prot · GP0953 · 2002-01-17 00:00:00 — är historiskt och kulturellten viktig dag för Sverige.I en alltmer internationaliserad värld känns detangeläget att värna vårt nationella kulturarv och våridentitet. Många kommuner inbjuder nyblivna svens-ka medborgare till olika ceremonier i samband mednationaldagsfirandet.Det finns alltså många skäl att nationaldagen iSverige, som i de flesta andra länder, görs till allmänhelgdag för att markera dess betydelse för det svenskasamhället och för alla som bor och verkar i vårt land.Därför har jag tillsammans med min centerkollegaBirgitta , och för övrigt flera centerpartister,motionerat i frågan. Därför har uppfatt-ningen att , nationaldag, bör görastill helgdag.Det är konstaterat, herr talman, att man inte ska geupp. Det är många års idogt försök som i alla fallhar lett till en möjlighet att se resultat. Det var en som behövdes för att ett dåligt förslag heltplötsligt skulle bli ett bra förslag. Det är bra.Jag vill säga: Bättre sent än aldrig.Jag yrkar bifall till utskottsbetänkandet.I detta anförande instämde ().Anf. 157 ():Herr talman! Med hänsyn till den korta tiden skajag korta ned mitt anförande väsentligt.Jag vill också glädja mig över att vi nu ska få enhelgdag den 6 juni.Det är också många privatpersoner som har enga-gerat sig i den här frågan. En av dem är från som har skickat tröjor och rock-märken till oss riksdagsledamöter. Vi är skyldigaockså honom ett tack för hans inspiration och enga-gemang.Jag vill bara helt kort nämna två skäl till att hanationaldagen som helgdag.För det första utgör den tillsammans med svenskaflaggan viktiga symboler för gemenskap och känslaför vårt land. Det var inte länge sedan det fanns rekto-rer som inte vågade hissa flaggan på svenska skolgår-dar av rädsla för nationalsocialismen. Varken flagganeller nationaldagen ska kunna förknippas med rasism.Dessa symboler tillhör alla som bor i det andra är det en bra dag att anordna cere-monier för nya svenska medborgare. En som poängte-rade detta under sin levnadstid var förre riksdags-mannen . I hans bok kan man läsa väl-digt gripande hur han upplevde det när han fickhämta sitt svenska medborgarskap. Den enda konver-sation som utväxlades på kon-tor var: , tack.Jerzy beskriver hur han kände då. Detkan alla läsa i den fantastiska boken att leva.Herr talman! Med tanke på att tiden är kort villjag bara uttrycka min stora glädje över att min motionliksom många andras blir bifallda. Vi ser fram emotatt få fira . Tack!Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 17.00 då dagens votering skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.10 § Beslut om utskottsbetänkanden som slut-debatterats vid dagens sammanträdeKU7 Regional samverkan och statlig länsförvalt-ningPunkt 1 (Avslag på propositionen)1. utskottet2. 1 (kd, c, fp, mp)Votering:212 för utskottet80 för res. 11 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 68 m, 32 v, 1 -För res. 1: 4 v, 37 kd, 15 c, 11 fp, 13 mpAvstod: 1 vFrånvarande: 20 s, 13 m, 6 v, 5 kd, 3 c, 5 fp, 3 mp,1 -() anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.Punkt 3 (Fortsatt försöksverksamhet i )1. utskottet2. 2 i motsvarande del (m)Votering:225 för utskottet70 för res. 22 avstod52 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 35 v, 38 kd, 16 c, 11 fp, 13 mpFör res. 2: 68 m, 2 -Avstod: 2 vFrånvarande: 19 s, 13 m, 6 v, 4 kd, 2 c, 5 fp, 3 mpPunkt 4 (Ytterligare verksamhet med regionala själv-styrelseorgan)1. utskottet2. 3 i motsvarande del (kd, c, fp, mp)Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation.Punkt 8 (Utvärdering av fortsatt försöksverksamhet)1. utskottet2. 4 (mp)Votering:282 för utskottet10 för res. 42 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 68 m, 35 v, 38 kd, 16 c, 9 fp,2 mp, 2 -För res. 4: 10 mpAvstod: 2 vFrånvarande: 19 s, 13 m, 6 v, 4 kd, 2 c, 7 fp, 4 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.KU9 Allmänna helgdagar, m.m.Punkt 1 (som allmän helg-dag)1. utskottet2. 