prot · GP0968 · 2002-02-13 00:00:00 — Det gäller ihögsta grad de barn som är på flykt.Barnfrågorna över huvud taget måste göras ännutydligare i internationella sammanhang. Sverigemåste verka för en global samordning.Herr talman! Inför de tre viktiga möten som ägerrum - Monterreymötet, barntoppmötet och Jo-hannesburgsmötet - måste med kraft drivafrågor som gäller barn och barns mänskliga rättighe-ter. förslag måste också omsättas i handling.Världen bedömer våra handlingar och inte våra tal,sade . Det är precis så det är.Låt oss därför gemensamt i riksdag flyttafram våra positioner och visa handlingskraft när detgäller mänskliga rättigheter för barn. Låt oss försökavara överens om följande.Diskriminera inte. Alla barn är födda fria ochjämlika, oberoende av var de är födda och oberoendeav religion, hudfärg eller om det är en pojke ellerflicka. Ta hand om varje barn. Bekämpa hiv/aids.Skydda barn från krig. Sluta skada och utnyttja barn.Bekämpa fattigdomen. Utbilda alla barn. Bevarajorden åt barnen. Lyssna på barnen. 32 ():Herr talman! och länderna österdärom har hamnat i världspolitikenscentrum. De flesta av dem är f.d. kolonier. Kolonial-makterna var inte intresserade av demokrati. De varintresserade av koloniernas ekonomiska tillgångar.Efter avkoloniseringen bildades nya stater. Detblev självfallet inga demokratier. Vi fick stater somIrak, , , , och Pakis-tan. Några av dem håller sig med en demokratiskfasad, men i själva verket är det andra maktstrukturersom avgör den politiska, sociala och ekonomiskautvecklingen.Kolonialmakternas dominans har efter det kallakriget avlösts av dominans. I politikhar viljan att dominera varit viktigare än demokratin.Man har spelat utrikespolitiska spel där kontroll ochherravälde varit det viktigaste.Vad ska man säga om att först har sombundsförvant i kriget med ? När gasar ihjäl 5 000 kurder i staden vägrar att i FN fördöma denna förbrytelse.Några år senare blir en av värsta fienderoch utnämns till skurkstat.Det handlar om ett spel om makt och herravälde -inte om demokrati kontra diktatur. Hur många dikta-turer har för övrigt inte stött på sin bakgårdLatinamerika?Herr talman! I bildades statenIsrael. har och ut-gjort en källa till konflikter i . ärden israeliska staten beväpnad till tänderna med denmodernaste utrustningen. Man är militärt vida över-lägsen grannländerna. Man ockuperar palestinskaområden. Man bygger bosättningar på ockuperadmark. Som ockupant uppträder man föraktfullt ochbrutalt mot palestinierna, raserar deras bostäder ochinrättar civila och militära installationer på palestinskmark. Man uppträder som om man kommit för attstanna och ta över. Man förstör och skjuter sönderden bräckliga infrastruktur som den palestinska myn-digheten byggt upp.Sharonregeringen har omringat palestiniernas le-dare och i praktiken gjort honom till sinfånge. predikar israeliska talesmän oupp-hörligen om att måste stoppa själv-mordsbombare och terrorister. Hur ska han kunnagöra det när man isolerat honom från sitt eget folk?Vad den israeliska staten gjort är att man inlett ettkrig mot det palestinska folket. De militära aktionerAriel genomfört är inte något steg på vägenmot fred eller mot en fredsprocess. Snarare börjar detlikna ett försök till en ny fördrivning av palestinierna- ett försök till etnisk rensning.Även israeliska soldater och officerare börjar fånog av politik och vägrar ställa upp på allafolkrättsbrott och på förföljelser av palestinierna.Herr talman! När situationen går så långt som tillatt man flygbombar palestinska myndigheter mitt i ettbostadsområde i växer sig bara en riktningbland palestinierna stark - den som representeras avHamas, Hizbollah och Islamiska . De funda-mentalistiska riktningarna bland palestinierna blirstarka - de som får sin uppmuntran från . De somförsvagas är de bland palestinierna som repre-senterar.Samtidigt är det en skam att de somsäger sig stödja palestiniernas sak inte förmår ge detstöd och det bistånd de utlovat. Ekonomiskt