prot · GP0963 · 2002-02-05 00:00:00 — Det är också min bestämda uppfattning.Jag är glad att kunna göra tolkningen att ministern serpositivt på skriftliga omdömen och också skulle sepositivt på att flera kommuner, om de så önskar, införskriftliga omdömen. Det gäller framför allt om föräld-rarna önskar det. kanske hjälper till attsprida budskapet på sin hemsida, framför allt infor-mation till alla föräldrar att de har den rätten och attingen kommer att motarbeta dem om önskan finns.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.10 § Svar på interpellation 2001/02:202 omforskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobb-ningAnf. 46 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat statsminis-tern om han är beredd att ge i upp-drag att forskningsmässigt låta utvärdera och kvali-tetscertifiera åtgärdsprogram mot mobbning. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skasvara på interpellationen.Jag börjar med att upprepa de målsättningar somjag tog upp i debatt om mobbning.Det ska råda studiero i skolan. Vuxna får aldrig abdi-kera från sitt ansvar. När mobbning förekommerkrävs snabba och tydliga insatser, i första hand för attskydda dem som är utsatta. Lärarna ska bemötas medrespekt för sin professionella kompetens. I en braskola utvecklar man tydliga regler och normer.Alla som arbetar i skolan har ett uppdrag att aktivtbekämpa kränkande behandling och mobbning. Sko-lan ska förmedla och levandegöra läroplanens grund-läggande värden om individens frihet och integritetoch om alla människors lika värde. Rektor ges i läro-planen ett särskilt ansvar för att upprätta, genomföra,följa upp och utvärdera skolans handlingsprogram föratt förebygga och motverka alla former av kränkandebehandling, såsom mobbning och rasistiska beteen-den bland elever och anställda.Genom tillsyn vet vi att nästan allaskolor har ett sådant handlingsprogram, men vi vetockså att de förebyggande insatserna behöver ut-vecklas. Uppföljning och utvärdering av handlings-programmen saknas ofta, och det är därför oklartvilka effekter de har. För att få kunskap om vilkeneffekt en insats, en åtgärd eller ett program har måsteuppföljning och utvärdering genomföras och doku-menteras.Jag vill framhålla att mobbning inte ären fråga som kan lyftas ut från skolans övriga verk-samhet utan den hänger samman med människosynoch grundläggande värderingar. Arbetet mot mobb-ning måste ske i vardagen och sätta sin prägel påarbetsformer och hur man bemöter varandra. Eleveroch föräldrar måste vara delaktiga i utformandet avprocesserna.Min grundinställning är att det är kommunernaoch de professionella i skolan som har ansvaret ochmöjligheterna att utveckla arbetssätt och metoder.Men för att stödja och stimulera utvecklingen avserjag att ge i uppdrag att:· Lyfta fram exempel på handlingsprogram motkränkande behandling som minskat mobbningensamt identifiera kriterier för vad ett bra handlings-program bör innehålla.· Undersöka vilka metoder och arbetssätt som en-ligt utvärderingar gett positiva resultat för att se-dan kunna ge mer handfasta råd och hjälp tillskolorna.· Ta fram en forsknings- och kunskapsöversikt omkränkande behandling och mobbning och därefteridentifiera de kunskapsluckor som finns. Utifråndenna översikt bör ny forskning initieras.· I den pågående kommundialogen särskilt ta upparbetet mot kränkande behandling och ge kom-muner och skolor stöd i deras kvalitetsarbete medatt utvärdera sina insatser och vilken effekt de fått.