prot · GP0981 · 2002-03-13 00:00:00 — Det kan mycket väl vara män.Men det är klart att i alla låglönearbeten, och dit hörfortfarande sådana jobb som hushållsnära tjänster ochen rad andra, är det kvinnor som dominerar. Det varväl därför som jag i mitt anförande lade tyngdpunktenpå att det är så viktigt att kvinnor också får en chansatt tjäna mer och bättre och framför allt komma iparitet med männen. Men detta är ett högst professio-nellt arbete. Det är inget s.k. amatörjobb, utan det ärett mycket professionellt jobb att t.ex. gå in i andrashem. Det ställs många integritetskrav för att upprätt-hålla en sådan befattning. Och det visar sig att defirmor som jag har haft kontakt med och som nuväxer med rasande fart har en hög professionalitetoch kräver mycket av sina anställda.Det som jag inte hann säga förut var att en av po-ängerna med att hushållsnära tjänster skulle stimule-ras och göras kostnadsmässigt mer tillgängliga är attde som utför dessa tjänster skulle få både ATP-poängoch sjukförsäkring. De är ganska rättslösa idessa sammanhang, och det är väldigt olyckligt. Che-fen för säger i TV att svartmarkna-den växer och att det kanske handlar om 80-100miljarder. Och en stor del av detta finns på dessaområden. Det kan inte vara rimligt. Det vore ytterstangeläget att få denna marknad vit och att de kvinnoroch män som finns där fick en mer jämställd situa-tion. Men då krävs det reformer för dessa tjänster,vilka vi också är beredda att införa i fråga om andraverksamheter. Också där krävs det jämställdhet.Anf. 167 ():Herr talman! Vi behandlar ett betänkandeom jämställdhetspolitiken. Det innehåller en rad mo-tioner som har väckts under ett antal allmänna mo-tionstider. Man kan väl säga att det är en bred mo-tionsflora.Det handlar om jämställdhetspolitikens mål, därskiljelinjen kan sägas gå mellan dem som ser struktu-rella orsaker till diskriminering och bristande jäm-ställdhet i samhället och dem som föredrar att se merindividuella förklaringsmodeller.Det handlar om möjligheten att förena familjelivoch förvärvsarbete, där det finns hyfsat gemensammamålsättningar men där metoderna skiftar - och ocksågraden av angelägenhet i sådana åtgärder, tror jag.Det handlar om hur man sprider metoder för attuppnå jämställdhet. Det finns en ganska stor enighetkring vad som bör göras på det området men lite olikauppfattningar om huruvida detta bör centralstyraseller utvecklas lokalt.Det handlar om lönediskriminering och jämställd-hetslagen. Där tycker jag att det finns en ganska tyd-lig skiljelinje mellan borgerlighet och socialdemo-krati, som handlar om huruvida det behövs lag, poli-tiska insatser och resurser till de offentliga verksam-heterna för att kunna komma till rätta med de lö-neskillnader som finns eller om det finns ett trollspösom heter konkurrensutsättning.Det handlar om diskrimineringsfrågorna, där un-der diskussionen och debatten har kommit atthandla om huruvida det ska vara en sammanhållenlagstiftning men där vi kanske nu kan ta steget vidare,i och med att regeringen har aviserat en utredning påområdet, och också diskutera vad en sådan hårdareoch tuffare lagstiftning faktiskt ska innebära. Hur kanvi vidga diskrimineringslagarna till att omfatta flersamhällsområden? Hur kan vi se till att bevisreglernablir sådana att det blir lättare att bevisa diskrimineringnär sådan har skett? Det tycker jag är substansfrågor,och det är bra. Där kommer det också att synas att detfinns en hel del olika uppfattningar.Man kan alltså säga att det här betänkandet rym-mer både enighet i vissa frågor och tydliga kon-fliktytor på andra områden. Det landar i det som flerahar konstaterat här, nämligen att utskottet och ut-skottsmajoriteten föreslår att motionerna avslås, an-tingen med hänvisning till konflikter och åsiktsskill-nader eller baserat på att vi har en ungefärligen ge-mensam bild och att processen är i gång med att fak-tiskt ta fram åtgärder.Med anledning av det vill jag yrka avslag på dereservationer som är fogade till utskottsbetänkandetoch