prot · GP0972 · 2002-02-20 00:00:00 — Det är inte så att nå-gon med goda förutsättningar kan gå till domstol. Detkan man göra i , om man har goda ekonomis-ka möjligheter, och civilrättsligt pröva sina rättighetergentemot kommunen eller en privat fastighetsägare.Där garanterar staten den enskilde juridiska möjlig-heter att få sin rätt tillgodosedd. Där kostar det storapengar för fastighetsägare och för näringsidkare attdiskriminera funktionshindrade. Här i riske-rar man bara att få ett åläggande, och det kostar ing-enting. Det är därför det går så sakta hos oss.Anf. 205 () re-plik:Herr talman! Detta bara bekräftar ytterligare detjag sade tidigare. Jag kan inte förstå att Moderaternainte är beredda att skärpa för attbefintliga byggnader ska bli tillgängliga och inteheller är beredda att avsätta medel för detta. I ställetsäger de att de inte vill göra någonting åt det här, menom man går till domstol kanske man får rätt och kan-ske man får ett skadestånd.Det måste väl i alla fall vara bättre att se till att detfinns lagstiftning som gör att människor på olika sättfår hindren åtgärdade i stället för att gå till domstoloch processa!Tycker Elinderson dessutom att det är rimligt attsäga att vi inte vet vad en hjälpmedelsgaranti kostar , men att vi ändå är beredda att införa en sådan?Vad säger till sina partivänner? Det är jufaktiskt så att styr i ganska mångakommuner och landsting. Får man hjälpmedelsgaran-tin där? Nej, det får man inte.Jag menar att lurar funktionshindra-de personer genom att säga att vi ska ha en hjälpme-delsgaranti och dra undan pengarna förbåde kommuner och landsting.Anf. 206 () replik:Herr talman! Jag ska börja med att instämma i detförsta påståendet som gjorde här,nämligen att hon inte förstår. Det har jag förstått avden här debatten och även av tidigare debatter - honförstår inte. Men det finns möjlighet att studera denhär typen av avreglerade hjälpmedelssystem i andraländer. Åk dit och se hur det fungerar, så förstår kan-ske bättre!Åk till eller och studera den civil-rättsliga lagstiftningen som för den enskilde närings-idkaren eller den enskilda kommunen de facto inne-bär att de riskerar kostnader om de utestänger ochdiskriminerar funktionshindrade! Det innebär att deanpassar sina lokaler och sina fastigheter. Hos oss fårvi ålägganden från . Vi har 30 årserfarenhet av det, och vi vet att ålägganden frånbyggnadsnämnden inte alltid leder till att lokalernahandikappanpassas.Jag är övertygad om att stolta kommunala och na-tionella handlingsplaner är bra skådebröd. Men de harhittills, med erfarenhet, inte visat sig få någondirekt effekt. En civilrättslig lagstiftning som denamerikanska, den engelska, den franska eller densydafrikanska leder till direkta åtgärder. Om fastig-hetsägaren, kommunen eller restaurangägaren intevidtar åtgärder riskerar han eller hon ekonomiskakostnader. Det är det som är skillnaden i synsätt.Men förstår inte mig, så åk som sagtoch titta hur det fungerar där man tillämpar det härsystemet! I propositionen hänvisade regeringen självtill den amerikanska lagstiftningen, men den är inteberedd att ta konsekvenserna.Anf. 207 () re-plik:Herr talman! Jo, jag hör mycket väl vad LarsElinderson säger. Däremot är det för mig obegripligtatt han kan säga det han gör , nämligen att hananser att fastighetsägare ska betala skadestånd om deinte gör som de är erlagda att göra. gickju emot den skärpning av lagstift-ningen som innebar just att fastighetsägaren ska åt-gärda hinder som gör att funktionshindrade intekommer in i lokalerna!Det är för mig helt omöjligt att förstå att ni har såolika politik i det här avseendet.Anf. 208 ():Herr talman! Visserligen kommer vi in på ett an-nat utgiftsområde , och jag håller med om att vi inte ska diskutera det här. Men jagtror ändå att det kan vara av värde att känner till det. Vi bygger ju budgetar olika.När det gäller antalet karensdagar så är det likamånga som , det är bara det att det blir två åtgången. Det blir alltså inte fler per år.Den sjukpenninggrundande