prot · GQ0938 · 2002-12-17 00:00:00 — Dess uppdrag är attgenomföra och vårda pensionsuppgörelsen. Jag hop-pas att det uppdraget kommer att tas på fullt allvar avSocialdemokraterna och att den mödosamt hopkäm-pade kompromissen om att enbart halva avgiftenskulle tas ut ovanför förmånstaket kommer att kunnagenomföras åtminstone till tioårsdagen av uppgörel-sen.Anf. 79 ():Herr talman! Det är inte utan att jag känner detnågot märkligt att ställa mig i kammare . Det är inte första gången jag står här i talarstolenoch försöker plocka fram några svar från i ett av de ämnen som vi berörs av , nämligenänkepensionen. Vi har även omställningspension ochen del andra frågor uppe, men jag tänkte inlednings-vis helt kort bara nämna några tankar om änkepensio-nen. Vi har hört en del av tidigare talare.Det är en historisk händelse. Hade det varit tors-dag hade förmodligen åhörarläktaren i kamma-ren också varit fylld av änkor som gärna gått in ochvärmt sig efter sin demonstration mot orättvisan iinkomstprövningen av änkepensionen. Denna orättvi-sa fick änkorna de facto vara med om att betala från1997 års överenskommelse mellan ochSocialdemokraterna.I dag kan dock dessa partier acceptera, men intedirekt slå sig för bröstet med, att vi har en förändringoch en bra lösning på gång för de kvinnor som drab-bats av den här preskriptionen.Kristdemokraterna har drivit de härfrågorna och krävt att änkorna borde ha rätt till sinfulla pension. Men har kämpat emot. är det alltså värd att fira.Regeringen har accepterat fempartiöverenskommel-sen, och det är tack vare den överenskommelsen, somKönberg redogjorde mycket bra för, som vi i dagnoterar med tacksamhet att orättvisan i änkepensio-nen ligger i graven.Det gör dock ont inom mig att man i det här be-tänkandet noterar att det är tal om en utgiftsökning.Jag tycker att det är lite skamligt att använda just detbegreppet. Vad är egentligen irelation till vad kvinnorna har känt under de här årendå deras änkepension de facto blev utsatt för pre-skription. Vi borde använda ett annat uttryck för atttala om att vi har rättat till den här kostnaden. Det varfaktiskt så att änkorna tvingades bära den här kostna-den för att rätta till ekonomin.Nog om detta.Herr talman! I vårt särskilda yttrande redogör viför våra synpunkter med anledning av budget ochanslag. Eftersom vårt alternativ följer den stora de-batten om budgeten lämnar vi enbart våra synpunkterpå det här avsnittet i vårt särskilda yttrande nr 7.Dessutom vill jag yrka bifall till reservation nr 48under punkt 34.Först vill jag dock nämna lite om fritidsfastighetersom inte bör omfattas av inkomstprövning för bo-stadstillägg. Det är för många människor bra livskva-litet att få möjlighet att åka till sitt fritidshus. Det ären del av välfärden. Det finns många exempel påmänniskor som i just den här frågan berättar för ossoch visar på värdet av att få äga sitt fritidshus.En kvinna som kontaktade mig för ett tag sedanberättade hur hon på grund av fastighetsskatt, lågpension och otillräckligt bostadstillägg tvingadessälja sin fritidsfastighet. Det känns inte bra, herr tal-man, när man möts av de här konkreta exemplen i vårtid. Vi pratar om att vi ska ha hög välfärd, att vi skaha en god ekonomi och att alla människor ska ha detbra. Men så stiftar vi lagar som omöjliggör för folkatt äga och behålla sina fastigheter som i den härkvinnans exempel. Hennes man och hon själv hade iett tidigt äktenskap byggt huset. tvingas honsälja det.Det känns inte bra att försvara sådant, jag kan detinte. Men vi är tvingade att acceptera detta med nuva-rande lagstiftning. Det tycker inte vi kristdemokraterär bra. Därför anser vi att vi borde ta bort den härkopplingen. Vi avsätter ytterligare 90 miljoner för attkunna finansiera borttagandet av inkomstprövningenav bostadstillägg för pensionärer.Herr talman! Det är inte rätt att våra äldre pensio-närer i ett land som med hög levnadsstandardhar dålig ekonomi eller har en känsla av att ha dåligekonomi. Jag