kommer Kristdemokraternaatt medverka till att åter släppa in högerpopulistiskakrafter, eller kommer ni att motverka det med all kraftni någonsin har?Anf. 18 () replik:Fru talman! Jag ser fram emot att hans kamrater i agerar spökskriva-re till så att det kommer i väg några brevtill och . Jag tror att ni ska utövamycket av ert inflytande, eftersom det kommer attkrävas det för att få i väg dessa brev.När det gäller känner jag självklartinte till alla turer där. Jag noterar att på sakpolitikensom drivs i har de här partiernas främ-lingsfientlighet inget inflytande. Vad jag också harförstått har man i bildat en majoritetmed borgerligt styre, och vad väl har gjort äratt de har stött detta styre. Det handlar alltså inte omnågon aktiv medverkan i utformningen av regerings-politiken, framför inte när det gäller frågor somfrämlingsfientlighet och flyktingpolitik som ju inteens avgörs i . Det är framför allt sjuk-vårdsfrågor och regionala utvecklingsfrågor sombehandlas där. Så den debatten blir lite märklig isammanhanget. Vi behöver kanske diskutera justdebatten om de länder och de nivåer där man avgörflyktingpolitik och integrationspolitik, och det är jude nationella nivåerna.Anf. 19 () replik:Fru talman! Jag förstår att tyckeratt det här är en debatt som han inte vill ta, och jag ärförvånad för även Per lyfte fram i sitt anfö-rande att en valkoalition inte spelar någon roll.Fru talman! Jag vill påstå att det visst spelar roll.Tycker att det inte spelar någon rollom tillsammans med de övrigaborgerliga partierna skulle ha en valkoalition medSverigedemokraterna i efter nästa val?Jag förstår inte att tar så lätt på den härfrågan. Den fråga som just är så viktig är påvilket sätt vi ska föra den här debatten. Är det attsläppa in de främlingsfientliga högerpopulistiskakrafterna med hjälp av valteknisk samverkan ochvalkoalitioner och sedan säga att vi låter dem ju intesitta med i styret, deras politik har ju inget genom-slag? Men vad är det man gör? Man ger dem ett be-rättigande om man säger: Okej, ni är så pass bra att vitycker att det är okej att samarbeta med er.Jag tycker att det är viktigt att tyd-ligt deklarerar för hur tänker be-driva sin politik efter valet, om det nu finns en risk attKristdemokraterna tillsammans med de övriga bor-gerliga partierna skulle få chansen att få majoritetmed hjälp av valkoalition med främlingsfientliga ochhögerpopulistiska partier. Tänker Kristdemokraternaverkligen gå med på det?Anf. 20 () replik:Fru talman! När det gäller och situationendär tror jag att ska diskutera den medSkånes regionfullmäktige. Det är självklart så att denpolitik som förs i , om finnsmed i regeringsmakten, inte kommer att innebära ensämre utveckling när det gäller flyktingpolitiken,integrationspolitiken eller synen på människovärde.Det kan vara lugn för. Det innebärockså att man inte kommer att släppa fram människorsom har den typen av åsikter på några positioner därde kan utöva de politiska åsikterna. vara lugn för att kommer attagera i den riktningen.Men hur man sedan hanterar ett valresultat, hurvalen uppstår och vem som röstar på vilket parti iolika frågor vet också hur det fungerar, att alltdetta inte är helt enkelt. Det handlar också om valre-sultatet. Om Socialdemokraterna och ni i Vänsterpar-tiet inte får det stöd ni söker blir det ju en annan ma-joritet. Och om något parti som har tokiga åsikter påriksplanet skulle välja att stödja en viss konstellation,beror det på hur det går till och vad som blir resulta-tet. Det ser man också runtom i , där det finnspartier som vi har samarbete med och som har varit iregeringsförhandlingar och hamnat i läget att detfinns partier på högerkanten som har sagt: Vi stöderden här politiken. Då har man sett till att de inte harfått något inflytande i flyktingpolitik, integrationspo-litik och liknande frågor.Den utvecklingen kan man se i flera länder. Följerman utvecklingen i sak och inte bara tittar på etiket-terna