inkomsten användsredan i dag i alla andra ersättningssystem som grundför beräkning. Det innebär att man får en höjning avsjukpenningen med fördröjning och att man tvärtomockså får en sänkning med fördröjning, eftersom dethela räknas på två år.Samtidigt har vi anslagit mer pengar till rehabili-tering - . Vi tycker att det ärväsentligt.Jag säger detta bara som en upplysning till Cathe-rine när vi diskuterar detta. Det är inte denbudgeten som vi diskuterar , men jag vill baraförklara hur vi har sett på saken. Man kan ju ha olikasynpunkter på hur man bygger budgeten.Anf. 209 ():Herr talman! Jag kan bara konstatera att detta ialla fall drabbar de funktionshindrade människor somhar sjukskrivningar. Det innebär naturligtvis att en delkan få högre sjukpenning, men de allra flesta drabbasså att de får en lägre sjukpenning.Det är klart att jag precis som anser att man ska ha rätt till rehabilitering ochhabilitering. Det är också därför som socialutskottetoch sedan beslutade att göra ett tillkänna-givande för regeringen - för att se över rehabiliteringoch habilitering. hade man gett Socialstyrel-sen i uppdrag att se över barns situation, och är detkompletterat med vuxnas.Men detta gynnar ju inte direkt människor somhar täta sjukskrivningsperioder. Man går alltså ned iinkomst, och när man är sjukskriven igen nästa gångså får man en ännu lägre sjukpenning.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § Användning av försöksdjurFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2001/02:MJU7Användning av försöksdjur (skr. 2001/02:48).Anf. 210 ():Herr talman! Användningen av försöksdjur är enmångfasetterad och komplicerad fråga som innebärsvåra etiska övervägningar. Alla är vi överens om attdet är angeläget att användningen av försöksdjurbegränsas, och då särskilt användningen i plågsammaförsök.Det är en verksamhet som är omgärdad av detalje-rade bestämmelser i svensk lagstiftning och sominnebär en avvägning mellan å ena sidan behovet avatt använda djur, å andra sidan vårt ansvar mot djurenoch deras välbefinnande.Grundläggande forskning är viktig för sam-hällsutvecklingen. En del av dagens kunskapsinhämt-ning på det biologiska området förutsätter användningav försöksdjur, men sådan användning är bara ett avflera redskap som står till buds i sökandet efter nykunskap.När en ansökan om djurförsök prövas ska enligtdjurskyddslagen valet av djur noga övervägas. Så fådjur som möjligt ska användas, och användningen skaorsaka minsta möjliga lidande för försöksdjuren.De djurförsöksetiska nämnderna ska väga försö-kets betydelse mot lidandet för djuret. Nämnderna harvarit och är föremål för ett antal översyner för att bl.a.utveckla den etiska aspekten.Jordbruksverket och Centrala försöksdjursnämn-den har tagit fram en åtgärdsplan för att förbättraskyddet av försöksdjuren. Där framgick att det ärsärskilt viktigt att reducera de djurförsök som innebärsmärta, obehag eller annat lidande. Utifrån det harnya bedömningsgrunder trätt i kraft den 1 januari2002.Det pågår även arbete för att förbättra djurskyddetoch arbetssituationen för personer som arbetar inomförsöksdjursområdet och för att inrätta ett dataregisteröver djurförsök. Genom det har fler steg tagits för attförstärka djurskyddet.Fru talman! Arbetet med att ta fram alternativametoder pågår. Regeringen har för de kommande årenanvisat betydligt ökade insatser för just utveckling avalternativa metoder för att kunna minska djurförsö-ken. har fått i uppdragatt redovisa en strategi för hur det utökade anslagetska kunna användas.Det europeiska utvärderingscentret spe-lar en viktig roll i det arbetet med att t.ex. utvärderaalternativa metoder. Man bedriver också forskningoch utvecklar olika tester. Arbetet har bidragit till nykunskap om alternativa metoder.Användningen av försöksdjur inom utbildnings-väsendet sker mest på universitets- och högskolenivå.Den förekommer i en mängd olika sammanhang ochden är komplex. Det finns problem med detta, och enöversyn av försöksdjursanvändningen inom