prot · GQ0914 · 2002-11-08 00:00:00 — Förslag nr 1: mångfaldsplaner på allaföretag.Förslag nr 2: hårdare lagstiftning mot diskrimine-ring.Förslag nr 3: att se till att den som fälls förolaga diskriminering fråntas sitt serveringstillstånd.Förslag nr 4: rätt för alla att arbeta heltid.Förslag nr 5. Hur länge vill attjag ska fortsätta? Jag har lämnat förslagen i mitt hu-vudanförande här i kammaren, och jag kan gärna göradet också i många andra sammanhang, men MauricioRojas ska inte säga att jag sysslar med tom retorik,när han inte ens lyssnar på de förslag som jag haravlämnat.Anf. 115 () replik:Fru talman! Det vore väldigt klädsamt om KalleLarsson åtminstone kunde bemöda sig om att läsaFolkpartiets motion innan han går upp i talarstolen.Den jobb- och utvecklingsgaranti som vi talar om röralla. Det är ingen särlösning.Jag satt här på med ensyriansk läkare som skulle kastas ut förra onsdagen.Han jobbade i men skulle inte längre få stan-na. När vi säger att man ska öppna för arbetskraftsin-vandring innebär det att den syrianske läkaren skullefå stanna kvar i och jobba här. hans parti vill kasta ut den syrianske läkaren.Nu vill fråga : Hur kan det vara attvi står upp för gömda flyktingar? Vem vill ha en mergenerös flyktingpolitik när vi säger till den syrianskeläkaren att han får stanna? Var i detta ligger det enflirt med främlingsfientliga krafter?Anf. 116 () replik:Fru talman! Det är inte i de förslag som nu ger uttryck för som flirten med det främ-lingsfientliga ligger, men låt mig ge det kanske tydli-gaste exemplet på var den finns. När man ställer uppett språktest som krav för svenskt medborgarskapsäger man egentligen:Just nu går det tusentals eller kanske tiotusentalsmänniskor med invandrarbakgrund på ,människor som inte har någon lust att lära sig svens-ka, och vi måste ställa hårdare krav på dem för att deska vilja uppfylla det som vi tycker är rimligt.Kan säga mig på vilket sätt dettainte skulle vara att särskilja människor utifrån etniskbakgrund? Kan han tala om för mig varför ni intelägger fram förslag bara för att förbättra dessa männi-skors möjligheter att lära sig svenska utan i stället gördet omvända: ställer krav på den som kommer från ettannat land att lära sig svenska för att få bli medborga-re. Demokratin i det här landet är grundad på dinakunskaper i svenska, och vi ska dessutom göra detsvårt för dig att lära dig svenska.Anf. 117 () replik:Fru talman! vet mycket väl att detfinns en en rad åtgärder i program somhandlar om just detta: kortare handläggningstider förasylsökande, förändrad sfi-undervisning, extra sats-ningar på skolor i utsatta områden och dessutom enmer generös flyktingpolitik. Vad vi står upp för är attsvenska språket och arbete är nycklarna till att kom-ma in i det svenska samhället.Man kan över huvud taget inte hävda att det skullevara en flirt med främlingsfientliga krafter när visäger att vi vill ta emot fler människor i ochinte sluta på det sätt som an-svarar för. Det är för mig helt orimligt. Kärnan ifrämlingsfientligheten är väl ändå en vilja att stängagränserna.Anf. 118 () replik:Fru talman! Kärnan i ett parti som representeraröverklassen är en vilja att försämra möjligheterna förarbetande människor att tillgodose sina intressen. Därkommer min kritik mot övriga förslag från Folkparti-et, som kanske inte i första hand när det gäller lönunder kollektivavtal är främlingsfientliga utan arbe-tarfientliga.Jag noterade också att jag egentligen inte fick nå-got svar. Jag ser fram emot debatter som kommer häri kammaren mellan mig och vilken folkpartist somhelst om vad det egentligen innebär att stå upp föralla människors lika värde och att inte bara kortsiktigthoppas på att få fler röster i ett val.Anf. 119 () replik:Fru talman! Som tidigare sade voredet skönt om verkligen ville granskaFolkpartiets förslag, vilket denne inte har gjort. Hanlade fram ett antal förslag till , och deflesta handlade om hur vi ska bekämpa diskrimine-ringen. satt i under den förramandatperioden. Hur kommer det sig