prot · GP09124 · 2002-06-13 00:00:00 — Det är väl bättre att få ett riksdagsbeslut därriksdagen med stor majoritet uttalar och i grundlagenskriver in att riksdag inte accepterar beslut-söverslåtelse som strider mot principerna i den svens-ka författningen. Då har vi ju i grundlagen fått inskri-vet att inte ger upp sin suveränitet i en federalEU-stat. Det är ett gott tecken att riksdagfattar det beslutet.Anf. 178 () replik:Fru talman! Jag är av den uppfattningen att riks-dagen har brutit mot grundlagen när den antog Nice-och Amsterdamfördragen. Jag är inte ensam om det,för Justitiekanslern har sagt något liknande. Men baraför att man gör fel ska man inte göra fler fel. Då bor-de man i stället arbeta för att få en författningsdom-stol, så vi kunde pröva hur vi tillämpar grundlagen.Här har vi den verkligt svåra frågan: Får domarendöma sig själv som domare? Det är därför vi behöverfå någon instans som ligger utanför. Grundlagen ochriksdagsordningen utgör trots allt en ram för hur viarbetar här, men hur vi arbetar bestäms av de perso-ner som finns här, deras samvete, deras tradition,deras kultur osv. Därför är det viktigt att den ram somfinns inte blir för vid, för då kan tyvärr besluten bli påett sätt som medborgarna i gemen säkerligen inteönskar.Därför har jag ansett att det är fel att man kanåstadkomma detta med bara ett beslut, visserligenmed kvalificerad majoritet, men utan mellanliggandeval eller - vilket jag hade tyckt var mycket bättre -med beslutande folkomröstning, så att folket fick sägasin mening.Jag tycker att har gjort en felbe-dömning, i alla fall ur min synvinkel, men här har vikanske också olika traditioner. Jag skulle tro att jagkanske tror mer på människorna. Jag är alltså fritän-kare och liberal, och det är därför jag kan kommaöverens med folk både från v, på den moderata kan-ten och över hela fältet. Men här tycker jag att Ken-neth har gjort en felbedömning, och det kom-mer han säkert att inse själv om några år.Anf. 179 ()replik:Fru talman! Det är ganska märkligt med dessakonspirationsteorier som t.ex. gör sigtill tolk för - att det är något skumt med allt som harmed EU att göra och det är någon konspiration bak-om det hela.Ta t.ex. det här med tiden för propositionsavläm-nandet. "", säger hon om proposi-tionen som gäller EU och grundlagsförändringarna.Men kära nån, inför varje valår får vi junästan alltid en uppsjö av förslag om grundlagsför-ändringar! Man följer den niomånadersregel somföreskrivs i regeringsformen. Jag förstår inte vad detär för konspiratoriskt med att man lägger fram propo-sitioner enligt denna niomånadersregel. Det är baraett exempel på att man framhärdar i konspirationsteo-rierna, trots att grundlagens krav uppfylls i det härsammanhanget.Sedan för en del intressanta reso-nemang. Hon säger att vi nu kan delegera all makt.Ja, det kan vi redan nu när det gäller den första pela-ren. Och vi kan delegera all makt till kommuner ochlandsting så att vi inte har något kvar att göra här iriksdagen, men varför i all världen skulle vi delegeraall makt? Det är en mycket bra fråga. Den måste mange ett svar på om man hävdar detta.Margit talar om att styra uppifrån. Det ärväl inte så konstigt. Vad sysslar vi med här i riksda-gen? Vi har ju fått oss makt tilldelad av medborgarna,och sedan styr vi utifrån den. Vi styr uppifrån. EG harju också fått en tilldelad makt, som vi i vår tur hartilldelat. Det är väl inget konstigt att man utnyttjarden makt som man har fått sig tilldelad?Anf. 180 () replik:Fru talman! Jag har inte talat om någon konspira-tion. Det vore mig fjärran att göra det. Jag tror inte påkonspirationer. Jag tror däremot på folks lättja ochfolks förmåga att skjuta saker till morgondagen osv.Jag tror alltså på allas vår ofullkomlighet. Det ärdärför har vi tidsfristerna i grundlagen. Jag tror attvåra grundlagsfäder känner till hurdan människansnatur är.Detaljer är faktiskt viktiga. Där-för tycker jag att det är så viktigt att vi inte här ändrarden