biståndhar uteblivit, och det palestinska stödet ges inte sällansamtidigt som man sneglar på , som är den vikti-gaste importören av olja.Vilka tänker sig förhandla med i framti-den, om hans syfte är att förhandla, när linjepå olika sätt försvagats? Ska det till slut bara bli för-handlingar med Islamiska och Hamas? Densortens folk förhandlar knappast. Det vet alla. Det vetSharon.Alla vet också att inte skulle kunna göradet han gör utan stöd från och president gör som . Han manar att få bortsjälvmordsbombarna och terroristerna. Han manarden misshandlade till besinning.Självfallet vet jag att självmordsbomber och ter-rorhandlingar aldrig leder till något gott. Det är ettfruktlöst sätt att försvara sina rättigheter. Det är ensak att bekämpa terrorister, men en helt annan är attbekämpa terrorism.Att döda eller infånga några terrorister kräver na-turligtvis vissa insatser. Lyckas man med den upp-giften har man för den skull inte bekämpat terroris-men eller själva källan och den ursprungliga orsakentill terrorn. Att bekämpa terrorismen som fenomenkräver stora insatser. Det är helt andra insatser än enserie militära ingripanden.Man kan inte ha en så enkel syn på världen ochmänniskorna att man bara utpekar vissa människorsom ondskefulla och som terrorister. Det finns orsa-ker till att människor begår onda gärningar. Det ärunder dessa förhållanden ondskan växer. Det är soci-ala missförhållanden och missförhållanden sprungnaur förtryck. Det är förhållanden som kränker männi-skor. Det är missförhållanden som i andra ändan harsin grund i en makthunger och en strävan efter domi-nans och herravälde. Det finns t.o.m. en önskan omoch vilja till världsherravälde.Anf. 33 () replik:Herr talman! hade i sitt inlägg enretorisk fråga om hur många diktaturer som harstött . För mig påminner detta om att kastasten i glashus. Jag har därför bara en enda fråga tillMurad : Hur många diktaturer har Vänsterpartietstött ?Anf. 34 () replik:Herr talman! Mitt anförande handlade om justUSA och det stöd gav diktaturerna. Vi har intestött . Vi har inte stött sådana dikta-turer under 80- och 90-talet.Anf. 35 () replik:Herr talman! Jag är medveten om att ni inte harstött , men ni har kysst ledare somCeaucescu i så sent som på 80-talet.Anf. 36 () replik:Herr talman! Det finns andra som har kysst Ceau-cescu, och det finns andra som har kysst andra dikta-torer i världen. Ett exempel är kyssar och stödtill i . Men vi tar avstånd fråndessa diktaturer, oavsett vilket land det gäller.Anf. 37 ():Herr talman! har gjort en bredgenomgång av hur vi kristdemokrater ser på ett antalviktiga frågor. Han hänvisade också i sitt anförandetill att ytterligare några kristdemokrater skulle kommaatt beröra en del frågor.Själv vill jag ta upp några viktiga aspekter påmänskliga rättigheter, främst kvinnornas situation ochrättigheter. Det gör jag därför att jag tycker att det ärfruktansvärt med alla de uppgifter och rapporter somgång på gång presenteras om övergrepp och förtryckmot kvinnor över hela världen. Dessutom tror jag attdet är viktigt att den här diskussionen inte bara förskvinnor emellan. Den här sortens frågor måste ocksådiskuteras med män och av män. Först då kan vi ta itumed mansrollen i samhället och diskutera det ansvarvi tillsammans har för alla människors rättigheter.Män har haft makt, och män har misslyckats i dehär frågorna. Det är ett gigantiskt misslyckande. Dethar drabbat och drabbar kvinnor över hela världenockså i dag.Den kristdemokratiska ideologin och politiken ärmycket tydlig. Vi är för total jämställdhet mellan mänoch kvinnor. Medan många andra verkar mer intres-serade av vilken typ av feminister de är så är vi merintresserade av konkreta förslag som kan leda till ettmer jämställt samhälle och en mer jämställd värld.Det borde vara en självklarhet att män och kvin-nor har samma värde och utifrån detta också likamöjligheter. Det handlar om grundläggande mänskli-ga rättigheter. Det är en skam att så många kvinnorkränks