prot · GQ0926 · 2002-11-29 00:00:00 — Det är föratt vi ska få ett större förtroende för processen, förtro-ende för myndigheternas handläggning, för att allaska få sin sak rätt behandlad.Problemet, som Lagrådet har vridit upp till ettnärmast absolut hinder för att nu genomföra refor-men, är de så kallade humanitära skälen, det hjärta vitalar om, som skapar en sådan skönsmässighet anser att vi inte på ett rättssäkert sätt i domsto-larna kan klara det här. Jag tror att det ur detta löptefram en enhällighet om att vi måste arbeta med hu-manitära skäl så att vi inte inskränker på möjlighetenatt verkligen få ett legitimt och i allmänhetens ögonrättssäkert system.Sedan vill jag tacka för debatten. Den har givitmycket inspiration till vårt fortsatta arbete för barnensbästa i flyktingprocessen.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellationerna 2002/03:33 och36 om uppgifterAnf. 21 Statsrådet ():Herr talman! har ställt två frågortill mig med anledning av polisens gripande i av en asylsökande som fått ettavvisningsbeslut. har ställt två frågormed anledning av samma händelse.Jag har valt att besvara interpellationerna i ettsammanhang.Jag kan inte som minister kommentera enskildaärenden. När det gäller hanteringen av de ärendensom och hänvisar tillvill jag dock lämna några generella kommentarer.Migrationsverket bedriver ett omfattande och - ien internationell jämförelse - framgångsrikt arbetemed att motivera personer att i första hand återvändasjälvmant efter ett lagakraftvunnet avvisnings- ellerutvisningsbeslut. Detta leder också till att omkring70 % lämnar landet frivilligt. Det finns dock en delpersoner som - i strid med utlänningslagen - väljeratt inte göra det. Det är alltså somansvarar för att verkställa avvisnings- och utvisnings-beslut, men verket kan i vissa fall överlämna ett ären-de till polisen. Av utlänningslagen framgår att ettöverlämnande till polisen kan ske när den som skaavvisas eller utvisas håller sig undan och inte kananträffas utan polismyndighetens medverkan, ellerom det kan antas att tvång kommer att behövas för attgenomföra verkställigheten. Det är viktigt att avvis-ningar kan genomföras med ett gott resultat, så attinte människor försätts i en hopplös situation genomatt de vistas olagligt i utan ett socialt skydds-nät.Jag har informerats om att ochpolisen lagt ned ett betydande arbete på att se till attavvisningar och utvisningar verkställs på ett rättssä-kert och värdigt sätt, och för att en tydlig ansvarsför-delning ska gälla mellan de båda myndigheterna.Inom ramen för detta arbete har verket klargjort attfullständig öppenhet ska råda när det gäller informa-tion till den enskilde. Av verkets riktlinjer framgårockså att när beslut fattas om att överlämna ett ärendetill polisen, eller om polishandräckning begärs vid ettförvarsbeslut, ska den enskilde informeras härom.Först därefter kan polisen underrättas.En utlänning erhåller dessutom alltid både skrift-lig och muntlig information om vilka konsekvensernablir om han eller hon väljer att inte självmant lämnalandet. Det kan även nämnas att det offentliga biträ-det har en roll att spela när det gäller att informera omrättigheter och skyldigheter under asylprocessen.Med hänsyn till denna information anser jag attverkets riktlinjer om ansvarsfördelningen i förhållan-de till polisen, som har förtydligats, är välformulerade och lägger grunden för att avvisnings-ärenden ska kunna verkställas på ett rättssäkert sätt.Migrationsverkets ledning har även informerat migom de konkreta åtgärder som vidtas för att dessaregler ska efterföljas. Jag vill i sammanhanget ocksåhänvisa till att aviserat attinom kort lämna ett yttrande om Migrationsverketssamarbete med polisen, något som kan komma att fåbetydelse för myndigheternas rutiner.Slutligen, när det gäller delfrågaom en klyvning av , står jag fast vidbedömningen att möjligheten att i praktiken tillämpadet helhetsperspektiv som ska prägla Migrationsver-kets verksamhet, successivt har stärkts genom attverket