detalj som kallas 10 kap. 5 § och 10 kap. 2 § iregeringsformen.Läs . Han berättar hur vi egentli-gen förstörde våra mycket folkliga kommuner genomatt ändra "gemensamt" till "allmänna angelägenhe-ter". Vi fick mycket byråkratiserade kommuner, ochvi fick storkommunreformer. Jag tror därför att manska vara pedantiskt noggrann. Därför har jag plågatkammaren den sista dag jag har rätt att prata. Jaghoppas att ni kommer att minnas det, och jag hoppasatt ni kommer att minnas det som engelsmännen alltidsäger: Förakta inte detaljerna. Det är farligt.Anf. 181 ()replik:Fru talman! säger att hon inte hy-ser några konspirationsteorier. Ändå sade hon i sitttidigare inlägg att vi obönhörligt går mot en för-bundsstat. När hon säger det tror jag inte att hon ärmedveten om att det nu ute i pågår en mycketintensiv debatt om att just avgränsa EU:s eller EG:skompetenser. Det pågår inte bara i . Därförmenar jag att detta egentligen är en konspirationsteo-ri.Jag måste upprepa den fråga som i förhållande till den grundlagsändring som nuföreslås: Vad är det som är bra med den nuvarandeformuleringen?Anf. 182 () replik:Fru talman! Jag ska bekänna någonting. Jag varnog väldigt positiv till EG när vi ansökte om att blimedlem i EG. Jag vistades ganska mycket i ,och jag kom in i debatten och började skriva min bok.Då blev jag automatiskt tvungen att se på historien ide olika länderna för att förstå varthän vi var på väg.Jag tror att vi i är oerhört historielösa. Detgör att jag ibland tycker att debatten blir väldigtkonstig, särskilt när är med - ursäktamig. För det är i det perspektivet vi måste se hur dettaprojekt utvecklas. Är man osäker på ett mycket risk-fyllt projekt bör man alltid vara försiktig, dröja ochtöva. Det är vad jag har velat säga här.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till förmiddagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.5 § (forts.) Ändringar i regeringsformen - sam-arbetet i EU m.m.(forts. KU18)Anf. 183 ():Fru talman! avvisar förslaget omatt ändra i regeringsformen 10 kap. 5 § som handlarom att beslutanderätt kan överlåtas inom ramen församarbete i EU. Och jag vill börja med att yrka bifalltill reservation 3.Fru talman! Det är inte ofta en enda bokstav kantillmätas så stor betydelse som i den fråga som vi nudiskuterar. Men att i regeringsformen ändra från EGtill EU kan få stora konsekvenser.Det uttalade motivet är att man vill bädda införnästa fördragsändring. Det gör man genom att undan-röja risken för att den nuvarande grundlagen skalägga hinder i vägen för att snabbt ochsmidigt ska kunna fatta beslut om överföring av yt-terligare beslutsmakt till EU.Med ett enda trefjärdedels majoritetsbeslut skaalltså denna kammare kunna lämna över vår natio-nella bestämmanderätt i stora viktiga frågor som EU:smilitarisering, terroristbekämpning, polisiära frågor,rättsliga frågor osv.Detta ska kunna göra utan att detfordras någon grundlagsändring. ska alltsåinte behöva omaket att gå via den ordning som vi grundlagsändringar, en ordning som har kommittill för att skydda viktiga demokratiska värden mensom regeringen och beskriverenbart som en företeelse som försenar en politiskhantering.Regeringen och även menarnämligen att det primära är att har möjlighetatt bidra till EU-samarbetets framtida utformning ochatt regeringen ska ha stor handlingsfrihet i de kom-mande fördragsförhandlingarna. I det sammanhangetförvandlas en viktig demokratisk princip såsomgrundlagsändring till ett onödigt tidshinder.Det är anmärkningsvärt. Det är också anmärk-ningsvärt att det varken i propositionen eller i betän-kandet redovisas att det har gjorts några övervägan-den utifrån demokratiaspekter.Man får intrycket att det saknas medvetenhet omatt det i både propositionen och i betänkandet uttrycksett förhållningssätt till EU och EU:s utveckling sominnebär att beslutseffektivitet överordnas demokrati.Ingenstans belyser man den konflikt som faktisktfinns mellan att å ena sidan öppna för en ordning