1 (mp)Votering:280 för utskottet11 för res. 11 avstod57 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 66 m, 37 v, 36 kd, 16 c, 10 fp,1 mp, 2 -För res. 1: 11 mpAvstod: 1 kdFrånvarande: 19 s, 15 m, 6 v, 5 kd, 2 c, 6 fp, 4 mpPunkt 2 (Internationella somhelgdag)1. utskottet2. 2 (v)Votering:256 för utskottet39 för res. 21 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 68 m, 38 kd, 16 c, 11 fp, 9 mp,2 -För res. 2: 37 v, 2 mpAvstod: 1 mpFrånvarande: 19 s, 13 m, 6 v, 4 kd, 2 c, 5 fp, 4 mpPunkt 4 (Offentligt belöningssystem)1. utskottet2. 3 (m, kd)Votering:186 för utskottet109 för res. 354 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 37 v, 15 c, 11 fp, 11 mpFör res. 3: 68 m, 38 kd, 1 c, 2 -Frånvarande: 19 s, 13 m, 6 v, 4 kd, 2 c, 5 fp, 5 mpPunkt 9 (Begravningsfrågor)1. utskottet2. 5 (mp)Votering:276 för utskottet15 för res. 52 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 66 m, 35 v, 35 kd, 16 c, 11 fp,2 -För res. 5: 2 m, 1 v, 12 mpAvstod: 1 s, 1 mpFrånvarande: 19 s, 13 m, 7 v, 7 kd, 2 c, 5 fp, 3 mpKarin () anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats ha röstat nej.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.11 § Granskning av statsrådens tjänsteutöv-ning och regeringsärendenas handläggningFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2001/02:KU10Granskning av statsrådens tjänsteutövning och re-geringsärendenas handläggning.Anf. 158 ():Herr talman! Kammarenövergår nu till att diskutera den granskning som kon-stitutionsutskottet har utfört och som behandlas iKU10, Granskning av statsrådens tjänsteutövningoch regeringsärendenas handläggning. bör-jar det bli tradition att det finns två granskningsbetän-kanden, dels detta som är mer administrativt inriktat,dels det som kommer senare i vår och som då är base-rat på de anmälningar som värderade ledamöter hartillställt utskottet.Det finns naturligtvis som alltid en hel del att sägaom ett sådant granskningsbetänkande. Jag tänkte integå igenom det i dess helhet utan beröra frågan omantalet befattningshavare i ochäven nämna lite grann om lönesituationen sedd ur ettjämställdhetsperspektiv.Man kan på s. 8 i betänkandet se att antalet befatt-ningshavare har ökat ganska rejält ochfram till 2001. Det rör sig om en fördubbling. Ochden som är lite statistiskt intresserad kan sedan ocksåse att de väldigt kraftiga ökningarna inte har ägt rumunder senare år utan ligger längre tillbaka i tiden, t.ex.mellan 1974 och 1982 då det skedde en kraftig ök-ning av antalet befattningshavare.Herr talman! Jag tänkte sedan något beröra redo-visningen av löneläget och jämförelser mellan någotäldre befattningshavare, män och kvinnor, och yngrebefattningshavare. Man kan då konstatera att dennaredovisning rent översiktligt speglar det samhälle somfinns också utanför Statsrådsberedningen, nämligenatt det finns ojämnheter och ibland kanske ocksåoförklarliga skillnader i lönesättningen. Oförklarligaär de väl inte, utan de är väl förklarliga i den mening-en att de bygger på den traditionella lönebildningensom ofta har gjort att män har fått mera betalt änkvinnor. Men det som jag tycker är bra i denna redo-visning är att skillnaderna i den yngre gruppen ärbetydligt mindre. Och man kan naturligtvis på sikträkna med att det sker en utjämning. Jag tycker att detfinns anledning att notera det i detta sammanhang.Jag vill sedan beröra frågan om ändringar i denkommunala indelningen som en liten kontrast till deförmedlade nyheter som vi fick under riksdagensuppehåll, där delar av detta betänkande beskrevs.Framför allt hade man fångat upp de kritiska slutsat-serna och interpellationssvaren. Man hade också tittatpå upphandlingsfrågorna. Vad man däremot interedovisade i nyhetsfloden var den granskning somutskottet har gjort av regeringens behandling av in-delningsärenden. Och de kan ju ha ett lite extra in-tresse med hänsyn till den