prot · GQ0929 · 2002-12-04 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:29Onsdagen den 4 decemberKl. 09.00 - 14.34Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 28 november.2 § Meddelande om val av ställföreträdandeombudsman vid vice talmannen meddelade att val av ställ-företrädande ombudsman vid skulle ägarum torsdagen den 5 december.3 § Anmälan om sammansatt utrikes- och för-svarsutskottFrån sammansatta utrikes- och försvarsutskottethade följande promemoria inkommit:Sammansatt utrikes- och försvarsutskott1 bil.Utrikesutskottet och försvarsutskottet har jämliktriksdagsordningen 4 kap. 8 § i separata beslut den28 överenskommit att genom depute-rade i sammansatt utskott gemensamt bereda delsproposition 2002/03:21 Fortsatt svenskt deltagande ien internationell säkerhetsstyrka i , delsde motioner som kan komma att väckas med anled-ning av propositionen.Till deputerade i det sammansatta utskottet har ut-setts de i bifogade förteckning upptagna riksdagsle-damöterna.Det sammansatta utskottet, som benämns Sam-mansatta utrikes- och försvarsutskottet (UFöU), konstituerande sammanträde denna dag utsettföljande presidium:Eskil (), ordförandeTone Tingsgård (s), vice ordförandeStockholm den 3 december 2002Thomas hade följande lydelse:Sammansatta utrikes- och försvarsutskottet2002-12-03Ledamöter och suppleanter i sammansatta utrikes-och försvarsutskottet (UFöU)Ur utrikesutskottetLedamöterBerndt ()()()()()()()()SuppleanterAnders ()()()()()()()()Ur försvarsutskottetLedamöterTone Tingsgård (s)()()()()()()()()SuppleanterBerndt ()()()()()()()()()Promemorian med bilaga hade delats ut till kam-marens ledamöter.Promemorian lades till handlingarna.4 § Anmälan om inkomna uppteckningar frånEU-nämndssammanträdeAndre vice talmannen meddelade att uppteck-ningar från sammanträde fredagen den15 november inkommit.5 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesSkrivelse2002/03:23 till justitieutskottet6 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 2002/03:KU13Skatteutskottets betänkanden /03:SkU6, SkU1,SkU2 och betänkande 2002/03:LU1Bostadsutskottets betänkande 2002/03:BoU37 § Utgiftsramar och beräkning av statsin-komsterna, m.m.Föredrogsfinansutskottets betänkande 2002/03:FiU1Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna,m.m. 2002/03:1 delvis).Anf. 1 ():Fru talman! Jag tänkte börja dagens debatt mednågra strofer ur en välkänd och folkkär svensk melo-di. Det är inte , så jag tror inte att Marga-reta behöver känna sig stressad. Det är urÖppna landskap:"Jag trivs bäst i öppna landskap.Nära havet vill jag bonågra månader om åretså att själen kan få ro. "Det är . Han är förvisso ingen moderat- tvärtom, tror jag. Han skulle förmodligen ha någraväl valda ord att säga om mitt parti. Men jag ochmånga med mig som har vuxit upp med melodinÖppna landskap såg den inte som en höger- ellervänstermelodi, utan som en melodi om frihet, enmelodi om och en berättelse om livsglädje.En del har sagt att det är vår alternativa national-sång, att det är den vi borde ha, som beskriver hurSverige ser ut nu och de värden vi vill se förstärkta.Det var en diskussion som fördes när melodin komoch som säkert är aktuell nu.Jag tycker också att den säger någonting omsvenskarnas förhållande till vatten och just känslan avatt kunna bo och finnas nära vatten, om det så är iskärgårdsmiljö, vid våra långa kustremsor eller vårasjöar inne i landet. Det är också en berättelse om ettrymligt land, som har väldigt mycket utrymme justför kontakt med vatten: alla de små fritidshusen, allade som bygger och bor nära vatten. Det är någontingsom vi har kunnat unna oss och som för många är enviktig del av vad är och vad är värde-fullt för.Nu ser det ut som om det ska bli slut på det. Nupåminns vi än en gång om att högskattestaten alltidhittar fram till sina medborgare. knackar det pådörren i de små fritidshusen med utsikt över vattnet.Nu tas blanketter fram där man har definierat vär-deområden med närhet till vatten. Upphetsningen