därSverige ska öka sin följsamhet gentemot EU och åandra sidan den ordning som vi har när det gällerbeslutsgången vid grundlagsändring.Ingenstans belyser man konflikten mellan att åena sidan öppna för ökad beslutseffektivitet och ock-så överstatlighet och å andra sidan konsekvenserna avett minskat nationellt självbestämmande.Vad gäller det senare undviker både regering ochutskott att analysera konsekvenserna av att underlättamaktöverföring och vad det i förlängningen kan inne-bära när det gäller vår nationella bestämmanderättoch folkets möjlighet till ansvarsutkrävande.När det gäller framtiden nöjer man sig med attkonstatera att kommande fördragssändring kan kom-ma att innebära att beslutanderätt ska överföras äveninom andra och tredje pelaren. Uppfattningen verkarvara att det inte är så stor skillnad om makten ligger iSveriges riksdag eller inom EU. KU beskriver detsom att i vissa avseenden avstår från att ensi-digt utöva makt för att i stället i motsvarande månutöva makt tillsammans med övriga medlemsstater iunionen.Så lättvindigt beskriver KU den process somhandlar om att vi överför beslutsmakt från till EU. Det är ingen skillnad eftersom vi imotsvarande mån deltar i en beslutsprocess.Men det är skillnad, och det har betydelse var ochhur besluten fattas, även om man inte låtsas om det.Visst har det betydelse om det är riksdagsom beslutar om militära frågor eller om polisiärafrågor eller om det är någon EU-institution som gördet. Det har betydelse när det gäller möjlighet tillansvarsutkrävande, och det har också betydelse ivilket politiskt landskap vi överlämnar denna makt,inte minst i dessa tider när politiska kartahåller på att ritas om.Det mest logiska hade varit att avvakta resultatetav nästa regeringskonferens och då låta frågan avgö-ras vid två beslutstillfällen med mellanliggande val,att avvakta både nästa regeringskonferens men ocksåden debatt om EU:s framtid som vi nu ska föra brettoch folkligt. Men i stället väljer man att öppna förförändringar som ingen vet konsekvenserna av.Ingen kan nämligen med säkerhet säga vilka frågorsom kommer att överföras vid nästa fördragsändring.Inte heller vet man adressaten eller omfattningen avdenna maktöverföring. Det enda som vi vet är att sålänge det inte rör principerna för statsskicket så kanriksdagen med trefjärdedels majoritet överlämnamakt i en rad mycket centrala frågor utan att grundla-gen sätter käppar i hjulen.Men debatten stannar inte här. Det ska tas ett be-slut . Debatten kommer att fortsätta bådenär det gäller denna grundlagsfråga och när det gällerEU:s framtidsfrågor.I kommande valrörelse är det nödvändigt att EU-frågorna får stort utrymme. Det gäller denna grund-lagsändring, det gäller EU:s militärisering, men detgäller kanske framför allt EMU-frågan.Fru talman! Därmed har deklareratsin uppfattning, att vi avvisar detta förslag omgrundlagsändring. Vi gör denna uppmaning för de-mokratins skull.I detta anförande instämde , , , , ,och (alla v).Anf. 184 ()replik:Fru talman! När jag lyssnade på undrade jag vilket betänkande hon hade läst.Det verkade inte vara det betänkande som ligger påriksdagens bord i dag.Hon talade här om att vi skulle överföra makt tillEU med trefjärdedels majoritet utan att ta hänsyn tillgrundlagsreglerna. Var har hon läst det någonstans?Det står väl inte i betänkandet? Det står tvärtom attom grundlagen berörs ska beslut fattas enligt de reg-ler som gäller för grundlagsändring.Sedan är det väldigt märkligt att här tog upp demokratiaspekter. Jag frestasnästan att fråga varför ett parti som så hartalat om proletariatets diktatur tar upp det i dettasammanhang. Men vi kanske inte ska ägna oss åt dendebatten.Camilla talade om att man medautomatik har en följsamhet. Vad är det som säger attvi ska ha följsamhet i förhållande till EU? Och vad ärdet som säger att vi ska minska vårt nationella själv-bestämmande? Vad finns det i detta betänkande somsäger att vi ska avhända oss vår suveränitet?Anf. 185 ()replik:Fru talman! Jag sade att med trefjärde-dels majoritet ska kunna fatta beslut om maktöverfö-ring i flera viktiga frågor utan att det kräver grund-lagsändring. Det är exakt det som står i betänkandet.Konstitutionsutskottet och regeringen slår ju fast förväntar sig att nästa fördragsförändring kom-mer att innebära att man bör överföra makt även inomandra och tredje pelaren. Och man ser att det finns enrisk med att nuvarande grundlag kan förhindra detta.Därför vill man redan nu göra en ändring i regerings-formen.Syftet är uppenbart: att man i många viktiga frå-gor ska kunna överföra makt utan att det stör grund-lagsändringen. Så står det i klartext.När det gäller följsamheten står det också i klar-text att man prioriterar att aktivt ska kunnadelta i EU:s utveckling. Det är ju också därför somman tycker att grundlagsändringen utgör ett hinder.Det handlar alltså inte om att läsa mellan radernaeller om att tolka, utan vad jag gör är att jag genomatt tydligt och klart citera konstitutionsutskottetsskrivning visar att syftet är att beslutsmakt ska kunnaöverföras utan att ändra när det gäller grundlagsänd-ringen. Syftet är att skapa en följsamhet och ett hand-lingsutrymme för regeringen inför kommande för-dragsändring.Anf. 186 ()replik:Fru talman! Jag förstår inte resonemanget. Varföri all världen skulle vi lägga oss platt till marken? NärCamilla använder begreppet följsam-het är syftet givetvis att framställa på detsättet att den har brist på handlingskraft och inte vetvad den gör. Det tycker jag är ett fult debattknep.Sedan undrar jag varför vi inte skulle ha ett an-svarsutkrävande i de här frågorna. Om det nu är så attriksdagen avhänder sig makt och medborgarna integillar detta, kommer det att utkrävas ansvar av riks-dagen. Det finns ju ett ansvarsutkrävande i detta. Jagförstår alltså inte vad som är problemet med denbiten.Camilla parti har alla möjligheter ivärlden att se till att man i alla fall får en tillräckligminoritet för att förhindra maktöverföring till EU omman nu inte gillar detta.Anf. 187 ()replik:Fru talman! Jag har aldrig påstått att riksdageneller regeringen inte vet vad man gör, utan jag påstårraka motsatsen. Man är nämligen mycket medvetenom vad man gör, och man betonar vikten av att mankan vara följsam och delta i EU:s utveckling - enmycket medveten handling.När det gäller detta med ansvarsutkrävande menarjag att det är anmärkningsvärt att konstitutionsut-skottet inte för sådana resonemang. T.ex. när mandiskuterar vad det innebär att överföra beslutsmaktsäger man: Ja, men i samma mån gör vi det tillsam-mans med andra i stället för att vi gör det själva.Konstitutionsutskottet beskriver den svenska riks-dagens makt på detta sätt, och det tycker jag är an-märkningsvärt. Och tyvärr vet man vad man gör!Anf. 188 ()replik:Fru talman! säger att honnu har redovisat uppfattning. Det ärmycket möjligt att hon har rätt. Hon har större insikt ifrågan än vad jag har, men jag har hört andra vänster-partister tidigare i den här debatten. Det gör att jag ärnågot tveksam till detta definitiva uttalande.I själva sakfrågan vill jag säga att bakom detsvenska medlemskapet i EG och EU finns folkom-röstningsresultatet, som jag tycker ska respekteras. Vihar inte gått med i EG av något slags yttre tvång, utanvi har funnit detta med att vara med i EG och EUförenligt med strävan att nå de politiska målen. Då ärdet väl också rimligt att försöka ta till vara de möjlig-heter som EG-medlemskapet ger att faktiskt nå depolitiska målen.Camilla resonemang här byggerpå något helt annat, nämligen på att vi är med och attdet inte är någon nytta med det hela. Vi ska ocksåhelst se till att några beslut inte blir fattade.När det sedan mer gäller demokratiaspekten villjag först fråga: På vilket sätt förändrar det här besluteti dag förhållandena kring , EU och demokrati-frågorna? Dessutom ska detta skickas ut för diskus-sion i valrörelsen och bli föremål för ytterligare ettbeslut - alltså exakt det system