prot · GP0960 · 2002-01-30 00:00:00 — Vi har sagtdetta, och det måste ankomma på våra myndigheteroch våra domstolar att se till att de kan och har kun-skaper om den lagutveckling som sker i Sverige.Enligt min mening misshandlas och kränks ettbarn som återkommande gånger i livet åser att dessmoder misshandlas och kränks varje gång som detsker.Det här är en svår och tung fråga. Den borde ingåoch kommer väl att ingå i den aviserade utvärdering-en av föräldrabalksreform.Herr talman! Jag kommer också att ta upp tale-rätten och hävande av faderskap i de tre motionersom har väckts, L233, L268 och L292, och som tarupp frågan om arvingens talerätt i mål om hävande avfaderskap. Om förflutit efter det att mannenavlidit och arvingarna skulle ha den här talerätten villjag bara kort påpeka att talerätten måste innefatta allamannens arvingar. Då menar jag att även den utanföräktenskapet födda arvingen ska ha talerätt.Utskottet har tidigare, vid behandling av liknandemotioner, hänvisat till det perspektivet att man i denjuridiska litteraturen ställt frågan om inte ett rättsligtfaderskap i sådana sammanhang som tas upp i motio-nerna borde betraktas ur ett perspektiv som äveninkluderar respekten för ett socialt faderskap ochbarnets intresse, som vi också har hört i anförandenaföre mitt, av att vara bibehållet sin rättsliga status sombarn till en viss man.En faderskapsbekännelse sker då modern är ogifteller faderskapspresumtionen har brutits. Då ska fa-derskapet fastställas genom bekräftelse och dom.Denna bekräftelse är då en formbunden rättshandlingsom ska ske skriftligt och bevittnas av två personer.Förutom detta ska bekräftelsen godkännas av social-nämnd och moder. Detta kan ses som lite krångligt,men det stärker barnets ställning och det säkerställeratt det går rätt till.I frågan om faderskapsbekräftelse finns inga när-mare bestämmelser i lag om vem som äger föra talanom ogiltigförklaring av faderskapet. Dock finns deträttsfall, NJA 1998 s. 525. Där talas det om bestäm-melserna om talerätten för mannens arvingar somenligt 3 kap. 1 § gäller vid hävande avfaderskapspresumtion och ska tillämpas analogivisvid ogiltighetsförklaring av faderskapbekräftelsen.Detta innebär att talan kan väckas av mannensmaka eller arvingar om mannen dör innan barnet ärfött eller om fadern dör efter barnets födelse menvaraktigt inte sammanbott med barnet och inte hellerefter barnets födelse bekräftat att barnet är hans ochhar talerätt.Rätten att väcka talan finns dock inte om det för-flutit från den dag talan väckts om attmannen är far till barnet och han fått del därav. Dettagäller också dödsboet.Herr talman! Avslutningsvis vill jag i detta anfö-rande säga att faderskapsbekräftelse som tillkommitgenom dom och som vunnit laga kraft skiljer sig frånsituationen med presumtions- och bekräftelsefallensåtillvida att faderskapsfrågan är definitivt avgjord.Omprövning av domen kan då endast ske genomresning som beviljas i hovrätt eller Högsta domstolen.Men då måste nya omständigheter eller bevis åbero-pas vilka sannolikt skulle ha lett till en annan utgång imålet. Denna nya omständighet krävs och begräns-ningsregeln motiveras just av det skälet att barnet inteska behöva riskera att bli faderlöst efter sinfödelse och att barnet ska ha intresset att vara bibe-hållet sin rättsliga status som barn till en viss man.Anf. 135 () replik:Herr talman! Det är väldigt skönt att höra att vi ärså sams när det gäller våld i familjen, hur mycketskada barnen tar som åsyna vittne och att de i så fallinte ska behöva bli föremål för vårdnad av den fa-dern. Jag bara undrar varför inte samma motioner harfått den behandling de nu får tidigare. Är det någon-ting i erfarenhet som har gjort attdet nu går bra att få ett tillkännagivande? De härmotionerna har alltså väckts både 2000 och 2001.Anf. 136 () re-plik:Herr talman! Det här är en motion som har väcktstidigare, och vi har sagt att det med au-tomatik inte ska innebära att vårdnaden ska övergå tillnågon annan eller att