prot · GP09124 · 2002-06-13 00:00:00 — Lånebehovet 44 miljarder förnästa år är springnotan för regeringens vallöften.Beskeden om vem som ska betala detta ska vi enligtpropositionen få återkomma till i höst.Herr talman! I stället för att se till att blirframgångsrikt och att människor kan må bra för re-geringen en politik som döljer de problem vi stårinför. Det finns inget effektivare medel att uppnåsocial sammanhållning, regional utveckling, integra-tion och minskningar av klyftor än att föra en politiksom mobiliserar hela samhällets resurser. Det har,herr talman, regeringen misslyckats med, men det ären politik som vi vill föra efter valet.Anf. 15 () replik:Herr talman! Jag ska börja med att instämma iganska stora delar av själva analysen av det här medde ökade klyftorna. Ja, det är sant: Klyftorna ökar förmycket klassmässigt, könsmässigt och regionalt.Lena problem är ju bara det att trenden inte harbrutits. Det var en ännu starkare trend mot ökadeklyftor vi hade borgerlig regering ochsedan också när samarbetade med Socialde-mokraterna. Vi har inte tillräckligt lyckats bryta dentrenden.Gunnar frågade mig varför moderat-styrda kommuner går bättre ekonomiskt än sådanasom styrs av s och v. är det inte riktigt sant. Menegen hemkommun, , går ganska bra just ,bättre än , och där styr s, v och mp. Dekommuner där det är stora problem är oftast center-styrda, så jag skulle gärna vilja ställa fråga till : Varför tror att manröstar på i många av de kommuner som harstora problem och på i storstadskommu-ner av typ ?Jag vill också veta: Vilka konkreta förslag harLena Ek för att bryta de ökade klyftorna, framför alltregionalt? Ställer ni i upp på vårt förslagom 10 miljarder extra till kommuner och landsting förkvinnors löner? Det gynnar speciellt just de kommu-ner som jag vet att vill gynna. Och framförallt, naturligtvis: Hur ska ni genomföra en skärptsådan här regional omfördelningspolitik ihop medGunnar och ?Anf. 16 () replik:Herr talman! Jag tycker att man ska notera hur Jo-han tryckte på voteringsknappen när vihade ett motionsyrkande om lönerevision i den of-fentliga sektorn för att förbättra kvinnors lönenivå.Den här voteringen var i går, så det är ganska lätt attse och borde finnas kvar i minnet. det yrkandet, som på ett praktiskt sätt och medkända metoder hade lyft fram problematiken i varjekommun, varje landsting och varje region om hurkvinnor är underbetalda, hur lönediskrimineringenökar och vad man kan göra åt det. Det förslaget rös-tade och nej till. Lö-nediskrimineringen mellan män och kvinnor har ökatmed under denna mandatperiod.Det behöver inte vara så. Det finns exempel på kom-muner som har gjort annorlunda. Det finns en center-styrd kommun i som bestämde sig för ska ha en miniminivå på lönerna och höjde lönenför alla de lägst betalda i ett slag i sista lönerevisionendär. Så kan man göra, om man vill.Anf. 17 () replik:Herr talman! Jag vet inte om lyssnade pådebatten i går, annars kan hon gärna ta del av proto-kollet. Jag sade bl.a. att jag gärna kunde ha yrkatbifall till centermotionen. var det så att det gickatt få ihop en utskottsmajoritet om precis samma sakgenom att formulera tillkännagivandet, och i prakti-ken var det ett bifall utan att yrka bifall till centermo-tionen. Det viktiga är ju faktiskt sakfrågan, tog ett sådant beslut, och det är jag jätteglad för.Mina kamrater i har lyckats få igenomen extrasatsning på för att höjalönen för kvinnor i . Pengarna delasut först . Det är ju lite synd, kan man tycka införvalrörelsen, men det är ett konkret exempel på vadsom behöver göras.Men min fråga, återigen, är: Ställer ni upp på detio miljarderna till kvinnors löner, och hur ska niminska de regionala klyftorna ihop med GunnarHökmark och ? Hur ska det gå till i verk-ligheten?Anf. 18 () replik:Herr talman! svar är precis ettexempel på hur politiken har förts under den härmandatperioden: Vi vill och vi vill och vi vill. Mennär det kommer till praktik och goda förslag är detinte förslaget eller resultatet man ser till, utan det