prot · GQ0913 · 2002-11-07 00:00:00 — Detoffentliga behöver ju inte nödvändigtvis genomföradetta självt, men man har, och vi har, ett ansvar för attdet fungerar och att det fungerar över hela landet.Det finns brister i infrastrukturen, som många harvittnat om här. Den kan vara dålig, den kan var ofull-ständig, den kan vara överbelastad. Det här serolika ut i olika delar av landet. I storstaden har manofta en bra infrastruktur, men den är ofta överbelas-tad, i alla fall timvis. På gator och vägar har man här iStockholm och i andra storstäder en överbe-lastning.Den överbelastningen säger en del att de vill lösagenom att bygga ut infrastrukturen. Man vill bygga utinfrastrukturen så att den klarar den här överbelast-ningen under det fåtal timmar då man har den. Tar visamma resonemang på elsidan ska vi alltså bygga utelsystemet, vilket vi i och för sig har gjort, så att detklarar den där måndagen då det är jättekallt.Detta är dålig ekonomi. Det handlar ju om att ut-nyttja systemen på ett effektivt sätt, och det gör mangenom att ha en prissättning som gör att man fårekonomiska incitament till dem som flyttar sin kon-sumtion eller sin användning till en tidpunkt då viinte har den här överbelastningen. Det är sund mark-nadsekonomi, och det är ett sätt att effektivisera an-vändningen av infrastrukturen. Det är ju idiotiskt attbygga ut infrastrukturen på ett sådant sätt att denklarar de här topparna. Då menar jag att resten avlandet faktiskt har behov av en del av de här pengar-na.Genom att utnyttja systemen bättre har vi alltsåstrålande möjligheter. Jag förstår inte för mitt livvarför det finns ett sådant motstånd mot att göra detta.I andra system är det ju så att om det är trängsel,överutnyttjande, stiger prisnivån och prisnivån regle-rar efterfrågan. Varför ska vi ha planekonomi i dethär sammanhanget?Vägslitaget är en annan infrastrukturfråga som harvarit uppe här. Där tror jag att det är så att det finnsnyttjare av vägarna som egentligen inte betalar sinakostnader. Vi fick i trafikutskottet reda på atten lastbil, en tung lastbil, sliter lika mycket på vägar-na som 10 000 personbilar. De betalar inte i enlighetmed det slitaget. Och det finns de som är ännu värre.För att vi ska kunna hantera det berg som vi harframför oss måste vi faktiskt också kunna styra så attvi får rätt typ av lastbilar, till exempel, som sliter sålite som möjligt på vägarna. Vi måste ta ut avgiftersom motsvarar den kostnad man ställer till för. An-nars kommer vi inte att kunna hantera det här. Detkan ju leda till en teknisk utveckling. Det har faktisktblivit en sådan genom att man gått över till lastbilsty-per och däckstyper som sliter ännu mer än motsvarig-heten till de här 10 000 personbilarna.I den diskussion som har varit om infrastrukturkan det lätt kan bli så att storstaden står mot resten avlandet. Men jag skulle vilja säga att storstaden behö-ver glesbygden och resten av landet - och tvärtom. Vibehöver alla varandra, men för att detta ska fungeramåste det finnas likartade förutsättningar att arbetaoch verka i hela landet.Anf. 56 () replik:Herr talman! Får jag passa på att till riksdagensprotokoll hälsa välkommen åter tillriksdagen. Vi förväntar oss mycket av dig som ordfö-rande i det viktiga trafikutskottet och av det parti durepresenterar.Det fanns mycket sympatiskt i det som ClaesRoxbergh sade här, tycker jag. Jag vill gärna säga attjag delar uppfattning att det är liteobegripligt att de partier som annars är så marknadso-rienterade inte förstår poängerna med trängselavgifterför att öka framkomligheten i de områden där det bästbehövs.Från sida har vi också sagt att vi ärpositiva till trängselavgifter. Skillnaden mellan Mil-jöpartiet och , de två gröna partierna iden här församlingen, är att vi tycker att det är ensjälvklarhet att det också i det här sammanhanget skafinnas ett underifrånperspektiv, att det är de männi-skor som berörs, de kommuner som berörs, som skabestämma över detta. Det ska inte vara med någonkvalificerad majoritet, som i sista