indelningsfråga som dennariksdag har ägnat sig åt vid åtskilliga tillfällen, alltsålänstillhörigheten för kommun.Utskottet kan enigt konstatera - hela betänkandetär för övrigt enigt - att sett utifrån den lagstiftningsom finns så finns det inte anledning att uttala någotannat än att regeringen i det fyrtiotal indelningsären-den som den har behandlat också har följt den lag-stiftning som finns. Och det är alltså ett enigt utskottsom hanterar frågan på det sättet.Herr talman! Jag tänkte sedan övergå till att uppe-hålla mig vid interpellationssvarandet, eftersom dettakanske har väckt mest uppmärksamhet i nyhetsför-medlingen under juluppehåll. Låt mig början slå fast att det naturligtvis är så att det skafinnas ett svar från statsrådet inom den stipuleradetiden från interpellationens inlämnande.Jag tycker inte att det finns någon anledning att rentallmänt försöka argumentera utifrån någon annanlinje, utan detta har fastställts i regeringsformen ochriksdagsordningen, och det ska man naturligtvis levaupp till.Jag kan konstatera att det finns anledning till denkritik som finns i detta betänkande. Felprocenten, omman med det menar det antal interpellationer som intehar besvarats inom den föreskrivna tiden, är egentli-gen för stor för alla statsråd, och den är särskilt storför några statsråd. Det finns naturligtvis i det indivi-duella fallet förklaringar till detta.Vad som inte riktigt redovisas i detta betänkandeär den kraftiga tillväxt som har skett av antalet inter-pellationer . /97framställdes det aldrig, såvitt jag har kunnat se, merän 300 interpellationer . Antalet var snara-re strax över 200 med variationer. 1996/97 var antaletinterpellationer 372. Påföljande år var det 313, åretdärpå 362 och de två så var det 405och 454.Om man vet något om vad interpellationsbehand-lingen innebär kan man konstatera att detta naturligt-vis är arbetskrävande för . Sätterman det i relation till att i varje fall de borgerligapartierna, oppositionspartierna, i budgetsammanhangville beskära Statsrådsberedningens anslag med , och något parti t.o.m. med 760miljoner kronor, av ett totalt anslag på 5 miljarderkronor så kan man säga att om man ställer krav på attregeringen ska följa riksdagsordningen och svara påinterpellationer måste man naturligtvis ocksåvara beredd att ställa de resurser till förfogande sombehövs för att klara det sammantagna regeringsarbetetpå ett ordentligt sätt.Jag gjorde också en annan reflexion, nämligen omdet har blivit bättre eller sämre medinterpellationsbesvarandet. Man kan ju få ett intryckav att det har blivit sämre och sämre. Jag har integjort någon fullständig undersökning. Men ,Utredningstjänsten, har gjort en sammanställning frånde år då det var en borgerlig regering . Detkan, herr talman, vara intressant att avsluta dettainlägg med en viss redovisning av detta.Jag kan konstatera att statsminister ficktolv interpellationer . Han klaradeinte av att svara på någon av dessa interpellationerinom föreskriven tid. Och den föreskrivna tiden vardå faktiskt fyra veckor.Jag ska fortsätta att botanisera i detta. Han klarade inte av att inomföreskriven tid svara på 22 av 29 interpellationer.Jag har ytterligare några axplock. Bo Lundgrensfelprocent är . Dåvarande utbildningsministerPer har en genomsnittlig felprocent på 52 %.Sista året var ett olycksår. Då var felprocenten 80 %.Han fick fem interpellationer och klarade av att svarapå en inom föreskriven tid.Jag har uppgifter om samtliga statsråd, men avtidsskäl ska jag inte närmare gå in på detta.Men jag kan väl få konstatera att på ett bra genomsnitt - på , dvs. den felpro-cent som regeringen kritiseras för i det betänkandesom anmälts till kammaren. Den genomsnittliga fel-procentssiffran under de tre borgerliga regeringsårenligger någon procentenhet över den siffra som densocialdemokratiska regeringen nu kritiseras för.Man kan alltså knappast konstatera att det blivitsämre när det gäller regeringarnas