att jag som intesatt i vet att vi har en lag som ställer kravpå alla arbetsgivare med fler än tio anställda att upp-rätta en mångfaldsplan, medan han inte känner tillden?Jag vill också ställa en annan fråga. sagt att han vill att alla människor ska ha ett ar-bete och helst ett arbete som man är utbildad för. Vihar sagt att det innan det målet nås ska finnas enarbetsgaranti för alla långtidsarbetslösa. Ni har till-sammans med regeringen sagt att det för att männi-skor ska få arbete ska finnas flera handläggare påarbetsförmedlingarna, men vad har ni egentligen förpolitik för att skapa de jobb som invandrarna ska få?Problemet med att invandrare inte kommer in påarbetsmarknaden är att det finns för få jobb och att demåste konkurrera med etniska svenskar, som tyvärr idet här fallet går före.Anf. 120 () replik:Fru talman! Eftersom gång på gångmed medverkan och med hänvisning tillatt vårt krav inte är passande avslår våra motioner ommångfaldsplaner på alla arbetsplatser, kan man välknappast tänka sig att det finns en existerandelag. Då hade man förstås hänvisat till denna. Det äralldeles riktigt att det finns en rekommendation, mendet som vi säger är: Låt oss lagstifta om det, och låtoss införa sanktioner mot de företag som inte följerlagen. Låt oss rikta kraven mot dem som faktiskt harmöjligheter att uppfylla kravet på rätt till arbete åtalla.Nyamko Sabuni säger vidare en intressant sak,nämligen att det finns för få arbeten, och hon undrarvad vi vill göra åt det. Det första som vi vill göra äratt faktiskt använda de pengar som finns i det svenskasamhället för att se till att rätten till arbete garanterasalla. går vinsterna i den svenska exportindustrin,som faktiskt är högre än de har varit ,rakt ned i fickorna på de intressegrupper som Nyam-ko Sabunis parti företräder. Låt oss i stället användade pengarna för att skapa arbete åt alla och inte sägaatt människor ska ha olika lön beroende på om de hartvingats ut i utanförskap eller inte.Anf. 121 () replik:Fru talman! Kan inte lägga framförslag som är till för att hjälpa de svaga eller demindre lyckade som du talar om , i stället för attangripa en liten minoritet av rika som finns? Jag ärinte rik, och de flesta folkpartister är inte rika. Vadvill göra för att hjälpa de arbetslösa, desegregerade och de marginaliserade? Vi vet vad hanvill göra för att bekämpa de rika, men vad vill han göra för de segregerade?Anf. 122 () replik:Fru talman! Förslag nr 1: mångfaldsplaner på allaföretag med fler än 25 anställda.Förslag nr 2: en hårdare lagstiftning mot etniskdiskriminering.Förslag nr 3: en satsning på de utsatta områdena.Förslag nr 4 - där jag än så länge tappar stöd frånhela kammaren, inklusive socialdemokratin och Mil-jöpartiet: handlingsplaner riktade inte mot de så kall-ade utsatta områdena utan mot de allra mest segrege-rade områdena i våra storstäders förorter, som ,, , och . Derasinvånare ska tvingas att integreras med vanligt folk.Se där några konkreta förslag!Anf. 123 ()replik:Fru talman! Jag håller som bekant med om myck-et i det som säger, framför allt i kriti-ken mot . Jag skulle dock vilja lyfta denhär debatten ytterligare ett snäpp uppåt på den ideo-logiska skalan genom att fråga : Vilketmål finns vad gäller integrations- och flyktingpoliti-ken? I partiprogram finns följande väl-digt klart formulerade mål under rubriken mål som är lägre ställt än att vem som helstska kunna flytta vart som helst, bosätta sig, sökaarbete och skaffa sig en framtid är för oss för lågtställt. Jag vill fråga vänsterpartisterna: Vad är ert målför politiken?Anf. 124 () replik:Fru talman! Vårt mål är ingenting annat än detta.Men har vid upprepade tillfällen förtfram detta som ett dagskrav. Man vill eller möj-ligen eller införa en fullt ut friinvandring på en arbetsmarknad som i så stor ut-sträckning är kontrollerad av ett fåtal mäktiga aktörerbland de transnationella företagen. Det är att säga jatill det som självfallet förespråkar,nämligen arbetskraftsimport snarare än rätten attbosätta sig