yrka bifall till utskottets förslag.Det är bara att konstatera att det sker mycket inomjämställdhetspolitiken. Vi har fått en ny jämställd-hetslag. Vi har gjort en hel del när det gäller main-streaming och metoder. Vi har jobbat med att faktisktkomma till rätta med de problem som finns med attförena föräldraskap och arbetsliv.Men ska man vara medveten om, vilketflera här också har sagt, att situationen inte är idealiskutan att det finns problem kvar. Det är klart att detgör. Det finns en lönediskriminering kvar i samhället.Det finns problem med att förena föräldraskap ocharbetsliv. Det är bara att konstatera att politiken draråt ett håll. Politiken drar åt det hållet att faktiskt för-söka skapa mer jämställda villkor. Men det finnsfortfarande strukturer som bevarar och håller kvarbristande jämställdhet i samhället. Tanken bakomjämställdhetslagen är just att lyfta upp dem, att ven-tilera de strukturer och idéer som ligger bakom dis-krimineringen och den bristande jämställdheten.Var finns de stora jämställdhetsproblemen kvar?Ja, det är i lönesättningen, i den slutna process somdet ofta är att förhandla om löner, oavsett om det ärindividuellt eller kollektivt. Det är i hemmet, därvåldet mellan män och kvinnor är det kanske störstaenskilda problemet som är kvar. Det är där värdering-arna och åsikterna inte har lyfts upp, inte har debatte-rats, inte har varit i offentlighetens ljus och inte syn-liggjorts som problemen finns kvar. Där vi däremothar lyft upp dem och gjort dem till en offentlig debatthar värderingarna synats och vi har faktiskt fått enutveckling mot ett mer jämställt samhälle.Här finns en seriös diskussion att ta: Hur ska vilyckas få in mer av jämställdhet i lönesättningen? Hurska vi lyckas få in ännu mer jämställdhet på arbets-marknaden när det gäller föräldraskap och arbetsliv?Men tyvärr tas inte den diskussionen i det här betän-kandet, därför att oppositionen har lagt fram motionerdär det över huvud taget inte pratas om detta. I ställetkommer man med trollspölösningar som ska avhjälpaallt.Det har sagts mycket, och jag ska bara ta upp tvåområden som det har pratats om.Det ena handlar om konkurrensutsättningen somheurekalösning. Det är bara att konstatera: Vi har haftden diskussionen år . Vi har bett dem somsäger att konkurrensutsättning löser lönediskrimine-ringen att visa varför det i så fall finns låglönejobboch lönediskriminering på den privata sidan. Jag harbett prata om detta . Hankommer till kammaren år och har bara ett svarpå den frågan - tystnad. ber jag gärna om det! Berätta vad en anställd inomHTF:s avtalsområde har i lön! Berätta hur mångaarbetsgivare de har att välja mellan! Det han säger ärju: Bara vi får fler arbetsgivare får vi upp lönerna.Om vi går ut i verkligheten och tittar kan vi se attsådan är inte verkligheten.Det talas tyst från och andras sidaom att fackförbundet har känt sig tvingatatt ta fram antidumpningsklausuler i sina avtal närman lägger ut verksamheter på entreprenad därför attdetta har använts som ett sätt att dumpa lönerna. Dettalas tyst om att de oförklarade löneskillnaderna fak-tiskt är större i den privata än i den offentliga sektorn.Jag tycker att man ska vara så ärlig att man säger attlönediskriminering finns i både den offentliga ochden privata sektorn. Därför är det viktigt att vi har enlag som lyfter upp lönediskrimineringen på bordet,visar vad som ligger bakom, diskuterar detta ochkommer med åtgärder för att faktiskt kunna rätta tilllönediskrimineringen.Detta är just jämställdhetslagen ett uttryck för.Men den var ju emot. Den anger nuModeraterna som förklaring när man säger att lö-neskillnader finns kvar. Oj, efter det att jäm-ställdhetslagen har trätt i kraft finns det minsannlönediskriminering kvar. Ja, och det är därför att viinte har en statlig lönepolitik. Vi har satt i gång enprocess som faktiskt synliggör skillnaderna i samhäl-let och skillnaderna i lönesystemet, och det tror jag ärviktigt. Men ni har inget svar på detta. Ni använder enideologisk blind fläck