prot · GQ094 · 2002-10-08 00:00:00 — Det ska vara lika villkor för alla kommuneratt erbjuda likvärdig skola och omsorg och lika vill-kor för företagare runtom i landet.Efter att nu ha sett regeringens spel under dessa åroch under valrörelsen vill jag påpeka att en väg är enväg. Det ska gå att åka på den. En mobiltelefon är enmobiltelefon. Den fungerar bara om det finns mottag-ning. Bredband ska ha en viss hastighet på informa-tionsöverföringen. Annars kan ni byta namn på rege-ringens satsning till "smalband till vissa". Det voremer sanningsenligt.Till misslyckade planhalva löp-er nu också justitieministern i full fart och erbjuderordningsvakter och parkeringsvakter i stället för poli-ser. Men en polis är en polis, och bara poliser skasköta polisens arbete. Staten har ansvar för vissacentrala funktioner. Staten borde också ge lika villkornär det gäller de funktionerna.Herr talman! Det finns en stark livskraft på lands-bygden och i Småortssverige, inte minst i form avkreativa företagsidéer. Regeringens proposition läm-nar människorna där i sticket. är det upp till ossandra att försöka förbättra villkoren så att kreativite-ten släpps fram.Herr talman! Vi i vill också genom-föra en ambitiös politik för att anpassa ochövriga världen till det ekologiskt hållbara. Med entuff internationell miljödiplomati, helt annorlunda änden som varit , och ett helhjärtatengagemang för skärpt europeisk miljöpolitik, därman inte stoppar gemensamma miljöskatter t.ex., villvi att EU ska hantera miljöfrågorna resolut genom encommon environmental policy, en CEP. Det ska varaen gemensam fast miljöpolitik som lånar sina struktu-rer från den, som vi vet, oerhört fasta jordbrukspoliti-ken. Tekniken kan här användas till något konstruk-tivt på miljöns område.Det ska ske med en svensk miljöpolitik som gårföre genom ekonomiska styrmedel och stimulanser,skärpta krav på produkter och produktion samt folk-bildning. Vi vill genomföra en skatteväxling där höj-da miljöskatter används till att sänka arbetsgivarav-gifterna och där pengarna verkligen kommer rätt ochinte hamnar på ett konto på Riksgälden, som har varitfallet under den tidigare mandatperio-den.Vår målsättning är att använda näringslivets krea-tivitet och genomslagskraft för att ställa om samhäl-let. Det pågår på vissa håll i svensk basindustri ensnabb miljöutveckling som aktivt borde stödjas. Enmiljödriven utveckling är en jättechans till ekonomisktillväxt. Då frågar man sig återigen: Målformulering-arna finns, men var finns förslagen?Inte minst i arbetet för att nå en ekologiskt hållbarutveckling har landsbygden och dess företagande ennyckelroll att spela. Jord- och skogsbruk är de vikti-gaste producenterna av förnybara råvaror och resurseroch en tillgång. Släpp fram en miljödriven utvecklingoch tillväxt. Producera mycket mer av förnybarabränslen och drivmedel för att ersätta kärnkraft, koloch bensin. Ge det som är miljövänligt lika eller bätt-re konkurrensvillkor. Det finns t.ex. ett stort utrymmeför starkt växande produktion av biologisk industrirå-vara.Herr talman! Det är, som någon har sagt tidigare idebatten, alltid väldigt lätt att svepa fram en massafina ord och målformuleringar. Det är svårare att tatag i djupare och mer komplicerade problem. Det ärsynd att regeringen, Socialdemokraterna och Väns-terpartiet, inte har tagit chansen att försöka rätta tillnågra av de allvarliga brister som vi har i det härlandet. De behöver rättas till om statsskutan ska hål-las på rätt kurs och inte välta, till elände för de män-niskor som har det mest besvärligt.Centerpartiet kommer fram till nästaval att bedriva en konstruktiv, grön och borgerligopposition mot den socialdemokratiska regeringen.Vi kommer att stå för ett alternativ som tar fasta påbehoven av tillväxt, sundare statsfinanser, minskadohälsa, lika villkor i hela landet och miljödriven ut-veckling. Insikten om att välståndet står och fallermed villkoren för den enskilde företagaren kommeratt vara grundbulten i vår politik.Vi kommer att ta den sociala klyvningen på allvaroch ge utrymme för reformer som ska ge mer självbe-stämmande och livskvalitet. Det handlar om skatte-sänkningar - faktiskt - för låg- och medelinkomstta-gare så att de kan klara sig på ett vettigt sätt, om enfamiljepolitik som ger föräldrar chansen till mer tidmed sina barn och om bättre villkor för pensionärer-na.Vi avvisar det budgetförslag som har lagts framdärför att det inte klarar de krav som ställs på Sverigei den situation som vi ser . Vi kommer att läggafram vårt alternativ om två veckor.