· Sammanställa ett referensmaterial om kränkandebehandling, mobbning och våld som kan användasi förskolor och skolor.Alla har rätt att bli behandlade med respekt för sinperson såväl i skolan som utanför. Förskolan, skolanoch fritidshemmen har stora möjligheter att skapaförståelse hos barn, ungdomar och vuxna för demo-kratins villkor och respekt för allas lika värde. Arbe-tet med att motverka och förebygga kränkande be-handling, mobbning, främlingsfientlighet och våld ären viktig uppgift för utbildningssystemet. Det handlarytterst om att ge kunskap om innebörden av demo-krati och mänskliga rättigheter samt att omsätta kun-skaperna i praktisk handling.Arbetet mot mobbning kan bedrivas på mångaolika sätt, ett är kampanjmot mobbning, Tillsammans. Under denna veckapågår en intensivvecka på temat . Fler än 3 200grundskolor har beställt ett paket med material somska ge skolorna uppslag och idéer.Vi måste vara tydliga. Ansvaret för arbetet motmobbning ligger hos de professionella i skolan. Ge-nom det uppdrag till jag aviserat kan de fåett bättre stöd i denna betydelsefulla uppgift.Anf. 47 ():Fru talman! Vetskapen om att det finns vägar attpå halvera mobbningen som inte användsgör regeringen delansvarig för att mobbningen intestoppas. Skolan måste arbeta med forskningsbaseradesystematiska åtgärdsprogram som ger bevisad effektmot mobbningen. Grundfrågan är: Får skolan jobbahursomhelst bara det formella kravet att den har ettåtgärdsprogram är uppfyllt? Mitt svar är nej. Men detär innebörden av skolministerns svar här i dag.Man kan inte sätta lokal självstyrelse före elevensväl, . Många program är en halvsida långa och ger ingen som helst vägledning i ar-betet med vare sig att förebygga eller att hindramobbning. Hur många åtgärdsprogram har ThomasÖstros egentligen läst? Är han nöjd med det han sett?Många skolor saknar också fortfarande åtgärdspro-gram helt och hållet, trots att det står i strid med läro-planen.En slutsats av forskningen är att det inte räckermed att vilja väl. Skolan måste veta vad den gör.Skolministern måste våga ställa kvalitetskrav på sko-lans arbete. Jag tycker att det är en moralisk fråga.Annars ålägger skolministern barn via skolplikten attvistas i en miljö där han inte heller fortsättningsviskan garantera säkerheten.Det är bra att uppenbarligen har förstått attvi har rätt när vi har krävt kvalitetscertifierade åt-gärdsprogram på alla skolor. Det är bra därför attföreträdaren, , helt avvisade det.Men när regeringen inte klarar att förverkliga detta pålandets alla skolor blir resultatet att barn fortsätter attfara illa. Det tycker jag är alldeles för låga ambitio-ner.Genom forskningsbaserade åtgärdsprogram kanden sociala miljön i skolan omstruktureras. Det ärinsatser på både skol- och individnivå. Både skolanssociala klimat och enskilda ungdomars beteendepåverkas. Tanken är att både förebygga och ingripamot mobbning.När det sociala klimatet ändras tas den socialabelöningen för mobbarna bort. Det bygger på fyraforskningsbaserade principer.1. Fasta gränser med tydliga regler.2. Negativa sanktioner för dem som överskridergränserna.3. Att vuxna ska vara auktoriteter på skolan.4. Att miljön ska präglas av ett varmt och positivtvuxenengagemang.De första principerna kontrar aggressiva reak-tionsmönster. Det sista är till för att skapa goda rela-tioner mellan barn och vuxna. Forskare säger att detdå går att minska mobbningen med hälften på ett parår.Det skulle kunna omsättas i 75 000 barn, både of-fer och förövare, som skulle kunna befrias frånmobbningen om regeringen ville och kunde. På sko-lor med hemsnickrade åtgärdsprogram visar under-sökningar att mobbningen kan öka med upp till entredjedel. Det räcker inte med att vilja väl.Därför måste regeringen:1. Se till att kunskap om forskningsbaserade åt-gärdsprogram via utbildningssatsningar sprids iSveriges alla skolor.2. Ge i uppgift att löpande forsknings-mässigt låta utvärdera och kvalitetscertifiera ar-betsmetoder för att förebygga och hindra mobb-ning och ge dynamik i utvecklingen.3. Låta det vara upp till varje skola att avgöravilket kvalitetscertifierat åtgärdsprogram manvill använda men ställa kvalitetskravet att denmetod och det program som man väljer måstege dokumenterad effekt.4. Se över lärarutbildningen och lärarfortbildning-en angående mobbning.Regeringen har i varje fall under mina iriksdagen gång på gång fått förslag i form av motio-ner och i interpellationsdebatter om åtgärdsprogramoch planer mot mobbningen, men har