har använt min mor som exempel fleragånger. Jag kan göra det också. Pengarna räckerinte till. De ska behöva be om allmosor för att kunnaköpa julklappar till sina barnbarn. Det känns faktisktinte bra. Därför har vi kristdemokrater såväl i valrö-relsen som arbetat för att vi ska få en höjning avpensionen med för de ekonomiskt sett sämstställda pensionärerna. Det ska kunna genomförasunder och även . Det har vi avsattmedel för.Avslutningsvis vill jag gå tillbaka till frågan omen mer flexibel pension. Många människor kommeratt uppleva att de faktiskt vill arbeta. Det kan varalönearbete eller icke lönearbete - det kan vi lämnadärhän - efter . finns inte en bramodell eftersom vi betraktar arbetsmarknaden somslut vid ålder.Det vore bra om man kunde vara mer positiv tillde motioner som har väckts med anledning av dettaärende. Det finns några som aktualiserar möjligheten.Jag noterar att utskottet uttalar på s. 88 att utskottetställer sig positivt till tanken. Då borde man de factoha gått vidare och arbetat efter linjen att få en friaremöjlighet att välja sin pensionsålder.I betalas pensionen ut oav-sett om den försäkrade fortsätter att arbeta eller inte.Det är inte fel att ha ett sådant tänkande. Anledningenär att man skulle kunna arbeta i lägre tempo för lägrelön men ändå kunna finansiera sitt liv och dessutomvara försäkrad. Den möjligheten har vi inte i densvenska lagstiftningen, men som vi kan läsa i betän-kandet kan jag bara uppmuntra och vädja till reger-ingen genom att vi förhoppningsvis fåren bra lösning på förslaget med mer generösa möjlig-heter att välja till exempel deltidsarbete efter . Det finns exempel på människor som vill gåned och i ansvarsnivå genom att välja en annanbefattning. Det framkom när vi debatterade hälsofrå-gorna . Det är inte så enkelt i da-gens högteknologiska och högt krävande arbetsliv.Hade det då funnits en chans att få dels pension, delslön, skulle det gå att hitta en enklare lösning på defrågorna i framtiden.Jag ser fram emot att få en kommentar av herrKlockare. Vi kanske kan få svar på vad regeringentänker göra för att få en lösning för våra ekonomisktsett sämst ställda pensionärer och vad beträffar fri-tidsfastigheterna.Anf. 80 ():Herr talman! Låt mig först konstatera att sjuknär-varon i kammaren är hög för tillfället.Under den här debatten ska vi dels debattera nu-varande pensionärer, dels blivande pensionärer. Jagska börja med att lyfta fram en i princip åter-kommande motion från , och det är densom handlar om Percy.Det var en man som dristadesig till att ta ut sin yrkesskadelivränta som ett en-gångsbelopp. Det var som informationenom vad som skulle ske var så otydlig att efter förtydligade sin informationtill dem som blivit beviljade yrkesskadelivränta ochsom ansökt om att få ta ut den som ett engångsbe-lopp.Reglerna är nämligen sådana att om man tar ut ettengångsbelopp minskas pensionen med motsvarandebelopp. Återbetalningsbeloppet bestäms utifrån denförväntade medellivslängden. Det leder till att densom lever tvingas fortsätta betala resten av sittliv, vilket i sin tur leder till att har betalattillbaka mer än än han fick ut i engångsbe-lopp.Vänsterpartiet har motionerat om detta i många år.Vi gör det därför att vi tycker att det är så genuint felatt ett statligt försäkringssystem tvingar människor attbetala mer än vad de en gång fått av systemet. Vikommer att fortsätta att väcka motioner till dess detsker en förändring, och det är för mig obegripligt attkammarens sex övriga partier tycker att detta är rättoch riktigt. Jag vet att har skrivit till flera par-tiledare, som har uttalat sitt stöd för honom. Inte inågot annat trygghetssystem används denna princip.Om någon som fått studielån avlider avskrivs helastudielånet. Om en bidragsberättigad med skuld avli-der krävs dödsboet på skuldbeloppet.Vänsterpartiet menar att systemet för återbetal-ning av livränta som växlats in mot kapitalbeloppmåste ändras. Inte någon ska behöva betala tillbakamer än vad han