(Applåder)Anf. 8 ():Herr talman! Jag tackar talmannen för att han ut-talade mitt namn rätt. Det börjar bli trevligt när mankänner sig integrerad och inte diskriminerad genomatt folk har lärt sig ens namn.Jag tänker börja med den debatt om regerings-bildning som har förts nu efter valet. Jag tycker attdet är lite synd när behöver ställa sighär uppe och kalla sig själv för en besvärlig betjänt.Okej - det är skämtsamt, men jag hade hoppats attLars hade kunnat stå här uppe och ha sinapartikolleger som ministrar, eller kanske att han självhade kunnat vara en. Utgör man ett stöd till en rege-ring så bör man också ingå i regeringen. Det är engrundhållning som har, där vi inte harbytt åsikt. Vi har fått i gång en process för att ändraden regeringsbildningsmodell som har varit förhärs-kande sedan det . Vi vill föra en debattoch förhoppningsvis också kanske se en förändringav grundlag i denna fråga. Vi har försöktbryta den svenska tradition som finns där regeringenfår stöd av s.k. stödpartier. Vi har seriöst förhandlatför att bryta den traditionen.Slutresultatet har tyvärr inte blivit någon föränd-ring när det gäller regeringsbildningsmodellen ,men förhoppningsvis . Men det har blivitden politiskt sett bästa uppgörelse som vi i Miljöpar-tiet de gröna någonsin har gjort med Socialdemokra-terna. Den uppgörelsen hade vi aldrig kunnat få ihamn om det inte hade varit för väldigt hårda för-handlingar. Jag kan berätta för er alla att det händemycket under det senaste dygnet.Jag vill rikta ett tack till . Vänster-partiet fick igenom en sak som vi har drivit, men intelyckats med, nämligen en bättre skrivning om bistån-det. Biståndet ska uppnå enprocentsmålet , och det är någonting som vi stöder ochär glada för att senare drev igenom.Människor och djur ska inte utnyttjas för kortsik-tig ekonomisk . En samhällsutveckling därbåde människor och vår gemensamma livsmiljö brytsned är en återvändsgränd. En samhällsutveckling därmänniskor diskrimineras, där människor blir utbrändaeller där människor står utanför arbetsmarknaden ären återvändsgränd. En samhällsutveckling där torskendör ut, där vädret blir mer extremt och där livsmedleninnehåller azo-färgämnen är också en återvändsgränd.Vi i de gröna har gått till val med 38punkter för en grönare framtid. I den överenskom-melse för mandatperioden som vi har slutit kan bådegröna väljare och gröna partimedlemmar vara nöjdamed att flertalet av våra vallöften kommer att genom-föras . Låt mig nämna några:Friår kommer att införas i hela landet senast 2005.Vi kommer att göra en ökad satsning på förskolan,både för att öka personaltätheten och ge möjlighet attminska barngrupperna.Vi kommer att ha en förlängd föräldraförsäkringmed två fullersättningsmånader och höjd nivå för allagarantimånader . Dettaska genomföras under mandatperioden.Vi kommer att ha ett svenskt fiskestopp av tors-ken som kan bli torskens räddning.Till detta kommer fortsättning och utvidgning avmiljöarbetet från förra mandatperioden och mångaandra frågor.En fråga är djurskyddet, som ska stärkas ytterliga-re. Långa djurtransporter ska minska.Men det finns också brister. Vi skulle vilja se flerframsteg när det gäller en förbättrad företagar- ochnäringslivspolitik. I de frågorna har vi fört mångaintressanta diskussioner med t.ex. , och . Kanske kan vi åter-komma med en gemensam motion i dessa frågorunder motionstiden. Låt oss undersöka