ser man att den strategin och den linjen driverkristdemokratiska partier runtom i världen och runt-om i Sverige.Anf. 21 ():Fru talman! Alla svenska riksdagspartier harmänniskors lika rätt och värde inskrivet i sitt parti-program. Det är givetvis ingens slump att det är så,och det är ingen slump att det i dessa verkligt avgö-rande frågor råder en värdegemenskap mellan allariksdagens partier. Men det får inte stanna vid hög-tidliga deklarationer, vid vackra ceremonier och vidfagert tal. Det måste också betyda något i praktiskhandling, och det måste betyda självrannsakan, där viser till oss själva, till vår skuld för hur det faktiskt serut.Fru talman! Det här är i sanning en viktig debattsom förtjänar att bli mer än en högtidlig inlednings-runda i en utskottsdebatt. Låt mig därför börja med attmarkera mitt missnöje med en debattordning somsnarare leder till vackra deklarationer än en verkligdebatt. Ministrar talar å ena sidan om vikten av att viengagerar oss men väljer å andra sidan att ta diskus-sionen utanför , närmast som en del av denegna valrörelsen.Socialdemokraterna och , som bådaville avstyra en särskild debatt, har ett särskiltansvar att tala om varför en fråga av så stor vikt intefår debatteras ordentligt, varför man gärna läggerlocket på.Det är ett ödesdigert misstag att tro att främlings-fientligheten uppkommit av en slump eller att denberor på människors inbyggda ondska. Då ser maninte heller vari problemet verkligen består. De männi-skor som röstat fram Le Pen i , i och i är gans-ka vanliga människor med ganska vanliga jobb ochganska vanliga intressen. De röstar i vanmakt över ettsamhälle där de inte längre känner sig hemma, därpolitikers problem är samma sak sommänniskors problem och där alltfler känner sig alltlängre från maktens centrum.Det är inget problem bara för länder på kontinen-ten. Det kan uppstå, och håller på att uppstå, också iSverige. Den som försöker göra till landetannorlunda visar bara att hon ingenting förstått. Pre-cis det utanförskap som finns i , Danmarkoch finns också här. Det finns hos människorsom permanent hamnat utanför, i långvarig arbetslös-het, i förtidspensionering utan rehabilitering. Detfinns i avfolkningsbygder där man upplever att allatalar om tillväxtområdena och i förorter där proble-men är desamma som i glesbygden: arbetslöshet,nedlagd service, avlägsna makthavare. Där kännerman inte igen sig i den glättiga beskrivningen att detgår så bra för Sverige.Sanningen är att det är toppstyrning, likformighetoch centralism som präglat det system vi ser i dag.Det är en stelbent arbetsmarknadspolitik, passivise-ring av asylsökande genom bidrag i stället för arbete.Det är statliga myndigheter som inte går före i integ-rationsarbetet utan är stora bromsklossar. Så serverkligheten ut, och den verkligheten bär s-prägel. Dåduger det inte att skylla på EU eller att främst läggasig i hur andra länder hanterar sin politik - oavsettvad vi tycker om den. Då måste arbetet faktiskt börjapå hemmaplan.Fru talman! Att stoppa och vräka tillbaka den hö-gervåg som sveper över kräver insatser påmånga plan i form av självrannsakan, genom positivaåtgärder, med en skola som ger tillräckliga kunskapertill varje elev, med möjlighet till och krav på jobbomedelbart, med snabbare besked om uppehållstill-stånd, med förbättrad sfi och med skärpt diskrimine-ringslagstiftning. Det är bara några av de insatser somkrävs.Det krävs också en tydlighet i värderingar, fram-för allt gentemot de mörka krafter som försöker ut-nyttja människors rädsla. Det behövs dessutom tyd-lighet i fråga om samhällets värdegrund, om de vär-deringar vi aldrig kan kompromissa om. Otydlighet ifråga om dessa värderingar, fru talman, är att ge hö-gerextremisterna tolkningsföreträde. Det måste varavårt besked , att vi aldrig kan kompromissa meddet som varit stolthet och storhet: öppenhe-ten, toleransen, nyfikenheten och den kritiska diskus-sionen. Och det