prot · GQ099 · 2002-10-24 00:00:00 — 49 ():Fru talman! Min fråga berör ungefär detsammasom den som ställde , menjag har en lite annorlunda frågeställning. Jag vändermig till statsrådet handlar om vägsaltningen, som håller påatt utvecklas till ett stort miljöproblem. I mitt hemlänVästmanland har alltfler hushåll fått för höga salthal-ter i sitt dricksvatten. verkar inte vilja tadenna fråga på det allvar som jag tycker krävs. är intresserat av att se på kommunernas kart-läggning, men man har inte för avsikt att göra någonegen kartläggning av skadorna. Det finns mångaprivata hushåll utanför kommunens mark som ärdrabbade.Min fråga är: Kommer statsrådet att tanågot initiativ för att den här frågan tas upp på reger-ingsnivå, så att det blir en grundlig kartläggning avomfattningen av de ökade salthalterna beroende påVägverkets vägsaltning?Anf. 50 Statsrådet ():Fru talman! Självfallet ska alla miljöfrågor tas påallvar på samma sätt som alla trafikpolitiska frågorska tas på allvar och med en säkerhetsaspekt.Precis som svarade så vill jag understryka att vi måste göra alltvad vi kan för att minska användningen av salt. Dethar regeringen varit tydliga med i sina propåer tillVägverket. Det finns alternativ till saltet som prövaspå olika sträckor och det finns en medveten strategiom att minska användandet av salt.Men detta hänger naturligtvis ihop med andra sa-ker som också ska göra. Vi saltar ju oftapå vägar där vi vill öka trafiksäkerheten för oss somtrafikanter och resenärer. Att bara minska på saltetoch inte tro att det kan påverka trafiksäkerheten trorjag vore naivt. Vi har ju också höga mål när det gällertrafiksäkerheten.De ansträngningar som gör för attminska saltet och ta ökad miljöhänsyn måste ocksåhänga ihop med de höga ambitioner vi har för att ökatrafiksäkerheten. Då får man titta på hur vägar skadras, hur man kan använda mitträcken och hur vajer-räcken behövs på olika håll. Att ha höga ambitionernär det gäller både miljöaspekten och trafiksäkerhets-aspekten borde vara självklart för oss.Anf. 51 ():Fru talman! Tack för svaret. Vi är nog överens omatt detta också är en viktig trafiksäkerhetsfråga. Menatt få sitt dricksvatten förstört är närmast en katastrofför det enskilda hushållet. De som har berörts kännernu en förtvivlan över att det inte sker någonting till-räckligt snabbt. De vill att på något vis skavidta åtgärder väldigt snabbt.Därför undrar jag just om kartläggningen. Sålänge man inte känner till omfattningen så kanskeman inte behöver ta frågorna på så stort allvar.Anf. 52 Statsrådet ():Fru talman! Jag bara utgår från att våra myndig-heter tar sitt ansvar för att leva upp till de höga miljö-krav som har ställt på vår politik. Jag utgårockså från att de gör det i ett samarbete med kommu-nerna.Jag delar frågeställarens uppfattning om att det äroacceptabelt om enskilda familjer känner en oro föratt det dricksvatten som vi är så beroende av blirförstört på grund av vägsaltet. Det har vi alla ett an-svar för att vidta åtgärder emot.Rättsprocessen vid miljöbrottAnf. 53 ():Fru talman! Jag har en fråga till justitieministerThomas Bodström.Utredningar om miljöbrottslighet har en lång,problemfylld historia. Komplicerad lagstiftning, somdessutom har varit spridd i många olika lagar, ochsvårigheter att koppla miljöbrotten till en definieradgärningsman är delar av den problembilden. Miljö-balken innebär nya sanktionsmöjligheter, av vilkavissa ska prövas rättsligt.Antalet miljöåklagare har ökat något, men nyligenhar man just från åklagarväsendet framfört att antaletåklagare som arbetar med miljöbrott är för litet. Manklarar inte att hålla balanserna, och antalet utredning-ar där inte beslut fattats i åtalsfrågorna växer alltmer.Enligt BRÅ:s rapport för 1998-2000 har anmäl-ningarna femdubblats, medanantalet ärenden som lagförs är mycketlitet. Utredningarna är dessutom spridda på flera olikamyndigheter.Hur ser det ansvariga statsrådet på frågan om ut-redning och sanktion i miljöbrottmål? Vilka åtgärderavser statsrådet