helautbildningsväsendet kommer att ske. Det är bra attden genomförs så snart som möjligt.Fru talman! Utvecklingen inom gentekniken harmedfört att genetiskt modifierade försöksdjur an-vänds i allt högre grad. Det är svårt att på förhandkunna bedöma vad en genetisk förändring kommer attinnebära för djuret. Därför behövs det en noggrannuppföljning. Den djurförsöksetiska utredning sompågår har fått ett tilläggsdirektiv för att bl.a. göra enöversyn av förutsättningarna för den etiska prövning-en och särskilt då belysa de etiska frågorna runt an-vändningen av genetiskt modifierade djur.Slutligen vill jag säga att det har hänt en hel delsedan den första debatt som jag förde i det här ärendet1998. Det har gjorts förändringar i djurskyddslagenför att stärka skyddet för försöksdjuren och det hartillsatts flera utredningar, bl.a. för att se över dendjurförsöksetiska prövningen.Centrala försöksdjursnämnden har fått flera upp-drag, bl.a. att försöka kvantifiera bedömningen avsmärta och andra obehag i samband med djurförsök.Tillsynen av försöksdjuren har utretts, och ökadesatsningar på att ta fram alternativa metoder för attminska användningen av försöksdjur har gjorts.Användningen av försöksdjur är en kompliceradfråga som engagerar många människor. Det krävs enöppenhet och en bred dialog, en öppen attityd frånforskarvärlden samt att det sprids information ochkunskap om verksamheten.Jag vill med detta yrka bifall till förslaget i ut-skottets betänkande.Anf. 211 ():Fru talman! I betänkandet från miljö- och jord-bruksutskottet som kammaren nu behandlar ges enfördjupad och bra information om användningen avförsöksdjur. Vi är i utskottet överens om strävan attbegränsa försöksdjursanvändningen så långt sommöjligt och också om att förbättra förhållandena fördessa djur.I sökandet efter ny kunskap till människors hjälpoch bot utgör användningen av försöksdjur ett avflera redskap som står till buds. Vi vet, fru talman, attgrundläggande forskning är en förutsättning för sam-hällsutvecklingen och att en del av dagens kunskap-sinhämtande inom det biologiska området förutsätterviss användning av försöksdjur. Man är som forskareangelägen om att kunna besvara de vetenskapligafrågeställningarna och väljer därför den metod sombedöms bäst kunna ge svaren.Användningen av försöksdjur är omgärdad avdetaljerade bestämmelser i svensk lagstiftning. Detinnebär en avvägning mellan å ena sidan behovet avatt kunna använda djur, och å andra sidan vårt ansvarmot djuren och deras välbefinnande. För att få ge-nomföra djurförsök prövas ansökan enligt djur-skyddslagstiftningen. Valet av djur måste noga över-vägas, så få djur som möjligt får användas, och an-vändningen ska orsaka minsta möjliga lidande fördjuren.Utskottet erinrar i betänkandet också om att enligt19 § djurskyddslagen får djur användas för djurförsökendast under förutsättning att det syfte som avses medverksamheten inte kan uppnås med någon annantillfredsställande metod utan användning av djur.Vidare sägs det att användningen av djur utformas såatt djuren inte utsätts för större lidande än vad som ärabsolut nödvändigt. De djur som används ska ocksåha fötts upp för ändamålet. Inga andra djur får använ-das.Vi moderater stöder också regeringen i strävan attbegränsa användningen av försöksdjur och tycker attdet är bra att flera utredningar har tillsatts och attuppdrag har getts med anknytning till försöksdjur-sområdet.Det är också viktigt att ökade budgetmedel till-förts för att utveckla alternativa metoder. ska under försommaren i årredovisa lämpliga strategier för hur dessa anslag skaanvändas.Många ställer frågan: Kan djurförsök ersättas mednågot annat? I kritiken mot djurförsök hävdas ofta attde inte behövs. Man menar att det finns möjlighet attvälja andra metoder. Faktum är att vid utveckling avläkemedel finns det inte några metoder som helt kanutesluta djurförsök. Varje djur utgör ett biologisktsystem, vilket har stor betydelse för den medicinskaforskningen.Förr användes djur under hela utvecklingsproces-sen av