mycketlite skett. Jag hoppas att nu tar chan-sen att omsätta vackra ord i tydlig verklighet.Anf. 48 Utbildningsminister ():Fru talman! Frågan om trygghet i skolan är verk-ligt grundläggande i skolpolitiken. Jag är alldelesövertygad om att om vi inte har en trygg skolmiljö fårvi heller inte den kunskapsutveckling som barnen harrätt att få. Därför är det väldigt viktigt att vi också förden här typen av debatt.Vi hade en riksdagsdebatt i frågansom visade att det finns en ganska bred samstämmig-het i synen på vikten av mycket stor tydlighet från ossalla - det gäller naturligtvis från riksdagspolitiker,men inte minst från alla vuxna i skolan - att kränkan-de behandling i skolan icke kan accepteras.Insikten finns om att kunskap är viktig. Mitt initi-ativ att ge ett uppdrag har också mottagitsväl av flera partier. har ett viktigt uppdragi att just sprida denna kunskap och utveckla kriterier-na för att se till att vi får handlingsprogram som fun-gerar väl.Min tolkning av riksdagsdebatten var också - jagvet inte om håller med - att det inte ärlämpligt för att i detalj beskriva hur etthandlingsprogram ska se ut på den enskilda skolan.Vi måste också visa respekt för professionen, för demsom arbetar med frågorna. De ska få den hjälp ochdet stöd de behöver via forskning och via utvärde-ringar av handlingsprogram, men de ska inte låsasfast av vid olika typer av handlingsprogramoch att ska säga vad som fungerar och intefungerar. Det är därför det är så viktigt att det blir eninsats som stöttar skolornas konkreta arbete med attutveckla bra handlingsprogram. Vi ska stötta forsk-ningen så att kunskaperna kan öka om hur sådanahandlingsprogram ska utformas.En grundläggande fråga är också, ,och den kommer man inte ifrån, att det är betydelse-fullt med miljön i skolan. Det gäller inte minst hurmånga vuxna det finns i skolan - välutbildad perso-nal, lärare och andra specialister. Det är en väsentligfråga för tryggheten i skolan. De ska tillsammansmed barn och ungdomar se till att sprida goda värde-ringar och se och närvara i skolan.Därför menar vi att det är viktigt att öka resurser-na till skolan. Där har en annan uppfatt-ning. Det har varit kraftiga besparingsprogram ikommunerna med uppsägningar och färre vuxna iskolan. Det kommer inte att leda till ökad trygghet.Det kommer inte att leda till att eleverna känner att defår vistas i den miljö de behöver och får den hjälp ochdet stöd de behöver för att växa med kunskap.Det räcker inte, , med bara engage-manget. Det är ett engagemang jag respekterar. Deträcker inte heller med att själv vara övertygad om attnågot handlingsprogram är det absolut överlägsna. Vimåste lita till professionen och låta forskarna varamed och utvärdera. Det räcker inte med detta. Vimåste också ha en övertygelse om att skolan behövermer resurser för att skapa ett gott klimat.Anf. 49 ():Fru talman! Vad bra, ! Här har hanchansen att redovisa sin politik för att stoppa mobb-ningen, och han låter som om han deltar i en budget-debatt.Forskningen visar inget samband mellan klas-storlek och mobbning, däremot mellan vuxnas attity-der och mobbning. Forskningen visar inget sambandmellan besparingar och mobbning, däremot mellanvuxnas attityder och kunskapen om mobbning. Jagkan redovisa annan forskning senare.Jag har aldrig sagt att ska skriva hand-lingsprogram. Det är bara att läsa i protokollet. Pro-grammen finns, utformade av forskare, men de an-vänds inte.Fru talman! Skolministern sade: "Om vi inte haren trygg skolmiljö ." Vad då "om"? En fjärdedel avalla nior har drabbats av våld. av dem har drab-bats i skolan eller på skolgården. Vad då "om vi intehar en trygg skolmiljö", skolministern? Har skolmi-nistern missat debatten och deenskilda fall som har beskrivits? Vad då "om", Tho-mas ?Många av de saker som sker i skolan ärbrott. Det är brott på gator och torg. Misshandel ocholaga hot och förtal döljs ibland bakom begreppetmobbning. Trots detta är det inte skolan som anmälerde flesta av de våldsbrott som