nu ansvarar för hela asylprocessen och sam-verkar med andra myndigheter. Detta helhetsper-spektiv överensstämmer också helt med den inställ-ning gett uttryck för. Verket ansvarar alltsåför hela processen, från mottagandet av den asylsö-kande, till att ett eventuellt avvisningsbeslut verk-ställs. En uppdelad asylprocess, där flera myndigheterskulle ansvara för sin del, skulle av naturliga skälmotverka det här synsättet.Anf. 22 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet till min interpellation är, som uppges, deuppgifter som har funnits i medierna omkring blandannat och andra som lockats till under falska förevändningar förolika diskussioner och sedan blivit omhändertagna avpolis, som varit förvarnad och funnits i Migrations-verkets lokaler.Detta rimmar som bekant, och som tydligt är, illamed det dokument där presenterarsitt arbetssätt, där man bland annat kan läsa att verketska stödja den sökandes möjlighet att ta till vara sinrätt. Man ska också respektera människors förutsätt-ningar, gränser och okränkbarhet.Det är mot bakgrund av detta som jag har ställttvå frågor till statsrådet. Den första frågan, där jagfrågar ministern hur man kan arbeta för att förtroen-det för inte vidare urholkas ochskamfilas genom flera affärer, tycker jag mig inte fåett fullgott svar på. I stället för att kommentera deproblem som jag belyser i min interpellation ger stats-rådet oss en föreläsning om de regler som gäller.Särskilt märkligt blir det när statsrådet bekräftardetta med reglerna kring att en utlänning alltid bådeskriftligt och muntligt ska informeras om vilka kon-sekvenserna blir om han eller hon väljer att intesjälvmant lämna landet. Det har ju ibland varit vidjust denna information som polisen har varit tillkalladoch som man har löpt risken att direkt bli utvisad istället för att få den information som man har rätt till.Jag efterlyser ett svar på hur man kan göra för attMigrationsverkets förtroende bland de asylsökandeska fortsätta att vara högt.Jag ger själv ett delsvar i min interpellation ge-nom möjligheten att klyva i tvådelar. Här får jag ett svar som gömmer sig bakombegreppet "helhetssyn". Jag tycker att det finns ettvisst semantiskt problem. Ordet "helhetssyn" användsav ministern på ett märkligt sätt. Det man vanligtvismenar med ordet är att det är bra om alla aspektervägs in i ett beslut, inte nödvändigtvis att sammamyndighet ska bevaka en hel process.Motsatsen till helhetsperspektivet är det effekti-vitetsperspektiv som jag anser att konstruktionen avMigrationsverket är ett uttryck för. Här ska sammaaktör både stödja en sökande att ta till vara sin rättoch se till att den som inte får uppehållstillstånd läm-nar landet. ska å ena sidan tillvarataden sökandes intresse genom att sköta flyktingför-läggningar, se till att den sökande får juridisk hjälp avett offentligt biträde och så vidare. Å andra sidan skaverket utreda och fatta beslut om huruvida den sö-kande ska få stanna i landet. Att en konflikt upp-kommer här är uppenbart, och de händelser som vihar sett är ju ett bevis för detta.Slutligen vill jag säga några ord om asylproces-sen. Jag har inte sagt att man ska klyva asylprocessen.Jag har sagt att man bör klyva ,vilket inte är samma sak. Man skulle mycket välkunna ha ett flyktingverk som har hand om att tillva-rata flyktingars intressen , gerråd och ser till att den sökande får juridisk hjälp, ochen annan myndighet som har hand om själva pröv-ningen. Jag vill föra in denna idé i det förändringsar-bete kring handläggningen av asylärenden som nupågår.Det ligger nämligen i farans riktning - vilket jagbeklagar - att vi även efter förändringen får ett mi-grationsverk som har dubbla roller. Därför efterlyserjag ett vidare svar på frågan om en möjlig klyvningav . Likaså efterlyser jag ett någotannorlunda svar än bara en uppläsning av reglerna närdet gäller hur man kan se till att Migrationsverketsrykte inte förstörs av affärer av detta slag.Anf. 23 ():Herr talman! Låt mig börja med att tacka statsrå-det för