och säger att konkurrensutsätt-ning och privatisering är jättebra. Det löser allt. Närdet visar sig att det inte gör det står ni där, naknare änden nakna kejsaren någonsin har varit, och har ingenlösning på de här problemen. Det är ert problem.Om man därtill vill minska resurserna till den of-fentliga sektorn, vilket vill i sin politik,minskar det förstås förutsättningarna ytterligare föratt faktiskt kunna höja kvinnolönerna i offentlig sek-tor. Jag kan inte komma fram till annat: här och säger att det är fel med lönediskrimine-ring, men han har absolut ingenting för att göra någotåt det. Han har inga som helst metoder. Det blir pro-blematiskt, för då accepterar man den lönediskrimine-ring som finns.Det var den ena frågan där jag tror att det finns engrundläggande skiljelinje.Den andra handlar om möjligheten att förena yr-kesliv och familjeliv. Detta var kristdemokraten mycket inne på. Hon sade mycket kloktoch mycket fint, tycker jag, om sådant som bordevara självklart, om de svårigheter som många upple-ver i vardagen att få tiden att gå ihop. Men vad varsvaren? Vi är ett parti, sadehon, som inte vill att alla ska vara hemma. Bara attMaria behöver säga det antyder ju någonting.Går vi sedan in och tittar på politiken ser vi dettaännu mer. Vi ser ett system där man inför barnom-sorgskonto - om nu de borgerliga partierna fortfaran-de är eniga om detta, det vet vi ju inte, men måhändaär de det - höjer barnomsorgsavgifter och helt enkeltgör det mindre lönsamt för dem som faktiskt villarbeta.Sanningen är den att ni tar fram ett system somgör att det kommer att bli väldigt svårt för dem somvill arbeta att kunna göra det. Ni kombinerar det medlite fina turordningsregler som gör att gravida ochföräldralediga diskrimineras på arbetsmarknaden.Ingen av er här vill kommentera det.Camilla har ställt frågan gång eftergång och får inget svar. Hur kan ni vara nöjda medden politik ni har drivit när det uppenbart visar sig attden leder till diskriminering av kvinnor? När det visarsig att det blir svårare att förena familjeliv och ar-betsliv tiger ni. Då är det tystnad som råder.När vi talar om att fler pappor ska ta ut föräldrale-dighet säger ni: Jättegärna, gör en informationskam-panj till. Det är inte informationskampanjer som harsaknats. Det har det funnits rätt många av på både densocialdemokratiska och den borgerliga regeringenstid. Men när det kommer till konkreta metoder -pappamånader, incitament, höjda tak i socialförsäk-ringssystemen - råder tystnad. Då finns det inga me-toder.Tyvärr är det tystnad i de frågor som är viktiga föratt kunna uppnå jämställdhet. Det är vad vi ser i be-tänkandet och i den här debatten. Det finns ingenanledning att vara tyst. Det finns ingen anledning attförsöka dölja de problem som finns. Det finns lö-nediskriminering i samhället. Då behöver vi en lag-stiftning som lyfter upp och synliggör.Det har vi i jämställdhetslagen. Vi är på god vägatt kunna använda den på ett bra sätt. Det behövstryck på arbetsmarknadens parter att förhandla framjämställda lönesystem. Vi har gett verktyg, och visätter press på parterna genom det statliga med-lingsinstitutet.Det behövs säkert också resurser till den offentli-ga sektorn för att kunna höja kvinnolönerna i väl-färdssektorerna. Det behövs det definitivt. Vi föreslårsådana åtgärder. Ni gör det inte. Ni är tysta.Vi vill skapa ett anställningsskydd som gör attkvinnor kan vara trygga i sitt arbetsliv. Vi vill minskaantalet tillfälliga anställningar som skapar otrygghet,stress och ekonomiskt beroende. Vi vill fortsätta motden avgiftsfria barnomsorgen. Vi vill fortsätta i prak-tisk politik med att verka för att fler barn ska få ennärvarande pappa.Här går skiljelinjen. Vi pekar på ett antal åtgärdersom man kan göra och ska göra. Från oppositionenråder tystnad i alla de frågor som är viktiga. I denmån det finns ett svar är det ett svar som uppenbarli-gen inte fungerar. Vad finns då kvar av den borgerli-ga jämställdhetspolitiken? Jo, det är avdragsrätt förhushållsnära