stundändrade trafikutskottets betänkande till , utan detska vara beslut på lokal nivå. Jag vill gärna frågaClaes Roxbergh: Är det rimligt att komma uppifrånoch tala om, som ni nu gör i tillsammansmed och Socialdemokraterna här iStockholm, att man ska införa trängselavgifter? Ärdet inte rimligt att det här beslutet fattas lokalt, att detär de som bestämmer?Anf. 57 () replik:Herr talman! Ja, de här besluten ska fattas lokalt.Det är viktigt att komma ihåg att den överenskom-melse som fattades mellan Socialdemokraterna, var en partiöverenskommelse.Det vi ska hantera här i är att göra det möj-ligt för de kommuner och områden som vill att införadetta. Sedan är det upp till dem själva att lokalt be-stämma detta. Det tycker jag är väldigt viktigt. Vi skainte bestämma det här i riksdagen.Anf. 58 () replik:Herr talman! Det var en välkommen deklarationav , att vi ska göra det möjligt genombeslut här i . Men ingen som följde medier-na och såg mycket irriterade reak-tion på det här direktivet ovanifrån i samband medregeringsöverläggningarna mellan , Soci-aldemokraterna och Vänstern kunde ju ta miste på attdet här var ett direktiv uppifrån. För alla oss som ärdemokrater och decentralister och som vill betonaunderifrånperspektivet är det lite motbjudande gör på det sättet. Jag hyllar principen att det ärde lokala beslutsfattarna som ska fatta det här beslu-tet.Vi får väl se var det landar. Jag hoppas att vi kanvara överens om att i det fortsatta arbetet betona justdetta att trängselavgifter är en metod som kan varaväldigt bra i många lägen men att det är de lokalabeslutsfattarna, den lokala regionen och kommunen,som ska fatta besluten.Anf. 59 () replik:Herr talman! Vad Socialdemokraterna beslutarinom sitt parti är inget som jag ska yttra mig över.Beslutet ska fattas lokalt, menar jag.Anf. 60 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är oerhört intres-sant att höra vår nya ordförande i trafikutskottet uttalaatt storstaden behöver glesbygd - och tvärtom, ladehan till. har ju Stockholmsre-gionen varit en stor bidragsgivare till övriga landet.Men är vi inne i en situation där inte längre Stock-holmsregionen är den tillväxtmotor som den har varit.Ett stort problem är infrastrukturen. Då, herr tal-man, säger att det är dumt att satsapengar på att bygga nya vägar. Men om hundratusenpersoner har flyttat hit och Essingele-den, som byggdes , går att vara fram-komlig för att det är fyra filer i varje riktning, liggerdet då inte en poäng i att man ändå försöker satsa idenna region, där vi inte har haft en satsning på såmånga år och där så många människor bor och leveroch åker bil?Anf. 61 () replik:Herr talman! Min poäng var att vi ska utnyttja deninfrastruktur som finns på ett så effektivt sätt sommöjligt. Det är punkt nummer ett. Behövs det sedanytterligare investeringar ska vi göra dem. Den ord-ningen menar jag är viktig.Anf. 62 () replik:Herr talman! Det är alldeles utmärkt, för då har vikommit en bit på väg mot en gemensam linje. Menom vi ska utnyttja den infrastruktur som finns kom-mer nästa steg i det här. också inne lite grann på det, alltså att man kanskeska börja betala för trängseln. Säg rent ut: Det handlarom trängselavgifter. Det är det som ligger i er över-enskommelse med regeringspartierna.Problemet för , något somockså kommer att inse när han nu fåråka bil här, är att det inte finns något alternativ. Omjag kommer till regionen och ska till innerstaden ellerförbi åt endera hållet har jag ingen alternativ väg attåka på. Jag kan inte heller belasta den kollektivatrafiken mer än vad som sker . Resultatet blir att vi inte får några fler vägar till Stockholmsre-gionen om får bestämma. Dessutom skavi betala fast det inte finns några alternativ. Då, herrtalman, finns det några som kommer att bli specielltdrabbade av detta, förutom det vanliga arbetandefolket. Det är kvinnor.Anf. 63 () replik:Herr talman! Jag tror att det finns möjligheter attflytta över transporter till en annan tidpunkt, att åkavid en annan tidpunkt. Det är till