den möjlig-heten!Jag vill prata om barnen först. Barnen är vårframtid, och den allra viktigaste gruppen som vi be-höver satsa på är just barnen. All politik borde utgåfrån barnens perspektiv och framtidsperspektivet. Detvi har jobbat för och också lyckats genomföra är attge föräldrar mer möjlighet att vara med sina barn. Vitycker också att det är oerhört viktigt att satsa påförbättrad kvalitet på skola och förskola.Men man behöver också ta ett större ansvar förbarn i andra perspektiv. T.ex. behöver Migrationsver-ket bli bättre på att ta hand om ensamma asylsökandebarn och ungdomar. Det är oacceptabelt att det råkarhända att dessa utsatta barn utnyttjas i t.ex. prostitu-tion.Alla människor behövs på framtidens arbetsmark-nad. saknar många människor ett arbete,och det är en brist. Många med funktionshinder tasinte in på arbetsmarknaden. Stora grupper med ut-ländskt klingande namn, som mitt efternamn, är ar-betslösa. Men lika många har arbeten som de äröverkvalificerade för, och det är ett enormt slöserimed mänskliga resurser och människors kunskaperoch vilja att delta och bidra.Nu gör vi många och vikti-ga insatser för att minska diskrimineringen i samhäl-let. Det handlar om kvinnors diskriminering, invand-rares diskriminering och funktionshindrades diskri-minering. Förhoppningsvis kan det batteri av insatseroch åtgärder som finns med i 121-programmet varaen viktig del för att minska diskrimineringen.Oftast är det fel att prata om integrationspolitik,som de flesta gör i debatten. Det som är det allvarligaproblemet, och det som man måste ta tag i, är attmotverka diskriminering. Det är också en grundbult ien demokrati att vi försvarar människors lika värde.Jag vill också nämna hur viktigt arbetet mot islamo-fobi, antisemitism och även homofobi är. Det är enviktig del i att försvara människors lika värde, och detär lika viktigt i en ekonomisk debatt som i alla andradebatter.Fiskestoppet för torsken kommer att kunna räddatorsken i . Det kanske är den enda chansen.Farhågorna från näringen i denna fråga, som vi kan sei medierna och i de samtal vi får, är överdrivna. Defarhågorna utgår ifrån att man misstror vårt löfte omkompensation. Det är en fråga som både vi, Social-demokraterna och Vänstern arbetar med att ta fram idagarna.Det är oerhört viktigt med en aktiv och radikalklimatpolitik. Den gröna skatteväxlingen kommer attfortsätta i en bra takt. Den kommer att se lite annor-lunda ut än i den budget som ni har fått på borden - den kommer att vara lite större i sin omfattningefter det att vi har arbetat med den här i riksdagen.Jag vill poängtera en sak som nämnde.Hon säger: Vi vill ha en riktig skatteväxling - peng-arna ska inte hamna hos Riksgälden. Det är en felak-tig syn. I den första skatteväxlingen som genomfördes- på ungefär 1,2 miljarder - hamnade pengarna påskattesänkningssidan på det som kallas för det indivi-duella kompetenssparandet. De pengarna finns i daghos Riksgälden, men alla skatteväxlingar sedan desshar handlat om sänkt skatt på arbete. Det är intepengar som har hamnat hos Riksgälden. I det förslagsom föreligger för den gröna skatteväxlingen förnästa år handlar det om sänkt skatt för låg- och me-delinkomsttagare.Det behövs också andra viktiga insatser för attminska utsläppen av växthusgaser. Här har vi fåttigenom att trängselavgifter införs och att det skagöras en satsning på solceller, solvärme, vindkraftoch förnybara bränslen. Detta kombinerat med vårtidigare beslutade satsning på järnvägar och subven-tioner av miljöbilar ger bättre förutsättningar för dennödvändiga omställningen av energi- och trafiksys-temen. Kanske kan vi se till att våra barn och barn-barn kan fiska torsk i och leva i ett klimatutan extremt väder, enorma flyktingströmmar ochmiljökatastrofer.Låt mig sedan ta upp ohälsan. Det är en av de ab-solut viktigaste frågorna att ta tag i . Detfinns ett citat som vi i tycker är väldigtsant. Det säger följande: Kanske har vi skapat ettarbetsliv som