socialnämnden ska förordna tvåandra vårdnadshavare. Det finns också fall där kvin-nor har misshandlats och där de ocksåhar dödat medföräldern. Det kan finnas andra exem-pel också där det även vid grova brott inte med auto-matik bör ske en vårdnadsöverflyttning.Anf. 137 () replik:Herr talman! Jag förstår den inställningen. Mendet är väldigt många barn och kvinnor som har liditväldigt mycket under dessa år och som inte har fåttnågot stöd. Tycker att det uttalandesom jag också refererade till /98 har dentyngden att domstolarna har sett detta? Måste det intetill något annat, ett tillkännagivande eller någonting,som förhoppningsvis gör att domstolarna ändrar upp-fattning? De har ju uppenbarligen inte sett detta. Vadska vi i så fall göra åt det?Anf. 138 () re-plik:Herr talman! Jag hoppas mycket på den komman-de utvärderingen av föräldrabalksreform, attdet sker ett arbete med tydligheten i det vi lagstiftarevill och att det blir en förändring av attityder. Jaghoppas även att domstolarna på ett annat sätt skakunna ha insikt om vårt lagarbete.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )9 § Associationsrättsliga frågorFöredrogslagutskottets betänkande 2001/02:LU11Associationsrättsliga frågor.Anf. 139 ():Herr talman! Vi ska debattera de associations-rättsliga frågorna. Det är 18 motionsyrkanden sombehandlas i det här betänkandet från lagutskottet. Jagkommer att hålla mig till de motioner, yrkanden ochkrav som har tagit upp under motions-tiden och som har behandlats i det här betänkandet.Herr talman! Då står jag här återigen och ska ar-gumentera för motion som föreslår attriksdagen ska införa en lagstiftning som ska ta siktepå att könskvotera i börsnoterade bolagsstyrelser.Den här debattstunden kommer förhoppningsvis attproblematisera den ojämna könsfördelningen i sam-hället. Men jag vill inte att vi stannar på problemfor-muleringsstadiet.Jag vill att vi ska gå vidare, inte bara be-nämna problemet och lägga det i en svart låda. Jagvill i stället att vi ska vara mer konstruktiva i riksda-gen, denna lagstiftande församling. Ja, jag vill att viska gå från ord till handling. Med andra ord: Hur skavi bryta den sneda maktfördelningen mellan könen?Det är den fråga jag ställer till ledamöterna i kamma-ren.Vänsterpartiet är ett feministiskt parti. Vad inne-bär då feminismen? Jo, herr talman, feminism handlarom rättvisa och om fördelning av ekonomisk ochpolitisk makt. Det handlar om demokrati, om att vär-dera kvinnor och män lika. Det handlar om att brytaden samhällsstruktur som fortfarande råder och somvarje dag säger oss att män är norm och kvinnor ärundantag, att män är överordnade och kvinnor ärunderordnade, att män har stor makt och att kvinnorhar liten makt.Vänsterpartiet anser att ett av de viktigaste medlenför att ifrågasätta den skeva maktfördelningen mellankvinnor och män är att verka för att såväl kvinnorsom män ska ges tillträde till samhällets alla sektorer.Vi vill att de ska finnas representerade på alla nivåer.Vi har tyvärr inte kommit dithän. Visserligen harvi en relativt jämn könsfördelning i regering ochriksdag, men i det privata näringslivet är andelenkvinnliga styrelserepresentanter försvinnande liten.Följande siffror är mycket talande.De börsnoterade bolagens styrelseposter innehastill av män. Det är inte aktuella siffror utandet är siffror som togs fram som gäller åretdessförinnan. Det har skett försämringar under förraåret. Den kvinnliga andelen ledamöter uppgår alltsåendast till . Det är mycket dystra siffror.Vänsterpartiet ifrågasätter om kan be-nämnas som en demokrati så länge som kvinnor somgrupp utesluts från makt och auktoritet i börsnoteradebolags styrelser. Kvinnors kompetens osynliggörs idessa rum, och män fortsätter att utse och tillsättaandra män.Vi behöver en jämn könsfördelning, inte och regering utan också i företagens styrelse-rum. Fler kvinnor i bolagsstyrelser innebär att under-lagen för beslut blir bredare och mer representativaeftersom kvinnor representerar en annan kompetenssom