ärpartitaktiken och att hålla ihop majoriteten. Det är detsom har gällt.Det drabbar ju de svenska kvinnorna, och detdrabbar de svenska barnen. är, tyckerjag, en hyfsat bra organisation med rätt anständigamänniskor i som vill barn väl. Deras analys av barn-familjernas ekonomi är ju förödande för majoritetenspolitik. Den finns på nätet, på Rädda Barnens hemsi-da, för var och en att gå in och läsa, och den visar attfrån att vart tionde barn har levt i mycket fattiga för-hållanden är det nu vart femte barn som lever i myck-et fattiga förhållanden i Sverige.Skatter är bra, och offentlig sektor är bra - detfinns mycket vettigt man kan göra med det. Men attanvända skattesystemet för att plåga människor,tvinga dem in i bidragsberoende och öka barns fattig-dom och lönediskriminering mellan män och kvinnor:Där går en gräns. Då måste man säga stopp. Då måsteman faktiskt säga att nu är det att se till att van-liga människor kan leva på vanliga löner och ta handom sina vanliga barn. Där går en anständighetsgräns:lika villkor i det här sammanhanget.Vad gäller de regionala klyftorna kan man jubörja med att se till att telefonerna fungerar, att bred-band dras till och inte till som vi har ,att vägarna fungerar, att Posten finns kvar, att apote-ket inte drar in sina kontor, att försäkringskassornaskontor finns kvar och att staten står för det ansvar ochden grundservice som staten är ålagd. Det är en väl-digt god början, och det är en politik som vi tänkergenomföra efter valet.Anf. 19 ():Herr talman! Vi pratar ofta i debatten om hur Sve-rige ligger till i olika statistiska sammanhang och hurSverige ligger i jämförelse med andra. Men jag tyckeratt vi borde börja med att byta ut ordet motsvenskarna, för det är ju det som det handlar om. Dethandlar om de människor som bor och lever i det härlandet. Jag tror att om vi bytte ut "" mot be-greppet "svenskarna" så skulle vi också kanske bytaperspektiv.Jag skulle vilja påminna er om några saker - fi-nansministern kanske kan få det refererat senare.Svenskarna har fallit i den internationella välståndsli-gan. När blev statsminister var vi på15:e plats - nu är vi på 17:e. har flyttat utomlands ett efter ett under desenaste åren. Svenskarna har i allt mindre utsträck-ning möjlighet att välja att vara företagare, så de småoch medelstora företag som skulle kunna ersätta demsom försvann kommer inte alls till i så stor utsträck-ning som skulle behövas. Svenskarnas räntor börjarstiga så fort man någonstans vid horisonten kanskönja en konjunkturförbättring, och slår i taket. Dethär är ett väldigt viktigt bevis på den bristande växt-kraft som finns i det här landet.Men regeringens fokus i den ekonomiska politi-ken är på något sätt bara att fördela befintliga resur-ser, och väldigt lite ligger fokus på hur skakunna växa. Om ska växa måste människorkunna växa.Vi får intrycket av att den regering som gärna villsitta kvar - dock inte just här och - vill göra detför maktens egen skull. Vi vill ha makten för att gemänniskor makt över sitt liv.Det pratas en hel del om att alla har blivit liberaleroch att liberalismen på något sätt skulle vara genom-förd. Vi i ser inte alls att det är på detviset - tvärtom. Vi ser att ett liberalt parti även iframtiden kommer att göra mycket stor skillnad. Detär fortfarande så att Socialdemokraterna sitter somfastmurade i armerad betong i sitt motstånd mot allareformer som kan öka människors möjligheter attförverkliga sina egna drömmar och idéer, exempelvissom entreprenörer. Det gäller i alldeles särskilt höggrad kvinnor. är fortfarande ett manssamhäl-le, och de olika brister som vi ser på många områdendrabbar därför kvinnor i extra stor utsträckning, t.ex.med toppstyrda arbetsorganisationer, framför allt ioffentliga sektorn. Segrega-tionen krymper inte; den växer. Högkonjunkturenpasserade tyvärr obemärkt när det gällde att radikaltgöra förändringar som skulle hjälpa människor attkomma ur bidragsberoende, arbetslöshet och utanför-skap. Barnfattigdomen ökar i stället för att minska.Det