exempel så även häri , tror jag, att fyllnadsgraden är att detsitter 1,1 person i varje bil. Om man tänker sig att det- ve och fasa - skulle sitta två personer i varje bilskulle trafikmängden minska dramatiskt.Det finns möjligheter, jag är fullständigt överty-gad om det. Våra trafiksystem är dåligt utnyttjade.Men det väsentligaste argumentet för att införa fram-komlighetsavgifter, som jag skulle vilja kalla dem, äratt näringslivet behöver få anständiga villkor i såvälStockholm och som de andra storstäderna. sitter deras transporter fast i trafiken. Det kostaroerhört mycket pengar.Man har också räknat ut att om köerna skulleminska skulle kapaciteten i exempelvis kollektivtrafi-ken öka , beroende på att bussarna intesitter fast i köerna.Anf. 64 () replik:Herr talman! Låt oss gå från storstad till lands-bygd.På landsbygden är vi väldigt beroende av enskildavägar. av det svenska vägnätet består av enskil-da vägar. Ungefär 800 000 människor bor längs såkallade statsbidragsberättigade enskilda vägar. Underde har bidragen till enskilda vägar skuritsned enormt. Det drabbar inte minst barnfamiljer ochsmåföretagare. utreder att göra omytterligare över 1 allmän väg till enskild väg.Min fråga till och är:Kommer ni att medverka till att ytterligare ekono-miskt ansvar förs över till de boende längs de enskil-da vägarna?Anf. 65 () replik:Herr talman! Vi har fört en diskussion om detta itrafikutskottet bland majoriteten och resten av leda-möterna. Vi har diskuterat att faktiskt försöka justeraupp anslaget till enskilda vägar.Anf. 66 () replik:Herr talman! Det låter bra att ni har haft en sådandiskussion i utskottet och att utskottsordförandenockså kommer att medverka till att det blir en sådanförbättring. Kommer det som nu håller påatt utreda rörande eventuella nya enskilda vägar ocksåatt gälla boende vid sådana vägar som i framtidenkommer att förändras från allmänna till enskilda vä-gar?Anf. 67 () replik:Herr talman! Jag kan inte uttala mig om det i dag.Anf. 68 () re-plik:Herr talman! Jag vill också utrycka min glädjeöver att träffa på i kammaren som ordförande i trafikutskottet. Dethar ju börjat rätt bra i utskottet. Vi har en fin diskus-sionsnivå i utskottet, och vi hoppas att vi ska få en brainfrastrukturell debatt.Jag blev lite orolig av första an-förande från talarstolen. Jag tänkte just på mitt hem-län . har en ganska negativsyn på bilen. Det verkar ju bli pengar över till vägarför Stockholms- och med den synsom han här visade. Jag måste säga att den är mycketnegativ och en stor fara för . Er-känner bilen som en nödvändighet isvensk glesbygd? Behöver vi tjälsäkra vägarna iVärmland och för att vi ska överleva i träin-dustriområdena?Vi kallas för paper province för att vi har ganskamycket sågverk och pappersindustrier. Är villig att från talarstolen säga att Miljöpartieterkänner bilen som en nödvändighet i svensk gles-bygd och att det ska finnas vägar som bilarna kanköra om?Anf. 69 () replik:Herr talman! Svaret är ja. Bilen är förvisso nöd-vändig i glesbygden. Det vore galet att påstå någotannat. Och glesbygden har behov av sina vägar.Det finns anledning att göra reflexioner över det-ta. Problemet med bilen är i stor utsträckning stor-stadsrelaterat. Man kan förstås hoppas att teknikut-vecklingen går framåt och att bilens miljöpåverkanminskar, men bilen behövs i glesbygden.Anf. 70 () re-plik:Herr talman! Det som oroar mig mest är detta medlastbilen. Det nämndes i ett exempel att lika mycket som en lastbil.Jag nämner området , ochVärmland, där sågverken finns och där pappersin-dustrin finns: , , och Kristi-nehamnsområdet med flera orter. Där finns det ingetalternativ på järnväg, och jag tror inte heller att vi iframtiden kommer att få några alternativ. Att manavgiftsvägen skulle lösa detta problem, som Rox-bergh faktiskt sade, betyder detsamma som att lägganed de här industrierna. Att lägga ytterligare avgifterpå svensk åkerinäring är som jag ser det en omöjlig-het - det fick vi också reda på i utskottet häromveck-an.Anf. 71 () replik:Herr