prot · GP09118 · 2002-06-03 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:118Måndagen den 3 juniKl. 10.00 - 16.35Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 27 och 28 maj.2 § Svar på interpellationerna 2001/02:401 och419 om uppfyllande av Köpenhamnskri-teriernaAnf. 1 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat mig om jag avseratt ta några initiativ för att ska uppfylla Kö-penhamnskriterierna och underteckna och efterlevaEuroparådets konvention för skydd av minoriteter.Margareta har frågat mig vad regeringen görvad gäller turkiska statens förföljelse av assyri-er/syrianer och icke-muslimska minoriteter.Jag delar kritiken mot den bristande respekten förmänskliga rättigheter i . Det stämmer också attTurkiet inte har följt sin tidtabell för uppfyllandet avKöpenhamnskriterierna. har statussom kandidatland lett till en reformprocess och enintensiv debatt i även i känsliga frågor omt.ex. det kurdiska språket och dödsstraffet. Två paketmed lagreformer har antagits av det tur-kiska parlamentet som en uppföljning till justeringar-na i författningen . och EU har väl-komnat dessa reformer som ett steg i rätt riktning,men även betonat behovet av ytterligare åtgärder föruppfyllandet av de politiska Köpenhamnskriterierna.Det återstår också för att implementera dessareformer. Detta framfördes senast vid ett möte mellanEU:s medlemsländer och . Dennya medielag som antogs innebär dessvärreett steg tillbaka. Andra språk än turkiska är fortfaran-de förbjudna, och bland nya begränsningar i yttrande-friheten märks framkallande av pessimism. Kommis-sionen har uppmanat den turkiska regeringen att revi-dera lagen. Fler reformer och en rättstillämpning somligger i linje med EU:s normer krävs innan situatio-nen för den turkiska medborgaren verkligen har för-ändrats. Köpenhamnskriterierna är tydliga när detgäller kravet på respekt för och skydd av minoriteter.Sverige och EU tar löpande upp frågor som berörminoriteter, t.ex. obegränsad rätt att bruka sitt mo-dersmål. Självklart vore det önskvärt att un-dertecknade konvention för skydd avminoriteter. Tyvärr är det även flera EU-länder somännu inte undertecknat konventionen. Det viktigasteär förstås att titta på hur minoriteter behandlas i prak-tiken.Situationen för assyrier/syrianer är fortfarandeotillfredsställande men tycks ändå ha förbättrats.Sveriges generalkonsul i , bl.a. tillsammans med ett par riks-dagsledamöter, de assyrisk/syrianska områdena iTurkiet. De företrädare han träffade - även religiösaoch politiska - ansåg att situationen hade förbättratsunder . Det rådde inte längre reseför-bud till några byar och fotografering var tillåten över-allt. Folk hade börjat återvända.Det huvudsakliga problemet är lagen från1936 som förbjuder religiösa samfund att förvärvafastigheter och andra tillgångar. EU har, bl.a. på initi-ativ av , tagit upp frågan med de turkiskamyndigheterna. och EU kommer även fort-sättningsvis att verka för att prioriteringarna i EU:spartnerskapsdokument för , som bl.a. syftartill att förbättra situationen för religiösa minoriteter,ska uppfyllas.Regeringen kommer - såväl inom EU som vidbilaterala kontakter och genom direkt stöd till organi-sationer som arbetar för mänskliga rättigheter - fort-sätta att verka för att ska leva upp till sinalöften och förbättra bl.a. minoriteters ställning i en-lighet med internationella åtaganden.Anf. 2 ():Fru talman! Först vill jag tacka för svaret, somLars och jag får dela på.Jag har följt det assy-risk/syrianska folkets situation i bl.a. och kanskeframför allt . När jag blevinformerad om dess situation hade jag svårt att förståoch sätta mig in i den fullständiga bilden. Men ju merjag har träffat assyrier/syrianer i vårt land, men ocksåi bl.a. , har jag förstått vilka fruktansvärdatraumatiska händelser som de har varit med om.Assyrier/syrianerna är inget stort folk, menlikväl har det överlevt som folk trots ihärdiga förföl-jelser och massdödande. Men tyvärr, fru talman, finnsde snart inte kvar i om inget