som finns förgrundlagsändringar.Sedan vill jag göra upp-märksam på utskottets betänkande KU18. Någotnedanför mitten på s. 43 står det: "En fördragsändringsom förutsätter överlåtelse av beslutsbefogenheterskall alltså godkännas av med åtminstonetre fjärdedels majoritet av de röstande. Om fördrags-ändringen förutsätter att en ändring av grundlagengörs följer dock av 10 kap. 2 § andra stycket RF attden särskilda beslutsordningen för stiftande avgrundlag som föreskrivs i 8 kap. 15 § RF skall tilläm-pas också i fråga om godkännandet av fördraget, dvs.med två likalydande beslut med mellanliggande riks-dagsval."Anf. 189 ()replik:Fru talman! Beträffande det sista vill jag säga attmajoriteten här i är mån om att ändra så attrisken för att man behöver göra en grundlagsändringska bli mindre än den är . Så står det uttryckligeni betänkandet. Men visst kan det uppkomma förslagom fördragsändringar som kommer att kräva engrundlagsändring även med denna förändring - så ärdet ju. Syftet är dock att minska risken för att manbehöver göra en grundlagsändring. Det står så i be-tänkandet.Detta är också svaret på frågan om vad det egent-ligen blir för skillnad med dagens beslut. Skillnadenär alltså att de frågor som ligger under andra ochtredje pelarna kan överföras utan att ändra i grundla-gen. Det är den stora skillnaden.Det talas om att vi å ena sidan redan har ett med-lemskap. Ja, men å andra sidan var det faktiskt så i samband med medlemskapet bedyrade t.ex. attvi skulle behålla vår suveränitet, vår alliansfrihet, våralkoholpolitik och en mängd andra företeelser. Därhar situationen faktiskt ändrats radikalt. Det visar attriksdag och regering på något sätt bara passivt kanfölja med i en EU-utveckling och säga att man harmandat utifrån folkomröstningen. Det tycker inte jag.Slutligen vill jag som svar på frågan om Vänster-partiets uppfattning säga att jag tror att det klart harframgått att mina partikamrater i konstitutionsutskot-tet har en uppfattning men att har dragit upp riktlinjerna för hur partiet serpå detta. Det är en demokratisk ordning. Därför kanjag säga att partiets uppfattning är att vi ska avvisaden här grundlagsändringen.Anf. 190 () replik:Fru talman! Jag har två frågor att ställa till Ca-milla , som företräder partistyrelsensmajoritetsuppfattning i frågan.När jag satt med i utredningen drog jag först engång och sedan en gång till detta ärendes sakinnehållför partiets verkställande utskott. Två gånger harpartistyrelsens verkställande utskott rapporterat omsitt ställningstagande till partistyrelsen, och - som det heter - har fått godkännande avpartistyrelsen.Vad har hänt? Eller vad har jag sagt som varit fel-aktigt vid dessa föredragningar och som har fått parti-styrelsen att så ändra uppfattning? Det är den enafrågan.Den andra frågan är: Vad är det som är bra mednuvarande lydelse av 10 kap. 5 §? Den saknar igrundlag angiven restriktion för beslutsöverlåtande.All beslutsmakt kan tre fjärdedelar av getill EU utan inskränkning såvida formen för dettakallas pelare 1, eller EG.Vad är det för bra med detta? Varför ska vi slåvakt om detta? Jag undrar varför vi inte i stället skasäga: Visst, det är kanske inte bra med denna öppningmed EU, men det är väldigt bra att EU-vänliga partier faktiskt talar om att man slår vakt omprinciperna i statsskicket, alltså bl.a. den nationellasuveräniteten, som lagstiftare och därmedatt inte kan gå med i en federal EU-stat. Dettaär ju en framgång för EU-motståndet och ingentingannat.Anf. 191 ()replik:Fru talman! Jag hade hoppats att vi skulle slipparedogöra för den interna gången. Självfallet vet Ken-neth var bedömningarna skiljer sig. När jag nufår frågan måste jag redogöra för hur det ser ut.Till att börja med är vi överens om att frågan omatt ändra från EG till EU är en stor fråga och att dettainnebär att man öppnar för möjligheter. KennethKvist beskrev detta vid utskottets offentliga utfråg-ning som att det är en smärre katastrof om begräns-ningar inte