ärbetydande på blankettförrådet hos skattemyndigheten.Här definieras värdeområden och 75-150meter. Vi får veta att det finns fyraolika värdeområden som särskilt ska beskattas.Ned till minsta mäklarglimt av vatten ska skatten tasut för den som råkar se eller finnas nära.Det kommer för många att innebära att det UlfLundell skrev om inte längre blir möjligt. Det handlarinte om några stora lyxvillor vid vattnet. Det handlarom små fritidshus och små röda torp, med litet ut-rymme men som råkar stå precis vid stranden eller inärheten av vatten. Människor kanske har ärvt ellerköpt dem när det fanns möjlighet att köpa, och debjuder in vänner och bekanta att på det sättet kommanära vattnet. Men kommer de att märka att de intelängre har råd, att det inte längre finns möjlighet attbehålla detta.Detta är skattekirurgin när den är som allra värst,när den vill pricka enskilda, när den vill pricka demsom tror att de har kommit undan.Det har varit en diskussion: Hur kan det kommasig att ni i inte förstår detta, att det handlarom vanligt folk som inte har råd att behålla sina fri-tidshus? Varför ställer ni upp på detta? Varför fryserni inte taxeringsvärdena? Varför sänker ni inte skatte-satsen? Varför låter ni inte oss komma undan?Jag vill säga till alla dem att när klubban faller härom beror det på att en majoritet avkammarens ledamöter inte tycker att det är tillräckligtviktigt för att göra någonting åt. Det är svaret.Vi har föreslagit frysning av taxeringsvärdena. Vihar föreslagit att skattesatsen ska sänkas. Vi har före-slagit att hela fastighetsskatten ska tas bort. Det ärbara det att vi räcker inte till. Vi når inte majoritet.När klubban faller är de fler som tycker att det ärdags att klämma åt även denna del av den svenskabefolkningens möjlighet att uppleva frihet.I skrivs om: Jag trivs bäst i öppna landskap, men närmareän till vattnet har jag inte råd att bo.Höstens budget har varit en överenskommelsemellan socialdemokrater och . Det harvarit en mycket ovanlig budget. Det tredje budgetåretfanns inte med. hann inte förhandla, utande har kommit med i ett särskilt litet annex, en si-douppgörelse, med ytterligare några hälsningar tillSveriges villa- och fastighetsägare, med ytterligarelite påspädning av kostnaderna för att också klarauppvärmning av de hus som de nu ska betala så dyrtför att de bor i.Man har kritiserats för att det är i grunden orealis-tiska förväntningar om att ohälsan ska minska. Det ärväl snarare så att ohälsan fortsätter att växa i Sverige.Här beskrivs det som att det mycket snabbt ska bli enannan tingens ordning. Få tror egentligen på rege-ringen. Åtgärderna räcker inte till. Det kommer atthota balansen och möjligheterna att hålla ihop dennabudget.Det är en frånvaro av en tillväxtstrategi som vi ärmycket kritiska till. I den flora av mål som finns idetta dokument saknas en entydig formulering omvilken tillväxt ska sträva efter att få. Det äregentligen det allra allvarligaste.Det är inte så att det inte har funnits strategier hosdenna majoritet sett över åren. Jag noterar att detskrivs i tidningarna - så där vällustigt som baraSvenska kan göra - att det höjs skatt iborgerligt styrda kommuner. Ja, men vad beror detpå? Jo, det beror på att det har funnits en strategi idenna kammare.Från mitten av 90-talet och framåt har man settdet som en stor orättvisa att det finns olika kommu-nalskatteuttag i det här landet, och därför har mantillskapat ett utjämningssystem som tar från den somhar tillväxtkraft - ofta borgerligt styrda kommuner -och ger till andra kommuner som inte har sammatillväxtkraft.Konstruktörerna berättade att det skatteutjäm-ningssystemet just syftade till att utjämna skattesat-serna. Syftet var att skatter skulle höjas. Det har tagitnågra år. Borgerligt styrda kommuner har hållit till-baka så mycket det går, men kommer skattechock-en. Det har beräknats bli en 25-öring i genomsnitt.Det blir mer än det dubbla. Det väntar en skattechocki lönekuverten för väldigt