nu görs för attbromsa den pågående intensiva ut-rotningsprocessen, som jag vill kalla den. Det är all-varligt och långt ifrån den verklighet vi lägger i be-greppen mänskliga rättigheter och folkrätt.Vi kan inte längre blunda för det kristna folket as-syrier/syrianernas situation i och hela Mel-lanöstern. Det är kris. De människorna har samma rättatt finnas där som alla andra - detta äldsta av allakristna folk, som så ofta fått klä skott för våra tilltag ivästvärlden. De är på många håll i den islamiskavärlden representanter för just oss i västvärlden, förde är ju kristna.Fru talman! För att försöka vidga perspektivet nå-got och försöka visa på problemets stora vidd ochdjup måste jag nämna något om de hundratusentalsassyrisk/syrianska flyktingar som finns i Jordanien.Där lever de i armod och under stor press och över-hängande hot om att sändas tillbaka till , som deflesta av dessa flyktingar kommer ifrån. Vid ett så-dant hemsändande är det enligt uppgift bara hals-huggning eller dödande på annat sätt, samt fängelse,som gäller.Man sägar också att självklartvill ha dessa flyktingar tillbaka och låter därför säker-hetspolis fånga in dem. Han vill inte att omvärldenska veta vad dessa människor har gått igenom och hurhotad deras situation är.Fru talman! Nöden är stor, och situationen för as-syrier/syrianer i hela så nära outhärdligman kan komma. Men gäller det , som ärpå väg in i EU. Det är allvarligt nog med tanke på attTurkiet inte uppfyllt sina förpliktelser när det gälleranpassningsprogrammet för inträde i den europeiskaunionen.Men det är en annan sak i sammanhanget somockså oroar mig, och det är den uppmärksamhet somTurkiets kommande ledningsansvar för den interna-tionella säkerhetsstyrkan i eventuellt kaninnebära och vilka konsekvenser det kan få för upp-fyllandet av Köpenhamnskriterierna och de mänskli-ga rättigheterna i . Jag anser att EU måste ökaoch skärpa sin uppmärksamhet speciellt under detnärmaste halvåret vad gäller hantering avdemokrati och frågor om mänskliga rättigheter. Kaninte infria sina förpliktelser vad gäller kravenpå EU-medlemskap borde, anser jag, statussom EU-ansökarland omprövas. Vad säger utrikesmi-nistern om det?Anf. 3 ():Fru talman! Jag vill tacka utrikesministern försvaret. Det andas inte någon större optimism vadgäller utvecklingen i , och det gör inte hellermin interpellation. Tyvärr är verkligheten sådan attdet inte finns fog för någon större optimism i dagslä-get. Den nya radio- och TV-lag som utrikesministernnämnde är så utformad att en myndighet, RTUK, kanstänga kanaler och utdöma böter förövergrepp mot lagen, t.ex. om någon sprider pessi-mism. Dess beslut kan inte överklagas.Det finns uppgifter om tortyr och om en ökandekränkning av mänskliga rättigheter. harTurkiet frisläppt ett antal grovt kriminella och gettdem amnesti. Det handlar om människor som bl.a.begått mord på människor i de folkgrupper som käm-par för respekt för sina rättigheter.Det finns också uppgifter om att representant har fått sin e-post över-vakad. har protesterat mot detta.Dagligen grips människor som bara har begått ettbrott: de har döpt sina barn till namn på ett språk sominte är godkänt, t.ex. kurdiska. Därför ställs de införstatens säkerhetsdomstol.Det här är en mörk bild, men tyvärr är den alltförsann. sitter fortfarande fängslad till-sammans med hundra ytterligare journalister ochintellektuella. Deras brott är otillåtet yttrande.Min fråga var egentligen: Avser utrikesministernatt ta några initiativ för att förmå att uppfyllade löften som angavs i na-tionella handlingsplan? De initiativen lyser tyvärrmed sin frånvaro i utrikesministerns svar. Kommerutrikesministern att ta några initiativ utifrån den situ-ation som har uppstått, att inte har följtden tidtabell som angavs för uppfyllandet av villko-ren i Köpenhamnskriterierna, eller ska man bara låtadet gå på? Ska man se några små förbättringar ochnågra försämringar och säga: Vi fortsätter som förut?Det skulle vara att svika dem som kämpar för respektför