att vidta för att säkerställa att rätts-processen i miljöbrottmål förbättras?Anf. 54 Justitieminister ():Fru talman! Regeringen ser naturligtvis allvarligtpå miljöbrott. Något som har resulterat i detta är justden förändring som innebär att man lägger ett störreansvar på myndigheter att de ska anmäla. Detta har isin tur resulterat i att antalet anmälda miljöbrott harökat kraftigt.Det är också riktigt att antalet åklagare har ökat.Men hur många åklagare som ska arbeta med olikasysslor och vad de ska prioritera ska inte regeringeneller jag som justitieminister lägga mig i. Det är enfråga för åklagarmyndigheterna att avgöra hur mångaoch på vilket sätt man ska arbeta i brottsutredningar-na.Anf. 55 ():Fru talman! Detta är en fråga för oss alla. Miljö-brotten angår och berör oss alla invånare i det härlandet. Det är en lång lidandets historia, där konstate-rade miljöbrott aldrig har varit någon brist utan fast-mer antalet ärenden som över huvud taget har gått tillåtal. Där finns den stora bristen och den stora pro-blemställningen.Sedan är frågan vem som ska handlägga de härbrotten - vilken myndighet som ska ha dem. ärdet ett antal myndigheter som handlägger brotten.Bristande resultat och höga balanser är alltså ingetnytt fenomen, utan detta är en problemställning somsträcker sig över ett antal decennier.Jag tackar för svaret. Tyvärr fick jag inget konkretbesked om regeringen tänker vidta någon åtgärd föratt förbättra miljöbrottsutredningen. 56 Justitieminister ():Fru talman! Som jag sade tidigare är det inte mineller regeringens uppgift att lägga oss i på vilket sättman fördelar arbetet inom åklagarväsendet. Däremotär det vårt ansvar att se till att rättsväsendet får ökaderesurser, och det har vi också gjort. Det har aldrignågonsin gjorts en sådan satsning på rättsväsendetsom . Det gäller polisen. Men det gäller ocksååklagarväsendet som kommer att få en ök-ning av anslaget med 46 miljoner. Låt mig i det sam-manhanget säga att kommeråklagarmyndigheterna sannolikt att behöva ytterligaremedel än de som redan har beslutats om.24-timmarsmyndighetAnf. 57 ():Fru talman! Jag har en fråga som handlar om de-mokrati och öppenhet. Den handlar om 24-timmarsmyndigheterna. hade demokratimi-nistern hand om de här frågorna. Om det är så ställerjag frågan till näringsministern som lämnar över-gripande svar . Men om det är så att den nya IT-ministern ska ha hand om de här frågorna ställer jagfrågan till henne.Jag vill veta vad som händer när det gäller att un-derlätta för medborgarna att komma i kontakt medmyndigheter och att myndigheter lättare ska kunnakomma i kontakt med varandra. Det finns många somtycker att det är oerhört trögt att komma i kon-takt med myndigheter och att handläggningsärendentar lång tid.Därför kan man se projektet med 24-timmarsmyndigheter och öppenhet som två delar.Den ena handlar om att medborgaren snabbt och lättska kunna komma i kontakt med berörd myndighet.Den andra, som kanske är än viktigare, handlar om attmyndigheterna mellan sig snabbt ska kunna hanterafrågor om tillstånd, studiemedel eller sjukförsäkring.Anf. 58 Statsrådet ():Fru talman! Som ansvarig för IT-frågorna i re-geringen är det jag som ska svara på . Regeringen arbetar med att uppfylla de ambi-tioner och löften som vi har utfäst om att ha24-timmarsmyndigheter där du och jag som medbor-gare ska kunna gå in dygnet runt och ställa frågor ochräkna med snabba svar på våra frågor. Vi har tagitmånga steg på vägen för att komma dithän. Vi har tillexempel gett riktade uppdrag till en del myndigheteratt öppna gemensamma hemsidor. Alla de myndig-heter under som på något sättrör näringspolitik, arbetsmarknadspolitik och regionalutveckling har tillsammans öppnat en sådan sida. Därkan du som företagare eller medborgare i en kommungå in på en plats och ställa din fråga. Sedan lotsas denvidare till den person och den myndighet som haransvaret för denna.Detta är ett bra exempel på hur vi ska använda ITsom en lösning på våra problem som enskilda med-borgare och