eller hon en gång fått ut i engångs-belopp. Det är särskilt angeläget eftersom livräntanutgår för att täcka individens inkomstförlust på grundav arbetsskada. Vi anser att de som är inne i systemetoch som "överlevt" medellivslängden ska slippa fort-sätta att betala och anses som skuldfria - som defaktiskt är. har betalat tillbaka mer änvad han häftade i skuld. Eftersom det är få som tar utengångsbelopp tycker vi också att möjligheten attväxla in livränta mot ett kapitalbelopp ska tas bort.Jag yrkar härmed bifall till reservation 49 underpunkt 35, och jag hoppas på att ordspråket om attdroppen urholkar stenen äger sin giltighet även här iriksdagen.Herr talman! beslu-tade att en prioriterad fråga för riksdagsgruppen är ettåterställande av pensionerna till värde. Kon-gressen menade att pensionärerna under hela 90-talethar fått bära en tung börda till följd av nedskärning-arna i den generella välfärden. De har fått känna påförsämringar inom vård och omsorg. Pensionernasvärde har dessutom sänkts med under90-talet därför att prisbasbeloppet inte har följt pris-utvecklingen. Det hävdas i de utredningar som re-geringen har lagt fram att bruttopensionen visserligenhar minskat realt men att man måste se till nettot. Detinnebär att man, enligt regeringen, även ska ta hänsyntill förbättringar inom skattesystemet, bostadstilläggetoch pensionstillskottet. Pensionärerna har kompense-rats för åtstramningarna menar man.De förbättringar som regeringen har genomförtför pensionärer har välkomnats avVänsterpartiet. Vi anser dock inte att dessa förbätt-ringar ska betraktas som återställande av pensionen. Istället har det varit välbehövliga standardhöjningarför låginkomstpensionärer eller skattesänkningar somhar kommit alla skattebetalare till del. Vänsterpartietanser därför att regeringen bör återkomma med ettförslag om hur pensionerna bäst återställs till 1990 årsvärde. Eftersom situationen för låginkomstpensionä-rerna i många stycken är oacceptabel ärdet viktigt att denna grupp även i fortsättningenkommer i första rummet vad gäller återställande.Jag yrkar därför bifall till reservation 47 underpunkt 32.Herr talman! Så till de blivande pensionärerna. Enav mer illa omtyckt del än de andra idet nya pensionssystemet är premiepensionen. Deninnebär ett ideologiskt systemskifte där vi har gåttfrån ett offentligt sparande i AP-fonderna till att varoch en av oss ska placera en del av våra pensions-pengar hos privata kapitalinstitut.Det hävdas ofta att det råder valfrihet vad gällerplacering av premiepensionen. Det är inte sant. Parti-erna bakom pensionssystemet motverkade aktivt,genom skrivningar i propositioner, placeringar iSjunde AP-fonden, det vill säga den statliga förvalta-ren. menar att alla måste ha möjlighetatt välja bort den spekulation och det risktagande somaktiefonder innebär, och vi vill därför att Sjunde AP-fonden ska erbjuda en realräntefond som placerar isvenska realräntefonder. Vi menar också att allamåste ha möjlighet att få välja fonder som tar etiska,moraliska och miljömässiga hänsyn. Det är ju full-ständigt absurt att vi inte kan välja bort att placeravåra pensionspengar i fonder som bygger på Mil-tonimperiets porrindustri. Lika dumt är det att densom vill inte kan placera sina premiepensionsmedel iideella fonder. Likaväl som en del av avkastningengår ur systemet rakt ned i förvaltarens ficka bordeman kunna få välja att placera sina medel i ideellafonder där en liten del av avkastningen går till ideellaändamål.Herr talman! Det nya pensionssystemet innehållerockså en så kallad broms, det vill säga räcker intepensionsavgifterna sänks pensionerna. Det är väl intenågon nyhet att inte tror på det nyapensionssystemets möjligheter att garantera en brapension till folket. Såsom systemet är konstruerat fårpensionärerna i det nya systemet ta ett alltför stortansvar för systemets finansiella balans. Vi menardärför att om det visar sig att pensionssystemet ärunderfinansierat bör pensionsavgiften tillfälligt