och förtrycks över hela världen.Herr talman! Låt mig få ge bara några exempelfrån ett par länder.Nyligen kom det en rapport från den amerikanskaorganisationen för mänskliga rättigheter omrebellernas sexuella övergrepp i underinbördeskriget. Enligt rapporten blev över hälften avde kvinnor och flickor som kom i direkt kontakt medrebellerna utsatta för någon form av sexuellt våld.Motsvarande andel för de kvinnor och flickor somkom i kontakt med andra grupper var . En tredje-del av dem som utsattes för sexuella övergrepp upp-gav att de fått utstå gruppvåldtäkter. Bland andratyper av övergrepp märks sexuellt slaveri ochtvångsäktenskap.Om siffrorna från undersökningen överförs tillhela gruppen kvinnor bland internflyktingar är detsannolikt att mellan 50 000 och 60 000 kvinnor iSierra utsatts för sexuellt våld, huvudsakligenunder åren 1997-1999.Nu finns ett stort behov av stöd och skydd hos demånga kvinnor som kan komma att vilja vittna införden domstol och som upprätta-des . Jag hoppas verkligen att ochandra länder inom FN inser vikten av detta biståndoch ser till att hjälpinsatser sätts in och når fram.Herr talman! Låt mig få ta ett annat exempel frånen annan del av världen, nämligen . Där tvingas,enligt organisationen rättigheter i ,10 000 kvinnor att bli slavar i den sydostasi-atiska sexhandeln. Majoriteten av dessa kvinnorkommer från de fattiga provinserna i sydväst och ingår i etniska minoriteter.Antropologen , som undersöktfrågan för FN, säger att en del av kvinnorna kidnap-pas, men många luras också i väg från hemmet underförespegling om ett bättre liv. De flesta kvinnor för-söker förbättra sina liv och är på jakt efter ljuset frånde stora städerna. De börjar inte som trafficked, mende slutar så.International Organisation for Migration, ,uppskattar att ca 300 000 kvinnor och barn leverunder slaveriliknande förhållanden i denna region.Herr talman! Listan över länder med sådana brottmot kvinnors lika värde och rättigheter skulle kunnagöras kusligt lång.Kvinnor beräknas utgöra en majoritet av världensfattiga. ägs en mycket liten del av världensresurser av kvinnor, och makten är överlägset domi-nerad av män.Egentligen skulle det räcka med att vi talade ommänskliga rättigheter och utgick från den allmännaförklaringen . Vi är ju alla människor medsamma värde, både män och kvinnor. Men det hartyvärr inte räckt. En om avskaffandeav allt slags diskriminering av kvinnor har varit nöd-vändig. Men många kvinnor är fortfarande, ,utsatta för diskriminering, ibland mycket grov sådan- prostitution, "hedersmord", trafficking, kvinnligkönsstympning och allmänt våld över huvud taget.För att citera vår jämställdhetsombudsman är detju ett misslyckande att vi behöver speciella konven-tioner och lagar för kvinnor. Men de behövs. Detbehöver också göras mer för att kvinnors rättigheteroch lika värde ska garanteras.Herr talman! Avslutningsvis vill jag uttala denstarka förhoppningen att fler män skulle engagera sigi den här kampen, fler män som diskuterar den härtypen av frågor. Det är inte bara kvinnofrågor; det ärfrågor som angår oss alla som menar något med taletom allas lika värde och kvinnors lika rättigheter.Även män borde vara med på framtida FN-konferenser för kvinnors rättigheter. Inte förrän mänoch kvinnor tillsammans diskuterar och agerar i dessafrågor kan vi få en lösning på de enorma problemsom nu finns. Vi kristdemokrater fortsätter vårt arbeteför det.Anf. 38 (fp):Herr talman! Innan jag kommer in på det ämnejag tänker tala om, nämligen en offensiv för globalsolidaritet, skulle jag bara än en gång vilja konstateraatt den här doktrinen som har diskuterats mycket kan tolkas på många olika sätt - dels den tolkningsom utrikesministern och ordföranden för utrikesut-skottet gör, dels den som den moderate ledaren hargjort här i dag.Men jag vill komma in på just detta med en offen-siv för global solidaritet. Det ges ett lysande tillfälle iMonterrey att lyfta fram en offensiv för global solida-ritet.Enligt mitt förmenande behövs det fyra viktigapunkter för att sätta det här på dagordningen:- En offensiv för ökat bistånd. Det är just det somMonterreymötet ska handla om.