gäller alla i vårt samhälle. Det gällerockså den som kommer hit på flykt undan förtryckeller i förhoppning om ett bättre liv. Det handlar omatt vi tillsammans, alla vi som alltid bott i ochalla med rötterna i någon annan kultur, måste slåss förupplysningens ideal och det öppna samhället.Därmed bildas också fronten mot de fula yttringarhögerpopulismen tar sig, där man hänvisar till någotmytiskt svenskt och vädjar till människans lägstainstinkter, egoism och sektbeteende. De talar inte omförnuft, rationalitet, diskussion och öppenhet. Tvärt-om tecknar de bilden av ett slutet samhälle medrädslan och hatet som drivkrafter. Det är dessa män-niskor som har anledning att frukta förnuft och om-tanke, öppenhet och diskussion. Det är deras arenasom beskärs om vi talar om värderingar i stället föratt försöka blidka populisterna med deras egna för-slag.Därför, fru talman, är det så viktigt att frågornadiskuteras och debatteras också i riksdag.Så, och bara så, kan vi förhindra att det som skett iDanmark, , , och Italiensker också här.Anf. 22 () replik:Fru talman! Jag håller med om mycket av det somÅsa har sagt i sitt anförande. Jag hållermed om att det är vanliga människor som röstar på dehär krafterna. Jag tog också upp det i mitt anförande.Det är människor som upplever känslan av maktlös-het, otrygghet och desperation. Jag är glad att vi är såpass överens som vi är i den här debatten. Men jagvill ändå upprepa en fråga, och jag kommer att upp-repa den till alla de borgerliga partier som kommer attäntra talarstolen, fru talman. Det handlar inte om detsom händer utanför gränser utan om det somär ett faktum i , nämligen styrelseun-derlaget för och att de borgerliga parti-erna tillsammans med väl i en valkoalition haren majoritet i Region är ett viktigt ställningstagande, och det är ettviktigt besked som jag också vill ha från . Instämmer i det som StefanAttefall och Per har anfört, nämligenatt det inte spelar någon roll med valteknisk samver-kan och valkoalitioner? Det är ju trots allt så att denborgerliga koalitionen nere i har givit Skånesväl plats. De har fått platser i olika nämnder och sty-relser. De har sin plats, de har ett berättigande och dehar blivit synliggjorda. De har fått en reell makt ge-nom att de är tungan på vågen i styrelsen för RegionSkåne.Hur ser på den här frågan? In-stämmer hon verkligen i Per och StefanAttefalls synpunkter?Anf. 23 () replik:Fru talman! Först ska jag säga att naturligtvis harkoalitioner i allra högsta grad en viktig roll när manavgör vad det är för majoritet. Naturligtvis är det så.Därmed vill jag också fånga in att rasism alltidbörjar lokalt. Intolerans innebär alltid att det finns enlokal grogrund. Det är där vi måste ha den öppnadebatten. Det är där vi måste konfrontera de häråsikterna, lokalt, i kommuner, likaväl som i vårt nä-rområde.I finns det tydliga centerpartister som justpå det kommunala planet agerar mot de rasistiskaströmningar som där finns. Vad gäller Region jag att det framgent inte kommer att finnas ettunderlag där väl ingår. Jag kommer att varamycket tydlig i de sammanhangen beträffande vaddet är för majoritet i och i kommunalasammanhang eftersom det ligger mig varmt om hjär-tat - där liksom på många andra ställen. Jag kommeratt vara mycket tydlig där.Anf. 24 () replik:Fru talman! Jag vill ge en eloge till . Jag tycker att detta är väldigt tydligt och väldigtbra. Det var ett uppriktigt svar, och jag hoppas verk-ligen att linje kommer att färga av sigäven på borgerliga kamrater i Mode-raterna och Kristdemokraterna.Jag försökte lyssna på det som både och sade tidigare i talarstolen. Jag kaninte förstå att det är möjligt att man uppfattar en val-koalition på något annat sätt än vad en valkoalitionfaktiskt innebär. Jag är glad för att det här ställningstagandet och visar att Center-partiet i alla fall inte är berett att efter nästa val sättasig i valkoalition med ett högerpopulistiskt ellerfrämlingsfientligt