mänskliga rättigheter och för kulturella ochspråkliga rättigheter i . Det skulle varaatt göra dem en otjänst. Då skickas nämligen signalentill att kan fortsätta att förtrycka storaminoritetsgrupper likaväl som små minoritetsgrupper.Det handlar inte om att ska avskaffa ettantal förbud. Det handlar om att ska leva upptill ett antal rättigheter som vi anser är universella.Om det inte görs visar att man inte är bereddatt anpassa sin lagstiftning till demokratiska spelreg-ler. Låt mig därför också säga att jag gärna skullevilja se ett demokratiskt som medlem i EU.Jag har ingenting emot att blir medlem och attvi får ett stort muslimskt medlemsland i den europe-iska unionen, men med tanke på hur den turkiskaregeringen behandlar olika krav på respekt förmänskliga rättigheter finns det ingen anledning att idagsläget gå vidare med processen innan harändrat sig.Anf. 4 Utrikesminister ():Fru talman! Jag kan instämma med båda talarnaom att vi ser väldigt många problem när det gällermänskliga rättigheter i . Den debatten har vihaft ganska här i kammaren. Det sommöjligen är skillnaden är väl att vi har varitlite mer optimistiska. Det har ändå varit en processframåt, och det har ändå skett förbättringar.Nu har vi tillbaka kunnat se att det äralltför mycket som har gått i stå när det gäller heladen turkiska reformprocessen. Styrkan hos motstån-darna till att utveckla demokrati och mänskliga rät-tigheter och motståndarna till att man ska kommanärmare en integrering i EU har ökat. Vi har därförkunnat se ett antal väldigt allvarliga exempel undervåren.Lars nämner rättsprocesserna mot familjersom har döpt sina barn till kurdiska namn. Vi serdebatter här i om resebilaga ochom vilka åtgärder som bör vidtas mot . Viser den här förändringen av massmedielagen. Det bliralltså förbjudet att framkalla pessimism. Detta är baranågra exempel.Lars frågade efter initiativ. De som har velatse andra initiativ är framför allt den turkiska reger-ingen, som hade velat se att man kom framåt i pro-cessen mot ett medlemskap i . Det som ärviktigt för oss är att markera för att det intelängre bara är som kritiserar . servi att alltfler av EU-länderna agerar och att EUgemensamt agerar, och kan inte komma vida-re i processen om man inte på allvar visar att manuppfyller kraven när det gäller de mänskliga rättig-heterna.Margareta tar upp exemplet med syria-nerna och assyrierna. Där kan man nog säga att situa-tionen ändå har förbättrats något. Det finns fler som kommer tillbaka. Devågar komma tillbaka, vilket de inte gjorde förr,men är det en fruktansvärt otillfredsstäl-lande situation. Utgångsläget var ju väldigt dåligt.Jag skulle dock inte vilja gå så långt som Marga-reta och ompröva ställning somkandidatland. Om man skulle göra det skulle de somär direkta motståndare till en demokratisering ochreformering av liksom få vatten på sin kvarnoch kunna säga: Här ser ni att man inte vill ha Turkietsom medlemsland i EU, eftersom är ett mus-limskt land. Därför tror jag att det är bättre att Turkietfår vara kvar som kandidatland, men man får intebörja förhandla på allvar innan man har uppfyllt Kö-penhamnskriterierna. Man ska alltså vara kvar påsamma nivå som men självklart inte på allvarbörja förhandla om medlemskap innan man har upp-fyllt Köpenhamnskriterierna.Jag kan nämna ett svenskt initiativ. Vi hade plane-rat att ha en ordentlig diskussion för några veckorsedan med den turkiska regeringen och med olikaorganisationer i . Det skulle bl.a. vara ett stortarrangemang på det svenska center som vi har i Is-tanbul. Vi hade också tänkt ha en diskussion medmyndighetsrepresentanter och med kurdiska organi-sationer och den lokala borgmästaren i vi inte fick möjlighet och tillstånd att besö-ka ställde vi in resan. Även om jag hadeönskat att vi hade kunnat fullfölja det här initiativetvar det för oss viktigare att markera att vi inte accep-terade att vi inte fick besöka än att genom-föra resten av programmet. Det var den typen avinitiativ som efterlyste. Jag menar att