är också så, herr talman, att vi visserligen harett överskott i de offentliga finanserna, och det pratasmycket om att vi nu gör saker och ting för egna peng-ar i stället för lånade. Sanningen är dock att över-skottet i stort sett enbart finns i vårt pensionssparande- i mina och herr talmans pensionspengar. Statsfinan-serna har redan nu ett underliggande underskott somräddas enbart genom det som man hämtar i Riksban-ken. Framöver kommer vi att ha underskott i statsfi-nanserna . Men det beskedet får inte männi-skorna i vårt land, utan de får beskedet attdet nu står bra till med statsfinanserna.Regeringen och det socialdemokratiska partiet harinte särskilt mycket konkretion i riktlinjerna för denekonomiska politiken. Däremot lovar de väldigtmycket som de ska återkomma med . Då ska alltförverkligas. Ersättningsnivåerna ska höjas, och merpengar ska ges till vården, skolan och omsorgen. Manräknar med att klara de offentliga finanserna. Hur gårdet ihop? Ja, svaret är att det inte gör det.Ekonomistyrningsverket har också punkterat denhär bilden och menar att med nuvarande politik brytsutgiftstaket igenom ordentligt. Jag tror inte att detkommer att ske. Regeringen kommer, om den får sittakvar, att ta till sina vanliga panikåtgärder av olikaslag.I vårpropositionens prognoser ligger regeringen imånga bemärkelser lågt. Det handlar inte bara om attmörka hur man har tänkt lösa saker och ting, utanman skriver också att de offentliga utgifterna skaminska som andel av ekonomin motsvarande 14 mil-jarder kronor. Detta intryck ger man människor närman går ut och talar om allt som ska göras.När det gäller den ökning i kommunsektorn somman räknar med motsvarar det ungefär 5 000 perso-ner av en arbetsstyrka på ungefär 1 miljonmänniskor. Jag tror inte att de som lyssnar på Social-demokraterna, för-väntar sig detta.Ni ställer ut många verbala löften, men de mot-svaras inte av era officiella kalkyler. Där visar manupp en bild att ekonomin går ihop. Jag tror att riskenär överhängande att ni, om ni får sitta kvar, kommeratt svika både vallöftena och ekonomi. Där-för tycker vi att det är dags för en ny regering. Detbehövs en helt annan ekonomisk politik.Vårt främsta mål är att öka växtkraften från ca2 % till , och vi lägger fram en lång rad förslag.Vi törs se alla de problem och svårigheter som finns,därför att vi har idéer och förslag om hur man skakunna göra någonting åt problemen och svårigheter-na. Vi har många idéer och förslag om hur vi kanförbättra situationen.Folkpartiet anser att det viktigaste är att på någotsätt hålla fast vid individperspektivet, underifrånpers-pektivet. Om ska växa måste människorväxa. Det finns ingenting som tyder på att ett sam-hälle där man stressar mycket skulle vara ett effektivtsamhälle. Tvärtom sänker stressen produktiviteten.Därför lägger vi fram många förslag som kan för-ändra den situationen. Vi vill ha en kraftig satsning påbarnfamiljerna genom ett enhetligt stöd som germänniskor större möjlighet att själva bestämma hurde vill forma sina liv. Vi vill ha en storsatsning påbättre folkhälsa. Vi hade en lång debatt om folkhälsani går kväll, och vi ska rösta om förslagen.Jag förstår inte hur man från regeringens ochstödpartiernas sida kan vara så långsam och senfär-dig. Dessutom visar man irritation över att vi läggerfram konkreta förslag. Jag tycker att det är ett hånmot alla de människor som drabbas av dåliga arbets-organisationer, långtidssjukskrivningar och dåligekonomi. Det är också ett hån mot politiken och demänniskor som har röstat.Vi lägger fram förslag med många olika reformerför att främja entreprenörskap. Det handlar inte baraom att höja det samlade välståndet, det är också vik-tigt för oss att enskilda människor ska kunna förverk-liga sina drömmar om sin livsstil.Vi lägger fram många förslag för att stärka Sveri-ge som kunskapssamhälle. Kunskap och arbetsro iskolan är mycket viktigt. Det vi ser från Socialdemo-kraternas sida är återigen en reträtt. ska man kun-na börja på gymnasiet utan att ha klarat