många svenskar när löne-beskeden kommer . Då tror jag att det kom-mer att gå upp för väldigt många vad detta i realiteteninnebär, men det bygger, som sagt, på en strategi.Syftet har varit att det ska bli så. levererar majo-riteten, och då blir frågan: Varför kan det inte finnasen motsvarande genomtänkt långsiktig tillväxtstrategiför ?Fördelen med tillväxten är ju att den ger fria re-surser. Det är en kaka som växer, som kan användaslite grann beroende på hur vi vill möta våra väljare,för sänkta skatter och för ökade utgifter. Det som ärbra med tillväxt är att det ger möjligheter att faktisktdela ut resurser och sänka skatter utan att man behö-ver ta från någon annan, det vill säga att vi inte behö-ver fastna i det fördelningspolitiska resonemangetsom så ofta är den svenska politiska debattens huvud-gren. Från vem ska det tas? Till vem ska det ges? Detär väl bättre att resurserna kommer fria. Sedan kan viha en bra ideologisk diskussion om hur dessa resurserska användas.I vår borgerliga reservation har vi slagit fast attdet väsentligaste för nu är att skaffa en till-växtstrategi för att få en uthållig tillväxt på minst3 %. För det tror vi att behöver göra mycketnär det gäller arbetskraftsutbudet. Det måste löna sigatt jobba mer. Det måste löna sig att gå från bidrags-beroende till arbete. Det måste signaleras att ungdo-mar som blir kvar väldigt länge i studier ellerpensionärer eller sådana som börjar bli lite äldre somlämnar arbetsmarknaden för tidigt ska finnas kvar, såatt fler ska kunna jobba. Det är det säkraste sättet attlägga en grund för tillväxten.Vi tror också att det handlar om effektivitet ochkonkurrens. Vi har en liten konkurrensutsatt sektor iSverige, men den är just liten. Det arbete som harskett i borgerliga regioner och borgerliga kommunerborde spridas över hela , och man borde skapaen konkurrens också inom det som har varit offentligamonopol, just för att skapa effektivitet i resursan-vändningen och just för att lägga en grund för denförhöjda tillväxten, som är det som kommer att avgö-ra om alla vi som sitter här inne har möjlighet attinfria kommande vallöften i kommande val.Med detta vill jag yrka bifall till reservation 1, dengemensamma borgerliga reservationen, och 8, denförsta stora budgetreservationen för Moderaterna.(Applåder)Anf. 2 ():Fru talman! Finansministern har visst inte orkatupp ännu, men jag hoppas att han kommer ur sängensnart.Vi ska fatta beslut om riktlinjerna för denekonomiska politiken och för åren somkommer därefter. Egentligen är det bara däreftereftersom regeringen visst inte riktigt hann med att tafram riktlinjer för alla de som det ska vara. Manhann i själva verket inte riktigt få med ens alla sinastödpartier på budgeten. På det sättet var ju budget-förslaget från regeringen till viss del överspelat redaninnan vi började behandla det, men det är överspelatockså av flera andra skäl, och det viktigaste är föränd-ringarna i vår omvärld. Det finns egentligen bara ensak som man med säkerhet kan säga, och det är att detinte kommer att bli som finansutskottets majoritetskriver.Jag hade en gammal mattelärare som, för att mo-tivera oss studenter, sade att det i en osäker värld ärbra att kunna derivera, för då vet man åtminstone vartdet lutar. Jag vet inte riktigt om det är det som rege-ringen har ägnat sig åt. Det förefaller inte riktigt så,men man har en stark benägenhet att ta åt sig äran närkonjunkturen är stark och utvecklingen därför blirgod och en lika stark benägenhet att skylla på om-världen när utvecklingen inte är riktigt lika bra. Ochvisst är det nu en svag tillväxt i omvärlden som bidrarmycket starkt till att det inte är ett fullt så bra lägesom vi önskar och framför allt till att utsikterna sersämre ut än vad som står skrivet i det här budgetalter-nativet. I bästa fall vänder det uppåt un-der . , och har en ganskaosäker och svag utveckling - det är helt sant - menden internationella konjunkturen är faktiskt bara endel av det hela. Vi kommer