prot · GP0953 · 2002-01-17 00:00:00 — Därför måste man arbeta långsiktigtoch medvetet med att minska skillnaderna och intebara konstatera att det inte sker några oegentligheter idet enskilda fallet.Det finns säkert ett och annat ytterligare att tilläg-ga till det här betänkandet, men av omsorg om de-battiden och ledamöternas välbefinnande avslutar jagmitt anförande.Anf. 165 ():Herr talman! Det var intressanta siffror som GöranMagnusson lämnade om den tidigare regeringen från1991 till 1994. Det är riktigt att regelverket måstegälla alla regeringar. Det får inte vara någon skillnadberoende på kulör.Jag skulle bara vilja göra kommentaren att stats-råden väl inte gärna skulle drömma om att komma försent till sändningar i televisionen när de vill presente-ra sig själva och sin politik. Samma respekt borderiksdagen förtjäna oavsett vilken kulör regeringenhar.Det riktas också en del kritik mot regeringsproto-kollen på justitiesidan. När jag funderade på det därrann det en sentens genom huvudet på mig som jagtror att har fällt, nämligen attendast den hand som stryker ut kan skriva det rätta.Men att använda blyerts vid rättning av regerings-protokoll är nog inte att rekommendera.Det finns ett annat allvarligt bekymmer, herr tal-man, som var inne på, och det är proposi-tionsavlämnandet. över en längre tidsperiod kanman säga att regeringar av olika kulörer inte har sköttdetta på ett exemplariskt sätt. Det föreskrivs i riks-dagsordningen att propositioner ska avlämnas påsådana tider att anhopning av arbete hos riksdagenom möjligt förebyggs. Det vore bra om statsrådennågon gång kastade en blick i riksdagsordningen. Dåkanske vi skulle slippa den oordning som tycksråda.Det finns två problemområden.Det första är den allmänna motionstiden. Den ärju förknippad med ledamöternas, främst oppositio-nens, möjligheter att väcka vilka förslag som helst förbeslut i . Den är också ihopkopplad medbudgetpropositionen. Denna sammanlagda arbetsan-hopning gör att det borde vara en fingervisning tillregeringen att inte lägga fram en mängd och framför-allt inte stora och tunga propositioner inom andraområden under denna tid.Det andra problemområdet är, som varinne på, det s.k. tomatområdet, dvs. ketchupeffekten.Först kommer ingenting, sedan kommer ingenting,sedan ingenting och sedan kommer allt på en gång.Dessutom kan det vara så att ketchupeffekten kandrabba vissa områden speciellt. Ta t.ex. vecka 12 år2001, då 30 propositioner avlämnades under loppetav . Av dessa var nio inom ett enda ut-skottsområde. Stackars opposition, säger jag. Det därär kanske bra för en regering som inte vill att opposi-tionen ska kunna granska propositionerna och kommamed motförslag. Men det är knappast en acceptabelordning för en demokratisk process. Vi brukar ju varaöverens om att demokrati måste få ta sin tid, inte attden ska stjäla motionstid.Utskottet är skarpt i sina formuleringar: Det äranmärkningsvärt att regeringen inte kan planera pro-positionsavlämnandet så att anhopningar undviks.Utskottet förutsätter att regeringen i fortsättningen tarerforderliga initiativ för att dels undvika anhopningar,dels inte avlämna andra än med budgeten samman-hängande propositioner under hösten.Jo, jo, herr talman, i går fick vi en propositions-förteckning för våren. För varje proposition anges enavlämnandetidpunkt, med reservation för att avläm-nandet ska ske senast . Men mankan sucka när man läser denna propositionsförteck-ning. Om nu regeringen håller vad den lovar kommer60 propositioner att lämnas 15-21 mars.Av dessa 60 har 52 fått datumet den 21 mars.Alltså var förra vårens anhopning enbart en väs-tanfläkt mot det som komma skall. Vi kan knappastsjunga att den ljusnande framtid är vår. Vi kan möj-ligtvis hoppas på att regeringen inte infriar sina löftenpå den här punkten. Om regeringen hade förståttnågonting av den inställning som har i denhär frågan, skulle vi ha fått se en annan fördelning.Med förlov sagt: Det är oerhört nonchalant attöver huvud taget lägga fram en sådan propositions-förteckning. Statsministern bör ta itu medsin regering och få den att fungera på ett sådant sättatt arbetssätt respekteras.Anf. 166 ()replik:Herr talman! Jag noterade att ansåg att alla regeringar och alla statsråd skamätas med samma måttstock. var meratveksam till om det verkligen skulle behöva vara pådet sättet.Jag vill bara få bekräftat av attden felprocent som hade , nämli-gen , är lika klandervärd som . Det är lätt att bara nicka och säga: Så ärdet. är lika klandervärd som IngegerdWärnersson.Anf. 167 ()replik:Herr