prot · GP09123 · 2002-06-12 00:00:00 — I den delen har vi sett förslagfrån regeringen som träder det kommunala självstyretför när på en rad områden. Ett sätt att stärka detkommunala självstyret är att statsbidragen till kom-munerna ges som fria medel och inte specialdestine-ras.Det andra är också en viktig princip. Det är etträttvist och effektivt skatteutjämningssystem. Mankan säga att ett sådant utjämningssystem t.o.m. ärnödvändigt för att det kommunala självstyret överhuvud taget ska vara möjligt och för att vi ska nåtillväxt i hela landet. Det utjämningssystem vi haruppfyller till stora delar de krav man kan ställa på ettutjämningssystem. Där delar jag inte den hårda kritiksom riktade mot det. Men det hind-rar inte att det finns delar i systemet som har s.k.skönhetsfläckar och som behöver ses över. Vi är föratt man ser över systemet. Det har vi markerat i vårmotion som behandlas i betänkandet.Det tredje jag till ta upp är kommunernas skatte-bas. Det bästa sättet att både åstadkomma en högregrad av självstyre och stärka kommunernas ekonomiär att stärka kommunernas egen skattebas. Den hargröpts ur betydligt under en följd av år genom statenss.k. reformering av skattesystemet. Reformering be-tyder symboliskt förbättringar. Men för kommunernasdel har det verkligen inte blivit förbättringar i det härfallet. De förändringar som har gjorts har varit tillkommunernas nackdel.Kommunförbundet har i en egen skattebasutred-ning visat på det. Det finns ett antal exempel på för-slag som kan användas för att stärka kommunernasegen skattebas. Ett av dem är att ersätta dagensgrundavdrag i skattesystemet med en skattereduktion.Det innebär med andra ord en rabatt direkt på skatten.Det är i likhet med vad vi från har före-slagit i det förslag till skattereform som vi har lagtfram i i syfte att sänka skatterna för låg-och normalinkomststagarna radikalt.En sådan växling till skatterabatt som vi har före-slagit skulle ge ett utfall som har sin största effekt i dekommuner som har en hög skattesats. En sådanreform skulle därmed också minska omslutningen iskatteutjämningen med ca . Detär inte ett oväsentligt belopp i detta sammanhang. Vihar begärt utredning och förslag från regeringen, menutskottsmajoriteten säger nej. kan man undra.Slutligen till det fjärde, herr talman. Vi avvisarsystemet med och de tankar som ligger i specialdesti-nerade statsbidrag. Det är en förmyndarmentalitet ochen misstro mot folkvalda som vi inte kan ställa upppå. Systemet med de specialdestinerade bidragenbryter dessutom mot de principer som låg bakomreformen av statens bidrag till kommunerna överhuvud taget. Det borde vara en självklarhet när statenvill styra att man också fullt ut finansierar det manvill ha fram, tar över ansvaret fullt och fast och för enöppen diskussion med kommunerna om syftet ochvart man vill komma.Herr talman! Min fråga till majoriteten är: Varförmisstror ni så de kommunalt folkvalda politikerna?Jag ber att få yrka bifall till reservation nr 8. I öv-riga punkter yrkar jag bifall till utskottets förslag.Anf. 39 ():Herr talman! Verksamheten i den kommunalasektorn, kommuner och landsting, handlar i väldigthög utsträckning om saker som ligger människoroerhört nära i deras vardag och sådant som man oftahar behov och nytta av mer eller mindre . Detgäller alltifrån att snön försvinner från trappornautanför huset till att barnens dagis funge-rar.Det finns självklart många andra vardagliga sakersom kommuner och landsting i stort sett inte alls harmed att göra. Det gäller t.ex. vilken mat man ska äta,vilka kläder man ska köpa och var mataffärerna skaligga. Men likafullt är den kommunala verksamhetenoerhört viktig för människors vardag.Det är då viktigt att kommunerna, som jag sade iden förra debatten, gör rätt saker. De ska fokusera påden kommunala kärnuppgifterna och se till att göradem på ett bra sätt. De ska göra saker rätt. Upphand-ling är självklart ett sätt att se till att människor fårvälja själva vilken typ av kommunalt finansieradservice de vill ha och i vilken regi den ska