ett nytt läkemedel. används djurförsökmest i början av processen när man vill få svar påfrågor kring olika sjukdomsmekanismer och därefter ide senare effekt- och säkerhetsstudierna innan stegettas till försök på människor.Nya metoder har förändrat behovet av djurförsök.Några av dessa metoder kan ersätta vissa djurförsök,medan andra metoder kan minska antalet försöksdjur.Försöksdjursanvändningen är relativt konstanttrots att den totala mängden forskning ökar. Ingen delav läkemedelsforskningen sker emellertid oberoendeav någon annan. Det är helheten som räknas. Dedelmoment som utförs utan djurförsök kan inte ge ossnågra färdiga läkemedel. Detta kan vi intekomma ifrån, fru talman.Jag vill också framhålla vikten av att visom beslutsfattare har fått tillfälle att sätta oss in idessa svåra frågor som då vi för några veckor sedangjorde ett informations- och studiebesök på läkeme-delsföretaget i . Informatio-nen var omistligt värdefull liksom att vi fick se godaoch glädjande exempel på hur försöksdjuren hade detoch hur de behandlades.Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i desshelhet i betänkandet.Anf. 212 ():Fru talman! Den skrivelse från regeringen som dethär betänkandet handlar om är ett resultat av ett sam-arbete mellan oss, och Socialdemokra-terna. Skrivelsen är i första hand en redogörelse förläget vad gäller försöksdjursanvändningen, men ävenen del nya ställningstaganden från regeringens sidagörs.Användning av försöksdjur är en kompliceradfråga som engagerar många människor. Fler och flerifrågasätter djurförsöken på etiska grunder. Ävendjurförsökens värde för forskningen kan ifrågasättasinom alltfler områden, eftersom det finns stora olik-heter mellan människor och djur. Någon samlad ve-tenskaplig utvärdering av djurförsökens verkligavärde har aldrig gjorts. finns alternativ till djur-försök, men fortfarande utförs djurförsök utan att dealternativa metoder som finns har provats eller ensövervägts.Vi i skriver i vårt partiprogram attplågsamma djurförsök måste avskaffas och ersättasav laboratoriebaserad teknik. Detta är utgångspunkteni politik när det gäller djurförsök. Föratt kunna uppnå detta mål krävs dock mer än enbartett konstaterande av dagens situation. En handlings-plan för hur djurförsöken ska kunna minska är nöd-vändig. Vi finner det därför positivt att regeringenefter samarbetet med oss skriver att den ska åter-komma med förslag om en fortsatt strategi för attbegränsa användningen av försöksdjur.Vi har under allmänna motionstiden motioneratom behovet av en sådan handlingsplan men har valtatt inte reservera oss till förmån för motionen motbakgrund av att regeringen aviserar en strategi. Viredovisar i stället i ett särskilt yttrande vår syn påförsöksdjursanvändningen och vad som bör ingå istrategin.Vi anser att strategin ska ta sin utgångspunkt iföljande fem punkter:1. De s.k. fem R:en ska användas i det framtidaarbetet med att begränsa försöksdjursanvänd-ningen och utveckla alternativa metoder. I dagär det fastslaget att de första tre R:en ska använ-das. Utöver de redan etablerade begreppen för-fina, refine, begränsa, reduce, och ersätta, re-place, bör även begreppen avvisa, reject, ochomfördela resurser, redirect resources, tilläm-pas.2. Områden där lidande kan minimeras ska identi-fieras. finns material att tillgå ombedömningen av djurs smärtupplevelser och li-dande. Detta material kan ligga till grund för debedömningsgrunder som tillämpas vid den etis-ka prövningen.3. Områden där djurförsöken kan fasas ut helt skaidentifieras. Inom vissa områden är djurförsökhelt förkastliga ur etisk synpunkt. Ett exempelär vissa giftighetstest som kan genomförasbättre med alternativa metoder, och metodersom använder djur bör därför inte tillåtas fördetta.4. Djurslag på vilka det är särskilt angeläget attminska djurförsöken och djurslag på vilka ingadjurförsök bör vara tillåtna ska lyftas fram. Ettexempel på detta är användningen av apor inomforskningen. Likheten mellan människan ochapor gör att användningen av