kräver friskare människor. Kanske harvi fel arbetsliv för de människor vi har.I den överenskommelse som Socialdemokraterna,har står det följande:Arbetslivet måste bli mänskligare. Rätten till ett ar-bete måste vara rätten till ett arbete att måbra med. slits alltför många ut och blir sjuka ochförsvinner från arbetslivet. Stressen och het-sen i arbetslivet slår mot alla. Den sprider sig tillsamhällslivet i övrigt och in i privatlivet. Men livet äringen kapplöpning. Hetsen måste brytas. Möjlighetenatt själv styra över arbetsförhållanden, fritid och ar-betstid måste öka.Detta är helt sant. Här finns ett batteri av åtgärdersom vi föreslår. Det är bl.a. olika förslag som ökarindividens inflytande över arbetstidens förläggning,t.ex. en rätt till tjänstledighet på deltid som motsvararden rätt som småbarnsföräldrar har . Det handlarockså om försök med arbetstidsförkortning där dendagliga arbetstiden förkortas och där man ska utvär-dera påverkan på hälsa och jämställdhet. Friåret ingårnaturligtvis också i detta. Men det finns en mängdandra förslag som handlar om att försöka minskaohälsan.Jag vill ta upp en frågeställning som har diskuteratmycket där jag tycker att man lite grannsaknar perspektiv. Det handlar om det som kallas tar in en second opinion, dvs. ett annat läkarin-tyg, . Det är principiellt inte fel med ensecond opinion i vissa fall om denna second opinioninnebär att den sjukskrivne ska gå till en läkare sominte är knuten till . Men det fokussom saknas i debatten är den sjukskrivnes. Då tänkerjag främst på de patienter som har kroniska smärttill-stånd, t.ex. fibromyalgipatienter. Dessa patienterskickas runt inom sjukvården, ofta helt utan diagnos.De får ofta motstridiga besked om behandlingen försin sjukdom.En utredning visar att genom att samla olika kom-petenser runt patienten, s.k. teamvård, kunde ett stortantal långtidssjukskrivna patienter återgå eller delvisåtergå till arbetslivet igen. Kanske skulle en secondopinion kunna vara rätten att komma in i denna team-vård.Det är oerhört viktigt att komma åt sjukskrivning-arna, men vi får inte glömma patientens perspektiv.Senare i debatten vill jag också ta upp frågan omEMU. Jag tänkte ställa en fråga till detta. Det är ingen som har pratat särskilt mycketom EMU , men det är något som kommer attpåverka den ekonomiska politiken väldigt mycket iframtiden.(Applåder)Anf. 9 Finansminister ():Herr talman! Först vill jag gärna hälsa FredrikReinfeldt välkommen till den här ekonomiska debat-ten och de diskussioner vi har i anslutning till bud-getpropositionen och vårpropositionen med företräda-re för finansutskottet.Fredrik började med att recensera val-debatten. Han uttryckte sig så att partier eftersträvaratt skapa ett så öppet mandat som möjligt. I så falltror jag att han har avlyssnat valdebatten på ett myck-et märkligt sätt. Om någonting i den här valdebattenhandlade om precisa mandat så var det definitivt detsocialdemokratiska valmanifestet som preciserade ettstort antal reformer som vi såg som oerhört mer an-gelägna än de skattesänkningar som parti tyckte skulle vara nummer ett på listan.Fredrik torde väl inte vara obekant med attväljarna gillade reformerna som de integillade skattesänkningarna i någon större omfattning.Det torde väl ha medverkat till Moderata samlings-partiets förödande resultat.Det intressanta är det som vi socialdemokrater sa-de i hela valrörelsen, nämligen att vi vill genomförareformer i en omfattning på 19-20 miljar-der kronor. Det kan vi också leverera . Det kanvi föreslå att besluta om . Förtrovärdigheten i politiken tror jag att det är viktigt attpolitikerna också har förmåga och vilja att fullföljadet som de föreslår.Jag såg en intressant analys från det förra valet1998. Där hade en statsvetare gått igenom alla devallöften som Socialdemokraterna hade utfärdat. Hankunde konstatera att alla vallöften faktiskt var full-följda. På samma sätt är det vår ambitionen att underden här perioden se till att vi kan