vårprotest, genom att vi ställde in resan, blev en väldigttydlig signal till den turkiska regeringen.Anf. 5 ():Fru talman! Självklart vill jag också innerst inneatt ska vara med i EU, för jag tror inte att ettland blir bättre om det inte får vara med i EU. Där-emot måste det finnas en gräns för hur långt man kangå i sitt väntande på att det ska bli en förbättring. Jagundrar var den gränsen ligger någonstans. Finns detnågon sådan gräns, eller kan man vänta i all evighet?Då kan det ju bli en oerhört lång förhalningsprocess,då vi då kommer att få se många exempel på brottmot mänskliga rättigheter och annat. Det oroar mig.På något sätt måste det finnas någon yttre gräns.När det gäller utrikesministerns svar på mina frå-gor ställer jag mig faktiskt skeptisk till en del. Jaganser att jag har fått svar som delvis har ett starkareskimmer över sig än vad de i verkligheten förtjänar.Utrikesministern säger bl.a. att det har blivit tillå-tet att återvända till sina ursprungsbyar och att foto-grafera igen. Det här fotograferingsförbudet ochförbudet för framför allt assyrier/syrianer att kommahem till sina byar eller komma som turister till landetär ju så nytt som från . Efter kraftfulla pro-tester från assyrisk/syrianska organisationer, andraorganisationer och enskilda i och andra län-der kände sig nödgat att lätta på de sanktio-nerna efter eller några månader.Osaken till det hela är att inte vill att omvärl-den ska se vad som egentligen har hänt i landet ochhur man behandlar sina invånare, särskilt minoriteter,och det kristna kulturarv som finns där.Ministern nämner inte i sitt svar något om de avden turkiska staten konfiskerade assyrisk/syrianskabyarna och annan assyrisk/syriansk egendom som harkonfiskerats.Vi talar i många olika sammanhang om vikten avatt människor ska kunna och få möjlighet att återvän-da till sina hemländer. Det är bra om det kan ske ,men hur ska assyrier/syrianerna kunna återvända,som många gärna vill, om deras by och egendom harkonfiskerats och om den turkiska staten har placeratandra, sina egna, där?Påståendet om att många har återvänt ställer jagmig en aning skeptisk till. Jag har träffat och hörttalas om någon enstaka som verkligen har ansträngtsig för att återfå sin egendom och för att kunna flyttatillbaka. Men det är så gott som omöjligt att få depapper, avtal och kontrakt som man behöver för attåterfå det som borde vara ens rättmätiga egendom.Att de kristna assyrier/syrianernas frihet och verk-samhet är begränsad visar bl.a. exemplet i min inter-pellationen om att guvernören i Içel ändrade det se-dan gällande beslutet. Det innebar att den ka-tolska kyrkan Saint Antuan i Içel, tidigare Mersin,helt plötsligt inte längre fick hjälpa sju föräldralösabarn så att de hade mat, husrum och kläder. Dettahände så sent som . De här barnen deltog i denofficiella turkiska skolans undervisning, och de föstesi bildlig bemärkelse ut på gatan utan att ha eller fånågon tillsyn och omvårdnad.Dessutom blev munken tillsagd att inte berätta något för omvärldenom det inträffade. Man har satt honom under hot ochpress. Han har därmed fått sin frihet och sina mänsk-liga rättigheter begränsade.Ganska blev assyrisk/syrianska präster ien protestantisk kyrka i åtalade och ankla-gade för att dela ut biblar och förtala profeten , fru talman, ingen vettig assyrier/syrian görnågot sådant om de vill behålla sitt liv i frihet, denlilla frihet de kan få i dagens . Den kyrkanville man nog säkert bomma igen för alltid.Anf. 6 ():Fru talman! Som har berättatär det faktiskt så att assyrier och syrianer knappastkan sägas ha fått några stora förbättringar. Det harknappast skett några lättnader för denna numera lillafolkgrupp. Det bor mångdubbelt fler assyrier ochsyrianer i än det gör i i dagsläget.Kanske de få eventuella lättnader som vi nu kanse bygger på att har lyckats med att rensa uten folkgrupp, sprida den över världen och därigenomberöva den sin egen historia.Jag skulle vilja fråga utrikesministern om de ställ-ningstaganden som