som företagare. Här finns det oändligamöjligheter. Alla våra myndigheter ska självfalletvara en del av den lösningen.Anf. 59 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Det var bra attvi fick veta att det är IT-ministern som har hand omde här frågorna. Det finns många som tycker att dethar gått lite trögt att få i gång 24-timmarsmyndigheterna. Jag delar ministerns uppfatt-ning att de steg som har tagits och de exempel somtogs upp är jättebra. Det är steg i rätt riktning.Men det är nog så viktigt att myndigheter kanhantera frågor mellan sig internt innan man diskuterarmed medborgarna. Det är viktigt att man försöker attbryta ned de vattentäta skott som ibland finns hosmyndigheterna. Den problematiken är ännu inte löst.Jag skulle vilja att ministern skyndar på den här frå-gan. Det finns mycket att göra här. Det gäller blandannat studiemedel, sjukförsäkring och en så enkel saksom att få ett tillstånd för en sopcontainer där plöts-ligt många myndigheter är inblandade. Medborgarenvill kunna ta kontakt med en myndighet och snabbt fåett svar i stället för att vända sig till många olika. Detbehövs ett klart och tydligt ställningstagande att re-geringen nu ger den här frågan största prioritet och tarnågra steg framåt.Anf. 60 Statsrådet ():Fru talman! Det är viktigt att vi höjer ambitioner-na. IT kan ge oss lösningar på många problem ochöka servicen och tillgängligheten till vårt offentligaSverige. De myndigheter som lyder under regeringenoch ska naturligtvis vara föregångare i ettsådant arbete. Det har varittrögt . IT-samarbetet är ett exempel där myn-digheterna måste samverka. Det finns andra exempeldär myndigheterna också måste samverka, till exem-pel kring regional utveckling.Jag är övertygad om att staten har en viktig roll attspela. Vi måste peka med hela handen och visa hur vivill använda IT som en lösning på problem för en-skilda medborgare. När vi lyckas med det kommerockså andra att följa efter. arbetar en del kom-muner på samma sätt som regeringen med att skapaen dörr in för kommuninvånare och företagare. Äveni ett kommunalt perspektiv ska man kunna få snabboch lättförståelig service. Man ska kunna få hjälp iärenden som handlar om sopcontainrar och mycketannat. Det är så vi ska använda tekniken för att un-derlätta för oss alla.IntegrationsfrågorAnf. 61 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Som vi vet är integrationsfrågan en av deallra viktigaste och svåraste vi har i . Vivet också att arbete är nyckeln till integration. Vi vetdessutom att just arbetet har varit det stora problemetnär det gäller att få in nya svenskar i det svenskasamhället. Därför vill jag fråga : Hurförklarar regeringen att man flyttar integrationsmi-nistern, och därmed integrationsfrågorna, från När-ingsdepartementet, där arbetet borde vara en ganskasjälvklar sak, till ?Anf. 62 Näringsminister ():Fru talman! Jag kan försäkra attsamarbetet mellan och demsom sysslar med arbetsmarknadsfrågor och integra-tions- och demokratiminister inte kom-mer att försvagas av den förändring som har vid-tagits. Det är ett stort och komplicerat pussel att orga-nisera ett regeringskansli. Hela maskineriet i Reger-ingskansliet är uppbyggt på samarbete, gemensammaberedningar och gemensam hantering av ärenden somi stort sett alltid berör mer än ett departement.Frågan om var statsrådet som sköter vissa frågorär placerad geografiskt, i vilken byggnad och i vilketdepartement, och effektiviteten i arbetet behöver intevara så dramatisk. Själv kommer jag som näringsmi-nister med placering i att, lik-som förut, sköta frågor om handelspolitiken somorganisatoriskt hör hemma i Utrikesdepartementetvars exekutiva arm ofta är vår utrikesorganisationruntom i världen. Jag ser ingen dramatik i detta. Jagär övertygad om att integrationsfrågornas placeringinte kommer att innebära en sänkt ambitionsnivå ellerlägre effektivitet än vad som har varit de tidigareåren. Det blir ett fortsatt starkt engagemang i dessafrågor. Det kan jag lova.Anf. 63 ():Fru talman! Tack