svaret.Asyl- och flyktingfrågorna har varit i fokus fördebatten här i kammaren , och det medall rätt. fick vi ju via medier-na reda på att återigen hade brutitmot sina egna riktlinjer när det gäller samverkan medpolisen vid förvarsbeslut. I det här fallet handlade detom en ung man från Iran.Jag är väl medveten om att statsrådet inte kan ellerska kommentera enskilda fall, och det kräver jag inteheller. Det jag frågade om i min interpellation handlarom bristerna hos . Vi kan konstateraatt det finns tydliga brister i rutinerför hur asylärenden handläggs. För sedanlovade verket att se över sina rutiner, men detta hartydligen inte fått fullt genomslag och någon reelleffekt. Därför frågade jag i interpellationen vilkaåtgärder statsrådet avser att vidta för att förhindra attliknande händelser inträffar och vilka åtgärder stats-rådet avser att vidta för att förtroendet för inte permanent ska ta skada av det inträf-fade. Jag tycker inte riktigt att jag har fått svar påmina frågor.I svaret beskriver statsrådet ar-bete som framgångsrikt när det gäller självmant åter-vändande, och det kan jag väl till viss del hålla medom. Däremot har vi många brister. Det är problemmed samverkan med polisen, det är olidligt långahandläggningstider, den så kallade organiserade verk-samheten som anordnas för asylsökande har enligtRiksrevisionsverkets rapport 2002:19 inte förbättrats,och problemen för de ensamkommande flyktingbar-nen kvarstår, vilket vi debatterade.För att asylprocessen ska fungera bra krävs att deasylsökande kan känna fullt förtroende för personal. Jag ser en uppenbar risk i attalltfler känner sig nödgade att vistas illegalt i landetoch kanske inte ens från början vågar söka asyl ellerunder processens gång går under jorden av rädsla. Ensådan utveckling vore djupt olycklig för alla parter.Här tror jag att förtroende är nyckelordet. Förtroendetför enskilda handläggare är väldigtbetydelsefullt.Herr talman! Jag efterlyser fortfarande konkretasvar på mina två frågor och ser fram emot statsrådetssvar.Anf. 24 ():Herr talman! roller är verkligendubbla. Den händelse som har beskrivits - jag behö-ver inte återge den, för de båda interpellanterna harredogjort för den - medför att förtroendet för och dess personal minskar. Hur ska mankunna känna förtroende för en myndighet som såuppenbart missbrukar det och i stället gillrar fällor?Detta är inte den enda händelse som har bidragittill att roller har ifrågasatts. Mångaoacceptabla händelser har beskrivits i medierna densenaste tiden. Jag väljer att inte återigen redogöra fördem.Frågan är om gör som manverkligen ska göra. Det är lite av det jag var inne på iden tidigare debatten. Man ska stödja den asylsökan-de i dennes situation, både när det gäller själva asyl-sökandet och när det gäller hur man bor och den or-ganiserade verksamheten, som nämndes . Detfinns exempel där har placerat asyl-sökande långt ute på landet, med långt till närmasteaffär, och sedan lämnat dem där. Om inte ideellt ar-betande, engagerade grannar och på många håll kyr-korna funnits hade de asylsökande befunnit sig i enförskräcklig situation.Det skrämmande är att situationen som jag upple-ver den inte har förbättrats . Tvärtom har denblivit sämre. Senast var det ett inslag på TV därvaktmästaren vid en asylförläggning fick rycka in ochsvara på de asylsökandes frågor när det inte fannspersonal tillgänglig på . roller behöver verkligen ses över.Anf. 25 Statsrådet ():Herr talman! Jag fruktar att interpellanterna ochdebattören kommer att få höra ytterligare en föreläs-ning. Jag beklagar om mitt tonfall är magistralt ellervon oben. Jag vill säga att det inte är minavsikt.Innan jag går in på de enskilda sakfrågor som in-terpellanterna tar upp vill jag understryka en sak somhar med förtroendet att göra. Jag tror att förtroendetför asylprocessen bör delas också av det svenskafolket och inte enbart av de asylsökande. Om dettasystem ska fungera ska det vara förankrat i hela vårnation.Till vill jag säga att jag delar hen-nes uppfattning