tjänster. Det är den jämställdhetsfrågasom är kvar, som substantiellt skiljer oss åt och ärnågot som ni vill göra aktivt.I fall blir det väldigt tydligt. Honvill skapa ett system som inte bara är orättvist motkvinnor i allmänhet och gör det svårare för kvinnoratt kunna arbeta. Hon vill också göra ett system somgör det extra svårt för lågavlönade kvinnor att arbeta.Deras yrkesarbete blir mindre värt.Däremot vill hon göra det lite lättare för högavlö-nade kvinnor. Det ska man i all ärlighet säga. De skafå avdragsrätt både för barnomsorgskostnader och förhushållsnära tjänster. Men det är inte för lågavlönadekvinnor.Det är verkligheten. Där går skiljelinjen . Dethandlar både om klass och kön. Den politik som villlyfta upp och synliggöra de skillnader som finns isamhället är den socialdemokratiska politiken. Vi villförsöka komma tillrätta med de orsaker som skaparojämlikhet.Herr talman! Med anledning av det vill jag än engång yrka bifall till utskottets förslag i betänkandetoch avslag på reservationerna.Anf. 168 ()replik:Herr talman! Jag vill beröra det upp sist i sitt anförande om barnomsorgen ochföräldraförsäkringen, eller kanske snarare maxtaxanoch barnomsorgsavgifterna. Jag upplever att Social-demokraterna och samarbetspartierna där sviker bådeföräldrar och barn.De ser till att de som har de högsta inkomsternafår den största minskningen av avgiften. Jag tror attmina kollega här sade att hon tjänade ett partusen, eller , på sänkningen av avgifternamedan hennes granne, som var ensamstående mammamed tre barn, tjänade några hundralappar.Varför värderar Socialdemokraterna bara lönear-betet och inte omsorgsarbetet i det egna hemmet?Martin säger att papporna ska vara mer när-varande. , två och en halv månad efter attsystemet har införts, ser vi att barn är ännu mer pådagis. Det blir ännu fler barn i barngrupperna ochsämre kvalitet.Man värderar och respekterar inte det val som deföräldrar har gjort som har bestämt att de vill varahemma med sitt barn. Jag vill att alla ska kunna väljadet som känns bäst i den egna familjen.Jag vill ha en förklaring. Hur kan det att gå ihop med att föräldrar ska ha en störrevalfrihet när man gör så att de som har de lägsta lö-nerna tjänar minst på bl.a. den här reformen?Anf. 169 () replik:Herr talman! Jag tror att få människor skullekomma på tanken att den allmänna grundskolanminskar människors valfrihet. Men det är just vad deborgerliga partierna hävdar att en barnomsorg somhar en lägre avgift innebär. Det är en spännande for-mulering.Många av oss träffar människor som inte alltid harså vansinnigt mycket resurser kvar när månaden bör-jar närma sig sitt slut. För dem ökar valfriheten när defår en lägre avgift. Det innebär att de kan välja attgöra andra prioriteringar.Ibland kan de jobba mer, därför att de känner attde behöver det för att klara sin ekonomi. kande jobba mindre, därför att de känner att de vill varamer med sina barn. Detta innebär att föräldrar, famil-jer och barn väljer. Det gillar inte vissa borgerligapartier.Det är ett bra besked. Vi har haft den diskussio-nen, vi tar den gärna igen, och vi tar den gärna i envalrörelse. Vi vet nu att borgerlig politik står för hög-re barnomsorgsavgifter. Väljarna får avgöra om det ären valfrihetsreform att höja barnomsorgsavgifter. Detär vad ni rekommenderar i praktisk politik.Jag måste ändå fråga någrasaker. Jag skulle tycka att det vore välgörande med ettsvar. Det finns inslag i politiken hos de partier somMarianne vill samverka med som är rätttråkiga ur jämställdhetssynpunkt.Det finns partier som vill avskaffa värnskatt. Vihar fått en undersökning som visar att det till 90 %gynnar män. Det finns partier som och vill samverka med som vill tabort det kommunala skatteutjämningssystemet ellerkraftigt reducera möjligheterna att ha ett bra välfär-darbete i många kommuner.Kan vi få löfte om att ingen av dessa åt-gärder kommer att bli verklighet? Det skulle drabbajämställdheten. Det är viktiga besked att få.Anf. 170 ()replik:Herr talman! Beskedet från är att