för svaret. Men vi kan inte för-neka att man sänder en signal till alla i som ärväldigt svår att tolka när man gör som ni gör. Jagförstår att ni måste organisera er på något sätt, men niborde tänka på vilka signaler ni sänder ut.Dessutom står vi inte bara inför ett problem. Un-der har vi sett att situationen påarbetsmarknaden för utlandsfödda personer, och inteminst utländska medborgare, försämrats katastrofalt.För medborgare i ett afrikanskt land bosatta i det en försämring på mellan första halvåret2001 och . Det här kräver enormainsatser. Jag vet inte hur ni tolkar detta när ni flyttardet till Justitiedepartementet.Anf. 64 Näringsminister ():Fru talman! viskade just att detinte var någon komplimang att det hade blivit endegradering av de här frågorna att bli flyttade till hansdepartement. Som jag sade tror jag att det kommer attvara fortsatt fokus på detta och ett lika kraftfullt en-gagemang som tidigare.Den bild som jag har av hur arbetsmarknaden för iutlandet födda boende i vårt land har utvecklats degångna åren är att de har dragit fördel av den kon-junkturuppgång som har skett. Sysselsättningen hartill och med ökat snabbare än för andra grupper påarbetsmarknaden, och positiva tecken börjar synas,kanske därför att de olika åtgärder som man har job-bat med börjar ge resultat och därför att vi börjar fåbättre erfarenheter och kan förfina våra redskap. Kan-ske har det också skett en tillvänjning hos våra ar-betsgivare, som jag anser är de allra viktigaste i sam-manhanget, till att det här gäller en viktig resurs,liksom en försvagning av fördomar mot sådana somhar ett efternamn som är konstigt och svårt att stava,fördomar som leder till att de förs åt sidan. Sådanafördomar kanske försvagas i takt med att fler och flerarbetsgivare i olika delar av vårt samhällsliv får posi-tiva erfarenheter av människor med konstiga namn.Polisen i . 65 ():Fru talman! Jag har en fråga till justitieministern.Thomas har utlovat att poliseni ska få kompensation för de högakostnader som medförde. Det rör sigom . Det besked somman har fått är att myndigheten ska kompenseras. Dethar justitieministern sagt i en interpellationsdebatt häri riksdagen.I budgetpropositionen har polisen tillförts 170miljoner kronor, men det kommer också att görasbesparingar motsvarande ungefär 95 miljoner kronor.Jag kan konstatera att det inte finns några extra peng-ar avsatta för , trots justitieministernstidigare löften. Det kommer att drabba brottsbekämp-ningen inte bara i utan i hela Sveri-ge.Min fråga är: Varför har inte polisen i Västra Gö-taland fått de utlovade medlen?Anf. 66 Justitieminister ():Fru talman! Den här diskussionen är inte ny, ochjag ska upprepa det svar som jag har gett tidigare. Vihar den uppdelningen att fördelarpengarna till de olika länen. Det är ett bra system. Detär demokratiskt och inte något som vare sig regeringeller riksdag ska lägga sig i. Däremot har jag sagt attvi anser att de kostnader som uppstod i samband medGöteborgsmötet inte bör bäras av polismyndigheten iVästra ensam. Just därför har jag ocksågivit det updrag som framgår av budgetpropositionentill att bedöma hur stora de härkostnaderna är och att därefter kompensera VästraGötaland för dessa.Anf. 67 ():Fru talman! Det finns en begränsad summa pengaratt fördela, och jag kan konstatera att det förhållandetatt pengar ska omfördelas av Rikspolisstyrelsenkommer att innebära att inte bara också andra delar av polisverksamheten ochytterst medborgarna drabbas. Det innebär att det avden stora satsningen på polisen bidde nästan ingen-ting kvar, och det är beklagligt. Frågan är också hurmyndigheter som får stora sådana härextraordinära arrangemang ska kunna lita på att deklarar sin ordinarie verksamhet. Jag vill ställa denfrågan till justitieministern.Anf. 68 Justitieminister ():Fru talman! Vi kan ha olika uppfattningar om vadsom ska anses som stora satsningar. Jag anser att de 2miljarder kronor extra som har anvisats till polisenfram till 2004 är en stor satsning. Det är i vart fall denstörsta satsningen . Hur mycket som ytterli-gare behövs arbetar man med just , och det kom-mer bland annat att framgå av arbetet med vårbudge-ten, vilket redan har inletts.Jag kan säga att det behövs ytterligaremedel till polisen för att vi ska kunna fortsätta densatsning som kommer att göras innefattande ut-bildning av 4 000 nya poliser under mandatperiodenoch bland annat också för att täcka de kostnader somenligt initiativ från mig inte ska bäras enbart av Väst-ra . Låt oss fortsätta den diskussionen när viser det närmare resultatet av detta i vår.TrängselavgifterAnf. 