apor innebär sär-skilt svåra etiska överväganden.5. roll i arbetet med att minska djurförsö-ken ska tydliggöras. måste vara drivan-de genom forskning och testutveckling inomlandet och även vara pådrivande internationellt.Utifrån denna strategi bör ambitiösa men realis-tiska mål sättas upp för en kvantitativ minskning avdjurförsök med särskild inriktning på djurförsök somorsakar lidande. Strategin bör också ligga till grundför ett slutligt ställningstagande för hur de ökadesatsningarna för utveckling av alternativa metoder börfördelas.En utvärdering av läget bör göras för att se hurlångt utvecklingen och valideringen av alternativatestmetoder har kommit när det gäller dessa test.Denna utvärdering bör följas av en långsiktig resurs-satsning för att lösa återstående problem.Med en sådan strategi skulle vi kunna ta tydligasteg framåt för skyddet av försöksdjuren och för attminska antalet försöksdjur.Fru talman! Jag vill också helt kort säga något ombehovet av en förändrad myndighetsstruktur för för-söksdjuren. ligger ansvaret för försöksdjuren påfyra olika myndighetsnivåer. Föreskrifter och god-kännande av anläggningar behandlas av , Kommunerna har ansvaret för tillsynen. Deförsökdjursetiska nämnderna handlägger tillstånd fördjurförsök, och haransvaret för andra delar, t.ex. forskningssatsningar.Denna myndighetsstruktur är enligt min meningoacceptabel. är ansvaret alltför splittrat. Detkrävs en förändring för att detta ska kunna fungerabättre . Det här är, som jag ser det, en avde mest angelägna frågorna att lösa i samband medinrättandet av en ny djurskyddsmyndighet.Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag ibetänkandet.Anf. 213 ():Fru talman! Vi har här ett enigt betänkande, utanreservationer, grundat - som vi har hört - på en skri-velse. Jag tycker att inled-ningsvis gav en bra sammanfattning. Sedan har vihört mer om innehållet här.Skrivelsen kan, som många skrivelser, tyckas litevag - man kommer inte med några förslag - men detligger kanske i dess natur. Vi kristdemokrater tycktenog att det saknades ett antal konkreta förslag. Självahar vi motionerat om en del i den vägen.I utskottsarbetet visade det sig sedan till stor delråda enighet i synen på djurförsöken. Själva betän-kandet tycker jag är bra. Det visar att mycket är pågång. När man läser betänkandet kan man tycka attväldigt mycket är på gång, men det är samma utred-ning som det talas om på många sidor. Det gör dockingenting. Huvudsaken är att det här blir gjort.Något som vi tyckt är väldigt bra är en passus därutskottet hänvisar till jordbruksministern, som fram-hållit att djurförsöken bör begränsas till att avse barasådana fall där det är angeläget från allmän synpunktatt försöket utförs. Dit kunde ministern inte räknaundervisningen på grundskole- och gymnasienivå -en uppgift som det förvånade mig storligen att denöver huvud taget kunde förekomma. Kristdemokra-terna stöder självklart åsikten att undervisning inteska förekomma på den nivån.Utskottet refererar i betänkandet också till djur-försök, SOU 1998:75, där utredaren konstaterar attdjurförsök inom utbildningen är en upprepning avtidigare experiment och att denna kunskap alltsåredan existerar.Som naturvetare fick jag själv på universitetsnivågöra djurexperiment. Vi sysslade med grodor som vipreparerade. Jag minns särskilt hur vi prepareradefram en bit av hjärtmuskeln för att se hur den funge-rade. Vi mätte potentialer osv. Det var intressant. Jagminns det ännu och ser det framför mig, men jag kaninte se att det på något sätt utgör skäl för att göradessa försök. Då ifrågasattes de inte, utan de ingickbara så att säga.Nu med den nya informationstekniken måste mankunna bygga upp program där man själv kan få görasina aha-upplevelser utan att använda djur. harvi andra möjligheter, så de djurförsöken tycker jaghelt kan försvinna. Mitt parti säger också detta i ettsärskilt yttrande.Förut har vi här hört om genetiskt modifieradedjur som används för forskningsändamål. Dessadjurförsök ökar i antal. Utskottet