är grundad på andra erfarenheter än mäns.Vänsterpartiet anser att det inte finns tid att förlora.Varje dag som går utan att kvinnor deltar i viktigabeslut innebär faktiskt en samhällsekonomisk ochdemokratisk förlust som inte går att kompensera.Därför är det handla!Herr talman! ledamöter är rörandeöverens om att det är ett problem att det finns så fåkvinnor i högre befattningar i näringslivet. Den snedakönsfördelningen benämns som ett problem. är inte villigt att tillstyrka de motioner därman föreslår att det ska införas en lagstiftning som tarsikte på könskvotering, dvs. en lagstiftning för attkomma åt den sneda könsfördelningen.Vi i anser att detta resonemang harallvarliga brister som visar på att utskottet är med ochlegitimerar, och därmed upprätthåller, en könsmakts-ordning. Jag vet inte om det är medvetet, herr talman,eller omedvetet. Men det går inte att i en argumente-ring mot eller för den ojämna könsfördelningen landai "kvotering eller ej". Vi måste i stället utgå från vilkakvoter som vi i anser är önskvärda.I dag är kvoterna ungefär 95-5 till mäns fördel.Det innebär att vi har ett väl fungerande kvote-ringssystem efter kön. Detta kvoteringssystem grun-dar sig i att det anses vara en kompetens att vara man.Jag ställer två frågor som jag hoppas få besvarad avde andra ledamöterna när de ska gå upp i debatten: Ärdenna kvotering önskvärd? Vill vi verkligen ha detså?Var landar i frågan framkommer ivår motion. Vi vill nämligen förändra och ifrågasättadet mönster som börsnoterade bolags styrelser är medoch upprätthåller, dvs. den ojämna maktfördelningenmellan könen.Vilka handlingsalternativ finns då i denna kam-mare? Det verkar som att denna progressiva försam-ling vill att frågan ska ligga och samla damm i någonsvart låda. Varför är det då så svårt att gå till hand-ling? Alla vill vi väl ha ett jämställt samhälle därresurs och makt är lika fördelat mellan kvinnor ochmän?Herr talman! har även tre särskildayttranden i frågor som bereds av rege-ringen, och därför har vi inte yrkat bifall till de aktu-ella motionerna. Bl.a. lyfter vi upp vikten av att lag-stiftningen utformas på ett sådant sätt att bildandet avsociala kooperativ inte förhindras eller försvåras. Viförutsätter att denna fråga får hög prioritet inom Re-geringskansliet och att de synpunkter som förs fram imotion L289 beaktas noga under det fortsatta arbetetpå området.Vi lyfter även upp frågan om kapitalskyddet i ak-tiebolag, där vi framhåller att det är otillfredsställandeatt aktieägare inom lagens råmärken kan göra uttag avkapital utan att ta hänsyn till företagets behov. Sär-skilt gäller detta i sådana situationer där stora insatsergjorts från samhällets sida för att främja företagetsöverlevnad. Från sida menar vi attlagstiftningen bör ses över med den inriktningen attägarna till ett företag inte ska kunna dränera företagetpå medel genom uttag ur företaget eller andra värde-överföringar till andra företag.Herr talman! Vi avvaktar resultatet av det pågåen-de arbetet inom och avser att åter-komma i ärendet om det skulle visa sig behövas.Slutligen vill vi att företagen ska vara tvungna attredovisa sina utsläpp av koldioxid, inklusive utsläp-pen från anläggningar belägna utomlands. Även härförutsätter vi att regeringens uppföljningsarbete tarfasta på detta krav, och då kommer vi förhoppnings-vis inte att behöva lyfta fram frågan igen.Herr talman! Jag vill yrka bifall till att vi ska infö-ra könskvotering, dvs. jag yrkar bifall till reservationnr 3.Anf. 140 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillCenterpartiets reservation nr 1.Flera motionärer efterlyser nya företagsformer isyfte att stimulera fler att våga ta steget att bli företa-gare. Men bland motionsförslagen finns även sådantsom hämmar företagande.Att kunna välja mellan olika företagsformer är enviktig faktor för ett positivt näringslivsklimat. Dåmenar jag inte att bara kunna välja mellan två typerav aktiebolag utan även att det finns andra alternativ.Detta är speciellt