till exempel att tappamarknadsandelar framöver, trots att vi nu har en svagkronkurs.Socialdemokraterna och deras stödpartier har ock-så kommit med ett alldeles eget bidrag till den härkonjunkturförsvagningen på hemmaplan, kanske inteså mycket här i som ute i kommunerna. Istället för att fortsätta att försöka hålla koll på utgifteri kommuner och landsting och se till att man kanklara verksamheten utan skattehöjningar har man imånga fall gått in med drastiska kommunalskattehöj-ningar som visar sig direkt i plånböckerna, inte baraför folk som har det bra utan över hela skalan. IStockholmsområdet kan de här höjningarna för enhelt vanlig barnfamilj bli , och dåhar vi ändå inte räknat med effekterna av höjda boen-deskatter och höjda uppvärmningskostnader sommånga barnfamiljer kommer att få utan att få någonmotsvarande skattesänkning.Under de som har gått har en ständig försämring av utsikterna för nästa åroch att både den internationella och den svenskakonjunkturen blir sämre än vad man har trott. Viliberaler drar två slutsatser av det. För det första bor-de regeringen ha kunnat gardera sig för den här sämreutvecklingen genom att ha större marginaler, och fördet andra borde man ha koncentrerat sig mycket merpå att skapa långsiktiga möjligheter till ett stadigtvälstånd.Statsbudgeten är väldigt konjunkturkänslig. Förnågra år sedan var det inte bara fjuniga IT-människorsom greps av hybris och trodde att hela ekonomin varhajpad, utan också regeringen trodde att det nu hadekommit sju feta år som skulle rädda oss från allaobehagligheter. Men det vände ju snabbare än BosseRingholm kan säga "budgeteringsmarginal". Närkonjunkturen mattas av slår det direkt på statsfinan-serna, och vi har ett underskott vartenda år fram-över. Välståndet och välfärden betalas med lånadepengar.Det skulle ju vara väldigt bra att ha en marginalnär man hamnar i en sådan här situation, men det ärvisst lättare sagt än gjort, och vi vet att det här kom-mer att leda till olika typer av panikbromsningar. Detfinns många exempel i historien, och vi ser nu mångaalarmerande orostecken på att man just kommer attanvända sig av olika typer av panikbromsningar. Vikänner också till de här olika sätten. För att ta ensportmetafor kan jag säga att man, i stället för att setill att klara sig inom målet, flyttar på målstolpen ochrundar utgiftstaken.Fru talman! Mycket allvarligare är det att rege-ringen och utskottsmajoriteten inte fokuserar på enpolitik för en stadigt växande ekonomi. Strategiskaskattesänkningar för att få upp tillväxten eller för dendelen angelägna frihetsreformer, som måste varatrygga, till exempel assistansen för människor medfunktionshinder, får inte bara bli en restpost i budge-ten, om det blir pengar över i goda tider. Man måstearbeta aktivt och målmedvetet för att kunna få platsmed detta.Fru talman! Vi har i på många sätt väldigtgoda förutsättningar, men vi använder dem inte till-räckligt bra. Vi har en stor utbildningsbredd. Detläggs ned väldigt mycket pengar på forskning ochutveckling. Det söks väldigt många patent. Vi harvärldens mest välutbildade kvinnor. Vi har massormed flyktingar och invandrare som har kommit hit tillvårt land, fullt beredda att göra en god insats för sigsjälva och för oss alla. Men vi får inte ut den nyttaoch den välfärd av detta som vi skulle kunna få.Fru talman! Jag vet att redan harinskrivet i sitt manus att jag har stått här och varit endysterkvist. Så är det inte, utan vad jag säger är måste våga se verkligheten som den är för attkunna göra någonting åt den. Man måste utgå frånverkligheten som den är och sedan göra någonting åtden. Då säger vi liberaler så här: Ett annat ärmöjligt. Det är möjligt att det kan bli på ett annat sätt.Under de senaste dagarna har de som håller sig tillhuvudstadens finare debattsidor kunnat se en exposéav forskarrapporter på som visar på bris-terna. De visar på bristerna i integrationspolitiken,som i en undersökning från SNS välfärdspolitiska rådhäromdagen, på