talman! Ja, absolut. Det ska inte vara någonåtskillnad. Alla ska självfallet vara lika inför regel-verket, var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § betänkande 2001/02:LU6Sjöfylleri.Anf. 168 ():Herr talman! Till kammarens traditioner under se-nare år hör om inte en begivenhet så ändå en diskus-sion i frågan om säkerhet i sjötrafiken. Det har gjortsallt tätare och man skulle också kunna säga allt breda-re framstötar. Under den senaste allmänna motionsti-den väcktes motioner av företrädare för alla riksda-gens partier. De har haft en gemensam färdriktning,nämligen att regelverket för nykterheten på sjönskulle stärkas genom lägre gränsvärden liksom ävengenom tillåtelse till rutinmässiga kontroller - inte föratt ge möjlighet att bestraffa människor utan som entydlig signal från lagstiftaren om att det i sjötrafikenär viktigt att upprätthålla nykterheten.Vi har diskuterat de här frågorna sedan 1970-talet.I den gamla sjölagen, som också påbjöd nykterhet,fanns inte instrument för detta. Sådana kom med1994 års lag, då det grova sjöfylleriet kom in underpromillereglering. Den som är berusad av alkohol-haltiga drycker med en alkoholhalt av en promilleeller högre kan dömas enligt en lag som påminner rättmycket om lagregleringen av landsvägstrafiken.Vi har krävt en likställighet med de krav somgäller för trafiken till lands. Även det s.k. vanligafylleriet i trafiken ska kunna påtalas och beivras.Vad säger då lagutskottet, som har behandlat minmotion? Låt mig till närvarande utskottsledamöteroch andra att utskottet har mognat, blivitallt klokare och insett värdet av skärpningar av dennalagstiftning. Man refererar också till det som mantidigare har uttalat. noterades att det råder enstark uppslutning kring krav på en säker trafik ocksåpå sjön genom nykterhet vid framförande av olikatyper av båtar.Det är inte bara stora båtar utan också små fritids-båtar som kommer upp i hastigheter som inte liggerlångt efter de snabba bilarna. Detta gör att kravet pånykterhet får en särskild tyngd.Det nämns också att man har uttryckt tillfreds-ställelse över att vi har fått en promilleregel i sjötrafi-ken. Det var ett principiellt väldigt viktigt genom-brott. Jag tycker också, herr talman, att det var väldigtbra att hela vid det tillfället ställde sig bak-om en sådan förändring och, som jag ser det, förbätt-ring.Vad säger då utskottet om vad som bör göras inästa steg? Det uttalar principiell sympati för enskärpning, men man hänvisar till att det pågår enremissbehandling av en genomförd översyn och att viska avvakta vad regeringen gör. Det är - låt mig sägaså - en gammal besvärjelse som man brukar användai avvaktan på att det ska komma förslag från reger-ingen, som man då får ta ställning till.Jag tycker för min del, herr talman, att utskottetmed fördel skulle ha kunnat lägga på några kol ex-tra, framför allt för att snabbt få fram en åtgärd. Detsom krävs är föga komplicerat. Frågan har utretts inteminst av väg- och sjöfyllerikommitté. Tek-niken är inte så knepig att hantera.Herr talman! Jag instämmer självfallet i utskottetsuttalande att frågan är angelägen. Det skulle ocksåvara viktigt att det gavs en signal i denna debatt omatt det faktiskt är bråttom.Jag yrkar bifall till utskottets förslag.Anf. 169 PER ():Herr talman! Också jag yrkar bifall till utskottetsförslag. Jag har dock en del små frågor och framförallt en önskan när det gäller regeringens beredning,som självklart också jag hoppas kommer att genom-föras skyndsamt. Det har dröjt alltför länge med den-na fråga.Jag bor vid havet och är dessutom av sjömans-släkt, och jag vet hur viktigt det är med nykterhet tillsjöss. Jag vänder mig lite emot att man i betänkandetbara använder begreppet fartyg. Åtminstone inomfiskeflottan går gränsen mellan fartyg och båt vid 12meter. Det som jag som boende vid havet verkligenupplever som en stor fara med sjöfylleri är de snabbabåtar som finns inom alla områden, inte bara inomdem som man i betänkandet begränsar sig till. Utred-ningens förslag avser bara att man i kanal, sluss,allmän farled eller allmän hamn ska vara noggrannmed nykterheten. Jag menar att denna avgränsningmåste vidgas i regeringens kommande förslag.Detta är lika farligt som att sätta sig i bilen ochköra omkring onykter på småvägar, om också inte påallmän väg. Även i naturhamnar i känsliga skärgårds-områden osv. måste man kunna ingripa mot fylleristersom utgör en förfärligt stor fara för andra, för floraoch fauna och förstås även för sig själva.Det finns också ett annat begränsningsproblem iutredningens förslag, nämligen