viinte kommer att frångå vår egen politik för att hängeoss åt något annat partis politik. I en koalition, oavsettom det är på regeringsnivå eller om man ska ha ettregeringsunderlag, får man ge och ta.Vissa av dessa frågor kommer förmodligen attligga åt det ultimativa hållet för vår del. Jag tror att vipå den borgerliga sidan i många fall redan har kom-mit rätt långt i en del diskussioner om dessa frågor.En annan fråga som jag skulle vilja ställa tillMartin är varför man inte går ett steg vidare.Det vi har diskuterat här handlar om löneskill-nader på några procent. De är otillbörliga och skanaturligtvis rättas till så snart det går. Men den storagrundläggande skillnaden är egentligen att kvinnorsarbete generellt värderas mycket lägre än mäns arbe-te.Vi har den stora frågan: Varför ska marknaden fåstyra? Varför ska en sjukhustekniker, som har enannan arbetsmarknad, kunna diktera lönen för sig,medan man inte kan tala om att vårdarbetet sombarnmorskan utför på samma sjukhus ska värderasungefär i samma nivå? Det skulle kunna vara enskillnad på . Jag är rätt övertygadom att barnmorskan hade betydligt fler liv i sina hän-der än vad sjukhusteknikerna hade. På något sättvärderas inte livet på samma sätt som maskiner ochtekniker.Nästa steg i diskussionen är att fråga sig varförvård av maskiner och prylar är så mycket mera värtän vård av människoliv, både i början, slutet och mittpå. har börjat diskutera. Jag hoppas attSocialdemokraterna svarar upp mot detta och fördebatten vidare.Det behövs fler resurser. Ett steg kan vara att sän-ka skatten för dem som har de lägsta inkomsterna istället för att sänka för dem med de högsta inkoms-terna.Anf. 171 () replik:Herr talman! På det här området är vi rätt ense.Det är bra. Det är inte mig behöver ta den repliken med utan snarareKent . Han vill minska resurserna och dra nedpå välfärdssektorn. Där blir det problem. Han vill inteha jämställdhetslagen som skulle göra det möjligt attjämföra sjukhusteknikern och sjuksköterskans arbete.Det är helt klart. Vi för gärna den diskussionen. Jäm-ställdhetslagen är ett första viktigt steg i detta.Det är klart att det handlar om resurser till väl-färdssektorn. Där får vi ta den debatten, gärna till-sammans med dem som vill minska resurserna.Margareta säger att inte ska gåifrån sin politik. Det är bra. Den politik som finns hosvissa av de andra tilltänkta samarbetspartierna ärjämställdhetsfientlig. Det är dags att säga det. Det ärdags att markera att det inte blir allvar om Centernska vara med i en regering.Jag konstaterar att inte sva-rar på frågan när det gäller turordningsregler. harMargareta inte möjlighet att göra det, mendet finns tre borgerliga ledamöter kvar. Jag ser framemot svar från dem. Jag hoppas att de har möjlighetatt göra det.Anf. 172 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja fråga han tycker är mest valfrihet för den enskildeföräldern. Är det att kunna välja en sorts barnomsorg,nämligen offentligt producerad barnomsorg, och fåett statligt bidrag för det eller är det att få bidrag oav-sett vilket val jag gör? står 120 000 föräldrarutan några pengar därför att de har gjort ett annat valän det som vill ge sina statliga pengartill. Jag kan inte få det till valfrihet, ,när föräldrars val styrs på det sättet. Trots att åtta avtio säger att de vill ha mer tid för sina barn har de intemöjlighet att välja det bl.a. beroende på attskattesystemet ser ut som det gör. Det kan inte varamer valfrihetMartin pratar om vår tystnad. Jag tyckeratt vi ganska tydligt agerar för våra olika sorters poli-tik, men jag tror att det är som iblandstår för tystnaden.Jag fick ett brev i går där det stod följande: Jagskrev till en massa sossar och frågade varför jag intekan få välja barnomsorg själv. Inte en enda riksdags-ledamot svarade mig. Ingen sossepamp eller kvinno-förbundare heller. Ingen hörde av sig.Det är kanske bra att också höra av sig till demsom ställer frågorna direkt till riksdagsledamöterna.Martin tar också upp frågan om lönedis-kriminering. Det