möjligheter attsvara på interpellationer. Gemensamt kan vi uttryckaförhoppningen att man läser detta betänkande och attdet blir bättre och bättre, oberoende av vilken reger-ing vi har.Anf. 159 ():Herr talman! Av förarbetena till regeringsformenframgår att KU:s granskning ska avse statsrådens helaämbetsutövning och att den i första hand ska inriktaspå regeringsärendenas handläggning. Granskning ochredovisning av administrativ praxis borde enligt fö-rarbetena utgöra det normala ledet i utskottetsgranskning.Författningsutredningen anförde att det synes varalämpligt att utskottet tar upp någon ellernågra kategorier av regeringsärenden till en mer ingå-ende systematisk granskning. Grundtanken var attgranskningen ska vara administrativ, inte politisk.Betänkande KU10 är alltså det betänkande sombehandlar statsrådens tjänsteutövning och hur Re-geringskansliet handlägger sina ärenden. Förhopp-ningen är naturligtvis att det påpekande som vi gör iKU-betänkandet ska ge effekter i form av ansträng-ningar från regeringen för att förbättra ärendenashandläggning eller, ännu bättre, att detta med att vifaktiskt granskar regeringen också ska ha ettförebyggande syfte.Vid årets granskning kan vi konstatera att perso-nalen på fortsätter att öka medungefär . I enskilda tal leder Näringsde-partementet stort, men procentuellt är ökningen hosJustitiedepartementet värst - eller bäst, hur man nuser det. Också antalet politiskt sakkunniga har ökatmed . Den ökningen har ocksåförsiggått under flera år.Det är svårt att veta vad ökningen av personal iRegeringskansliet beror på. En förklaring, som re-geringen framför, torde vara ordförandeskapet i EU.Om det är så borde vi se en tillbakagång -åtminstone inte en ökning.En annan fråga som KU har granskat är jäm-ställdheten. Där uppvisar , inteförvånande, samma ojämna fördelning som samhälleti stort. Exempelvis är fler lokalvårdare kvinnor, ochfler fordonsförare är män.När det gäller handläggarna är könen i stort settlika representerade, åtminstone enligt det statistiskaurval som utskottet har tagit del av.När det gäller lönediskriminering ser det faktisktut att gå åt rätt håll i . Som GöranMagnusson sade och som framgår av den statistiksom vi tagit del av minskar löneskillnaderna i delägre åldersgrupperna, medan de fortsatt är stora i dehögre åldersgrupperna. Där rör det sig om 10-20 %skillnad mellan män och kvinnor. Om det nu är så,borde löneskillnaderna så att säga växa bort. Menfrågan måste säkert uppmärksamt följas i Regerings-kansliet och av KU vid nästa års granskning.Utskottet har också tittat på hur olika departementhanterar olika rutinmässiga ärenden såsom besvaran-de av brev, överklagandeärenden, utnyttjande avkonsulter, upphandling, diarieföring osv.Tidigare år har utmärkt sigsom "den stora oredans departement" Också harformella brister noterats på just det departementet.Men för rättvisans skull får jag väl nämna att sådanaförekommer också på andra departement.Till slut vill jag ta upp några frågor som i särskilthög grad rör oss i det här huset. Det gäller proposi-tionsavlämnandet och interpellationsbesvarandet.Vad gäller propositionerna har KU och enskildaledamöter i kammaren haft syn-punkter dels på att ett stort antal propositioner sominte hänger samman med budgetarbetet kommer justunder höstens budgetarbete, dels på att det undervåren kommer propositioner med ketchupfart - väl-digt många . Effekten i bägge fallenkan bli att arbetet med varje enskilt ärende inte kan fåden djupa och omsorgsfulla behandling som varjeärende här faktiskt är värt.I betänkandet säger vi att vi utgår från att reger-ingen klarar att framöver undvika anhopningar, menman kan bli lite fundersam när man tittar på vårenspropositionslista.Jag kommer till interpellationerna, som kanskeär bästa sättet för att kontinuerligt få insyn iriksdagens arbete och därmed utöva en del av kon-trollmakten. Men det förutsätter att interpellationernabesvaras