viktigt för enmansföretag, dvs. Det är där de flesta startar.Främst handlar det om att skapa tydliga, hållbaraoch förenklade regler så att blivande företagare kanförutse vad som kommer att hända de närmaste åren.En ryckig näringslivspolitik med gamla surdegar somaldrig åtgärdas är nog det mest hämmande för inno-vatörer och entreprenörer.De människor som vill förverkliga sina drömmarbrinner av idéer, men idéerna är inte för att ägna mesttid för byråkratiskt arbete utan för att skapa något.Det kan vara en produkt men också en tjänst.Trots massor av goda idéer för att bidra till flersmåföretag händer inte mycket.Utanför pågår däremot en heldel förändringar. Fler människor än tidigare ser nyamöjligheter, framför allt inom tjänstesektorn.Avknoppningar från offentliga sektorn blir fler förvarje månad. Kunnig personal som önskar mer infly-tande över vård- och omsorgsarbetet väljer att organi-sera sig i nya konstellationer. En del startar koopera-tiv, andra väljer att arbeta självständigt.Ett bra komplement till nuvarande företags- ochanställningsformer vore s.k. singelföretag medsjälvanställning. Det gäller speciellt för dem som avfri vilja eller tvång lever på inkomster av flera slag.Det är en enkel företagsform i gränslandet mellan attvara arbetstagare och arbetsgivare.Modellen bygger på att avgifter och skatter skavara schabloniserade. Jag ser singelföretag som enövergångslösning. Det är bra för dem som vill börja iliten skala. Singelföretagandet är också intressant frånett annat perspektiv. Det kan bidra till att göra svartainkomster vita genom att ersättning för utfört arbeteska betalas in direkt till ett kontoförande organ.Under en övergångsperiod kan det vara värt attsatsa på singelföretagande med schabloniserade av-gifter.Regeringens argument mot singelföretag, nämli-gen att nya typer av fusk uppstår, t.ex. att sälja kost-nadsverifikationer till andra företag, är häpnadsväck-ande. Att döma ut en hel yrkeskår för att några even-tuellt kan fuska är diskriminerande mot alla tänkbarablivande småföretagare.Social ekonomi är på stark frammarsch i vårt land.Det talas mycket om social ekonomi. Det är positivt,det öppnar nya dörrar och det bidrar till lokal utveck-ling. är det ett uttryck för att människorstilltro till det offentliga har minskat. När medborgarnaupplever att servicen inte längre håller måttet villmänniskor själva vara med och finna nya lösningar.När det gäller icke vinstgivande verksamhet ärdrivkraften bakom all verksamhet där ersättningarutbetalas för ett gjort jobb att utgifter och inkomsterska gå ihop. Gör de inte det upphör verksamheten,om den inte subventioneras med offentliga medel. Iförsöken att hitta en lämplig organisation för ickevinstgivande verksamheter har regeringen föreslagitatt en ny aktiebolagsform ska införas, nämligen ak-tiebolag utan vinstsyfte.Jag undrar hur väl regeringens tankar samman-faller med övriga EU-länders. har det vid ettflertal tillfällen påtalats vikten av att reglerna inomEU ska harmoniseras. Är på väg in i EU:ssamordnade regelsystem eller på väg att anammaålderdomliga regler från ?Jag tycker att det vore klokt om regeringen i stäl-let utreder hur vi på bästa sätt kan stödja verksamhe-ter som har ett socialt, samhälls- eller allmännyttigtändamål. har verksamhetfyllt en viktig funktion, både socialt och ekonomiskt,för dem som haft svårt att komma ut på den reguljäraarbetsmarknaden. Men under senare delen av 90-talethar även utsatts för alltmer krävande avkast-ningskrav.Har regeringen genom sitt uttalande för avsikt attupphäva avkastningskraven på statliga bolag sombedriver social verksamhet?En god idé är att börja titta på konsekvenserna in-nan regeringen stryper nya företagsformer som kanvara anpassade speciellt för tjänste- och serviceföre-tag.Att hitta lämpliga former mellan det offentligaoch de nu befintliga privata modellerna är ett steg påvägen. Ett socialt kooperativ, efter en italiensk mo-dell, som det anges i ett av motionsförslagen, kanvara värt att titta