talman! Inkomsterna är en sak, men det vik-tiga med avgifterna är också vilken styrverkan de har.På de här vägarna kanske man ska ha lättare for-don. Då blir det i och för sig fler transporter och stör-re miljöpåverkan, men det finns en balans mellan åena sidan att köra sönder vägarna och å andra sidanatt minimera bränsleåtgång och miljöbelastning. I såfall är avgifterna ett sätt att styra den tekniska ut-formningen av lastbilarna så att man minskar slitaget.Nu går utvecklingen faktiskt åt andra hållet. Detkommer nya lastbilstyper som ställer till större skadorän tidigare. Vi måste gå åt andra hållet. Jag tror attavgiftsinstrumentet då är en verksam möjlighet.Anf. 72 () re-plik:Herr talman! Jag hörde säga attbilen är nödvändig i glesbygden. Vi förstår alla att omdet inte finns några andra kommunikationsmedel ärbilen det enda alternativet för att ta sig till och frånjobbet och olika serviceinrättningar. Men jag får detinte riktigt att gå ihop. driver ju på för atthöja energiskatterna och har i förhandlingar under deår jag suttit i fått igenom sådana förslag.Jag vill fråga om han inser att så-dana åtgärder innebär stora problem eller rent ut sagtdöden för många glesbygdsboende. Inga alternativfinns att tillgå. Jobben finns långt borta. Kostnadernaför uppvärmning av hus är höga, och energiskatternahöjs. Hur vill lösa glesbygdsproblemati-ken i just det här avseendet?Anf. 73 () replik:Herr talman! Låt mig ta det här med bränslepri-serna. Jag tror inte att man ska ha ett glesbygdsstöd iform av låga energiskatter och låga bränslepriser. Detär fel väg att vandra. Det stödet måste tillföras gles-bygden på ett annat sätt.Bränslepriset är nämligen också teknikdrivande.Om man byter från en bil som drar en liter per mil bil som drar en halv liter per mil minskar kostna-den till hälften. Vi vill ha en utveckling av fordons-parken. Man kan se på skillnaden mellan ochUSA. Fordonen ser helt annorlunda ut om bränslepri-set är annorlunda.Stödet till glesbygden och till dem som bor i gles-bygden måste ske på ett annat sätt.Anf. 74 () re-plik:Herr talman! Jag tänker på kommun,som har drygt 3 000 invånare. Det finns kanske 800-1 000 bilar där. De personer som bor där har högakostnader sedan förut. talade baraom bränslepriserna, men det finns ju energiskatteroch andra kostnader som vill höja.Vill och alltså tvingade människor som bor där och som knappt har råd attha en gammal, risig bil att byta till en modern, ny bil?Är beredd att ge statliga bidrag tillett sådant byte?Anf. 75 () replik:Herr talman! Nej, det är jag inte. Men å andra si-dan måste de ändå byta sin bil förr eller senare, förden håller ju inte i evigheter. Då kommer så små-ningom också de begagnade bilarna att bli bättre ochsnålare. går det så. Inte ens uppe hos erhåller bilarna i evighet.Anf. 76 ():Fru talman! Hela ska leva. Det är ett oftaanvänt uttryck från många politiker, oavsett parti. Detär en fin tanke och vision, men det är alltjämt envision. Därför är det viktigt att vi skapar förutsätt-ningar, så att visionen kan bli verklighet.Jag tänkte ta upp tre punkter här i mitt första tal ikammaren som har betydelse för den del av ,norra , som jag kommer ifrån. Det handlarom vägnätet naturligtvis, och det rör förändringar avregelverk så att vi kan använda den kompetens somfinns för att utveckla turismen.Som tredje punkt tänker jag beröra nödvändigaförändringar av för att skapalevande samhällen året runt.Bohuslän är till stor del glesbygd och beroende avett bra vägnät. E 6-an har stor betydelse för dennabygd, och det går inte att underskatta vikten av att fådenna väg färdig så fort som möjligt. Det skulle till-växten, miljön och trafiksäkerheten tjäna på.Men det är fortfarande mycket kvar innan vi haren bra vägstandard genom hela . Ska vi ute ikustkommunerna också tillhöra ett levande Sverigefår vi inte tveka när det gäller investeringarna i väg-nätet. Med de 364 miljarder som regeringen satsarunder finns det goda förutsättningarför en hållbar tillväxt. Det kräver dock att