bristerna i entreprenörspolitiken, somi en forskarrapport från ochMagnus , och på bristerna i skattepolitiken,som i en statlig utredning av P-O Edin.Dessa rapporter visar inte bara på problemen. Devisar också på att det finns lösningar. Det går att göranågot åt det. Det måste inte vara så här. Ett annatSverige är möjligt.Vi kan lägga om integrationspolitiken och låta flermänniskor komma in i vårt land men framför allt setill att de människor som har fått komma till vårt landockså får komma in i vårt samhälle. Vi kan reformeraskolpolitiken så att de barn som behöver skolan allramest - i många fall just andra generationens invand-rarbarn - kan få den framtid de har rätt till och somde är värda. Vi kan satsa på en skolpolitik för kun-skap och bildning med arbetsro och satsning påbaskunskaper och de ungar som allra mest behöverstöd.Vi kan lägga om integrationspolitiken och låtamänniskor komma in på arbetsmarknaden, stryka delöjliga språkkraven för att få gå in på arbetsförmed-lingen och låta människor kombinera praktik ochspråkstudier med validering av kunskaper.Vi kan reformera entreprenörspolitiken så att pa-tenten inte söks för att sedan försvinna utomlands ochså att de människor som har företagsidéer och kanförsörja sig själva, som har en idé om en födkrok ellernågot som kan bli en fantastisk världssuccé sätterdessa idéer i verket och gör det i vårt land.Vi kan reformera skattepolitiken så att det lönarsig bättre än att arbeta, spara och ta risker ochatt göra det också i vårt land. Detta handlar inte omnågon snäv nationalism utan om att vi faktiskt ärväldigt många som vill bo här. Då måste man ocksåse till att det kan bli bra villkor i vårt land.En viktig sak för att förbättra villkoren här är höjer näsan från den snäva nationsgränsen ochser till att vi arbetar ännu mycket mer för öppenhet,frihandel och global solidaritet. Vi måste se till att vinu går ut och kämpar för att svenska folket ska sägaja till valutasamarbete, och vi måste se till att refor-mera EU:s jordbrukspolitik på ett sätt som inte baraär till nytta för svenska konsumenter och barnfamiljerutan framför allt utgör en av de absolut viktigastesolidaritetsåtgärder vi kan göra för fattiga människor itredje världen.Vi kan se till att göra en verklig jämställdhetsre-form. Vi liberaler kräver att de gamla stela patriarkalastrukturerna i kommuner och landsting bryts upp ochatt man ger alla de fantastiska kvinnor som finns ute ivården och skolan de möjligheter som de inte barahar rätt till utan som vi alla så förtvivlat väl behöver.Vi kräver att man gör en storsatsning på att bekämpaohälsa och sjukfrånvaro. Vi accepterar inte att sjuk-skrivningarna fortsätter att öka. Vi levererar en långlista med förslag som handlar om arbetsmiljö, sys-temförändringar som finansiell samordning, möjlig-het till makt över arbetstiden och barnomsorgen samtmöjlighet till städhjälp för helt vanligt folk.Fru talman! Vi lägger fram dessa förslag eftersomvi vet att ett annat är möjligt. Vi måste ha enregering som inte bara ägnar sig åt att spana efterkonjunktursvängningar. Vi måste ha en regering somsätter människorna före systemet.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 1och det liberala budgetförslaget i reservation nr 9. (Applåder)I detta anförande instämde ().Anf. 3 ():Fru talman! Under valrörelsen kunde vi se jätte-stora affischer och ganska många annonser på temat"tillsammans kan vi göra bättre". Det varSocialdemokraterna som publicerade detta gladabudskap. Det är ljuv musik för oss när vi hör det förförsta gången. Det är självklart att vi skulle kunna blimer framgångsrika om vi arbetade mer tillsammans,om vi tog mer intryck av varandra.Men vi som har varit med ett tag känner igen ton-gångarna. Vi har hört samma låt i olika tonarter undersnart sagt varje valrörelse. Det är samma vals, och detär Socialdemokraterna som stampar takten.Vad händer ? halkar Sve-rige ned i den internationella välfärdsligan. Det är ingen vals att låg på fjärde