var man vill. Den målsättningen är vieniga om, och jag tror att på ett filosofiskt plan kanväl hela kammaren vara enig om att man faktisktborde få bo där man vill, få ett bra och rikare liv ochså vidare.Men är man inte medveten om den konflikt som finns mellan arbete och kapital och om att kapi-talet skulle utnyttja ett dagskrav om fri invandring tillatt ytterligare stärka sina positioner på arbetandes ocharbetslösas bekostnad, är jag rädd för att man inteförstått så mycket av maktproblematiken på arbets-marknaden.Anf. 125 ()replik:Fru talman! Jag är medveten om de starka aktörersom finns och om vikten av att utmana dem, till ex-empel genom globala och nationella spelregler förkapitalet. Men jag är också medveten om att om manska nå fri invandring måste man börja någonstans.Man kan börja med en arbetskraftsinvandring sominte är i enlighet med det borgerliga förslag som lagtsfram utan i enlighet med förslag där var och en åt-njuter samma rättigheter som alla andra som arbetar iSverige. Då kan till exempel den syrianske läkaren fåstanna, men inga människor som kommer hit ska bliutkastade så snart de blir av med sina jobb.Anf. 126 () replik:Fru talman! säger att man måstebörja någonstans, och där tror jag, för att ändra tonlä-get något, att många i kammaren faktiskt har ettgemensamt intresse. Till och med brukartala om detta och har ofta också kraftfullt agerat fördet, nämligen att verka för en mer generös svenskflyktingpolitik där var och en ges möjlighet att stannaoch få tilltro till sina berättelser. Låt oss börja vid denpunkten, och låt oss också inse att dagskrav om friinvandring må låta visionärt och bra, men i praktikeninnebär en förändring i styrkeförhållandena till kapi-talets fördel.Anf. 127 () replik:Fru talman! När de flesta av oss samlas föratt diskutera samhällets förmodligen största problemoch lyfter fram att det finns ett antal skolor i Sverigedär av eleverna går ut utan full-ständiga grundkunskaper, då svarar vi berättar att färre invandrade har inkomst äninfödda svenskar och att de som har inkomst harbetydligt lägre inkomst än infödda svenskar, då svararKalle med att diskutera att kvotera Öster-malm.När vi berättar om att 180 000 barn bor i familjersom är socialbidragsberoende, ja, då pratar KalleLarsson mångfaldsplaner.Vi pratar om jobb, vi pratar om skola och vi pratarom kunskap och makt till människor. sig i politikens absolut yttersta utkanter och talarom de förslag som kan ha minst, möjligen i bästa fallmarginell, effekt.Men det som avgör den sociala situationen är jobboch det är kunskap. Vad vill göra på deområdena? Då räcker det inte med utskänkningstill-stånd för femte eller sjätte gången.Anf. 128 () replik:Fru talman! Förslag nummer 1: En satsning påskolan som motsvarar de behov som faktiskt finns.De tre partierna har under föregående mandatperiodtillsammans inlett en satsning på skolan som kommeratt innebära åtskilliga miljarder pengar extra, vilketförstås och har avvisatfullständigt.Förslag nummer 2: Låt oss också satsa extra därbehoven är som störst. Låt oss inse att ungdomar,precis som människor, är olika och har olika behov.Låt oss därför faktiskt utveckla storstadssatsningen,inte som en lösning på all segregationsproblematik,nej då, men som en möjlighet att satsa mer pengar därde verkligen behövs, just för skolan i de områden somSten Tolgfors påstår sig vilja värna.Men låt oss, som förslag nummer 3, också göradet jag nämnde som avslutning i mitt anförande.Utmana dem som faktiskt har makten: den eko-nomiska elit som företräder och denpolitiska elit som i stor utsträckning tar sig privilegierpå vanligt folks bekostnad. Om vi inte vänder påfrågan och säger: Vem ska avstå? så är det svårt attockså säga: Vem ska få?Anf. 129 () replik:Fru talman! har ju under en rad åranvisat mer pengar till skolan än vad vänstermajori-teten har gjort, och det kan möjligtvis vara något förKalle att ta till sig.Låt mig problematisera detta med mångfaldspla-ner. Jag tror det är farligt att legitimera att något