höjas.Vi vill också att det ska finnas en fastlagd gräns förhur stort underskott som ska hanteras med avgiftsök-ningar. Passeras den gränsen måste ansvariga politi-ker ta ställning till hur balans i systemet ska uppnås.Herr talman! Jag står självfallet bakom allaVänsterpartiets reservationer, men jag yrkar bifallendast till reservation 49 under punkt 35 och reserva-tion 47 under punkt 32.Anf. 81 BO () replik:Herr talman! Det finns flera punkter i det somUlla tog upp som jag skulle kunna görainvändningar mot, men jag tänkte begränsa mig tillden punkt som gäller frågan om det var så att de re-gelförändringar som ägde rum i början på 90-taletledde till försämringar av pensionsnivån - försäm-ringar som borde innebära att pensionerna återställs,enligt förslagsställarna. Jag har förstått att det är enståndpunkt som har fastsla-git. Icke desto mindre kan den förstås vara fel, ochenligt min mening är den direkt felaktig.Det som hände i den stora skattereformen 1990-1991 var bland annat att man skiftade från direkt be-skattning i riktning mot mera indirekt beskattning.För de personer som hade pensioner utöver garantini-vån - låt oss säga ungefär hälften av pensionärerna -och de med högre pensioner blev detta kompenseratautomatiskt med hjälp av de regler som fanns för vadsom hände med prisutvecklingen. Om man dessutomskulle ha låtit det slå igenom fullt ut, med de minska-de skatterna vid det tillfället, skulle de pensionärernaha kompenserats två gånger och inte bara en gång.Detta motsvarar av de som dettalas om. För dem med lägre pensioner ledde det tillatt man höjde pensionstillskott och bostadstillägg istället. Av dessa är en myt. Det vore braom inte fortsatte att sprida den myten.Anf. 82 () replik:Herr talman! De beräkningar som vi gör och detsom framfördes vid kongressen, vilket flera pensio-närsorganisationer står bakom, handlar om . Detär det som vi diskuterar. Jag ska förstås kontrolleradet som säger så att vi pratar om rättsiffror.När det gäller den kompensation som pensionä-rerna ska ha fått på grund av utebliven uppräkning avbasbeloppet vill jag göra en jämförelse. Vi har varjeår förhandlingar mellan parterna som leder till får ett påslag på lönen genom kollektivavtalen.Sedan finns det förstås en särskild pott som man kanförhandla om.Men tänk vad som skulle hända om regeringenbeslutade att det årliga påslaget skulle utebli ochersättas med ett matpaket eller billigare lunch på ettnärliggande ålderdomshem! Inte skulle arbetstagarnaacceptera det. Det skulle bli en massa strejker, tun-nelbanan skulle inte fungera och det skulle bli kaos istörsta allmänhet.När regeringen gör detsamma med pensionärernahänder det egentligen inte någonting. Det utbryterinte några strejker när man inte räknar upp pensionensom den ska räknas upp och pensionärerna i ställeterbjuds till exempel ett bostadstillägg.Vår uppfattning är att de förbättringar som hargjorts för pensionärerna i form av höjt bostadstilläggoch så vidare är bra. Men det har man varit tvungenatt göra, och det kan inte kompensera ett återställandeav pensionernas värde.Anf. 83 BO () replik:Herr talman! Jag skulle i likhet med tycka att det var en mindre bra reform om visänkte pensionerna och delade ut matpaket i stället.Det är en gammal liberal tanke att det är bättre att hapengar så att man kan välja själv, i stället för att få detin natura. Den typen av debatter har vi haft någragånger i andra sammanhang, men jag ska inte åter-komma till dem.Jag har i diskussio-nerna om frågan om vad som hände i samband medskattereformen upptäckt att det uppfattas som krång-ligt och svårt att ta till sig. Möjligen är det lättare attförstå om man tänker sig ett steg till. Låt oss anta attvi skulle ta bort hela den direkta beskattningen ochhöja momsen i stället. Då skulle vi, med de regelsy-stem vi har, höja pensionerna med det som detta mot-svarar. Frågan är om man dessutom borde kompense-ra pensionärerna en gång till i det sammanhanget. Dethar de flesta