parti.Vi vet att de flesta av dem som representerarSkånes väl ställer upp för . Jaghoppas innerligt att kommer att ha in-flytande över och , såatt det inte blir en koalition som bygger på stöd frånhögerextrema partier.Anf. 25 () replik:Fru talman! Det viktigaste med de varningssigna-ler som redogjorde för och som pågåri är egentligen inte vilken koalition det blirefter valet. Det viktigaste är den debatt som de factosker. Det är den vi måste möta, diskutera och lyftaupp så att vi inte kommer i en situation där det finnsfrämlingsfientliga partier som har ett väljarunderlag.Det är den debatten vi måste börja med.Anf. 26 ():Fru talman! Främling-fientligheten har i organiserad form tagit plats i de-mokratins finrum runtom i . Det är en sorgligutveckling. Vi kan se det i , , , , och . Det handlar om"vi mot dom" - det gamla mot det nya.Det finns en glidande skala från tokrasister tillnationalromantiker som vill stoppa världens rörelse.Inte sällan gäller det både kosmopolitiska projekt somEU-bygget och invandring i alla former, som hotardet gamla och det som har varit. Danskheten, fransk-heten eller, för den delen, svenskheten hotas. Det ärvad detta bygger på. De här strömningarna finnsockså i vårt land.Vi liberaler har tagit denna debatt i nu ochför . Vi tar den i kommunerna, och vi tarden gärna i , inte minst över sundet. Där haräven regeringen gjort värdefulla insatser.Varför finns då de här strömningarna? Det finnsen mängd olika förklaringar. Jag tror att en hel delhandlar om förändring och om att vi människor i alltväsentligt är mer eller mindre trygghetssökande. Dåpåverkas samhällsbygget i , där trygghetenligger i att staten har ett ansvar och att bidrag skasköta omfördelning i stället för att det ligger i indivi-dens trygghet för att individen har kunskap, eller vaddet nu kan vara. Det har också att göra med okunskapoch fördomar. Människor sitter i torftiga mentalamiljöer, och det bildas subkulturer där alla möjligafördomar kan frodas. Och i slutändan finns det en delmänniskor som är riktiga tokrasister.Sjuka åsikter växer bäst i sjuka system. Jag tyckerinte att man ska beteckna det svenska samhällsbyggetsom grundläggande sjukt, men det finns avgörandesystemfel i det som vi beslutar här i somgör att dessa problem förvärras.Vi har arbetsmarknaden. säger attdet går väldigt bra med integrationen där. Vi somverkar i har delvis en annan uppfattning.Jag anser att det är ett stort problem att så mångamänniskor med invandrarbakgrund av olika skäl stårutanför arbetsmarknaden. Det är verkligen ett stortmisslyckande. Det beror på att vi har en väldigt storoutvecklad tjänstesektor i vårt land. Det beror inteminst på skatterna. En effekt av detta är att svartjob-ben frodas i vårt land. En massa människor gör he-derliga arbeten men med ohederlig bokföring, somnågon har sagt.Det finns också barriärer när det gäller regler förarbetsmarknaden, inte minst vad beträffar AMS ocharbetsrätten. Det skapar murar för de människor somvill komma in och håller dem som är inne trygga -tills hela fabriken läggs ned.Det handlar om bidragssystemen. Vi har en storgrupp människor som är helt integrerade i våra ge-mensamma bidragssystem men är helt ex-kluderade från våra gemensamma skattesystem. Mo-na lyfte fram det som hade sagtom vikten av att kunna försörja sig. Den brist påegenmakt vi kan se - att så många människorinte kan försörja sig - är ju just en orsak till att män-niskor med invandrarbekgrund blir segregerade, menockså till att sjuka, främlingsfientliga tankar kanfrodas. Det har vi sett i en genomgång av vilka som ärnationaldemokrater och sverigedemokrater. De ärbland de största bidragstagarna som finns i det härlandet. De är fullständigt bidragsberoende. Det är enpinsam väckarklocka, och det visar vilken kultur somskapas i dessa miljöer.Vi pratar om skolan. talade om attsatsa på kunskap. Från liberalt håll brukar vi annarssäga att vi är på marsch mot okunskap. Vi