förkunskaps-kraven i stället för att satsa på att barn och ungdomarverkligen ska uppfylla kunskapskraven.Vi behöver större insatser för global solidaritetmed kraftigt höjt bistånd, skuldavskrivningar, frihan-del och en snabb avveckling av handelshindren.Vi redovisar, till skillnad från regeringen, en in-riktning på skattepolitiken. Vi föreslår en skattere-form. Det måste löna sig att arbeta, spara och ta ris-ker.Vi befinner oss i en ny tid med nya utmaningaroch gamla som vi inte har mött, men framför allt harvi nya utmaningar framför oss. Vi föreslår därför enskattereform som inriktar sig på att förändra ochsänka de mest skadliga skatterna för jobb och företa-gande.Socialdemokraterna är helt utan riktlinjer förskattepolitiken. Dessutom är de ytterst senfärdiga, föratt inte säga stillastående, när det gäller att lägga framkonkreta förslag.Jag tycker att ett viktigt argument för att genom-föra en ny stor skattereform är att vi måste få in ettjämställdhetsperspektiv också i skattepolitiken. SomLena Ek tidigare nämnde anser inte finansministernatt det finns tillräckligt många kvinnor, eller knapptnågra kvinnor alls, med rätt sorts kompetens för atthålla på med detta. Man kan verkligen undra vilkakroppsdelar man på anser be-hövs för att det ska vara fråga om rätt sorts kompe-tens.Sanningen är ju att när länsrätten förnekar enkvinnlig sjuksköterska att få ut F-skattsedel för attkunna bedriva sitt eget företagande svarar finansmi-nistern på min fråga vad han tänker göra åt detta:Ingenting. Jag kan tala om att det just nu finns allde-les för mycket av fel sorts kompetens på Finansde-partementet.Det är också en fråga om jämställdhet att kunnaräkna in resorna till och från dagis när man beräknarreseavdrag. Man måste avskaffa sambeskattningen såatt folk får betala sin skatt själv, och man ska kunnafå ut en F-skattsedel.Dessa frågor är självklart grundläggande, men detstora jämställdhetsproblemet med skattesystemet ärändå den mycket höga skatten på arbete. Det hindrarmånga kvinnor från att kunna utveckla sina verksam-heter, men det hindrar också det svenska välståndetfrån att växa.Herr talman! Om man inte har några lösningar ärdet bättre att säga att det inte finns några problem.Om man inte är överens är det bättre att inte låtsas omdet. Vi har en regering som saknar probleminsikt. Vihar en regering som egentligen inte har något reger-ingsalternativ. Ni är inte ens överens med varandraom vem som ska regera med vem.Mot detta står vårt alternativ. Det är ett entydigtalternativ om vilka vi är, det är entydigt att vi har enproblembild, och vi levererar i det här betänkandetriktlinjer för hur vi vill lösa problemen. Det handlarom riktlinjer för hur den ekonomiska politiken skautformas. Jag vill ha makten för att kunna ge männi-skor makten.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 1och 5.Anf. 20 ():Herr talman! Kolleger och åhörare! Man blir rik-tigt rädd när man hör de borgerliga partierna tala omsvensk ekonomi. Man skulle nästan kunna ställa frå-gan varför de inte flyttar utomlands om det går såotroligt dåligt för Sverige.Sveriges utveckling är inte sämre än omvärldens.Man skulle kunna peka på många olika saker för attvisa detta. Däremot skulle jag inte vilja säga att jag ärvare sig nöjd eller stolt. Jag är inte nöjd så länge detfinns barn i fattiga familjer. Jag är inte nöjd så längevi inte uppnår våra miljömål. Jag är inte nöjd så längemänniskor diskrimineras i detta land. Jag är inte nöjdså länge man inte har tillräckligt bra villkor för små-företagare.Jag tror aldrig att man kan bli riktigt nöjd, men jagtror att man kan vara nöjdare än man varit tidigare. Ivalet som vågmästare har vi i de grönavalt att stödja Socialdemokraterna och Vänsterpartieteftersom vi då har kunnat få igenom mest av denpolitik som vi tycker har varit viktig.Vi har jobbat mycket för att underlätta för lågin-komsttagare, förbättra för barn och ungdomar, för-bättra på miljösidan, minska diskrimineringen ochförbättra den regionala balansen.Men även politik tar tid, och man kan inte alltid fåigenom allt som man själv tycker är allra bäst. Jagtror inte heller att alla är överens inom de borgerligapartierna om t.ex. hur man ska förbättra den regionalabalansen eller hur man ser på låginkomsttagare. Jagtror inte att de borgerliga partierna är överens om allt,och det är inte heller vi i Socialdemokraterna, . Det är verkligen skamligt hurman går omkring och påstår att står vid rui-nens brant ekonomiskt, för det gör vi inte.Jag tänkte först se lite globalt. var döds-orsakerna i världen följande. 