närmare på.Jag vill också säga några ord angående Vänster-partiets förslag till kvotering vad gäller könsfördel-ning i företagens styrelser. krav attkvotera in kvinnor i privata företagsstyrelser säger vinej till. Tanken är god, men metoden är fel. Jag tyck-er att det vore hedrande om ocksåbörjade att påverka i rätt ände. I stället hoppar Väns-terpartiet över ån efter vatten. Varför inte börja därdet finns mest chans för att påverka,t.ex. inom kommuner och landsting, innan man ställerkrav på privata sektorn?Vi vet ju alla att inom kommuner och landstingarbetar övervägande delen av svenska kvinnor, mendet är män som innehar de flesta chefspositionerna.Att agera som gör tycker jag kännsnågot ihåligt - det är för mycket luft i pratet.Anf. 141 () replik:Herr talman! är ordförande iCenterns kvinnoförbund, och jag förutsätter att ävenhon och vill se fler kvinnor i bolagsstyrelser-nas sammanträdesrum. Men jag har inte hört någotkonkret exempel på hur och Center-partiet tycker att man ska bryta den sneda maktför-delningen mellan könen, så det skulle jag gärna viljahöra.Anf. 142 () replik:Herr talman! Det som skiljer ochCenterpartiet åt är att vi fortfarande tror och har mål-sättningen att detta ska ske med stimulans och medmorötter. Det vi främst tar avstånd från är Vänster-partiets tvång, hot och piska för att göra saker ochting.Jag håller fullständigt med om att det inte är brasom det ser ut . Jag är också missbelåten meddet. Men vi gör trots allt framsteg, även om de är försmå. Vi slår också tillbaka en hel del negativt, somdet blir när tvång är uttalade.Anf. 143 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är anmärkningsvärtatt , som leder Centerkvinnorna, ut-trycker det så att kvinnlig representation i bolagssty-relser handlar om tvång. Vi ser inte på frågan omkönskvotering i bolagsstyrelser som en fråga omtvång. Det handlar om att både kvinnor och män skafå tillträde till de beslutande organen.Jag har fortfarande inte fått höra något konkretexempel på hur tänker gå till väga meddet här. Morötter och uppmuntran har för all del ock-så vi trott på väldigt länge, men tycker vi att dethar nåtts en gräns när det inte har hänt någonting påflera år.Under det senaste året har de två största livsme-delskedjorna i , ochICA, slagits samman med olika andra nordiska före-tag så att det har bildats stora företag. I de bolagssty-relserna satt nästan hälften kvinnor och hälften mänunder , men när de olika nordiska bolagenhar slagits samman visar det sig att det i den ena bo-lagsstyrelsen finns en kvinna och i den andra tvåkvinnor.På grund av att är ordförande förCenterkvinnorna tycker jag att det vore bra om vi härfick höra på vilket sätt tror att vi kankomma till rätta med det här problemet. Hur lång tidkommer det att ta om får bestämma?Anf. 144 () replik:Herr talman! Först vill jag säga att Centerpartietoch Centerkvinnorna är för kvinnlig representation.Det jag vänder mig mot är uttalandeom kvotering, därför att det ligger ett hot över detuttalandet.Man måste också bearbeta alla som har inflytandepå alla plan. Vi gör framsteg. Vi har gjort ett stortframsteg, därför att är det parti iriksdagen som har flest kvinnor. Det har inte skettmed tvång. Vi har inte gett upp.Vi pläderar också allmänt för en politik i samhäl-let där man förespråkar småskalighet. Vi är emotstora sammanslagningar och centraliseringar. Därskiljer vi oss också åt.Jag kan fullständigt förstå repre-sentanter, som ser det här från den storskalighet somde har. Det förlorar kvinnorna på. Men omman bryter ned och har organisationer i hela samhäl-let som är mera överblickbara och mera småskaligager det också ett ökat inflytande för kvinnorna.Anf. 145 ():Herr talman! Först vill jag säga några ord till Tas-so Stafilidis.Jag har sett kvotering på ledande platser. Eftersomde kommunistiska regimerna hade jämställdhet mel-lan könen som ett stort slagord brukade man placerakvinnor här och där på synliga platser - självklartutan att ändra mentalitet, självklart