nedvärde-rar kunskaper, och det drabbar inte minst människorfrån andra länder.Vi kan se på bostadspolitiken. Vi har hört redogö-relser för flyktingpolitikens köelände. Detta måste vigöra något åt.Men det handlar inte bara om system. Det handlarom hur våra ledare agerar. Det är tråkigt att se att manpå det europeiska planet, oavsett politisk färg, är påväg mot hårdare gränser och mentala och fysiskamurar.Också i kommer det signaler som är liteknepiga. Vi har hört olika uttalanden från regerings-företrädare om arbetskraftsinvandring. Om man ärnegativ till detta trots att man har vetskap om hur detkommer att se ut finns det en underliggande signal-verkan. Vi vet att statsministern har sagt atthan tyckte att vi tog emot för många människor frånBosnien. vill vara stolt över att vitog emot flyktingar under den borgerliga regeringsti-den. Jag är också stolt över det som gjordes då, menjag är definitivt inte stolt över de signaler som en vissborgerlig invandrarminister gav . Jagkrävde hennes avgång när hon var ute och traskadeoch gjorde angrepp på etniska grupper.Mona lägger fram en rad förslag som honoch regeringen vill genomföra. Det gäller lite sfi, litekamp mot diskriminering, lite validering och så dettamed introduktion, som är väldigt viktigt. Jag tyckeratt det är bra, men det räcker inte riktigt till.Jag skulle vilja se en lista med fler krav. Jag tyck-er att man skulle ta med arbetet för jämställdhet, attstötta invandrartjejer. Här har en hel del gjorts. Manborde ta upp frågan om anhöriginvandring och göradet lättare för människor att komma hit. Men se tillatt tala om att det finns en kostnad, för anhörigin-vandring handlar inte om solidaritet. Det handlar omatt bota längtan. Det gör det lättare att integreras.Man borde ta upp frågan om att säkra rättssamhället.Den kriminalitet som finns i vissa grupper - inteminst vissa etniska grupper - måste man ta tag i. Omvi ska bota fördomar måste dessa brott bekämpas.Fru talman! Eftersom jag har så lite tid kvar förut-sätter jag att , min kollega i Folkpar-tiet liberalerna, kommer att ytterligare redovisa vilkaåtgärder vi vill se för att stärka integrationen i vårtland.Anf. 27 () replik:Fru talman! Det är mycket som jag och JohanPehrson är överens om, men jag tänker ändå ställa enfråga till . har ju ageratväldigt tydligt i sådana här sammanhang förut ochförsöker alltjämt att göra det. Ser ochFolkpartiet det som uteslutet att man i framtidenkommer att ha valkoalitioner och valteknisk samver-kan med högerextrema och högerpopulistiska partier?Anf. 28 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är en väldigt storskillnad mellan det kallar för valtek-nisk samverkan och det faktum ett parlament kan ståinför. Det gäller oavsett om det handlar om en riksdageller en parlamentarisk församling i en region, ettlandsting eller en kommun. Om väljarna har placeratett gäng personer med djupt främlingsfientliga åsikteri det parlamentet måste de få finnas där. Men derasåsikter ska bemötas och bekämpas på alla sätt.Om vi får ett valresultat som innebär att det finnsen borgerlig majoritet men inte en egen majoritet kaninte de borgerliga rå för att det finns några som ärberedda att stödja dem. Alternativet är ju en minoriteteller i detta fall, vilket jag gissar att på, att väl ensamt skulle regera. Detvore väl det absolut sämsta?Anf. 29 () replik:Fru talman! Jag hade inteväntat mig detta svar. Varför har inte Folkpartietverkat för att bryta samarbetet med väl ? väl har ju redan i praktiken gått sammanmed . Visst är det skillnad, Jo-han , om ett parti blir invalt i ett parlamenteller om andra partier använder det partiet för att fåen majoritet? Om man ser den valtekniska samverkani är det väldigt tydligt att de borgerliga partier-na tillsammans har färre röster än Socialdemokrater-na, och tillsammans. Manfår alltså sin majoritet med hjälp av ett högerpopulis-tiskt parti. Tycker inte och det här är allvarligt? Man