att det är viktigt att de asylsökandehar förtroende för processen. Det är därför vi arbetarmed en ny processordning. Men jag vill gärna hainterpellanternas och debattörens medgivande av attvi här i och i regeringen ska se till att vimedverkar till att hela nationen står bakom vårt sy-stem. Därför måste det naturligtvis förbättras. Det ärjag den förste att medge. Jag är inte arbetslös.Jag vill också säga att i den i det stora hela natur-ligtvis fullständigt vederhäftiga rapportering hos våramedier om detta - jag har ju själv fått känna på dennavederhäftighet alldeles - bortser man iblandfrån ett viktigt förhållande. Det gäller helhetssynen påMigrationsverkets uppgifter och om min analys avframtidens organisation. När jag i går satt på flyk-tingministermötet i var jag omgiven av kolle-ger som representerar en verkställighet av i genom-snitt : av de avgjorda asylärendena sominnebär att folk ska lämna landet genomförs. Vi fåralltså i många av ett proletariat bestå-ende av människor som är fullständigt rättslösa.Med den helhetssyn som vi genomförde 1998 harvi fått till stånd en avgörande förbättring av detta:70 % av dem som ska lämna landet gör det självmant.Jag menar att det är ett uttryck för att flyktingpoliti-ken i grunden naturligtvis inte kan vara repressiv.Men det är också ett uttryck för en helhetssyn. Det ärnämligen mycket annat som vi inte har nämnt i dagsom ingår i uppgifter, till exempelatt helt enkelt hjälpa de människor som inte får stannaför att de inte har asylskäl att finna sig till rätta så attäven återvändandet är värdigt. Sedan vi fick den härordningen har vi alltså fått en markant förbättring. Virepresenterar någonting som mina kolleger i de härsammanhangen uppfattar som mirakulöst. Vi kan intebortse från det, och jag skulle vara tacksam om ocksåden typen av kunskaper kunde nå svenska folket. Detskulle bidra till att öka respekten för politiken och förde enskilda människor som faktiskt har att handläggadessa utomordentligt svåra uppgifter.Vi har sett att det har begåtts misstag. Så sent somden har därför ytterli-gare preciserat riktlinjerna för samarbetet med poli-sen, för att undvika denna typ av misstag. Jag väl-komnar den granskning som Justitieombudsmannenska göra. Där kan vi alltså få en objektiv bedömningav hur och polisen handhar sinauppgifter. Det tycker jag är en bra åtgärd, som jag ihögsta grad välkomnar. Regeringen har naturligtvisockså möjlighet att gripa in, men om egenombudsman gör det tycker jag att det är ett bra ochlegitimt sätt att granska hur processen går till.I nästa replik vill jag gå tillbaka till några andra,allmänt flyktingpolitiska frågor som debattörerna hartagit upp.Anf. 26 ():Herr talman! Jag tackar ochKarin för de förtydliganden som gjordes ochde sakfrågor som togs upp i era anföranden.Jag känner att denna diskussion om förtroendeockså är väldigt intressant. För att kunna få en braasylprocess är det viktigt att man har förtroende förden. Men den skakas av att vi inte har den rättssäker-het som borde krävas. Och för att Migrationsverketska kunna utföra sina uppgifter, framför allt de upp-gifter som talar om, på ett gott sättkrävs det att det finns förtroende, vilket givetvisskamfilas ytterst om man gillrar fällor och på andrasätt utnyttjar sitt förtroende för att utvisa människor.Jag ställer mig också frågande till det som talade om när det gäller att man ska ha för-troende bland svenska folket. Jag vill fråga vad han egentligen menar med det. Är detförtroende i den lilla men högljudda grupp av främ-lingsfientliga och rasister som söks, eller är det för-troende i den stora skara människor som bland annat isina lokalsamhällen jobbar för humanismens värde-ringar, för en mänsklig flyktingpolitik och för olikaflyktingfall, de som skriver på protestlistor när sjukaflyktingbarn ska avvisas till länder där de inte kan fåfullgod vård? Vems förtroende är det egentligen vivill att flyktingpolitiken ska ha?När det gäller min fråga om en klyvning av får jag till svar vikten av