fullfölja de vallöftenvi har ställt ut. Och vi var faktiskt väldigt sparsammamed vallöften i kronor och ören. Vi prioriterade sjuk-vården, barnen, skolan, pensionärerna och andraviktiga områden.Fredrik säger att debatten redan är klarinnan vi startar den här i kammaren. Det tycker jag ärett mycket egenartat sätt att se det på. Att det pågår enlevande debatt i medierna före det att vi startar de-batten här tycker jag inte är något att beklaga. Jagtycker att det bra om vi har en debatt både före, underoch efter den här dagen. Den debatten har vi alla skälatt fullfölja.Om jag ska tolka anförande litepositivt kan man möjligen se en viss självrannsakanoch en viss förändring i synsättet när det gäller denväldiga skattefixering som har haft un-der senare år. säger att skatteuttagethar ökat och ökat. Det är inte sant. ett skatteuttag som var . Det sjunker iår till lite . sjunker det till under51 %. Jag tycker att det är viktigt att beskriva verk-ligheten på rätt sätt, . Vi har haft enfallande utveckling när det gäller skattekvoten, och dåska det också beskrivas på det sättet även av dem somönskar en ännu kraftigare utveckling av den kurvan.Jag var också spänd att lyssna till eftersom detta är en debatt som ofta handlar omvåra bedömningar och våra prognoser om framtiden,hur man tror att framtiden blir när det gäller ekono-min, sysselsättningen, skatterna, det internationellaoch mycket annat. Det ska väl sägas att vi politikeroch framför allt ekonomerna en och annan gång fårrevidera våra uppfattningar eftersom det är svårt attha en säker uppfattning om framtiden. gav sig inteFredrik in på så många beskrivningar avvad han trodde om framtiden. Han sade att han tyckteatt regeringen hade en konstig uppfattning om att mannu skulle öka optimismen.Men regeringen har försökt att ha en ganska rea-listisk bedömning av den ekonomiska utvecklingen.Kan man anklaga regeringen för någonting är detsnarast att vi var för försiktiga och pessimistiska ivåras. I vårpropositionen sade regeringen att vi kom-mer att få en tillväxt på . När det förstahalvåret av det här året hade gått visade det sig atttillväxten snarare låg . Det - och inte någotslags allmän optimism - är skälet till vi har anledningatt tro att vi också får en utveckling på ,var likadant med arbetslösheten. Regeringenvar kanske överdrivet försiktig och överdrivet pessi-mistisk när vi sade att vi trodde att arbetslös-heten kanske skulle öka eftersom den gördet i hela . Vi trodde att den skulle vara unge-fär det här året. Men underförsta halvåret, och även , har vi haft arbetslöshets-siffror på eller lägre. Därför tror vi nu på ensiffra strax . Jag tror att känna sig lugn på den punkten. Regeringen drivsinte av någon överdriven optimism. Regeringen harsnarare varit för försiktig.Jag tycker ändå att det är intressant att fundera påReinfeldts egen förmåga när det gäller prognoser. Jaghittade en liten skrift som gav ut förnågra år sedan som heter Det sovande folket. Manundrar ju först vad det handlar om, men tydligen ärdet en väldig uppgörelse med välfärdsstaten där detsovande folket som finns i välfärdsstaten kommer att vakna upp. Då gör följan-de prognos. Det får väl tas som ett tecken på hansförsta ambitioner som prognosmakare.Han skriver så här:Nu kommer snart att bli störst. Detberor på att den socialdemokratiska strategin intelängre fungerar. Socialdemokraternas moment 22medför att de bara kan bli stora som oppositionspartibara för att se detta stöd försvinna i regeringsställ-ning.Om hans ekonomiska prognoser kommer att hållasamma kvalitet i fortsättningen får vi nog hålla ho-nom på en armlängds avstånd när det gäller hansförmåga att göra bedömningar kring ekonomin -alltså om han har samma förmåga där som när detgäller de allmänpolitiska bedömningar av utveckling-en som han skissade på i den här lilla skriften.Nu säger också att det finns för mångamål i budgetpropositionen. Det mål vi har tillfört ärohälsomålet. Då måste min direkta fråga