an-nat än personliga egenskaper ska gälla som merit föranställning och att något annat ska redovisas. Börjarman använda argumentet ursprung åt ena hållet såkommer det att missbrukas åt det andra. Jag invänderstarkt emot tron att den typen av kvoterings- ellerindelningspolitik kan ge någonting positivt. Vi skavärna varje människas rätt att bli sedd och behandladsom individ, som en människa med sin egen kvalitet- inte mångfald, som är ett politiskt begrepp.Anf. 130 () replik:Fru talman! Jag har i flera budgetdebatter medmoderata företrädare just diskuterat varför man intevill satsa lika mycket pengar på skolan som majori-teten har gjort under den här mandatperioden, och detär nog likadant fortfarande. Om harändrat sig på den punkten så är det mycket välkom-met, men då gör man ju det i strid med vad man tidi-gare har sagt.Jag tror att det är dags att även moderater inser attdet sker en särskiljning mot etnisk bakgrund,precis på samma sätt som det har gjort mot könsmäs-sig bakgrund tidigare. Är man inte beredd att säga ser könsskillnader i makt och inflytande i dagoch skillnader i inflytande utifrån etnisk bakgrund, jadå har man inte begripit vad man ska göra åt proble-met. Då är man inte ens i närheten av att ställa derätta frågorna.Anf. 131 ():Fru talman! Jag började med attsom ålderspresident öppna det första sammanträdetmed de nyvalda fullmäktige i kommun.Det känns spännande att få avsluta veckan genom attför första gången få delta i en debatt här i kammaren.Jag var anmäld under demokratidelen i den härdebatten och har suttit och lyssnat på integrationsdi-alogen, som jag naturligtvis, inte minst med Söder-täljes perspektiv i bakhuvudet, också skulle ha delta-git i. Men låt mig säga att det hade varit merspännande att fortsätta det samtal som ochnågra andra fört in: hur vi formar goda förutsättningarför människor att få arbete i vårt land och hur vi ska-par goda förutsättningar för företagande i Sverigesom ger möjligheter för alla människor till arbete ochsom ger möjligheter att få de resurser vi behöver föratt klara en skola där alla barn får rätt till de kunska-per som den här kammaren har beslutat om. Om dendebatten har inte minst varit väldigttystlåten.Fru talman! Vi lever och verkar i en flernivåde-mokrati. Som förtroendevalda i har vi en-samma att stifta lagar, att ange ramen, såväl för med-borgarna som för övriga demokratiska nivåers verk-samhet. Jag och kommer att arbeta hårtför att i denna kammare stärka självbestämmandet,för enskilda människor likväl som för det lokalasjälvstyret. Vi är övertygade om att mångfaldenssamhälle bara kan utvecklas om vi i denna kammareger mångfalden utrymme. Ett central- och detaljstyrtsamhälle legitimerar en syn där olikheter blir felak-tigheter i stället för styrkor som gör samhället merspännande och dynamiskt.Den kommunala självstyrelsen ger en möjlighettill mångfald, till olika lösningar och till medborgar-nas aktiva deltagande i utvecklingen av vårt samhälle.När vi i den här kammaren stiftar lagar som ska tol-kas inom ramen för den kommunala självstyrelsenmåste vi också försäkra oss om att detta faktiskt blirmöjligt. Vi måste forma system där självstyret intetillåts fyllas ut av regler och förordningar tillkomna iall välmening av tjänstemän i myndigheter som uttol-kar våra beslut, regler som växer till en ochogenomtränglig djungel för dem som ska förverkligadet kommunala självstyret.I går kunde vi alla ta del av ett antal socialdemo-kratiska kommunstyrelseordförandes syn på hur detkommunala självstyret krymper. Jag och Centerndelar, till skillnad från statsministern, deras uppfatt-ning. Det handlar absolut inte om att, som statsmi-nistern uttrycker det, man som kommunalråd fickbestämma för lite.Hur kommer det sig att det blir allt svårare att re-krytera förtroendevalda ute i kommunerna och attantalet förtroendevalda fortsätter minska, helt i stridmed de önskemål som inte minst den här kammarenuttalat sig om? Hur kommer det sig att alltfler männi-skor anser att makten är så långt