etthelhetsperspektiv. Och det är viktigt med helhetsper-spektiv. Men precis som jag sade i mitt förra anföran-de är inte helhetsperspektiv lika med att man enbarthar en myndighet. Man skulle kunna säga att helhets-perspektivet i de flesta situationer i livet gynnas avflera aktörer. Vi har exempelvis flera partier här iriksdagen för att se till att få in alla aspekter av deproblem som diskuteras. Vi har mångfald i massme-dierna för att säkerställa att alla sidor av de problemsom landet har blir belysta. Och vi har i den väster-ländska rättsordningen olika aktörer som har olikaroller gentemot den som anklagas för ett brott. Meddetta sagt vill jag bevisföra att man kan ha en helhets-syn och att man till och med kan göra det enklare attfå en helhetssyn om man har fleraaktörer.I dag blandas roller ihop på ettsätt som inte är bra. Man använder den rådgivanderollens trovärdighet för att ibland utföra en rent poli-siär roll. Och det är inte att tillämpa ett helhetsper-spektiv. Det är att lura människor. Det är att göra demrädda. Det är att göra dem osäkra. Det är att göra demmisstänksamma. Och det är att undergräva sitt egetförtroende. Och jag känner fortfarande att det härsaknas kommentarer från det ansvariga statsrådet.Jag tror att vi måste se att detta inte är något pro-blem som går att dölja. Man kan inte göra det mednyspråkspratande där man ger ord som helhetssyn enannan innebörd än de brukar ha. Man måste se att detdefinitivt inte löser problemet.Man kan fråga sig vad som kommer härnäst. Skavi få höra att detta att hela processen har bara en aktörär ett uttryck för mångfald? Nej, de problem sombelyses i våra interpellationer kräver en förändring.De kräver utredning, och de kräver lag- och regeländ-ringar. Jag tror också att de kräver en klyvning avMigrationsverket. I det förändringsarbete som pågår,där flyktingrätten förhoppningsvis kommer att stärkasgenom mer domstolslika prövningar, hoppas jag attMigrationsverket ska fråntas sina dubbla roller och attvi i stället möjligen får två verk eller en ren dom-stolsprövning och ett verk som tillvaratar flyktingar-nas intressen.Anf. 27 ():Herr talman! Jag vill inledningsvis säga att syftetmed min interpellation självklart inte är att racka nedpå personal - jag kände att det blevmycket klagomål - som jag är övertygad om i de allraflesta fall jobbar hårt och har en väldigt tuff arbetssi-tuation. Det handlar om svåra beslut, och det är väl-digt ofta jobbiga möten. Och om vi tänker på derasväl och ve är det inte mindre viktigt att förtroendetkan upprätthållas för hela verket.Dessa nya riktlinjer är bra. Och det är bra att manhar reagerat. Men det har också sagts och skrivitsmycket klokt och mycket bra. I utlänningslagen finnsdet en hel del som bör förändras, men det finns ocksåmycket klokt. Det finns mycket klokt skrivet om hurMigrationsverket ska arbeta. Men dessa ord blir ihåli-ga och fraserna blir ganska så meningslösa om dettainte omsätts i praktiken och implementeras, som detså tjusigt heter. Men det måste få betydelse i prakti-ken.Denna fråga handlar om att verkligen kunnakomma ned till enskild handläggare när det gäller hurdetta ska fungera. Men det måste också vara tydligariktlinjer uppifrån. I förlängningen handlar det själv-klart också om att ge tillräckligaresurser.Vi ska börja behandla budgeten nästnästa vecka.Och vårt parti har föreslagit 20 miljoner extra, utöverden ökning som regeringen föreslår. Det är en resurs-fråga. Det är fråga om ledning och styrning. Och detär också en fråga om att verket har dubbla roller,vilket har tagits upp här . Men grunden för dettaär ändå att vår flyktingmottagning och vår asylpro-cess måste vara grundad på rättssäkerhet. Det är som är den myndighet som har fåttdetta ansvar, förutom , och dessarbete måste präglas av det förtroende som vi hartalat om och av öppenhet och av insyn. Men somdessa exempel visar är fallet inte så i dag.Jag efterlyser lite mer kraftfulla och konkreta åt-gärder från statsrådet i hans nästa inlägg.Anf. 28 ():Herr