- En offensiv för skuldavskrivningar.- En offensiv för mer av frihandel.- En offensiv för demokrati och mänskliga rättig-heter.Om vi kunde sätta detta högt upp på den interna-tionella dagordningen skulle mycket vara vunnet i detinternationella solidaritetsarbetet.Det är inte rimligt att mänskligheten är så sårbarför några få människors samvetslöshet och brutalitetsom händelsen visade. Det är hellerinte rimligt att fler människor än som dog i den at-tacken dör av svält. Det är heller inte rim-ligt att miljoner unga i världens fattiga länder tappattron . Det är inte rimligt att mänsklighe-ten känner till allvarliga hot mot sin egen livsmiljömen inte kan samla sig och ta krafttag föratt göra någonting åt det.Det behövs ett ökat bistånd för att klara av mångaav de här problemen. Jag noterar en intressant sak iden utrikespolitiska deklarationen. Där står att utri-kesministern och vill att man ska verka för entidsplan för de länder som inte har uppnått FN:s målom av BNI. Vi har från sida längekrävt att man ska upprätta en sådan tidsplan för Sve-riges riksdag för att uppnå de mål vi har satt. Men vihar alltid fått nej till det. Det behövs ingen tidsplanhar svaret varit.Jag skulle vilja fråga de socialdemokratiska före-trädarna: Vad är det egentligen för skillnad när detgäller tidsplan? Skulle inte en sådan tidsplan ge bä-ring även åt riksdag när det gäller att upp-fylla de mål vi har satt för biståndets storlek?Det behövs en offensiv för skuldavskrivningar.Många av de fattiga länderna har så stora skul-der att det är helt omöjligt att de ska kun-na klara av att betala dem. Deras skulder och räntornapå deras skulder uppgår ofta till större summor änutgifterna för sjukvård och skola gör. Här har natur-ligtvis den rika delen av världen ett ansvar för att göradessa skuldavskrivningar. Det är också någontingsom man borde kunna klara av vid mötet i behöver en offensiv för mer av frihandel. Vikommer inte, som har sagts här , attklara av rättvisan i världen med bara bistånd. Det ären helt omöjlig sak. Däremot kan biståndet varasmörjmedel för att nå andra mål, bl.a. frihandel. Detär viktigt att man i den WTO-runda som pågårlyfter fram utvecklingsländernas situation när detgäller handeln. Här har naturligtvis EU ett stort an-svar att bryta ned sina tullmurar och att ändra på dengemensamma jordbrukspolitiken, CAP, för att på såsätt försöka få en rättvisare handel. Det kan lyftabiståndsländerna.Det behövs en offensiv för demokrati och mänsk-liga rättigheter. har länge drivit idén attjust demokrati och mänskliga rättigheter ska vara etthuvudmål i biståndet. Det var därför vi så småningomockså fick en biståndsutredning till stånd som jagförstår håller på att avsluta sitt arbete.Demokrati och målet för mänskliga rättigheter ibiståndet är otroligt viktigt. Utan en demokrati ochmänskliga rättigheter får vi ingen hållbar utveckling.Därför ville vi att man skulle ompröva de sex bi-ståndsmål vi har som spretar åt lite olika håll.Jag har tagit del av ett utkast. Jag hoppas att detbara är ett utkast från Globkom som hade som uppgiftatt undersöka hållbarheten i de här sex biståndsmålen.Jag blir förskräckt när jag ser resultatet. Man hartydligen kokat ned de här sex biståndsmålen till tre,men de är till intet förpliktande.Ni kan ju höra själva. Här står som nummer ett:Det ska vara en rättvisare global utveckling. Det är judärför vi håller på med bistånd över huvud taget. Detbehöver man egentligen inte ha som ett mål för bi-ståndet. Det är ett övergripande mål. Nummer två:Förebyggande och hållbar hantering av gemensammaglobala angelägenheter. Det låter nästan som detgamla miljömålet fast lite annorlunda omskrivet.Nummer tre: Förbättring av den framtida människanslevnadsvillkor.När jag läser detta är det nästan så att jag ångraratt vi bad att få en utredning för att ompröva de sexbiståndsmålen. Ska detta bli resultatet förskräcker det.Det här är ju rena snömoset.Nu vet jag inte om detta blir slutresultatet, men såsåg det ut i det dokument jag har sett. Vad jag förstårhar man haft ett justeringssammanträde. Det är möj-ligt att det har hänt någonting med textersom jag inte har sett.Vi får se hur utvecklingen blir på det området.Men viktigt är, menar , att man lyfter framdemokratimålet som det viktiga när det gäller bistån-det.Herr talman! För att sammanfatta:- Offensiv för ökat bistånd.