resursernafördelas så att de gör mest nytta.Vi socialdemokrater i har motioneratmånga gånger om hur viktigt det är för Västra Göta-land att infrastruktursatsningarna kommer i gång.Detta är en förutsättning för att redan befintlig indu-stri ska kunna stanna kvar, och det är en nödvändig-het om vi ska kunna nyrekrytera verksamheter.Jag tycker också att det är dags att se över andrafinansieringslösningar än den anslagsfinansiering somgäller . Det är rimligt att infrastrukturens ut-byggnad inte betalas på en gång och i sin helhet be-lastar årsbudgeten. De järnvägar och vägar som vi skabygga nu kommer även nästa generation att kunna dranytta av. Genom ett sådant synsätt skapas nödvändigaresurser till en snabbare utbyggnad. Ett sådant finan-sieringssätt skulle kunna skapa resurser så att manäven snabbare kan förbättra vägstandarden från denstora vägpulsådern ut till kommunerna.Ska hela kroppen leva behövs pulsådern men ävenkapillärer. Detsamma gäller landet Sverige.Vid regeringsombildningen fick vi en ny ansvarigminister för vägnätet, och genast dök det upp diskus-sioner om investeringstakt och finansiering av deännu ej genomförda delarna av E 6-an. Jag ochmånga kommer ihåg vad det förra ansvariga statsrå-det lovade - 2007 ska E 6-an varafärdig.Jag litar på att fullföljer dessa pla-nerEn av de snabbast växande näringarna i världen ärturismen. Så är det också i vårt land. När man somjag kommer från en turistkommun vet man om dessbetydelse för sysselsättningen och vilken roll den kanha för en glesbygdskommuns utveckling.En växande del av turismen är så kallad upplevel-seturism, och där har en kustkommun som Sotenässtora möjligheter om man får rätt förutsättningar.Att fisket är i kris har vi alla blivit medvetna omefter den senaste tidens debatt. Fler och fler fiskareser turismen som en möjlig inkomstkälla. Att ta medturister på hummer- eller kräftfiske röner ett allt stör-re intresse, och detta kan mycket väl kombineras medannan verksamhet när underlaget för vanligt fiskeryckts undan. Men här finns problem i regelverken.Fiskare som går i land för att jobba och försökerkombinera detta med fisketurism får stora problemeftersom de mister sin fiskelicens.Om vi i kustkommunerna ska kunna utvecklaupplevelseturismen inom kustfisket genom att ta varapå den kompetens och den initiativförmåga som finnshos före detta yrkesfiskare måste det ges möjlighet tillnågon form av fiskelicens som knyts till turismverk-samhet.Turismen har en stor potential för våra kustkom-muner, men den medför också vissa negativa effekter.En av dessa negativa konsekvenser ska jag ta uppsom en tredje och sista punkt. Ett stort problem är attväl fungerande åretruntbostäder köps upp till fritids-boende. Detta medför att en allt större del av vårakustsamhällen står mörka under en stor del av åretoch att huspriserna drivs i höjden på grund av attkostnadsbilden när det gäller fritidshusmarknaden ärsådan att åretruntboende inte har råd att betala fördessa hus.Kommunerna tvingas exploatera mer markområ-den allt längre från samhällskärnorna för att ge året-runtboende möjlighet att bygga egna hem. Kostna-derna drivs upp för kommunerna som också måste gesamhällsservice i form av snöröjning, vägunderhåll,belysning med mera i samhällen där det bor enstakaåretruntboende kvar i kvarteren.Ett sätt att komma åt den här problematiken bådevad gäller de kommunala kostnaderna och de högahuspriserna är att ändra i så attkommunerna ges möjlighet att i detaljplanerna avsättaområden till åretruntboende.Om vi menar något med att Hela ska levaär vi i den här församlingen också tvingade att föreslååtgärder för att detta ska bli verklighet.Anf. 77 () re-plik:Fru talman! Jag kommer ihåg mitt jungfrutal somhandlade om regionalpolitik. Det måste vara inspire-rande att komma från och få tala om justdessa frågor som är så lika för dem som lever i och för oss som bor i hänger på . Men vi är ju sammaregion när det gäller vägfrågorna.Jan-Olof uppfattning är att 364 miljarderunder perioden är bra med