vara. Män-niskor måste helt enkelt få mer valuta för skattepeng-arna.Detta med att få valuta för skattepengarna tror jagär något som många politiker från olika partier gärnainstämmer i. Men när man hör den nu rådande majo-riteten tala om valuta handlar det mer om olika typerav valutor. Och menar jag inte vilken valuta somSverige ska ha, för där är det lite svårare att kommatill skott. Däremot talar man om alla de andra valu-torna som finns från staten till kommunerna.Det är Perssonpengar, Wärnerssonpengar, stor-stadspengar, lokala investeringspengar och annat.Men i grunden finns det bara helt vanliga svenskapengar, och i väldigt många fall säger människor attde andra valutorna aldrig dyker upp längst ut i verk-samheterna. Det talas mycket om Wärnerssonpengar,men man ser inga speciallärare ute i skolan.Maxtaxan är underfinansierad, och man rör tillden kommunala verksamheten genom att ha väldigtmycket specialdestinerade pengar. Kommunerna fårlägga ned mycket tid på att skicka ansökningar omdem. Det främsta syftet tycks vara att statsråden skakomma på bild i lokaltidningen. Folk-partiet ogillar den här typen av pengar som kommu-nerna ska skicka in ansökningar om. Det blir väldigtotydligt och godtyckligt. Det statliga inflytandet överdessa verksamheter bör i stället begränsas till att manhar tydliga regelverk som är generella och användba-ra.Jag nämnde tidigare att maxtaxan är underfinansi-erad. Det ställer krav på kommunerna att plocka inpengar från andra håll för att kunna upprätthålla enkvalitet i barnomsorgen. Vi har i många fall sett att dehar haft svårt att klara av det. Det förekommer enväldigt tydlig Stockholmsfixering från regeringenssida. Man är väldigt intresserad av vad som händer iStockholm. Jag vet inte om det beror på att man inteklarar av att göra något annat än att titta ut genomfönstret från Regeringskansliet.Dagisköerna och de stora barngrupperna växer nuruntom i landet på väldigt många håll. Man hör oftafrån det socialdemokratiskt styrda om rikti-ga skräckexempel på stora barngrupper och långadagisköer.Vårdköerna växer på många håll, dock inte i denhär regionen. Skolans kvalitet har många brister.Vårdpersonal och skolpersonal tillhör dem som imycket stor utsträckning - den största - drabbas avlångtidssjukskrivningar. Det beror mycket, om än intebara, på en bristande kapacitet som arbetsgivare frånkommuners och landstings sida.Så nog finns det mycket att ta tag i ute i kommu-ner och landsting, och jag tycker att vår uppgift är attse till att man får goda ekonomiska villkor och stabilaplaneringsförutsättningar. Vi ska också se till attkommunalpolitiker och landstingspolitiker i relationmed sina väljare kan se till att riktigt fokusera på defrågeställningar som de är ansvariga för.Av den anledningen har vi i ocksåkommit fram till att skolan, som har så stora brister,är en sådan verksamhet som behöver ha mycket tyd-liga nationella regelverk, läroplaner och även en na-tionell kvalitetskontroll. Det är oerhört viktigt att allaelever, oavsett var de bor, ska tillförsäkras en godgrundutbildning. Därför har vi utöver en lång radförslag från sida om hur man ska kunnaförbättra kvaliteten i undervisningen och i utbildning-en också föreslagit att man ska ha en nationell finan-siering av skolan så att alla elever kan tillförsäkras engod finansiering av sin skolgång oavsett hur rikagrannar man råkar ha och oavsett om kommunalpoli-tikerna har prioriterat skolan på det sätt som vi tyckeratt man ska göra.Nationell likabehandling betyder raka motsatsentill lika mycket pengar per elev. Om man skulle gelika mycket pengar per elev så skulle eleverna påintet sätt få en likabehandling, utan det kräver att manhar rätt så stora skillnader i skolpeng per elev beroen-de på hur den socioekonomiska situationen ser ut ochen rad andra saker. Vi har kommit fram till detta ochlagt fram förslaget här. Det finns beskrivet i reserva-tion nr 5, som jag därför, herr talman, yrkar bifall till.Jag tycker att det är mycket viktigt att man skiljerpå vad kommunerna ska finansiera, vad