talman! Det är viktigt, precis som GustavFridolin säger, att asylprocessen är förankrad blandmedborgarna. undrar jag liksom GustavFridolin om det är bland främlingsfientliga människorsom den ska vara förankrad eller hos de människorsom hjälper och stöttar dem som jag talade om i mittförra inlägg, människor som finns inom kyrkor ochsom bor ute på landet och som möter de asylsökandesom sina vänner och grannar.Men för att asylprocessen ska kunna kännas för-ankrad krävs det en rättssäker process. De förhand-lingarna är på gång, och det är viktigt att de verkligensätter fart eftersom detta brådskar så att det inte skabehöva fattas godtyckliga beslut. Avgörande för omen asylsökande ska få stanna ska inte vara om ärendethar beskrivits i medierna eller inte. Men det är alltsåviktigt att detta arbete kommer i gång snabbt.Anf. 29 Statsrådet ():Herr talman! Jag delar uppfatt-ning att om detta förtroende ska kunna erövras elleråtererövras fordras det att vi går in och fokuserar påde problem som denna politik brottas med.Jag försökte att vara väldigt tydlig i frå-ga om var sådana centrala problem kan återfinnas -dokumentlösheten, hela systemet med ny ansökan -och som gör att humaniteten blir sin egen fiende.När man lägger upp det på detta sätt skapar manockså reaktionen att man hoppar på flyktingarna så attsäga. Det handlar om att få detta att fungera, inte barasom paroller och direktiv utan i praktiken på . Det är min avsikt med att försöka identi-fiera sådana problem.Jag delar helt uppfattningen att vi måste se till attdet finns tillräckliga resurser när vi nu har ett så passhårt tryck på asylsystemet. Vi räknar med över30 000 asylsökande i år.Jag kan hålla med på en punkt,nämligen att man aldrig kan driva detta helhetsper-spektiv in absurdum. Det är alldeles klart. Vi har ettmigrationsverk, och vi har ett integrationsverk. Nå-gonstans måste man dra ett gränssnitt. Jag är bereddatt diskutera olika lösningar på detta. Det beståendebehöver aldrig vara det bästa, utan detta måste helatiden prövas. Jag tror därför att just detta snitt mellanintegration och migration har bestått sitt prov.På en punkt är jag dock fullständigt omedgörlig,och det gäller att vi inte ska återlämna verkställig-hetsärendena till polisen som det var . Vihar lyft bort det från det repressiva fältet. Vi måsteibland göra det. Man kan pröva hur det skagå till. Och vi ska nu få en prövning av hur det fak-tiskt går till. Men att vi skulle återvända till det till-stånd som vi hade när man inte hade dubbla roller pådet sättet rekommenderar jag inte.Vi har ett så utomordentligt bra resultat genom attMigrationsverket har tagit över verkställigheten frånpolisen, som ju tidigare hade alltsammans. Bevisethar vi i våra händer, nämligen att man i våra samar-betsländer i EU där man har kvar polisens centralaroll har en helt annan verkställighet. Den blir också såatt säga sin egen fiende.Det finns andra motsägelser i vår politik som jagvill återkomma till i vår framtida debatt men på denhär punkten menar jag att det var ett mycket viktigtsteg som vi tog. Där ska vi fullfölja och förbättra.Till slut vill jag säga några ord om hela förank-ringsfrågan. Det första som jag som flyktingministerförsökte åstadkomma var att tona ned hela det väldigthögspända debattklimat som vi har - som är naturligtmed tanke på att det gäller väldigt känsliga frågor -för att i stället försöka skapa vad jag har kallat för endemokratisk front mot främlingsfientligheten. Här-omdagen fick jag i en debattartikel i ett intressant och oväntat stöd för den sominte är mycket till teori utan som mer är en hypotes:att det uppskruvade tonläget alltid kommer defrämlingsfientliga till fördel.När vi, som vi har i sådana här debatter, har ett re-sonerande och analytiskt förhållningssätt förankrar vibäst vår flyktingpolitik och också det arbete somMigrationsverket gör. Om vi däremot så att sägadriver upp den emotionella nivån blir det ett sam-hällsklimat där främlingsfientligheten hotar attöka.Anf. 30 ():Herr talman!