69 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet angående trängselavgifterna i inner-stad. Vi har tidigare här hört förklarasig vara mycket nöjd med det sätt på vilket trängsel-avgifterna nu införs i . Var och en somföljer med i debatten vet ju att partikamra-ter i inte är lika nöjda. De har tvärt-om förklarat sig vara tämligen överkörda. AnnikaBillström sade i radio att hon gjordedetta för att rädda regeringen.Vare därmed hur det vara månde. Det intressantaär att det finns ett demokratiskt problem i att en en-skild kommun tar ett sådant här beslut, som påverkartrafiksituationen för resenärerna i hela Stockholmsre-gionen. Min fråga är: Menar verkligen statsrådet attdet räcker med en överenskommelse mellan regering-en och en enskild kommun för att införa trängselav-gifter på ett sätt som direkt påverkar resenärernastrafiksituation i hela ?Anf. 70 Statsrådet ():Fru talman! Jag är säker på att mitt svar alldeles och därmed också vet atthan citerade mig fel. Jag sade inte att jag är nöjd meddet här sättet. Jag sade att det är bra att regeringeninte står i vägen för lokala beslut om trängselavgifter.Det är två olika saker. Det är viktigt för mig att kom-munpolitiker runtom i landet kan fatta beslut i kom-munala frågor. Jag tycker inte att lagen ska försvåraeller förhindra ett beslut om trängselavgifter, någotsom vi nu har möjliggjort. Hur kommunväljer att förankra och debattera en överenskommelseom eventuellt införande av trängselavgifter måste deförtroendevalda i kommunen eller kommunerna själ-va bestämma. Jag ansvarar för den nationella lagstift-ningen, och jag vill inte att den ska försvåra den härtypen av överenskommelser.Trafikproblemen i är vidare inte baraen Stockholmsangelägenhet. Regeringen har högaambitioner för vår huvudstad, och vi är beredda att påolika sätt medverka till att lösa de stora trafikproblemsom här är förenade med flyget, järnvägarna och våravägar. Det har framgått tidigare, ochdet kommer också jag som ansvarig för infrastruktu-ren att vara oerhört tydlig med i fortsättningen.Anf. 71 ():Fru talman! anser att det är en storskillnad mellan mitt referat av hennes tidigare svaroch vad hon sade. Jag ska inte göra uttolkningenav detta åt henne, men jag är inte säker på att allalyssnare uppfattade den stora skillnaden.Låt oss ta ett exempel på vad som är det demo-kratiska problemet. Låt oss säga att kommunskulle träffa en överenskommelse med regeringen omatt införa trängselavgifter på den del av som gårgenom . Jag är inte helt övertygad om att folkskulle se att detta vore en ensak för min hemkommunSolna.Jag ska lugna statsrådet med att den borgerligtstyrda kommunen , där har ett stortinflytande, självklart inte kommer att medverka tillnågon sådan överenskommelse, men från Folkpartietssida ser vi det som ett stort problem att en enskildkommun faktiskt med regeringens goda minne införträngselavgifter som påverkar en hel region.Vi skulle gärna vilja att det genomfördes en råd-givande folkomröstning eller att kommunerna i helalänet på något annat sätt blir delaktiga i beslutspro-cessen. Jag tycker att bör utveckla sittställningstagande på den punkten.Anf. 72 Statsrådet ():Fru talman! Jag möter i andra sammanhang oftakommunpolitiker som är måna om vikten av detkommunala självstyret. Jag är ibland otålig som na-tionell politiker, och jag har i riksda-gen som statsråd känt en lust att kliva in även i lokalafrågor, att