har gjorts i dens.k. kampen mot terrorismen och som berör Turkiet.EU har satt upp PKK på den s.k. terroristlistan. Vi vetsedan tidigare att , liksom flera andra liteljusskygga regeringar, har använt argumentet att debekämpar terrorism när de i själva verket slår nedintern opposition. Det gäller och Tjetjenien.Det gäller och . Det gäller ochkurderna och andra minoriteter.I det ljuset kan man se den amerikanska kon-gressmannen besök . Han ledde enstyrka på elva kongressledamöter från och sadeatt alltid har varit en lojal allierad. ärsom en skinande kronjuvel, sade han i anslutning tillsitt besök i . har också lovat att Turkietska få ersättning för de förluster som de har drabbatsav genom sanktionerna mot som delvis spilldeöver på . är väldigt angeläget om att fåmed i kampen mot terrorism. Därför går mandem till mötes.Detta krockar med respekten för mänskliga rättig-heter. Det krockar med den kamp för demokrati ochmänniskors möjligheter att leva ett gott liv som vi äröverens om och som vi så hårt försöker föra fram.Man måste fråga sig hur kampen mot terrorismensätts in i i det läge som just nu är, där mino-riteter kämpar för sina rättigheter.Jo, kampen mot terrorismen används för att fort-sätta förtrycka. Den används för att fortsätta behållat.ex. § 312 som innebär att man inte får yttra sig på ettsätt som hotar den turkiska statens enhet. Den para-grafen gäller även utomlands. Det var med den Meh-met Uzun ställdes inför rätta. I de uppmärksammadefallen fälls inte domar. Däremot finns det ett antalpersoner som döms i tysthet och som sitter fängsladepå dessa mycket lösa grunder.Utrikesministern säger att vi inte ska gå så långtsom till att ompröva ställning som kandi-datland. Nej, kanske inte just . Men när uppstår ettläge då vi måste göra det?Det är onekligen så att just nu uppnår denbästa av världar, nämligen frihandel och ökade kon-takter med den europeiska unionen, men de slippertydligen undan kraven på förändring av lagstiftningeni syfte att uppnå mänskliga rättigheter och demokrati.Om det inte sker några större förbättringar måste viväl komma till en punkt, där vi frågar oss hur längedetta ska kunna pågå.Anf. 7 Utrikesminister ():Fru talman! På det sista vill jag svara att jag troratt det skulle få helt motsatt effekt. Även om Turkietinte hade ställningen som presumtiv medlem i EUoch kandidatland i EU skulle man säkert som grann-land ha de avtal som övriga grannländer har. I ochmed att man ändå har ställningen som kandidatlandmåste acceptera en ständig inblandning avEU i turkiska angelägenheter och krav och kritik närdet gäller demokrati och mänskliga rättigheter.Det enda vi skulle uppnå med att säga att Turkiethelt ska strykas från listan vore att ge ett ordentligtslag mot reformvännerna i . Det skulle ocksåinnebära att vi inte hade möjligheter till en ständigdiskussion med om detaljer och principer iden turkiska lagstiftningen. Det tror jag vore en brist.Jag tycker inte att svaret framställde syrianernasoch assyriernas situation i något positivt skimmer,tvärtom. Det enda jag säger är att det har varit enmycket dålig situation. Det är fortfarande en dåligsituation. Precis som säger har detdock blivit något bättre . För att fort-sätta att få den turkiska regeringen att förbättra försyrianer och assyrier tror jag det är viktigt att vi sam-tidigt som vi kräver nya reformer erkänner att besöks-förbudet och fotograferingsförbudet har upphört.Annars kan det bli ett argument för att integöra några ytterligare förbättringar.I mitt svar tar jag också upp förbudet för religiösasamfund att förvärva fastigheter. Jag pekar på detsom ett stort problem och att både och EUfortsätter att driva på att ge dem den rätten.Vi är helt överens om det stora bekymret att Tur-kiet förtrycker människor och inte minst behandlarsina kurder illa. Det är inte så, , att EUaccepterar den beskrivning som amerikanska kon-gressledamöter kan ge av , tvärtom. Jag trordet finns få som har uttalat så tydlig kritik av över-grepp mot mänskliga