- Offensiv för skuldavskrivningar.- Offensiv för mer frihandel.- Offensiv för demokrati och mänskliga rättigheter.Anf. 39 () replik:Herr talman! riktar en frå-ga till mig om en tidsplan för biståndsmålet.Arbetet som den bedriver ären inriktning mot . De krav vi ställer på de andraländerna är att redovisa sina tidsplaner för att nå upptill FN:s mål om . Det är ju två olika mål vitalar om. Vi har naturligtvis för länge sedan klarat av0,7-procentsmålet och siktar vidare på . Den soci-aldemokratiska strategin är att enligt partikongressensbeslut nå upp till enprocents-målet.Vad gäller Globkom och de olika målsättningarsom finns för olika bistånd tycker jag att vi väntarmed att recensera resultatet tills Globkom har pre-senterat sin utredning den 4 mars.Anf. 40 ()replik:Herr talman! Det ligger något i det sista, att vi skavänta med att diskutera den delen. Men risken här ärstor. Finns det möjligheter för att påver-ka detta innan det är klart vore det bra, om det jag hartagit upp är sant.När det gäller tidsplanen sade jag också att dethandlar om och om , men själva idén somsådan är densamma. Risken är att vi svenskar fårsamma motargument när vi i EU ska driva önskemå-let om en tidsplan för att de ska uppfylla somvi alltid får från Socialdemokraterna: En tidsplanbehövs inte utan det här ska vi se till. När ekonominså tillåter ska vi uppfylla detta.Sedan talar man om en femårsplan. Detta är ju enrullande femårsplan som rullar framför oss.Vi har hört talas om femårsplanen . fort-sätter det med en ny femårsplan. Det är ingen lösningpå problemet. Vi skulle egentligen ha en korrekttidsplan. Då skulle vi kunna nå resultat.Anf. 41 () replik:Herr talman! tog upp de-mokratimålet i biståndet. Jag tycker att det ska bliintressant att få se vad den parlamentariska gruppenGlobkom kommer fram till. Vi får se.Folkpartiet och röstade förnågra månader sedan nej till ett förslag i ett betän-kande om ett demokratikriterium för exporten avkrigsmateriel. Hur går det ihop för attrösta nej till ett demokratikriterium?Anf. 42 ()replik:Herr talman! Det finns en överenskommelse iriksdagen om hur vapenexporten ska ske. Dessutomfinns det en nämnd som hanterar detta. I kriteriernafinns även demokrati med och att exporten ska ske tillicke-krigförande länder. Det finns ett körschema somriksdagen har antagit och som vi håller oss till.Anf. 43 () replik:Fru talman! Men vad jag har förstått finns det intenågot demokratikriterium för att vi inte ska säljavapen till länder som och , dvs. län-der som är diktaturer. Tydligen kan ochKarl-Göran Biörsmark gärna sälja bomber och kano-ner till fattiga länder.Jag förstår inte hur man tänker i . Manvill ha ett demokratikriterium för biståndet somibland kan drabba fattigt folk, men man vill gärnasälja bomber och kanoner till dessa fattiga länder sominte kan försörja sin befolkning med mat.Anf. 44 ()replik:Fru talman! Jag tror inte att kan räk-na upp ett enda land bland de fattiga utvecklingslän-derna dit säljer vapen. Jag tror inte att MuradArtin kan nämna ett enda land för vilket nämnden hargivit sitt tillstånd.Anf. 45 ():Fru talman! Vi har i kammaren lyssnat påutrikesminister som å regeringens vägnarhar avlämnat den utrikespolitiska deklarationen för år2002. Det finns många delar i deklarationen som jagvill utveckla synpunkter kring, men jag får prioritera.Då griper jag tag i det som framfördes om att rege-ringen stöder FN:s domstol om . Längre