borta? Vissa hänvi-sar till EU, andra till de stora bolagen. Men låt oss iden här kammaren erkänna det statsministern ochregeringen uppenbarligen inte vill se, nämligen atturholkningen av det kommunala självstyret bidrar tillatt öka maktlösheten i samhället.När inte ens kommunstyrelseordförande uppleveratt de har makt att forma skolan, äldreomsorgen,barnomsorgen eller ute i kommunerna:Hur ska man då som enskild medborgare kunna kän-na att man har makt och kan påverka? Om inte kom-munstyrelsens ordförande känner sig som annat än enstatstjänsteman, hur ska då den enskilde medborgarenkänna sig? Var finns lockelsen att bli förtroendevald,att delta? Vilket utrymme finns kvar för den kommu-nala självstyrelsen, när detaljstyrets lianer tränger sigallt längre ned i vardagen ute i våra kommuner,landsting och regioner?Det är välkommet att socialdemokratiska kom-munpolitiker nu säger ifrån, men låt oss inte förledasatt tro att detta bara är ännu ett uppror inom social-demokratin. Det här är en verklighet som upplevsöver alla partigränser och långt utanför kommunalrå-dens korridorer.Icke desto mindre är det bra att den socialdemo-kratiske kommunstyrelsordföranden nu vågar sägaifrån så tydligt. Det finns all anledning att befara attden nycentralism som präglat den gångna mandatpe-rioden även blir synlig under de kommande åren.Fru talman! Det kommunala självstyret får inte blien kuliss. Menar vi allvar och följer grundlagensmening att folkstyret förverkligas genom bland annatkommunalt självstyre, då måste vi ta de många enty-diga beskeden från den kommunala nivån som entydlig signal till handling. Om den utveckling som ägtrum får fortsätta utan att vi i dennakammare agerar lägger vi krokben för dendeltagande demokratin.Den mandatperiod som har tagit sin början ärfylld av spännande utmaningar. Låt oss ta vara pådem och göra det på ett sätt som inte öppnar för enlöfteskarusell där vi lovar guld och gröna skogar pånågon annans bekostnad. Låt oss i denna kammare blidet kommunala självstyrets goda bundsförvant i sam-spel med övriga direktvalda församlingar i vår flerni-vådemokrati.Anf. 132 ():Fru talman! Låt mig få bjuda på en något annor-lunda ansats och ge en historisk bild.Sömnen störs av att någon krossar skyltfönstren iden ekipering som du har förestått . Du hörskrik medan du hafsar på dig lite kläder och saktasmyger ned för trappan. Du ser dem och du ser vad degör, dina tidigare grannar och kunder - vissa i denbruna partiuniformen, andra utan. Draperierna tillprovrummen sätts i lågor. Kläderna - ditt levebröd -slängs ut i eldhärdar utanför fönstren.När du äntligen vågar dig ut på gatan nästa mor-gon och när pöbeln äntligen har dragit sig tillbaka serdu hur samma behandling drabbat flera andra köp-män, 7 500 över hela landet. Din synagoga är ned-bränd till grunden liksom 190 andra. Du skattar digändå lycklig över att inte vara en av de 30 000 överhela landet som samma natt sänts till koncentrations-läger eller en av dem som mördats. Gatan är fylld avsmå, små glasskärvor från de krossade fönstren. Deser ut som kristaller. Så berättar en judisk köpmansom var med under kristallnatten.I morgon är det kristtallnatten startadeen terrorvåg mot judar, romer, homosexuella ocholiktänkande över hela . anordnasdemonstrationer över hela till minne av kris-tallnatten, men också för att varna för att historienkan upprepa sig. Den historiska bild som jag försökteatt förmedla kan alltför lätt kompletteras med nutidabilder.I är läget spänt inför den 9 november.Under flera månader har trakasserierna från rasisterpågått mot bland annat . Dörrvakterhar misshandlats och attiraljer utanför lokalen harvandaliserats.Vid kommunfullmäktiges första möte för ett pardagar sedan anordnades en samling mot det rasistiskapartiet som tagit plats i full-mäktige. Men den möttes av en militärt disciplineradmotdemonstration med sverigedemokratiska anhäng-are som sjöng nationalsången för full hals - några iden klassiska brunskjortan, andra utan.Fru talman! När flera