ellerfemte plats på välfärdslista 1970 för att nuligga på 17:e plats.När det gäller nyföretagande pekade på en utredning som presenterades . Denär färsk och visar att ligger nära botten i frågaom nyföretagande - på 31:a plats närmare bestämtbland 37 undersökta länder. I dessa 37 länder startarkvinnor företag i snitt dubbelt så ofta som i Sverige.Vårt land tillhör de länder där entreprenörskapetminskat mest . Sverigeligger näst sist när det gäller andel familjeföretagbland entreprenörföretagen.Vad beror detta på, och vad får det för konsekven-ser? Visst är det si och så med laglydnaden i vårtland, men det finns en lag som vi insuper med mo-dersmjölken. Det är jantelagen: Du ska inte tro att duär något.Fru talman! Vi har levt under Socialdemokra-ternas jantelag i generationer, något som också uppmärksammat i en utmärktserie ledare. är det att vi kastar av oss oket,och vi gör det gärna tillsammans med alla, från bådehöger och vänster, som känner att det är hög tid nu attbädda för ett klimat av kreativitet och entreprenör-skap i vårt land.Utan ett positivt näringsklimat parat med person-liga drivkrafter och incitament till arbete, utbildningoch - jag säger det nu igen - entreprenörskap kan viinte ens hoppas på att tillfredsställa de skriande behovsom har kommit fram inom barnomsorgen, skolan,sjukvården och äldreomsorgen vilken på grund av ennästan inhuman resursbrist ofta knappast ens är värdnamnet omsorg.Vad betyder det för oss andra att vi halkar efter ivälfärdsligan? Vi svälter inte - det är sant - men detökar inte våra möjligheter att hjälpa andra att vi självahalkar efter alltmer. Bruttonationalprodukten perperson ligger högre i och i äni . Men även ligger nu 17-18 %över , och ligger över den svens-ka bruttonationalprodukten per person trots att dessabåda länder 1994 låg 9 respektive under Sveri-ge. Varför lägger inte Socialdemokraterna fram för-slag som kan bryta denna utveckling som gjortSverige till fattigaste land?Bakgrunden till eftersläpning behöverinte utredas mer. Den måste åtgärdas. Regeringenkonstaterar själv i propositionen att ekonomiförväntas gå sämre än genomsnittet i världen, sämreän , sämre än snittet av EU-länderna och sämreän vårt grannland Finland.Regeringen och utskottsmajoriteten har det intelätt. De gör nu sitt bästa för att försöka dölja att manmåste låna till den löpande driften i i dag.Statsskulden beräknas öka med 35 miljarder mellan2002 och 2004. Den som är satt i skuld är inte fri,sade någon för . Utifrån ett sådantsynsätt ökar ofriheten i igen.Hela 70 % av den sysselsättningsökning som manberömmer sig av i propositionen och i majoritetstex-terna i betänkandet beror ju på den ökade sjukfrånva-ron, inte på att den faktiska andelen sysselsatta i ar-bete har ökat särskilt mycket. Den ökade bara med5 % . Vi vet alla att kostnadenför ohälsan är statsbudgetens utan jämförelse störstakostnad. Sysselsättningsökningen på är nog denmest dyrköpta sysselsättningsökning som vi har sett ivårt land eller någonstans i världen över huvud taget,kan jag tänka mig.Förra budgetpropositionen var en valrörelsebud-get där man delade ut pengar till i stort sett alla grup-per i samhället. , fru talman, faller liken fram urgarderoberna, och tas mycket av valrörelsens go-dis tillbaka. Främst sker detta genom de stora kom-munala skattehöjningarna som kom-mer att drabba hushållen mycket hårdare än vad deflesta inser . Efter valet är festen definitivt över.Regeringen utreder och förhalar medan Sverigefortsätter att halka efter.Sverige måste uppnå en högre tillväxt än de knap-pa vi har haft . Målet förKristdemokraternas tillväxtpolitik, som vi delar medde övriga borgerliga partierna, är en varaktigt hållbarBNP-tillväxt på minst 3 %.Tillsammans kan vi göra bättre. Jag an-knöt inledningsvis till den devisen, men det är ändånågot jag önskar att man kunde ta på allvar. Kanskefinns det en möjlighet nu när har fått ett stats-råd med ansvar för att halvera de fortfarande skenan-de ohälsotalen.