till Reinfeldtvara: Tycker inte Moderata samlingspartiet att vi skaha något mål när det gäller ohälsa?Vi har ju bakom oss en väldigt framgångsrik ar-betslöshetsbekämpning, där vi har halverat arbetslös-heten. Det var ett mål som vi satte upp 1996. Rein-feldts parti och många andra borgerliga partier sade:Det där kommer ni aldrig att nå. Vi nådde målet trotsalla borgerliga profetior, trots alla ekonomer och allaandra som varnade och sade: Ni kommer inte att nåhalverad arbetslöshet . Vi nåddedet.Vi har satt upp andra mål, om sysselsättningen,om socialbidragsbehovet. Vi sätter upp målet omohälsan. Min fråga är: Tycker inte det behövs något mål på området? Är Moderaternamotståndare till att vi sätter upp en hög ambitionsnivåför att också minska ohälsan i arbetslivet?Jag kan hålla med om att det naturligtvisinte bara handlar om arbetsmiljön. Det är inte så en-kelt att det bara är fråga om arbetsmiljön när dethandlar om ohälsan. Det handlar naturligtvis, som jagsade i min inledning, också om hela balansen mellanarbetsliv, familj och fritid, och om hela den stresssom många människor känner i vårt samhälle. Justdärför är det viktigt att vi inte bara jobbar med ar-betslivet, även den delen kanske är den mest centrala.Vi måste också exempelvis se till att våra barn ochungdomar får en bra uppväxt, att vi gör en stor sats-ning på skolan. Vi måste se till att vi får en bättrepersonaltäthet, fler lärare. En mer intressant skolmiljöoch undervisning kan naturligtvis också vara stimule-rande och bidra till att lägga grunden till att undvikaen ohälsoutveckling i framtiden.Det fanns ett inslag, som jag gärna vill återkommatill, i min inledning som handlade om behovet av attöka tillväxten i svensk ekonomi. Det är en viktigdiskussion där det inte finns ett enkelt svar. Modera-terna försöker ibland få det till att det bara handlar omatt sänker man skatten kommer tillväxten automa-tiskt. Men det finns inga sådana samband, det visarbåde internationell och annan erfarenhet.Det finns väldigt många saker som behöver görasomkring tillväxten. Jag är förvånad över att FredrikReinfeldt över huvud taget inte tog upp tillväxtdis-kussionen. återkom till tillväxten mennämnde inte med ett ord någon av de tio olika områ-den som vi i budgetpropositionen diskuterar när detgäller tillväxten. Ska en debatt vara någorlunda me-ningsfull får vi i varje fall pröva varandras argument.Om inte ens bryr sig om tillväxten, ochLena Ek inte ens läser vad vi har skrivit och vad viföreslår, är det svårt att föra en debatt med detta somutgångspunkt.Jag är exempelvis oroad för den bristande konkur-rensen i svenskt näringsliv. Det borde , , och naturligtvis ocksåvara. Det är inte bra i svensk ekonomi eftersomdet är så att vi på väldigt många sektorer har tre fyraföretag som har ett slags oligopolliknande situation.Vi såg hur vi hade en debatt om en asfalt-skartell. Det var några få företag som hade gjort uppom priserna. Vi ser det exempelvis också inom livs-medelshandeln, dagligvaruhandeln. Det finns fyrastora företag som står för av omsättningen. Viser det i mejeribranschen, att det är fyra företag somsvarar för strängt taget lika stor del av omsättningen.Så är det i bryggeribranschen, så är det i petroleum-branschen och så är det också när det gäller tillverk-ning av tidningspapper, för att ta några andra exem-pel. Det är några få företag som påverkarprisbilden, och det finns risker för att det ska bli enganska begränsad konkurrens.Jag tycker att det är en stor fråga, som det förvå-nar mig att ingen av de borgerliga företrädarna ensville diskutera. De tycks inte ens se att det är ett pro-blem att det är bristande konkurrens i näringslivet.Det är märkligt att man inte vill diskutera tillväxtenutifrån ett sådant perspektiv.Låt mig stanna vid kammarens frudysterkvist, . Herr dysterkvist, MatsOdell, kom . Det är ett äkta par, fru ochherr dysterkvist. De ägnar en stor del av sina anföran-den åt att beskriva hur eländigt det är i .