debattörer uttalar sig låterdet nästan som om landets stora stötesten skulle varapåstådda problem med invandrare. Så är det natur-ligtvis inte. Det verkligt stora problemet är det perso-ner med utländsk bakgrund som har. Under hela val-rörelsen träffade jag människor som var rädda ochskrämda, men också arga och förbannade därför attrasismen fortfarande har i sina klor.Rasismen finns i skolorna. Enligt Ekot drabbas20 % av grundskolor av mer rasism än klot-ter och glåpord. På dessa skolor formas en verklighetdär livet är ett ständigt helvete för de elever som harutländsk bakgrund.Rasismen finns på arbetsplatserna. Fortfarandeutmärker sig som ett av de länder i Europadär det är allra svårast för någon med utländsk bak-grund att få sin utbildning värderad och bedömd ut-ifrån vad den faktiskt är värd. Diskriminering är etthån och den värsta kränkning som en människa kanutstå.Rasismen finns i flyktingmottagandet. Det visarfallet med 6-åriga från Bosniensom lider av en svår ögonsjukdom och den miss-handlade och våldtagna kvinna från somriskerar utvisning. Det visar också och frånTjetjenien som sökt skydd i för att slippatrakasserier, men som av fått veta attde som alla andra ryssar säkert bara kommit hit för attbegå brott.Rasismen finns i den storpolitiska retoriken. Detså kallade kriget mot terrorismen har öppnat damm-luckorna för en islamofobi som bara blir allt värre.Moskéer bränns, muslimer hotas och fördomarnabreder ut sig.Fru talman! skulle rasismen bekäm-pas. Mordet på skakade , ochalla partiledare slöt upp och trängdes under svartrödasyndikalistiska fanor för att hedra hans minne ochlova krafttag. Detta minne gör mina vänner från val-rörelsen förbannade. Vilka krafttag har egentligentagits?Det antirasistiska centret står fortfarande inte där.Verksamheterna Expo som kartlägger rasism och Exitsom hjälper nynazister ut ur hatet lever fortfarande pånåder. Min motion om en antinazistisk skolkampanjkommer säkert att avslås av kammaren om någramånader. saknas det en heltäckande anti-diskrimineringslagstiftning som till exempel i enarbetssituation täcker allt från platsannons till tillsätt-ning.Flyktingpolitiken blir knappast bättre, bara alltvärre och inhumanare. I en annan motion kräver jagatt man ska kommissionsutreda vägen från solidaritettill flyktingförakt.Att så lite har hänt visar på något skrämmande:Rasismen finns också i politiken. Då tänker jag intebara på valstugefascismen. Den blev ett stort nummeri årets valrörelse, och det var bra. Till och med stats-ministern krävde att det mest utpekade partiet, Mode-raterna, skulle rensa upp i leden. Men när kommunal-rådet i den nu ökände grannkommunHässleholm, socialdemokraten ,efter valet uttalade att flyktingar baraskapar våld och kriminalitet, då är det tyst från Pers-son. Samma budskap, men utan dolda kameror, be-möttes av tystnad från statsministern och socialdemo-kratin.I förrgår under partiledardebatten vågade dockPersson nämna rasismen. Men det handlade inte omsjälvkritik. , menade han, hade blinkatmed högerögat i valrörelsen. Det var ett snällt sätt attuttrycka det på. utspel i valrörelsens elftetimme om att ställa krav på invandrarna var en klarflirt med de främlingsfientliga strömningarna. Manöppnade ask, men det var många som följdeefter.Varje valmöte som ledande socialdemokrater höllägnades åt hårdför propaganda mot arbetskraftsin-vandring, inte på grund av felaktigheterna i det bor-gerliga förslaget utan därför att man inte tyckte att viskulle ha en större arbetskraftsinvandring - som omarbetslösheten skulle beror på dem som flytt för attskaffa sig en bättre framtid. Det är så att man tar sigför pannan.Jag vill avsluta med att säga att de flesta av minavänner från valrörelsen valde att inte rösta. Ingentingsom man sade kunde ändra på detta efter en lång tidav vulgärargumentation, integrationspolitiskt miss-lyckande, flyktingpolitisk antihumanism, valstugefa-scism i lokalpolitiken med och utan dold kamera ochen valdebatt som helt bedrevs mot dem och inte fördem.