begås i skolan utan istället är det föräldrar och barn som gör polisanmäl-ningarna. Så var det på Högalidskolan, och så var deti . Vad då "om", skolministern?Dessa barn utsätts för ett dubbelt svek. Först åläg-ger dem att vistas i en miljö där haninte kan garantera deras säkerhet. Sedan får de självaanmäla det de råkar ut för. Vad är det för en signalfrån vuxenvärlden, skolministern?Polismyndigheten och harupprepade gånger sagt att vi behöver någon form avanmälningsplikt. I har polisen sagt följande: "Ivåra kontakter med skolan har vi de senaste årenförklarat betydelsen av att de polisanmäler . Annarsfår polisen ingen riktig bild av hur det står till, ellernågon möjlighet att förebygga. "Jag kan upplysa skolministern om att det före-kommer att s.k. torpeder från gäng eller andra skolorkommer till skolorna för att märka andra elever. Vaddå "om", skolministern?Skolan har ingen uttrycklig skyldighet attpolisanmäla våldsbrott. Däremot, om samma barnmisshandlas i hemmet finns anmälningsplikt enligtsocialtjänstlagen. Men går barnet till skolan och fårstryk finns ingen anmälningsplikt. Vad då "om",skolministern?Att skolan försöker hantera våldsbrott internt sän-der fel signaler. T.o.m. statsministern har tvingatsbekräfta den bilden. Han sade när han var här i riks-dagen att det fanns en tafatthet inför den typen avövergrepp.Vi vet också att ungdomsvåldet utanför skolanhänger samman med mobbningen. De som i unga årmobbar andra är senare i livet överrepresenterade iannan kriminalitet. Det som börjar med en gliringslutar oftast i misshandel - oftast, om ingen vuxen gårin och stoppar den destruktiva processen.Barnombudsmannen skrev attdet är viktigt att det klargörs att den lagstiftning somgäller i övriga samhället också ska tillämpas i skolan.Det är rektor som bör polisanmäla brott som sker iskolan.Detta måste vara principen. Våldsbrott som begåsi skolan ska anmälas av skolan. De vuxna ska vara påoffrens sida. En tydlighet i detta kan också ha enpreventiv effekt som visar just att vi är på de drabba-des sida.Därför vill jag ha ett besked: Är den nya skolmi-nistern beredd att införa en anmälningsplikt förvåldsbrott som begås i skolan? Detta är i grundeningenting mer komplicerat än vad det är för ThomasÖstros och mig om vi ser någonting ske på gator ochtorg. Men jag är trött på, fru talman, att det finns100 000 barn som år är mobbade. Jag hörvackra ord, men jag ser ingenting hända från rege-ringens sida. Jag är trött på att höra att en fjärdedel avlandets nior har råkat ut för våldsbrott, och av dessahar fyra av tio råkat ut för brott i skolan. Barnen kan inte vänta längre.Anf. 50 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag tror att alla partier i den härkammaren delar engagemanget mot våld, mobbningoch kränkande behandling i skolan. Jag tror inte attdet är en fruktsam debatt att antyda att så icke ärfallet. Det handlar om ett ansvar från vuxenvärlden.Det handlar om att se till att skolan har de möjligheteroch redskap som behövs för att se till att sprida godavärderingar.Det är väldigt viktigt, menar jag, med resurserna iskolan. Det menar inte . Jag menar attvälutbildade lärare och andra viktiga yrkesgrupper iskolan kan bidra starkt till att se till att goda normerupprätthålls i skolan. Jag är alldeles övertygad om attdet är en av de vägar vi måste gå, dvs. öka resursernai skolan och se till att få fler vuxna i skolan som kanse till att bedriva ett tydligt arbete mot kränkandebehandling och se till att goda normer och värdering-ar upprätthålls i skolan.Jag har sett två saker som är viktiga framöver.Den ena är rättstryggheten för elever och lärare.Skollagskommittén arbetar med de frågorna. Det ärockså viktigt att de tar upp dessa perspektiv i sittarbete. Den andra saken är att se till att vi också spri-der de kunskaper som finns om verksamma hand-lingsplaner och arbetsmetoder. Därför är det viktigt -jag välkomnar verkligen att ocksåtycker att det är positivt - att får ett tydligtoch rakt uppdrag