inom stipulerad tid, dvs. inom lagstadgade14 dagar.I mer än hälften av fallen har regeringen intelyckats med detta. Det finns ett enskilt statsråd somhar lyckats besvara endast en av tio interpellationer itid.Trots att bl.a. vi moderater har tyckt att Reger-ingskansliet vuxit för fort glömmer i sin beskrivning berätta att Regeringskanslietfaktiskt har vuxit och är betydligt större än tidi-gare. Som jag förut sade växer det fortfarande med10 %, så detta med att det skulle vara fråga om enform av personalbrist - om jag får kalla det så - ärkanske inte alldeles relevant.Det här med att inte besvara interpellationer i tidär anmärkningsvärt. Denna nonchalans gentemotriksdagen har föranlett utskottet att i total enighetuttrycka att regeringen inte kan undgå kritik. Det är juinte vanligt att KU vid den administrativa gransk-ningen på detta sätt ger regeringen kritik, men vi äreniga om att det är synnerligen viktigt för det allmän-na rättsmedvetandet att regeringens medlemmar visarrespekt för de lagar som instiftats här i riksdagen.Med detta ställer jag mig bakom betänkandet.Anf. 160 ()replik:Herr talman! Jag har en synpunkt på detta medantalet anställda i och egentligenen fråga till . En konsult har ju gått igenomRegeringskansliets bemanning och organisation ochkonstaterat att det fattas ett par hundra befattningsha-vare för att man ska kunna svara mot de ambitioneroch de anspråk som finns. Delar den upp-fattningen?Den citerade i sitt anförande är väl denflitige anmälaren . I fråga om resonemanget omatt besvara interpellationer har jag inga invänd-ningar. Vi står ju bakom det som sägs i utskottsbetän-kandet.Min andra fråga till blir: Kan IngerRené tänka sig att tillsammans med mig instämma isamma ordalydelse, samma kritik, riktad mot de treborgerliga regeringarna?För övrigt går det fortfarande att anmäla statsråd.Det finns ingen absolutionsgräns för statsråd frånKU-anmälningssynpunkt, så vi kan granska någoneller några av de borgerliga regeringarna. Men fram-för allt undrar jag om är beredd att varamed och enstämmigt - på samma sätt som vi nu hargjort - instämma i den kritik som det kan finnas an-ledning att rikta mot de borgerliga regeringarna.Anf. 161 () replik:Herr talman! Den första frågan, om konsulter, ären fråga som vi inte det minsta har berett. Jag brukarinte avge en synpunkt åt vare sig det ena eller detandra hållet innan jag har haft tillfälle att sätta mig ini ärendet. Vi har alltså inte berett just frågan om kon-sulter, utan vi har bara konstaterat att konsulterna haravgivit ett yttrande.När det gäller den andra frågan - om det förekomslarv, om jag får uttrycka det så, också på den bor-gerliga tiden - är det på samma sätt. Det är klart får titta på antalet tjänstemän och antalet inter-pellationer i förhållande till den angivna tiden.Vi är dock alldeles överens om att har vi stiftat enlag som säger att interpellationer ska besvaras inom14 dagar - såvitt jag vet gjorde vi det för inte så väl-digt länge sedan och dessutom i enighet - ska deockså besvaras inom dessa 14 dagar.Anf. 162 ()replik:Herr talman! Det finns klara statistiska fakta pådet här området. Om man inte har klarat av att besva-ra 12 interpellationer, om man har fått 12 interpella-tioner och har fel så att säga, är detväl ingenting som behöver undersökas ytterligare,utan det är det faktum som gäller.Jag får intrycket att nu är ute efter attvi ska mäta borgerliga regeringar med en måttstockoch socialdemokratiska regeringar med en annan.Vore det inte enklare ur KU-synpunkt att säga att detär samma måttstock som gäller ? Vi behö-ver inte undersöka varför eller Per Unckelinte klarade av det här, utan det är sagt som det ärsagt.Det finns ju inga som helst öppningar i KU:s re-sonemang när det gäller den socialdemokratiska re-geringen om att det skulle bero på personalbrist, ar-betsanhopning eller annat, utan det som gäller i riks-dagsordningen ska följas. Då vore det väl