hänvisar bl.a. tillden försöksdjursetiska prövningen. Kritik har dockframförts mot att de försöksdjursetiska nämndernaalltför lätt godkänner djurförsök. Det är inte så lättnär man som lekman sitter med i en nämnd och skasäga ifrån. Man får då ha en stark organisation meden väl känd åsikt. Man tycker att man vill ställa upppå forskningen, men det är en svår sits. Den härfunktionen ska ses över. Det är vi glada över.Kristdemokraterna efterlyser bindande föreskrifterför en etisk prövning av djurförsök. I betänkandetsägs att detta är på gång. Därför säger vi inte mer omdet - vi vill först se hur det blir. Utskottet lutar ocksååt att det behöver bli bindande föreskrifter. En sär-skild utredare arbetar med frågan, somvi kommer att följa.Vad gäller den skrivelse som lagts fram har vi enföljdmotion. Jag tycker att vi i betänkandet har fåttbra svar på de yrkanden som vi har framfört. Vadsom kan förvåna är att djurtest av kosmetika fortfa-rande är tillåtet. Många människor tror väl att det ärförbjudet. Så är det alltså inte. Många företag avstårfrån att testa eftersom de vet att folk inte vill ha såda-na produkter. Där är konsumentmakten stor och bety-delsefull.Vi är glada över att ett mycket aktivt arbete nudrivs på EU-nivå för att helt förbjuda djurtest. Attockså kommer att följa det exemplet är bra.Det finns alltså inga reservationer, men vi har ettsärskilt yttrande. Också jag yrkar bifall till utskottetsförslag i betänkandet.Anf. 214 ():Fru talman! När man tittar närmare på det här be-tänkandet och ser att det inte finns några reservationerser det ut som att vi alla tycker ganska lika. Tyvärr ärdet inte riktigt sant. Skrivelsen här beskriver i mångtoch mycket vad som har hänt. I ganska liten utsträck-ning beskrivs vad som ska hända, och det är där våraåsikter ofta går isär.Miljöpartiet står bakom den här skrivelsen och hartillsammans med och Socialdemokra-terna deltagit i framtagandet av den.Jag vill särskilt nämna några punkter som vi ärglada över. En sak är naturligtvis satsningarna påalternativa metoder till djurförsök. I budgetförhand-lingarna har vi hårt drivit att dessa pengar ska kommatill. Detta är naturligtvis viktigt för att kunna nå måletom att få bort djurförsöken.Vi är också glada över att en utredning tillsätts närdet gäller försöken i utbildningen. I och för sig hållerjag med om att det finns mycketsom redan nu skulle kunna göras i utbildningen ochsom är sådant att man inte behöver vänta på en utred-ning.När jag läste biologi på fick vi ocksågöra försök. När det gällde just grodorna fick manvälja. Antingen fick man göra försöket, eller ocksåfick man se det på film. Om man lika gärna kan seförsöket på film borde det rimligen vara ett försöksom är förbjudet. Man kan ju få samma kunskapgenom andra metoder. Detta är ett exempel på någotsom skulle kunna förbjudas.Vidare är vi glada över att det i skrivelsen tydligtsägs att man ska göra en strategi för att begränsaanvändningen av djurförsök - dvs. att man ska göraen övergripande strategi och där försöka ha ett helhet-sperspektiv på frågan. Detta tror vi är viktigt; det härkan nog göra ganska stor skillnad.Naturligtvis tycker vi också att det är bra att anta-let djur i försök har minskat ,men mycket kvarstår. T.ex. skulle vi vilja ha en mål-sättning om att man ska avskaffa försöken. Även omdet handlar om en långsiktig vision be-hövs det en avvecklingsplan. Fram till dess att försö-ken är avvecklade ska man, anser vi, prioritera försöksom syftar till att rädda liv och till att förbättra försjuka och funktionshindrade.Det är också viktigt att peka på frågan om djurför-söksstatistiken. I den här skrivelsen nämns statistikenframför allt enligt den definition som EU har bestämt.Vi anser att försöksdjurstatistiken ska ges enligt densvenska definitionen, som är vidare och som innefat-tar ett större antal djur. Vi tycker också att man skagöra statistik över hur många genmanipulerade djursom används i försök. Det är beklagligt att djurenbara registreras första året de används.