att bidra mera handfast till att gegoda råd och utvärdera de handlingsprogram somfinns. Det är så man kan komma vidare med det kon-kreta arbetet - inte med att i fastställa vil-ket handlingsprogram som ska användas. Det måsteske en kontinuerlig utvärdering där också forskningenkopplas in så att den bästa kunskapen som finns an-vänds för att se till att upprätthålla en god trygghet ivår skola.Det finns mycket för att göra på denpunkten. Det finns för skolorna fortsatt mycket attgöra när det gäller att utveckla handlingsplaner.Sedan handlar det också om att engagera eleverna.Denna vecka är en intensivvecka i vår kampanj. Kampanjen engagerar många barnoch ungdomar i att handfast och konkret diskuteravad mänskliga rättigheter är och vad varje människaslika värde innebär i skolan. Får vi engagerade eleversom tillsammans med föräldrar och lärare driverdessa frågor ökar vi också tryggheten i skolan.Sten Tolgfors tror inte på flera lärare. Han trorinte på fler vuxna i skolan. tror att viska lösa problemen med centrala beslut och direktaaktionsplaner från sida. Jag har en annanbedömning. Jag vill lita till professionen. Jag vill geprofessionen det stöd man behöver för att utvecklasina arbetsmetoder. Det ska vi inte göra genom attdetaljreglera härifrån.Sedan är jag övertygad om att det behövs flervuxna i skolan. Det är klart, , att detkommer att bli en diskussion dig och mig emellan omhuruvida detta är en viktig fråga för framtidens skolaeller inte. Jag tror att det behövs mer resurser ochdärmed mer skattemedel till skolan.Vad är det som gör att inte litar på attlärare och skolledare, om de får ett bra och professio-nellt stöd från , är de som kan driva dettaarbete tillsammans med eleverna i skolan?Sten Tolgfors ska inte låta retoriken bära i vägmed honom i denna viktiga och centrala framtidsfrå-ga.Anf. 51 ():Fru talman! Ju mer skolministern pratar, destotunnare blir det. I sitt senaste inlägg var det i principbara budgetfrågor han talade om. Från forskningenvet vi ju att det handlar om kunskap när det gäller attkontra och få bort mobbningen.Jag har aldrig sagt det som sadeatt jag hade sagt, dvs. att resurserna och antalet vuxnaär oviktigt. Så är det inte alls! Vi ökar resurserna,jämfört med , med vår nationella skol-peng. Vi ser till att styra dem, så att de går in i klass-rummet och i undervisningen i stället för till skolan iallmänhet. Kommunerna ska inte ta tillbaka pengarnai ökade hyror.Det är inte det jag har sagt. Vi har sagt att det ärkunskapen som måste ut i skolorna. Det är det som ärnyckeln.Thomas sade att jag inte tycker att det ärviktigt med välutbildade lärare. Enav de fyra punkter jag tog upp var just att vi måste seöver både lärarutbildning och lärarfortbildning.Jag har heller aldrig sagt, vilket skolministernhävdar, att ska fastställa vilket handlings-program som ska användas. Det jag har sagt är attSkolverket ska se till att det görs forskningsmässigautvärderingar av handlingsprogram, varur skolornasedan ska få välja. Läs protokollet, skolministern.Jag är alldeles övertygad om att engagemanget, men ibland har jag en känsla avatt det han känner mest engagemang för är att vinnavalet. Vad har budgetsiffrorna med detta att göra? förslag på allvar i stället.Varför litar jag inte på att allting är bra? Jo, därföratt av eleverna ansåg att mobbning var ett pro-blem på deras skola 1994, medan det var14 %. Det tyder inte på att saker och ting går bättre.Det var av eleverna som upplevde sig mobbadeår 2000 i en annan undersökning, vilket var en för-dubbling av siffrorna från en tidigare undersökningfrån 1997. Antalet anmälningar till harökat från 1998 till 2000. Antalet ären-den där har uttalat kritik har ökat från 3 år1998 till 2000.Varför litar jag inte på att allt är bra ? Jo, där-för att verkligheten säger mig att barnen behöver merstöd än de får med som skolminister.Men än är det inte . Använd våren till att be-fria barnen från mobbningen!Anf. 52 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är