400 människor i världendog av terrorism. 30 000 människor dog i pågrund av olagliga skjutvapen. I hela världen dog 20miljoner människor i svält eller svältsjukdomar. Jagtycker att vi i och i världen måste prioriterakriget mot svälten globalt.Intresset i västvärlden, den rika delen av världen,för att göra detta är dock alltför lågt. Det visade sig påsenaste . Vi har bidragit till att höjabiståndet. Vi tycker att det är en oerhört angelägenfråga att fortsätta att höja biståndet. Det är vår globalaskyldighet.Under denna mandatperiod har vi sett den förstastörre skatteväxlingen. Det var varit en växling pånästan . Olika miljö- och energi-skatter har höjts, och skatt på arbete har sänkts. Detkan bidra till att ge svenska företag en ledande posi-tion i den framtida miljöbranschen. Det är lönsamt förSverige att ligga först på en växande miljömarknad.Det är en etisk och politisk nödvändighet för länderna att gå före om vi vill få fattiga länder attfölja efter. Men den genom-förda skatteväxlingen är inte tillräcklig. Vi vill göramer . Det visar sig också i det Miljörådetkom fram till att ett av de svåraste målen att uppnå iSverige är att begränsa påverkan på klimatet.Här har vi väldigt mycket att jobba med i framti-den. Just miljöfrågorna är ganska onämnt hitintills idebatten. Det verkar som att intresset för de frågornaär väldigt lågt här i . Man skulle kunna gå inpå flera olika skäl till varför det behövs. Miljöfrågor-na handlar om vår överlevnad och om världens över-levnad. Det handlar också om vår hälsa.Dieselutsläppen påverkar t.ex. människors hälsa.Vi behöver en giftfri omvärld och enomvärld där vi inte har en växthuseffekt som kommeratt bidra till en global katastrof. Det kanske är trevligtmed lite bättre väder här i norra delen av världen,t.ex. i , kortsiktigt. Men det leder också tillmer extremt klimat, ökenspridning och annat som viinte har råd med.När det gäller miljöfrågorna har vi gjort någraviktiga insatser för den ekologiskt hållbara utveck-lingen. Vi har ökat anslagen till natur- och miljövårdfrån 1998 till 2004 från 1,2 miljarder till 4,2 miljar-der. Vi har också gjort andra stora miljardsatsningarpå miljön.I framtiden tror vi att det fortfarande kommer attbehövas mer. En viktig fråga är att vi kan se till attmänniskor kan få ekologisk odlad och giftfri mat. Detska inte vara en klassfråga. Det ska inte vara så att detär de som har råd som kan få ekologisk odlad ochgiftfri mat. Här har vi tillsatt en utredning om hurman skulle kunna sänka momsen på ekologisk mat.Det är någonting vi vill gå vidare med.Vi lever i en demokrati, och vi lever i en av värl-dens mest jämställda länder. Men trots det har kvin-nor i vårt land inte hela lönen. Skillnaderna mellanmäns och kvinnors löner har tyvärr börjat öka. Gravi-da kvinnor och föräldrar diskrimineras på arbets-marknaden. Människor med utländsk bakgrund dis-krimineras, speciellt de med utomeuropeisk bak-grund. Människor diskrimineras även på grund av sinsexuella läggning.Så länge vi ser den typen av diskriminering kan viinte vara nöjda. Vi har presenterat ett antal förslag tillhur man ska motverka den typen av diskriminering.Jag presenterade dem i går här i debatten. Jag kom-mer inte nu att gå in på dem vidare. De återkommerockså i en reservation som behandlades i gårdagensdebatt.En annan väldigt oroande sak är att extremhögernväxer i . Islamofobin och antisemitismen ökar.Varför nämner jag det i en finansdebatt? Jag tror attdet är oerhört viktigt och