som jag har träffat på, även en del före-trädare för , inte tyckt vara enrimlig slutsats.Anf. 84 () replik:Herr talman! Det är glädjande. sägeratt han delar uppfattningen att det är bättre att pensio-närerna får pengar än att de kompenseras med matpa-ket eller något liknande. Om vi bara kan enas om hurmycket pengar eller hur många procent som pensio-närerna har förlorat genom att pensionen inte harräknats upp på det sätt som den ska, verkar det somom i varje fall kan stödja ett sådant för-slag.Jag skulle också vilja säga att vad vi nu pratar omär det som har hänt, inte vad vi skulle göra längrefram om vi hade ersatt skattesänkningar med moms-höjningar och så vidare. Vad vi pratar om nu är detsom har hänt , när pensionerna urholka-des genom att pensionerna inte räknades upp medprisbasbeloppet på det sätt som de skulle räknas upp.Det är det pensionärerna kräver kompensation för.Jag tycker att det är ett ganska rimligt krav.Som aktiv i förvärvslivet - om man kan kalla detförvärvsliv att sitta i - skulle jag inte ac-ceptera det som pensionärerna har accepterat. Detfinns egentligen inte någon som för pensionärernastalan i . Vi har fått uppdraget av vår kon-gress att föra pensionärernas talan i vadgäller återställande av pensionerna.Anf. 85 ():Herr talman! Ekonomisk trygghet vid ålderdom -är det en självklarhet för alla i ?Vi i tycker inte att man kan svara japå den frågan. Vi har fortfarande alltför många pen-sionärer som inte får sin pension att räcka hela måna-den. Många av de äldre pensionärerna, i synnerhetäldre kvinnor, har en mycket låg pension, eftersom deinte har haft samma möjlighet som de nya pensionä-rerna att spara ihop till sin egen pension.Därför har vi ett förslag som innebär att de medlägst pension ska få ekonomisk förstärkning. Vi villbörja med att höja garantipensionen med ,och dessutom vill vi i vårt skatteförslag ge en skatte-rabatt till alla under den här mandatperioden på10 . Detta innebär att alla pensionärer får bättreekonomi med förslag. Skatterabattenmotsvarar ett grundavdrag på ca . Dennaskatterabatt har betydelse när alla pensionärer från2003 får betala skatt på sin pension. Vi anser att detär viktigt att pensionärerna med låga pensioner fårbehålla en större del av sin pension.Verklig ekonomisk trygghet innebär att man kanleva av sin lön eller av sin pension och inte som i dagvara i så stort behov av riktade stöd och bidrag somman måste söka för att erhålla.Herr talman! Varje människa ska garanteras attåldras med bibehållen värdighet. De äldre ska garan-teras ekonomisk trygghet. Kommunala taxor ochavgifter måste vara rimliga. Ingen ska på grund avkommunens avgiftssystem tvingas söka socialbidrag.Regeringens och majoritetsbeslut ominförande av maxtaxa har i ett stort antal kommunerfått till följd att människor inte klarar sin egen för-sörjning. Dessutom finns juridiska oklarheter. Därförhar föreslagit att regeringen snarastutvärderar konsekvenserna av den införda maxtaxere-formen.Herr talman! God livskvalitet är något som bordevara en självklarhet - men stämmer det? Vi i Center-partiet anser att om detta ska bli verklighet ska ordsom delaktighet, självförverkligande, oberoende,värdighet och trygghet vara vägledande i äldrepoliti-ken.Det är viktigt att åldrande personer kan kännatrygghet inför sin framtid, att de erbjuds äldrevårdoch omsorg av god kvalitet och att de alltid möts medstor respekt och värdighet. Det är nödvändigt attöppna upp för nytänkande om hur äldrevård och om-sorg ska organiseras på bästa sätt för att detta ska blimöjligt.De äldres livsvillkor och behov varierar. Därförvill vi skapa verkliga förutsättningar för att de äldresvård och omsorg ska kunna drivas utifrån ett individ-baserat förhållningssätt, där utgångspunkten är denenskildes behov och önskningar. Den stora utmaning-en för äldrevård och omsorg är att på ett bra sätt klaradet snabbt växande antalet äldre, där även mångakommer att ha en annan kulturell bakgrund.Ett problem som närmar sig är