utan att göra detminsta för att arbetssituationen för kvinnan skullevara bättre. Så satt de här kamraterna, de kvinnligakommissarierna eller vad de nu var, som ett slagsstatister. Det stora maktspelet pågick, vackert, fram-för deras ögon utan att de kunde påverka på någotsätt.Tasso Stafilidis bör också veta att jag personligenhar jobbat , och tänker jobba så länge somjag orkar, med integrationsfrågor när det gäller etniskmångfald. Jag skulle aldrig någonsin komma på tan-ken att föreslå mekanisk kvotering. Det skulle vara ettsätt att skapa hat mot de människor som med lag,tvångsmässigt, skulle placeras på vissa arbetsplatser.Det bästa exempel jag har sett i mitt liv, som ty-värr börjar bli rätt långt, på integration både av in-vandrare eller etniska minoriteter och av kvinnor iarbetslivet har jag sett i . Där har man jobbatordentligt med en bearbetning avrekryteringsprocesserna, men aldrig någonsin medmekanisk kvotering. Mekanisk kvotering är en kata-strof. Det skapar konflikter, och det skapar fördomenatt den diskriminerade är så svag i sig själv att någonsupermakt måste placera den diskriminerade på denrätta platsen i arbetslivet. hjälpe oss om dettainträffar. Det är skadligt.Jag är liberal, och jag vill rädda feminismen frånsådana extrema metoder och överdrivna tankegångar.Vi är många feminister i som inte tyck-er om det försök till monopolisering av feminismensom driver.Nu ska jag gå över till någonting annat. Jag yrkarbifall till reservation 2. Det gäller ny associationsformför icke vinstdrivande verksamhet.Jag vill veta vad icke vinstdrivande verksamhetär. Dessa ord cirklar runt i våra politiska debatter. Jagvill veta om vi föreslår förlustdrivande verksamhet.Varifrån kommer den skillnad man gör mellan ensund ekonomi och socialt engagemang? När jag levdedärborta, i mitt kommunistiska liv, fick vi hela tidenhöra att pengar är själv. Vid en viss tidpunktupptäckte jag att jag t.o.m. hade smittats av detta. Närjag i en film såg en väska fylld med pengar upplevdejag en stor skräck. Det var indoktrinering - hjärntvätt.Pengar i sig är ett medel. Vinster är också ett me-del för att få verksamheten att gå framåt.Jag vill påminna er om att vi har en socialstyrelsesom kan se till att vård inte bedrivs på ett inhumanteller icke lämpligt sätt. Vi har ett skolverk som ser tillatt utbildning bedrivs enligt lagens regler och enligtde grundläggande principerna i ett demokratiskt sam-hälle.Varför ska man då se vinst i ett företag som harhögt satta sociala mål som en katastrof? Gäller detbara det faktum att vinsten inte delas? Ska man tvingadessa socialekonomiska företag att på en gång inves-tera allting i verksamheten?Jag ska påminna er om en sak jag har varit medom. var jag ledamot i . Det var en klok socialdemokrat - - som hade kommit på tanken att jag kanskeskulle kunna göra nytta där. Jag hamnade där just närdet blivit skandal därför att någon i ledningen förOperan hade vågat fondera lite pengar som hadeblivit över. Detta betraktades som otroligt illojalt motstaten, osv.Vad hände sedan? Vi tvingades använda alla fon-derade pengar, och snart gick verksamheten mycketdåligt.Vad finns det för anledning att betrakta en sundekonomisk verksamhet som en farlig verksamhet?Det finns ingen annan anledning än att man vill hävdagamla socialistiska dogmer - hjärnspöken. Dem skavi bli av med.Jag har arbetat med mycket engagerade männi-skor som jobbar på den humanitära arenan i organi-sationer som hjälper fattiga människor i hela världeneller gör mycket stora insatser för t.ex. hemlösa män-niskor i . Där finns det mycket stränga krav påatt ekonomin ska vara oerhört välorganiserad, redovi-sad och övervakad. De flesta av dessa organisationerär förmögna.Ska vi betrakta dem som faror eller där-för att de har fonderat mycket pengar? Ser vi inte idessa organisationers förmögenheter en garanti för attderas engagemang kan verka kontinuerligt och påmycket lång sikt, så att de kan sätta i gång projektsom sträcker sig över fem eller ?