centralt för demokratin attmotverka extremhögern, islamofobi, antisemitism ochrasism. Det är någonting som man måste ta upp i allasammanhang.Det handlar också om politiska beslut. Om vimotverkar rasism och diskriminering motverkar viockså extremhögern. Vi motverkar segregationen sombidrar till att extremhögern växer fram. Vi tycker t.ex.att det är oerhört viktigt att man från statens, lands-tingens, och kommunernas sida slutar att diskrimine-ra.Vi vill införa antidiskrimineringsbyråer i hela lan-det. Det är något som kommer att bidra till att minskadiskrimineringen. Vi vill också att man genomför engranskning av samtliga läroböcker. Det föreslogsredan 1997 av en statlig utredning. Det finns i dagläroböcker som innehåller antisemitiska, islamofobis-ka eller på annat sätt intoleranta uttalanden. Det ärinte acceptabelt. De böckerna ska granskas och änd-ras.Ohälsan är en oerhört viktig fråga. Vi väckte enmotion om den frågan till budgeten. Vi anser att detbehövs ännu mer nytänkande för att vända nuvarandeohälsotrender. När det gäller ekonomiska drivkrafterför arbetsgivare för att förebygga ohälsa måste mantänka på två oerhört viktiga saker. Dels får inte små-företagares situation försämras, dels måste man ocksåförsäkra sig om att de grupper som är överrepresente-rade i ohälsostatistiken inte blir än mer diskriminera-de på arbetsmarknaden och att nya grupper inte slåsut från arbetsmarknaden.Ohälsan började inte 1997. Ohälsan är ett resultatav tidigare nedskärningar och också av ett allt högretempo i samhället. Till det har också t.ex. ökad valfri-het bidragit. Jag är för valfrihet. Men jag tror att viibland glömmer bort att denna valfrihet kan upplevassom väldigt stressande.Människor förväntas välja elbolag, telefonbolag,pensionsfonder, eventuella extra försäkringar, läkare,behandlingar, skola, hemtjänstutförare m.m. Någon-stans behöver vi mycket bättre konsumentinformationför att bidra till att människor inte upplever valfrihe-ten som stressande. Här tror jag att stora insatsermåste göras för att människor ska kunna få mer in-formation.Barns stress hänger ihop med de vuxnas alltmerstressade tillvaro där tiden aldrig räcker till. Vuxnasamtalar per dag med sina barn enligtundersökningar. Det är skrämmande siffror. Jag troratt väldigt många föräldrar inte ens vill känna igen sigi de siffrorna. Men det är de siffrorna som är sanning-en här i Sverige.Det finns väldigt mycket vi vill göra för att mins-ka ohälsan. Vi tror att det är oerhört viktigt med enarbetstidsförkortning. Vi tror att en satsning på friårär väldigt viktig. Vi tror också att man ska kunnastimulera människor att motionera mer genom attkanske ha avdragsrätt för att ha ett motionskort ochannat. Det finns väldigt mycket som vi behöver göra.Jag ser att min talartid är slut. Jag slutar med attyrka bifall till reservation 10.Anf. 21 () replik:Herr talman! uppmanade oppo-sitionen och sade att man inte trivs i landet bör mankanske flytta utomlands. Sedan sade hon också attfriheten att välja nog är stressande för människor. Jagska inte gå in på allt det som döljer sig i den attityden.Däremot ska jag ställa två mycket konkreta frå-gor. Företagen och företagsägande flyttar utomlands ien omfattning som vi aldrig sett tidigare. VälkomnarYvonne Ruwaida detta, eller är hon inte medveten omdet? Vi har en eftersläpning gentemot andra länder.Är och andra i vänsterkoalitionenmedvetna om detta, eller känner ni inte till det? Ellerförnekar ni statistiken och bygger i stället upp enegen?Sjukfrånvaron har vuxit i en rekordtakt som ur-holkar arbetsmarknaden. Är inte detta ett problemsom regeringsmajoriteten på något sätt har någotansvar för? Är det bara den borgerliga regeringens feläven här eller utlandets fel? I utlandet växer intesjukfrånvaron på det viset. Det är som ärunikt och skiljer ut sig.Vi har en rekordhög arbetslöshet efter en hög-konjunktur som i mångfald är större än den öppnaredovisade. Är ni medvetna om detta? Ni är ju räddaför att vi ska tala om problemen. Ni vill inte det.