att det bara ska gälladen som framför fartyget. I de snabba småbåtarna kanflera förare vara inblandade i körningen. Det är därförväldigt viktigt att man kan stoppa en sådan båt oav-sett vem som för tillfället sitter vid ratten. Jag vet intehur detta ska gå till, men jag hoppas att man försökerkomma till rätta med denna svårighet.Vi får vara glada med det promilleförslag som ut-redningen har lagt fram. Jag hoppas att man tar fastapå det och att polis och kustbevakning ska få möjlig-het att ta utandningsprov. I övrigt är jag nöjd medutskottets betänkande.Anf. 170 () replik:Herr talman! Jag vill egentligen bara konstateraatt detta gäller mycket bredare än vad Per Lagerfruktade då han har tagit del av det här betänkandet,och det framgår ju av de beredningar som harfunnits inklusive utredning.Som jag sade i mitt inlägg har ju ett av problemenvarit de nya snabba båtarna, som naturligtvis trafik-mässigt är mycket farliga för både de sjöfarande själ-va och för andra, och det har ju hänt mycket tråkigaolyckor, flera olyckor också med dödlig utgång, ochdärför är det inte undantaget.Vad jag tycker, herr talman, och som det finnsanledning att säga till Per när han tycker snabbar på här och gör ett bra jobb är att mankrånglar till detta genom att tala om särskilda farligaavsnitt då det här ska kunna gälla. Jag tror att det voreenklare att ha det rakt över. Det är inte så lätt att så attsäga slå om till att vara nykter om man är i en annansituation minuterna före, utan jag tror att det bör gällarakt över. Det borde departementet beakta då manbereder det här.Anf. 171 PER () replik:Herr talman! Jag instämmer i det som just har sagt nu.Anf. 172 ():Herr talman! I det här betänkandet behandlar viett antal motioner om sjöfylleri, och såvitt jag kanförstå som ny i lagutskottet är det inte första gångenden här frågan diskuteras i den här kammaren.Det har framförts berättigadekrav på hårdare regler när det gäller onykterhet tillsjöss. Utan tvekan råder det en stor uppslutning kringkravet på nykterhet i all trafik inklusive sjötrafiken.Det är naturligtvis inte tillfredsställande att det hartagit så att närma sig ett beslut i den här frå-gan.I november 1999 tillsattes en särskild utredare föratt utreda frågan om det fanns anledning att i någonform införa en promillegräns för sjöfylleri som inte ärgrovt och överväga hur en sådan regel skulle utfor-mas. I uppdraget ingick också att överväga om poliseller annan bör ges rätt att rutinmässigt ta alkoholut-andningsprov på personer som omfattas av sjölagensbestämmelser om sjöfylleri, liksom hur en sådankontroll i så fall ska genomföras. Utredningen ficknamnet och presenterade i aprili fjol sitt betänkande.Herr talman! Samtliga motionärer pläderar förskärpta regler för onykterhet till sjöss. De anser attdet bör införas ett gränsvärde för s.k. enkelt sjöfyllerioch att sjöpolis eller annan myndighet bör få möjlig-het att göra rutinmässiga nykterhetskontroller påsamma sätt som i trafiken. Det är precis vad den härutredningen föreslår, nämligen att promillegränsenför den som framför ett fartyg ska vara densammasom vid väg- och spårtrafiken, dvs. Utred-ningen föreslår dessutom som motionärerna önskaratt rutinmässiga kontroller ska få göras även till sjöss.Dessa ska enligt förslaget i utredningen få göras avpolisman eller kustbevakningstjänsteman.I motionen L213 kritiseras Sjöfylleriutredningensförslag att begränsa promilleregelns tillämplighet ivissa vattenområden. I utredningen sägs nämligen attpromillegränsen för enkelt sjöfylleri ska begränsas tillkanal, sluss, allmän farled och allmän hamn; alltså ärlikheterna med vägtrafiken mer påtagliga. I utred-ningen motiveras det här ställningstagandet utförligtsamtidigt som det naturligtvis är ett av de stora pro-blemen när det gäller att skriva propositionen i dethär ärendet.Ett av huvudskälen till att man gör den här av-gränsningen är att man anser att det är viktigt atträttsväsendet förmår göra allvar av ett straffhot. I dethär fallet diskuteras en regel som har ett begränsatstraffvärde och i praktiken ligger på bötesnivå. Det äruppenbart att rutinmässiga kontroller knappast skulleske på någon som sitter ensam i en roddbåt på eninsjö. De kontroller som kommer att ske görs givetvisi största utsträckning i trafikerade farleder. Det är idetta sammanhang viktigt att påpeka att regeln omgrovt sjöfylleri är tillämplig i alla vatten. Det är alltsåinte frågan om fri alkoholkonsumtion utanför devatten som omfattas av lagen om enkelt sjöfylleri.Herr talman! Utskottet kan konstatera att de frågorsom