enklast förInger att nu konstatera att samma kritik som nu får har tre borgerliga regeringar kvali-ficerat sig för.Anf. 163 () replik:Herr talman! Det var inte jag som tog upp detta attdet fordras mer personal om man ska klara av atthinna svara på interpellationer. Det var som gjorde det. Då utgår jag från att GöranMagnusson menar att antalet anställda i Regerings-kansliet står i något slags förhållande till den tid somstatsråden har på sig för att svara på interpellationer-na.Sedan kanske det hade varit bättre förhållanden iRegeringskansliet om någon hade sett över denhär frågan redan på den borgerliga regeringstiden,men såvitt jag vet gjordes inte det.Anf. 164 ():Herr talman! Det som redan har konstaterats i ettenigt betänkande gör att jag kan fatta mig relativtkort, även om tidigare talare har visat att det inte ärhelt omöjligt att få till stånd en replikväxling även omett enigt betänkande.På pendeltåget hit från läste jagnågon av våra tidningar. Där var faktiskt en insändarei denna fråga, och det är inte så vanligt. Det var enperson som var väldigt bekymrad över det uppenbar-ligen totala kaos som råder i vadgäller administrativa rutiner. Han föreslog att manborde ha någon form av granskning och genomgångav och att man skulle tillämpa detsom tydligen heter ISO 9001, kvalitetssäkringsgaran-tin.Om denna insändarskribent möjligen hör dennadebatt eller läser protokollet skulle jag för honomvilja hävda att vi har en sådan kvalitetssäkringsorga-nisation i det här landet , sedan1809, som heter konstitutionsutskottet.Nu kan man ju ifrågasätta vår kompetens och vadvi har åstadkommit, men jag tycker ändå, när man serresultatet av den är granskningen och även tidigaregranskningar, att vi nog har hjälpt till att hålla ennågorlunda hög standard när det gäller administrationoch annat även i Regeringskansliet.Det innebär inte att det alltid är helt utan brister.Vi har hittat några saker att slå ned på, och de harredan kommenterats en del här. gav i och för sig en föredömligredovisning av att antalet interpellationer har ökat,vilket är relevant i sammanhanget, att tidigare reger-ingar var minst lika usla på det här området som dennuvarande regeringen, och det är väl kanske också enrelevant synpunkt. Men, som själv harkonstaterat, detta är inte några argument. Vi har reg-ler, och de ska följas. Klarar inte regeringen av det fårvi antingen se över reglerna - tiderna kanske är försnäva, vad vet jag - eller se över regeringens organi-sation och resurser, som också var innepå.Vi har även haft en del synpunkter på proposi-tionsavlämnande och på vissa brister i protokollskri-vande etc. Det är inga stora saker men viktiga saker.Protokoll ska vara korrekta. Regeringsprotokoll måstealltid vara korrekta. Det ska inte finnas två exemplarav samma protokoll i arkiven, det ska inte vara bly-ertsanteckningar på protokollen osv. Detta har vipåpekat. Jag förutsätter att det blir rättelse på dessapunkter inför framtiden.Bara en kort avslutning om en sak som tidigaretalare också har berört, nämligen löneskillnader mel-lan könen i . Som redan har kon-staterats finns det en systematisk skillnad mellankvinnor och män, att kvinnor har lägre lön än män.Det är naturligtvis, som har sagts, en avspegling avsituationen i samhället i dess helhet, men det är intenågot skäl att slå sig till ro.Jag vill tydliggöra en sak. De här skillnaderna be-höver inte bero på, och jag tror faktiskt inte att deberor på, diskriminering i det enskilda fallet, alltså attnågon kvinna har för låg lön sett till arbetsuppgiftereller av andra sakliga skäl och alltså är lönediskrimi-nerad. Sådant kan förekomma och är i så fall fullstän-digt oacceptabelt, men det är inte detta som är orsa-ken, tror jag, till de systematiska skillnaderna. Detkan vara så att det är en systematisk diskrimineringav kvinnor som grupp bland de anställda, utan att detför den skull är några oegentligheter i den enskildalönesättningen.