gör det ju till sitt under-lag för hur man ska bedriva ett styre. Man har det jusom ett underlag. Man ger dem legitimitet. Självklartska alla som blir demokratiskt invalda i ett parlamentha den platsen. Men det är inte samma sak som attsedan sätta sig tillsammans med dem. harju gång på gång rest sig och gått ur närIan och Ny demokrati skulle debattera iTV. har också agerat mot osv. Det är jättebra. Men varför vill ni inteinse att även detta är ett problem, och varför låtadörrarna stå vidöppna inför det kommande valet?Anf. 30 () replik:Fru talman! Jag tror att misstolkarmig lite grann. Den utveckling som vi har sett ochsom beskriver är ju katastrofal. Vikommer inte att ha någon som helst valsamverkanmed främlingsfientliga partier. Vi kommer nog inteatt ha valsamverkan med någon. Vi vill söka en majo-ritet för att fortsätta regera i . Men jagkommer, efter den utveckling som vi har sett hosSkånes väl som har gått käpprätt åt pipan, att se till attvi inte ska medverka i detta. Det är det budskap somjag har till min liberala vänner i , och det ärkristallklart.Anf. 31 ():Fru talman! Vi i anser att sammamöjligheter, rättigheter och skyldigheter ska gälla förden som har släkt i sedan flera generationertillbaka som för den som har kommit hit. Allaindivider ska ha möjlighet att leva sitt liv på det sättsom de själva vill och kan oavsett etnisk bakgrund,kön, religion, ålder, politisk åsikt, sexuell läggningeller funktionshinder. Jag tycker att vi måste inse attkampen mot främlingsfientlighet och rasism är den-samma som kampen för ett icke-diskriminerandesamhälle på många andra plan. Vi kan inte särskiljaarbetet för jämställdhet från arbetet mot rasism.Grunden till båda problemen ligger nämligen i attdagens samhälle är uppbyggt utifrån värderingar ochbehov hos den etniskt svenska heterosexuella medel-ålders mannen som är samhällets norm.Om en manlig politiker som vill främja jämställd-het föreslog att insatserna borde inriktas på att manskulle utbilda, aktivera och sysselsätta kvinnor skullehan bli utskrattad. Bara kvinnorna kommer i arbete ärproblemet löst. är tvärtom de flesta överens omatt det är manliga makthavares diskriminering sombör ligga i fokus för dessa åtgärder, att det behövs enkraftfull jämställdhetslagstiftning med hot om känn-bara sanktioner och att det behövs ett strukturelltarbete mot de normer och grundläggande värderingarsom gör samhället ojämställt. Så om en manlig politi-ker som vill främja jämställdhet sade att om barakvinnorna kommer i arbete så är problemet löst skulleman skratta. Det tror jag faktiskt.Men var är skrattet när man hör politiker frånvänster till höger rikta in sig på sysselsättning ochpysselsättning av invandrare och kalla det för integ-rationspolitik? Och var finns vinsten för samhället närvi har människor med utländsk bakgrund som ärutbildade ingenjörer, läkare och lärare som tvingasköra taxi därför att de inte har kunnat ta sig in påarbetsmarknaden? Ändå har sysselsättningen blandmänniskor med utländsk bakgrund varit måttstockenför om vi har en lyckad integration eller inte.Fru talman! Vi i anser inte att en sop-kvast i handen på alla invandrare är en lösning påintegrationsproblemen utan snarare en del av proble-met på samma sätt som det är för jämställdheten attdet finns en så oerhört stor segregation mellan olikasektorer. Vi riskerar att få en kultur där folk medsvart hår och ingenjörsexamen ska stå med mössan ihanden och tacksamt ta emot städjobb.Varför motverkar man i könsdiskrimine-ring genom strukturellt arbete och åtminstone mereller mindre konkreta handlingar medan etnisk dis-kriminering ska motverkas genom attitydförändringaroch generella politiska lösningar som AMS och skat-tesänkningar? Är det någon här i kammaren som påfullt allvar tror att den strukturella etniska diskrimine-ringen kommer att brytas genom att man talar diskri-minerande arbetsgivare till rätta eller sänker arbetsgi-varavgifterna?