pengar. Jag har en litenupplysning. De borgerliga partierna har 375 miljar-der. Det är 11 miljarder mer. De borgerliga partiernahar också mer satsningar på vägar än på järnvägar,vilket jag tror skulle betyda ofantligt mycket för denpolitik som företräder här. Hananvänder sig av uttrycket Hela ska leva, somju är en organisation. Jag ska ställa en fråga till . Om den borgerliga politiken finge slåigenom och vi fick använda oss av uttrycket att helaSverige ska brukas, skulle kunnatänka sig att ställa sig bakom det då? Lever gör juofta dessa delar ändå om man inte gör någonting,även i glesbygden på . Men att bruka dessadelar kräver infrastruktur.Anf. 78 () replik:Fru talman! Det är möjligt att hans kolleger har mer pengar avsatta i sin budgetför vägar. Men vi lever inte av vägar allena. Jag vetandra budgetförslag som slår oerhört hårt även ute iglesbygden. Det är helheten man måste se.Jag är helt övertygad om att med dessa 364 mil-jarder som satsas från regeringen kommer vi att få enbra vägstandard även i och i Bohuslän.Anf. 79 () re-plik:Fru talman! svar var partitro-get. Det var bra gjort. Men 11 miljarder mer betyderen hel del och även att en del pengar förs över frånjärnvägar till vägar, vilket jag tror skulle ha stor bety-delse för hela vårt gemensamma område i VästraGötaland och Värmland.Jag vill ställa en fråga. Vad har syn på PPP-lösningarna? Göteborgs- och Stock-holmsområdet har tagits upp från talarstolen i dag.Man skulle kunna använda de 50 miljarderna, fyra-fem miljarder , till storstadssatsningar för att viska få pengar till våra vägar, som jag talar om. Kommer , som ärny i och som vill att hela ska bru-kas, också att jobba i sitt parti för stora PPP-lösningar?Anf. 80 () replik:Fru talman! När det gäller PPP-lösningar hörde vimin partikamrat diskutera detta tidi-gare. Jag håller helt med honom om det som han sadeom att det ska betalas oavsett.Vad jag föreslår här är att man måste se investe-ringarna i vägnätet, i järnvägar och så vidare på läng-re sikt eftersom de rör mer än en generation. Då får viautomatiskt mer pengar kvar i budgeten.Anf. 81 () re-plik:Fru talman! Det gläder mig att så övertygad om att dessa miljarder ska räcka tilldet han tror. Han kommer från samma trakt som jag,alltså ett skärgårdssamhälle, där vi ser att den politiksom har bedrivits av hans parti har lagts som en våtfilt över hela . Tyvärr handlar det om nästansista andetaget i en del kustområden.Min fråga till är om han är be-redd att arbeta för att vi i kustområdena också fårdessa kommunikationer som är hjärtat i kustområdenagenom nya lösningar, till exempel när det gällersommargäster, så att våra kustområden inte blir enenda stor parkeringsplats.Anf. 82 () replik:Fru talman! Jag förstod inte frågan om att hittanya lösningar för sommargäster. Kan förtydliga frågan?Anf. 83 () re-plik:Fru talman! Jag har tagit upp detta tidigare ikammaren. Jag kommer från . Vi har ett sam-hälle på som heter som är som enenda stor parkeringsplats , alltså för som-margäster som ska ut till öarna.Precis som säger finns det krea-tivitet i fråga om nya lösningar. Det handlar blandannat om att spränga in parkeringar i berg. Men dessasmå kustkommuner som avfolkas och har möjlighetatt växa om de får bättre kreativa lösningar har inteegna medel. Är villig att arbetaäven för den frågan?Anf. 84 () replik:Fru talman! Jag kan upplysa att vi har samma diskussion hemma i den lillakommun som jag kommer ifrån. Där vill man ocksåförsöka spränga ut berget och göra parkeringsplatser.Men eftersom vi är lite marknadsinriktade där så trorvi att det måste vara självfinansierat. Ska man parkeradär får man också betala för det. Jag tror att sommar-gästerna ute i våra kustkommuner har råd att betala.Det syns på huspriserna om inte annat. Jag tycker attdet är en bra idé. Ta ut vad det kostar!Anf. 85 () replik:Fru talman! tar upp många vik-tiga frågor för i sitt tal här. Jag tänkte hållamig till en. Den gäller väg E 6. Där är målet att denska vara färdig 2007. Vi har levt på det hoppet.