att det redan i svårigheter att rekrytera, kompetensutvecklaoch behålla personal. Detta äventyrar möjligheternatill en kvalitetssäker äldrevård och omsorg i framti-den.Pensionärernas livsvillkor och behov varierar, ochdärför kan vi inte betrakta pensionärskollektivet somen homogen samhällsgrupp. De är inte en grupp indi-vider som enbart är i behov av vård och omsorg, utani högsta grad människor som tillför mycket till sam-hällets utveckling och vilkas livserfarenhet är en storresurs.Centerpartiet anser att äldre ska ges möjlighet tillaktivt deltagande i samhällslivet. Både kommuneroch landsting bör ha ett intresse av ett väl utvecklatsamarbete med pensionärsorganisationerna, detta föratt tidigt få ta del av synpunkter och idéer för attutveckla verksamheter bättre. Här spelar de lokalapensionärsråden en viktig roll. Deras kunskap ochengagemang bör komma in i ett tidigt skede av be-slutsprocessen.De äldre besitter viktiga erfarenheter och kunska-per som samhället behöver. För att vi ska kunna ta delav denna kunskap krävs att de äldre tillåts att varadelaktiga i samhällsplaneringen.Om fler äldre ska kunna klara sig på egen hand,även när hälsan sviktar, är det också viktigt att detfinns grundläggande service som goda kommunika-tioner genom anpassad kollektivtrafik samt tillgängligpost, bank och apotek.Att kunna bo kvar i det egna boendet är en annanviktig trygghetsfråga. För att detta ska vara möjligtkrävs att man bygger fler bostäder som är anpassadeför äldre. För de äldre som har bostad inom denkommunala omsorgen ska det finnas möjligheter tillsamboende. Gifta par ska inte tvingas flytta isär pågrund av att de inte klarar att bo i eget boende. Ettvärdefullt komplement till det övriga boendet är seni-orboende till vilket man kan flytta om man önskarsällskap eller närservice.Fru talman! Ekonomin har försämrats i många avvåra kommuner. ökar andelen äldre i väl-digt många kommuner. Detta har lett till att hem-tjänsten har utvecklats från allmän hemservice till iförsta hand omvårdnadsinsatser, där en begränsningförsvårar för många äldre människor.Många pensionärshushåll som inte får hemtjänstär ändå i behov av service som till exempel hjälp medgrundlig städning, med fönsterputsning, kanske medgräsklippning - i tänker vi mer på attskotta snö - eller med att handla. En generell väl-färdspolitik med ökade möjligheter till service ihemmet kommer att leda till att färre pensio-närer behöver anhålla om kommunens hemtjänst.Centerpartiet har tidigare lagt fram förslag i riks-dagen om att utveckla hemservicesektorn för äldre.Vårt förslag är ett system med hemservicecheckar förpensionärshushåll. Detta förslag innebär ett systemsom ska omfatta alla pensionärshushåll och ska gällaför alla normalt förekommande tjänster i hemmet.Genom vårt förslag kan pensionärshushåll som är ibehov av hjälp lättare erhålla hjälp.Systemet med hemservicecheckar bidrar till ökadlivskvalitet genom en känsla av trygghet i det egnahemmet och en tillfredsställelse över att arbetsupp-gifter man inte själv klarar av blir gjorda och att manfår tid över med sina anhöriga.Fru talman! Vi lever allt längre och är allt friska-re. av svenskarna som går i pension har minsten förälder kvar i livet, och är drygt 1 ½ miljonmänniskor . Om är varfjärde invånare ålderspensionär. Många 65-åringarkan se fram emot ett friskt, rikt och aktivt liv i 20-25år. är det alltfler människor som inte orkararbeta fram till ålderspensionen. Antalet förtidspen-sioneringar ökar, och detta tyder på ett allt tuffarearbetsliv utan makt och inflytande. Arbetslivet måstebli flexibelt. Det måste göras insatser för att förändraattityder till äldre på arbetsmarknaden. Människormåste ges förutsättningar att orka arbeta till pensione-ringen. Kontinuerlig vidareutbildning och ökad flexi-bilitet i arbetslivet är två nödvändiga åtgärder. Dess-utom behöver ändringar göras som undanröjer deextra kostnader som arbetsgivaren får när man an-ställer äldre arbetskraft.Fru talman!