vara lite klåfingrig, bestämma lite mer ochvara lite tydligare med att destinera pengarna. Menjag har respekt för att vi har tre beslutsnivåer, och detfinns en poäng i att var och en av dessa nivåer fårfatta egna demokratiska beslut.Nu har jag varit tydlig med att de nationella reg-lerna inte ska försvåra eller förbjuda en möjlighet attinföra trängselavgifter. Det betyder för den skull inteatt den lokala och den regionala debatten är avklarad,tvärtom. Den måste nu gå vidare. Man får nu stötaoch blöta för- och nackdelar med trängselavgifter.Det är dock inte trafiklösningar i någon liten kommunsom vi diskuterar utan det gäller huvudstad.Det är klart att det är av nationellt intresse och ävenav intresse för kommuner runtomkring att trafikpro-blemen i blir lösta.Motorväg Stockholm-GöteborgAnf. 73 ():Fru talman! Jag börjar med att välkomna statsrå-det till nya uppdrag och nytt förtroende iregeringen.Jag har en mycket kort och koncis fråga till stats-rådet, men nog så viktig, och den är: Anser statsrådetatt det är viktigt att vi mellan första stad ochhuvudstad, , och rikets andra stad, Göte-borg, har en motorväg?Anf. 74 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill passa på och tacka CeciliaWidegren för det brev som jag har fått. Jag fick det och har inte hunnit läsa det ordent-ligt, men jag är medveten om de stora förväntningarsom finns på att fullfölja utbyggnaden av . Jagär medveten om att en del av investeringarna fortfa-rande ligger på prövningsplanet och att andra inte haranmälts . Men jag kommer att sätta mig in i fråganmera ordentligt inom några dagar.Anf. 75 ():Fru talman! Jag förstår att statsrådet har mycketatt lära. Jag pratar inte om , även om det är enviktig sträcka. Jag pratar om den väg som går mellanden första och andra staden i landet, och det är E 20.Men det är helt okej.Jag tänker nämna några exempel på de argumentsom statsrådet bör ta till sig, och jag hoppas också attden inbjudan som jag skickat om att få åka bil påE 20 skulle innebära en upplevelse för statsrådet ochen möjlighet att ta del av de regionala skillnader ochpreferenser som finns.Vägverket har räknat ut att kan vi spara350 människoliv om vi bygger ut E 20. Vi vet ocksåatt det är en av de största transportleder vi har i landetför att klara av den export som vi har som gårvia hamn, som är enda transocea-na hamn. Dessutom kommer lastbilsåkandet i att öka väldigt mycket ,mest i hela , enligt uppgifter.Se det som en inbjudan, men se det också som enfråga: Är det inte rimligt med motorväg mellan denförsta och andra staden i ?Anf. 76 Statsrådet ():Fru talman! Jag hördeinte själv att jag sade fel!Jag ska läsa det brev jag har fått av . Vi har just nu en genomgång av alla de objektsom det finns ett nationellt intresse i att vi skyndar påplaneringen för. Jag har ingen annan uppfattning änatt det här är ett viktigt sådant objekt.Vi vet att vi med bättre vägar kan minska antaletolyckor som sker i trafiken, och alla sätt att göra det -det kan handla om nya dragningar, tjälsäkringar ellervajerräcken - är naturligtvis vart och ett oerhört vär-defullt för att arbeta mot den nollvision vihar slagit fast.Jag tar med mig brev ochkommer ihåg det i de sammanhang då vi diskuterarockså andra viktiga objekt.ByggmomsAnf. 77 ():Fru talman! Min fråga gäller flera av statsrådenhär. Den gäller konkurrensen i byggsektorn och deslutsatser man ska dra av den. Om jag börjar medUlrica så har statsrådet klagatpå konkurrensen och . Justitiemi-nistern har haft anledning att fundera över tanken påkronvittnen i kartellsammanhang. tala om betydelsen av ökad import av bygg-materiel och annat för att få fart på konkurrensen. Detär alltså alldeles klart att regeringen är medveten ochmycket bekymrad för konkurrensen i denna sektor.Då kommer man till budgetpropositionen, statsrå-det avdelning, och där är avsatt pengar försänkt byggmoms - till en sektor som uppenbarligenhar stora konkurrensproblem. Är detta ett tryckfel,statsrådet ?Anf. 78 Statsrådet ():Fru talman!