är bra. Det är viktigt att vi hittar sättatt komma till rätta med lönediskriminering. Är Mar-tin nöjd med hur löneutvecklingen har varit iRegeringskansliet den här mandatperioden? Där ärsom bekant löneskillnaderna ganska stora mellan mänoch kvinnor. Det mest alarmerande är att de har ökat.Från 1999 till 2001 har de ökat med i . Det måste vara otillfredsställande närman vill kämpa mot lönediskriminering. Hur serMartin på de problemen, och hur tänkerMartin komma till rätta med dem? Det ärviktigt att det offentliga fungerar som ett föredömenär det gäller att rätta till lönediskriminering. Annarsgår det inte att kräva det i samhället. Jag tror att vibehöver tydliga föredömen från Regeringskanslietssida. Vad är åsikt?Anf. 173 () replik:Herr talman! På första frågan från valfrihet svarar jag ja. Därför har vi i ettunikt omfattande familjestöd. Därför har vi en föräld-raförsäkring. Därför har vi barnbidrag. Därför har vien valfrihet i en mängd olika barnomsorgsalternativ.Det är jättebra. Den valfriheten finns.Maria ställde frågor om Regeringskansli-ets löner. Jag tror att jämställdhetsministern måhändaär bättre på att svara på den punkten.Det är bra att vi har en jämställdhetslag som om-fattar , de privata arbetsgivarna,hela arbetsmarknaden, och som tvingar Regerings-kansliet att vara minst lika bra arbetsgivare som allaandra. Det är väl bra att vi har en sådan lagstiftning?Problemet är att har varit tvek-samma. I er reservation säger ni att jämställdhetsla-gen står i motsats till eldsjälarnas arbete. Förklaragärna hur det går till. Förklara hur det går till att allade fackliga medlemmar som vill bedriva jämställd-hetsarbete får det svårare med en jämställdhetslagsom gör det möjligt för dem att få fram statistik omhur lönediskrimineringen ser ut. Förkla-ra hur ni vill underlätta eldsjälarnas arbete om ni intehar en jämställdhetslag.Maria berättar ingenting, liksom henneskolleger, om vad turordningsreglerna har inneburitför gravida och föräldralediga. Det finns inget svar.Ingen av er har kommit med ett svar . Gör det.Maria har på sig att berätta vadhon drar för lärdomar, vad drar förlärdomar, av en lag som uppenbart gör det svårare förgravida och föräldralediga. Är det det barnvänligaarbetslivet?Ska ni verkligen gå vidare, som ni lovar i era mo-tioner, och göra arbetslivet lite mer otryggt ändå, dvs.släppa fram längre provanställningar, göra det lättareatt använda visstidsanställningar, göra undantag iturordningen för alla? Det är ännu mer otryggt. Det ärännu mer svårt att förena föräldraskap och arbetstid.Ändrar ni er när ni nu ser resultatet?Anf. 174 () replik:Herr talman! Kan tänka sig att ut-öka valfriheten för barnfamiljerna ytterligare genomatt faktiskt lägga hela barnomsorgsstödet i knäet påföräldrarna, dvs. alla val är giltiga. Alla ska ha del idet. Det är rättvisa i vårt . Det är tydligen interättvisa i Socialdemokraternas . Det var ingennyhet.Martin berörde också som hastigast för-äldraledigheten. Jag tror att det är många som voreintresserade av ett besked före valet om hur mycketmer Socialdemokraterna tänker kvotera föräldrale-digheten. Finns det ett sådant förslag? Vad är MartinNilssons uppfattning om det hela? Ska det vara enlikadelning av föräldraledigheten? Är det det som ärvägen fram?Det sätt som av den socialdemokratiska majorite-ten i utskottet behandlar oppositionens motioner ärnästan ohederligt. Det står i betänkandet att man skatitta på vad det är som hindrar kvinnor från att tachefsjobb . Där står att denna fråga skulle behö-va studeras närmare. Utskottet ser dock ingen anled-ning att i detta sammanhang precisera hur detta skullekunna ske utan utgår från att regeringen övervägerfrågan vidare.Det här är ganska ohederligt. När betänkandetjusteras är det denna text som föreligger, och innan vihar debatten i kammaren går jämställdhetsministernoch gör precis det vi har beskrivit i motionen. Detvore ett mer renhårigt förhållningssätt att faktiskttillstyrka en motion i vars politik man tänker instäm-ma.