rättigheter som EU har gjort.EU har också varit väldigt tydligt med att maninte accepterar beskrivning av terrorism. EUhar inte satt upp KADEK, HADEP m.fl. på terrorist-listan. Man har satt upp PKK därför att PKK de factohar använt sig av terroristattentat, bl.a. i andra länderän . Det är den enda terroristorganisation somhar utfört mord även i . Det vet väl.Sveriges anseende i arbetet för mänskliga rättig-heter i hade försämrats om vi hade motsattoss att den organisation som faktiskt använder terro-ristmetoder hade satts upp på terroristlistan. Många iTurkiet vill gärna framställa både mig och den svens-ka regeringen och som propagerandes förterrorism i just för att vi har stött kurdernasrätt. Av det skälet är det viktigt att vi fortsätter attmarkera att vi stöder demokratiska organisationer, attvi stöder organisationer som inte använder våld menatt vi inte stöder PKK. Vi kan inte motsätta oss attPKK sätts upp på listan över terroristorganisationer.Däremot ska vi fortsätta att bevaka att det intedrabbar andra kurdiska organisationer och att Turkietaldrig får använda kampen mot terrorismen för attbekämpa kurdernas rättigheter och mänskliga rättig-heter. Det har de gjort , men vi måste fortsättaatt bevaka att vi och andra EU-länder och EU somsådant aldrig accepterar det.Anf. 8 ():Fru talman! Området mänskliga rättigheter är ettoerhört stort område. Det är ganska lätt att manmisstolkas i sina ansträngningar för mänskliga rättig-heter. Jag uppfattade att det bl.a. var det som utrikes-ministern försökte säga. Jag vet också att utrikesmi-nistern, UD och regeringen har gjort stora ansträng-ningar för att få att uppfylla de villkor ochförpliktelser som de har åtagit sig för en avtalad tid.Detta gällde framför allt under ordförandeskapet iEU.Det har inte räckt. har också tidigare skju-tit upp de förpliktelser de haft enligt ingångna avtaloch lagar. De skjuter och skjuter på det. Som exempelkan nämnas en lag som innebär att krist-na skulle ha rätt till skyddad egendom och skyddatliv. Det är en lag som är men somännu inte efterlevs.Då undrar jag till slut: Hur ska man kunna pressapå om man nu inte har någon gräns för hurlångt man kan gå? Hur ska man då få dem att upp-fylla Köpenhamnskriterierna? Hur tänker utrikesmi-nistern agera i fortsättningen i den frågan?Jag fick inget svar på frågan om led-ningsansvar för säkerhetsstyrkorna i kanbli en käpp i hjulet för arbetet med de demokratiskarättigheterna i själva Turkiet.Okej, besöksförbudet har upphört, och det är jät-tebra. Men det var bara en liten parentes, utrikesmi-nistern. Det varade men visadeändå på ett positivt sätt att det går att engagera sigoch opponera sig mot felaktigheter. Det finns mycketatt göra för mänskliga rättigheter i det landet.Anf. 9 ():Fru talman! PKK har begått avskyvärda handling-ar. har PKK tagit ställning mot terrorismen. Nuhar man tagit avstånd från dessa avskyvärda hand-lingar och lagt ned vapnen, och då terrorstämplasorganisationen. Hur tas det emot i ? Jo, själv-klart använder man det som argument för att bekämpakurders rättigheter i allmänhet. Den s.k. kampen motterrorismen, som lett till att i stort sett bestäm-mer själva vilka som är terrorister och vilka som skabekämpas, har lett till att har fått närmast ettfribrev för att bekämpa minoriteters kamp för sinarättigheter.Jag vill också gärna höra ett svar på MargaretaViklunds fråga om hur befälsföring av deninternationella FN-styrkan i kan påverkaTurkiets möjligheter att få en position och en statussom gör att man på sin egen bakgård kan fortsätta attbekämpa demokrati och människors rättigheter inamn av kamp mot terrorismen. Det här är olycksa-ligt och en följd av att alltför få röster har höjts motUSA:s ensidiga rätt att själva bestämma hur kampenmot terrorismen ska föras, vem som ska bestämmavilka som är terrorister och vilka medel som ska an-vändas i den kampen.Slutligen vill jag ändå betona att i beskrivningenav utvecklingen av mänskliga rättigheter och demo-krati i är vi i stort överens.