kan införas, så där är vi överens. Att ändrafrån EG till EU är ett allvarligt ingrepp. Vi var ocksåöverens om att det är viktigt att införa en begräns-ning. Då kom förslag som rör princi-perna för statsskickets grunder.Kenneth ska ha all heder och ära, som harsagts av andra ledamöter, för att man fick till stånd deskrivningarna. Men i samband med Författningsut-redningen och vid utformningen av förslaget fannsdet förhoppningar om att KU skulle formulera "rörprinciperna för statsskickets grunder" på ett sådantsätt att det skulle utgöra en hävstång i samband meden maktöverlåtelse. Det är där vi har olika uppfatt-ningar. Alla är vi EU-motståndare, vi gör sammabedömning om att gå från EG till EU är en smärrekatastrof, för att använda uttryck,men vi har inte gjort samma bedömning av vad inne-börden av "rör principerna för statsskickets grunder"är, om det innebär en hävstång för att förhindra över-låtelse av beslutsmakt eller om det sammantagetinnebär att det ökar möjligheterna för det. Där liggerde skilda bedömningarna.Anf. 192 () replik:Fru talman! Vad gör är enganska utförlig förteckning av det svenska statsskick-ets grunder. Dit hör parlamentarismen, den kommu-nala självstyrelsen, tryckfrihetsgrundlagarna, riksda-gens beslutskompetens, successionsordningen, ytt-randefrihetsgrundlagarna, dvs. det som konstituerarSverige som stat. KU slår vidare fast: "Mot dennabakgrund täcker den föreslagna formuleringen 'sominte rör principerna för statsskicket' de grunder somSveriges förhållande till EU under alla omständighe-ter måste bäras upp av." Alltså under alla omständig-heter, säger , måste självständighet beva-ras trots att vi ingår i EU-samarbetet. Detta om någotär ett starkt uttalande, undertecknat också av de femEU-vänliga partierna i . Detta ger en trygg-het för att inte kommer att ge sig in i det somvi varnar för, nämligen ett experiment med en euro-peisk superstat. Detta är ett starkt yttrande av KU.Jag beklagar att partiets VU och partistyrelsen harändrat den tidigare kloka ståndpunkten. Den hadenämligen tjänat den fortsatta kampen mot en EU-stat.Anf. 193 ()replik:Fru talman! Jag ska börja med att instämma i detKenneth säger, att det här är viktigt. Självfalletär det viktigt att värna principerna för statsskicketsgrunder, och allt det som räknas upp i betänkandet ärviktiga principer som ska skyddas. Men det jag ochmajoriteten menar är att den politiska kampen inteligger där. Den politiska kampen ligger i att förhindradet som gäller militarisering, det polisiära samarbetet,det rättsliga samarbetet, terroristbekämpning. Det ärdär vi har den politiska kampen, en mycketviktig kamp. I den diskussionen utgör inte det här ioch för sig mycket viktiga förbehållet om principernaför statsskickets grunder ett hjälpmedel, utan sam-mantaget gör vi den bedömningen att förslaget till attförändra grundlagen försvagar kampen för oss som ärEU-kritiska.Anf. 194 (mp) replik:Fru talman! Jag ska uppehålla mig vid endast för-slaget till ändring av 10 kap. 2 § i regeringsformenoch det med anledning av att jag sitter i justitieut-skottet och bevakar de polisiära och rättsliga frågornai . Jag har med praktisk erfarenhet självsett och följt hur antagande av rambeslut går till. Detär därför man vill ändra 10 kap. 2 §.Fru talman! Det handlar om hur somlagstiftare ska fatta beslut om lagstiftning, hur det skagå till. Det sätt varpå rambesluten har införts genomAmsterdamfördraget är inte till fyllest. Vi riksdagsle-damöter kan inte ha insikten för att kunna godkännaen ramlag därför att vi inte vet följdlagstiftningen, vivet inte konsekvenserna. Vi har inte ens en gång fåtten analys av varför rambeslutet ska tas.Dessutom: Vilka är det som får vara med i proces-sen? Det utesluter hela det remissförfarande som vitidigare har haft.Det är enastående konstigt att Vänstern går medpå denna förändring av 10 kap. 2 § Företrädarna förVänsterpartiet i justitieutskottet har genom motionerpåpekat det orimliga i rambesluten.