framsades att det är bra att fler länder själva tar itu medsitt förflutna. Krigsförbrytelser, folkmord och brottmot mänskligheten måste bestraffas. Det är nödvän-digt för att värna rättssamhället, förhindra nya dådoch underlätta försoning.Fru talman! Så långt är jag naturligtvis helt över-ens med det som sades här. Väldigt mycket görs idenna riktning. Men jag har ett frågetecken. Det gäl-ler , de tusen kullarnas land. Det är det vackraland, som också i sin historia rymmer mycket grym-het. Jag vill ställa en fråga, som jag hoppas når framtill UD.Gömmer sig personer i misstänkta för attdeltagit i folkmordet i ? Den frågan harjag fått, och jag har sedan försökt att ställa fråganvidare utan att fram till ha kunnat få ett tillfreds-ställande svar. Frågan är så allvarlig att vi måste gåtill botten med den.Vad jag förstår gömmer sig personer som miss-tänks för delaktighet i folkmordet inom EU:s gränser.Därigenom blir , , ochnågra andra länders brist på agerande även vårt an-svar. Vi har ett gemensamt ansvar för dessa frågorinom gör det möjligt att resa inom EU.Dessa personer uppges röra sig mellan länderna. Vihar på flera plan ett gemensamt ansvar för dennafråga inom EU. Jag vill omigen understryka detta. Jagförväntar mig ett svar från regeringen rörande bådadessa frågor - gärna i min mejl redan i morgon.Fru talman! När jag ändå är inne på temat frågortill regeringen, vill jag också ta upp en fråga som jaghade hoppats skulle vara besvarad i samband med ettbesök som jag gjorde till för sedan.Tyvärr har inte det avtal trätt i kraft mellan Sverigeoch ett land som skulle kunna vara Schengenackre-diterad vad gäller visumansökningar till . Detär viktigt att detta träder i kraft så snabbt som möjligt.I dag tar det minst att få ett visum till Sve-rige, som har slopat visum för osssvenskar. Det bör vara en enkel sak att fixa. Detta äroerhört viktigt för att underlätta kontakter för bl.a.parlamentariker. var en grupp kvinnligaparlamentariker från det rwandiska parlamentet påbesök här. Ömsesidigt utbyte mellan olika delar i detcivila samhället - t.ex. kyrkor och idrottsföreningar -måste underlättas. Där är visum en viktig del. Intesällan blir det avsevärda kostnader som kan utgörahinder för ett utbyte.Jag sade att jag hade varit i . Det kom eninbjudan från UNDP:s nordiska kontor till några avoss nordiska parlamentariker att delta i en resa. Jagsjälv hade förmånen att få ta del av denna studieresatillsammans med företrädare från oppositionen ochnorska kolleger - också från utrikesutskottet. Vi hadetillsammans möjlighet att fokusera på frågor gällandedemokratiskt styrelseskick, social stabilitet, förso-ningsprocessen och hiv/aids.Vi mötte regeringsrepresentanter och oppositio-nen, och vi besökte naturligtvis parlamentet och tal-mannen. Vi samtalade med parla-mentariker. Vidare besökte vi institutioner och mötteinternationella organisationer som finns på plats -även svenska utsända från Pingstkyrkan i Norrkö-ping. Det var ett brett program som även möjliggjor-de besök i olika delar av landet.Varför räknar jag upp det här besöksprogrammet?Jag tror att det är viktigt att som parlamentariker fåtid och möjlighet att få bred information. Utan bredinformation från ett så pass komplicerat land somRwanda är det omöjligt att förstå inte bara landetshistoria utan framför allt också dess framtid. Sverigeär den tredje största givaren till UNDP per capita ochden femte största givaren totalt. Tillsammans står denordiska länderna för nära en tredjedel av UNDP:stotala budget. Självklart ska vi följa upp vårt bistånd.UNDP:s kontor i visade sig vara ett professio-nellt skött kontor. Det är roligt att kunna ha ett posi-tivt exempel att peka på. Det är inte alltid när vi reserut som vi känner att allt fungerar så väl, att persona-len är så kunnig och har den största förståelsen ochkunskapen om hur folk lever i vardagen. Det räckerinte att kunna huvudstadens politiska korridorer, manmåste också ha andra referenspunkter.