bra att är enga-gerad i kampen mot mobbning. Det är jag med. Jagmenar att det är en fråga där vi borde kunna föra ettresonemang partierna emellan utan att fastna i retorik.Det är så mycket allvarligare än så.Varje gång ett barn kränks i skolan är det ettmisslyckande för samhället. Det krävs mycket tydligaoch raka budskap från riksdag, regering, skolverk ochskolorna. De vuxna i skolorna bär ett mycket stortansvar. Respekten för varandra och för alla männi-skors lika värde kräver att man inte kränker varandra.Detta arbete måste ske på den lokala nivån. Detska vara ett genomtänkt förebyggande arbete, och detska göras resoluta insatser när mobbning inträffar.Det är ett stort samhällsproblem som måste lösas medengagerade vuxna och elever och med kunskap omvad som fungerar och vad som inte fungerar.Jag noterar att mitt i retoriken gersitt stöd till mitt förslag om att ge i upp-drag att ge lite mer handfast vägledning till skolorna iarbetet med att utforma handlingsplanerna. Jag troratt det är en viktig väg att gå.Jag är fullständigt övertygad om att det också ärviktigt att öka vuxennärvaron i skolan. Ansvarstagan-de välutbildade vuxna ska tillsammans med elevernase till att upprätthålla goda normer i vår skola. Det äralldeles grundläggande för att vi inte ska hamna isituationer där kränkande behandling förekommer.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 2001/02:203 omEkeskolanAnf. 53 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat statsminis-tern om Ekeskolan.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som ska svara på interpellationen.Sten Tolgfors har frågat mig1. om regeringen kommer att ändra sin politik så attbarn med funktionshinder ska ha rätt att väljaskola,2. om jag är beredd att riva upp beslutet att stängaEkeskolan på grund av det ökade söktrycket,3. om jag avser att försöka förändra regeringenspolitik, som innebär att barn med funktionshinderinte bara har en rätt att gå integrerade i den kom-munala skolan utan också har en skyldighet attmot sin vilja göra det,4. vilka initiativ jag ämnar vidta för att samtligakommuner i landet ska nå samma högtståendekompetens i undervisningen av blinda barn medmultifunktionshinder som ,5. när jag avser klara ut vad begreppet "visstid"innebär för barns vistelse vid resurscentret i Öre-bro,6. hur jag avser att tillse att ska klaraekonomin när elevantalet successivt minskar pågrund av det påtvingade intagningsstoppet samt7. vilka bedömningar jag har gjort vad gäller kom-munernas förmåga att finansiera skolan för debarn som har de mest komplicerade funktions-hindren.Inledningsvis vill jag framhålla att jag anser detvara utomordentligt viktigt att finna sådana lösningarsom gör att situationen för alla barn och i synnerhetför barn med funktionshinder förbättras.Barn med funktionshinder måste så långt som möjligtfå möjlighet att bo med sina föräldrar eller i derasnärhet, och de måste få tillgång till en anpassad ut-bildning av hög kvalitet.I likhet med anser jag att det är vik-tigt att kommunernas beredskap och förutsättningaratt ordna undervisning för dessa elever förbättras.Specialpedagogiska institutet inrättades just för attge råd och stöd i specialpedagogiska frågor som rörbarn, ungdomar och vuxna med funktionshinder tillhuvudmän med ansvar för förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg, utbildning inom det offentligaskolväsendet, sådana fristående skolor som står understatlig tillsyn och utbildning som motsvarar försko-leklassen. Institutets uppdrag har härmed utökatsjämfört med det uppdrag som förhandikappfrågor i skolan hade.Institutet ska särskilt svara för specialpedagogiskrådgivning, arrangera och medverka i kompetensut-veckling, sprida information till skolhuvudmän ochvårdnadshavare, bedriva och medverka i specialpeda-gogisk utvecklingsverksamhet, samla in och förmedlaforskningsresultat samt ta initiativ till och delta iinternationell samverkan.Verksamheten vid är en viktig del avinstitutet.