tas upp i de nu aktuella frågorna bereds i Reger-ingskansliet. I likhet med motionärerna anser utskot-tet det angeläget att ett ställningstagande från reger-ingens sida kommer i de frågor som omfattasav den här beredningen. Med anledning av detta yrkarjag avslag på de tre motionerna och bifall till försla-get i betänkandet.Anf. 173 ():Herr talman! Låt mig först gratulera att han - för att försöka vitsa till det lite - harlotsat igenom det här ärendet så här långt, men vi harinte nått hamnen ännu!Men jag vill verkligen försäkra motionärerna omatt vi i utskottet är angelägna, precis som sagt, om att regeringen ska återkomma så fortsom det bara går. Jag tycker faktiskt att värd all beundran, som harkämpat i den här frågan.Jag vill också erinra om att det här är så nära etttillkännagivande som man någonsin kan komma, ochdärför är jag glad åt att motionärerna har yrkat bifalltill lagutskottets betänkande, vilket jag också görhärmed.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Berättelse om verksamheten i Europeiskaunionen under 2000Föredrogsutrikesutskottets betänkande 2001/02:UU5Berättelse om verksamheten i Europeiska unionenunder 2000.Anf. 174 ():Herr talman! Detta är en skrivelse, och vi har ingayrkanden, utan står bakom utrikesut-skottet och yttrande.Det är på fyra punkter som en viss kritik riktasmot regeringen, och det är två av dessa punkter somjag vill nämna speciellt och apostrofera lite.Den ena punkten gäller att säger attregeringen ska redovisa sitt agerande vid ett tillkän-nagivande. Jag tror att det är viktigt att detta görs, fördet ger oss utanför regeringen en möjlighet att följabeslutsgången och därmed också hur vi ska kunnapåverka de här besluten och inte minst kunna driva enoffentlig debatt om vad som sker i EU och besluts-gången där. Just detta som tas upp i skrivelsen här ärviktigt för den framtidsdebatt som ska ske i EUoch där en större öppenhet är en förutsättning för attden här debatten ska kunna ske.Den andra punkten gäller att EU:s handlingar ock-så ska presenteras på svenska för att vi i EU-nämndenska kunna sätta oss in i ärendena på ett riktigt sätt.Det är säkert inte den som ärskuld till detta, utan det är de rutiner som gäller i EU.Det händer alltför ofta att får handlingarpå engelska och, ännu värre, på franska.Då kan man undra: Varför är det så att en del avhandlingarna inte finns översatta? Ja, finns det till-räckligt med tolkar så går det snabbt att åtgärda, meni de flesta fall handlar det om att EU inte följer sinaegna regler för handläggningen av ärendena. S.k.effektivitet värderas högre än demokrati. Det finnstidsangivelser mellan beslut i Coreper och ministerrå-det, men få länder vågar stoppa ett beslut för att dessatidsangivelser inte håller. Vi skulle gärna se att Sveri-ge vågade göra detta och värderade demokratin högreän effektiviteten.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § BordläggningAnmäldes och bordladesUtrikes- och försvarsutskottets betänkande2001/02:UFöU2 Svenskt deltagande i en multinatio-nell säkerhetsstyrka i Afghanistan15 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 17 januari2001/02:175 av () till finansministerBosse RingholmFlytträtt för livförsäkringar2001/02:176 av () till statsrådet /02:177 av () till statsrådetMona SahlinPostserviceInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 22 januari.16 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 17 januari2001/02:526 av () till justitieministerThomas BodströmEU-toppmötet i /02:527 av () till utrikesministerAnna LindhKristna och judar i Turkiet2001/02:528 av () till utrikesministerAnna LindhMänskliga och demokratiska rättigheter i Turkiet2001/02:529 av () till statsrådetIngela ThalénFunktionshindrade och förtidspension2001/02:530 av () till statsmi-nister i /02:531 av () till statsrådetMona SahlinPappaledighet och företagFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 22 januari.17 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 17 januari2001/02:470 av () till utrikesministerAnna LindhEgyptier2001/02:471 av () till utrikesministerAnna LindhEgyptiska regeringen2001/02:486 av () till jord-bruksminister för jordbrukare2001/02:504 av () till statsrådetUlrica MessingTillväxtavtalen2001/02:513 av () till statsrådet redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 22 januari.18 § Kammaren åtskildes kl. 17.58.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdets börjantill ajourneringen ,av talmannen därefter t.o.m. 8 § anf. 133 (delvis) ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.