de ska hante-ra och vad de måste producera. Det är också viktigtatt man har ett utjämningssystem mellan de olikakommunala ekonomierna så att det blir likvärdigaförutsättningar för människorna.Frågan om finansieringen av en viss verksamhetska vara lokal eller nationell måste avgöras av vadsom är bra för verksamheten i sig. Vi tror att det ärbra för skolans verksamhet att ha en nationell finansi-ering. Man ska inte flytta fram och tillbaka på finan-sieringen av sjukvård, äldreomsorg och andra sakereller, för den delen, inte heller plocka in fastighets-skatt kommunalt eller centralt för att försöka dribblabort korten eller för att lösa andra problem med ut-jämningssystemet. Sådana förändringar måste stå påegna meriter.Vi tycker att vissa villkor vad gäller äldreomsor-gen och annat kan motivera att man kan behöva tittapå hur vi ska tillförsäkra även äldre människor en braoch väl fungerande omsorg och även rätten och möj-ligheten att flytta fram och tillbaka över kommun-gränsen även den dagen man behöver hjälp. Mensådana förändringar ska inte göras i syfte att lösaproblemen med teknikaliteter i utjämningssystemet.Herr talman! Jag pratade förut om att vårdköernaväxer. Produktiviteten i sjukvården steg i början på90-talet. Sedan började den sjunka . Hur den ser ut nu vet vi inte, för när produkti-viteten hade sjunkit ett tag slutade man mäta den. Ochdet är klart - om man inte kan se ett problem därföratt det inte finns beskrivet så behöver man inte hellerha någon lösning på det. Vi tycker att det är mycketviktigt att vettig statistik och uppgifter om utveck-lingen i sjukvården verkligen tas fram och görs synli-ga. Därför har vi reserverat oss till förmån för krav påatt det ska tas fram statistik kring sjukvården.Herr talman! Jag har nämnt utjämningssystemetett par gånger. Det är oerhört avgörande att man förde verksamheter som kommuner och landsting hardet finansiella ansvaret för också har ett väl funge-rande utjämningssystem. Kommunalskattens nivå,hur höga avgifter man behöver ta ut eller kvaliteten ivården, skolan och barnomsorgen ska inte vara bero-ende av om man har rika eller fattiga grannar. Fråganom ifall man kan få äldreomsorg ska inte heller varaberoende av om det finns många eller få gamla isamma kommun. Detta är oerhört grundläggande föratt verksamheterna ska fungera.Det nuvarande systemet har helt och hållet löptamok. Jag förstår inte varför vi inte bara kan konsta-tera det: Det nuvarande systemet har löpt amok. Detär för krångligt, det skapar motsättningar mellan stadoch land, det utjämnar inte strukturella olikheter till-räckligt bra och det innehåller faktorer som inte ärkommunalt ansvar men som man utjämnar för i allafall. Det grundar sig till viss del på icke-förklarandevariabler, utan på statistiska samvariationer och detjämför storkar och barnafödande. Det tar inte hänsyntill att en hög skattekraft på grund av högre inkomst-nivå också ger högre inkomstnivåer inom kommunalaverksamheter. Det tar inte hänsyn till tillväxtens kost-nader och det försvårar relationen mellan medborgareoch de förtroendevalda.Jag tycker att det är dags att vi gör upp med dettaoch konstaterar att det är på det sättet. Vi måste ar-beta vidare med ett väl fungerande system i stället föratt bita oss fast i detta. Vi anser från sidaatt man måste utjämna inkomster och kostnader till-sammans så att man fångar upp också de extra kost-nader som tillväxt och skattekraft ger för kommuneroch landsting. Det måste vara tillväxtvänligt, detmåste grundas på förklarande variabler och inte påstatistiska sinkaduser och det måste avse det somfaktiskt är kommunalt ansvar.De borgerliga partierna har en gemensam reser-vation kring denna fråga i morgondagens betänkandeom riktlinjer för den ekonomiska politiken. Jag stårfullständigt bakom den, och jag förutsätter att deborgerliga kollegerna också står bakom det somvi gemensamt har kommit överens om måste varagrunden för en reformering av utjämningssystemet.Herr talman! Jag står givetvis bakom alla reserva-tioner i finansutskottets betänkande nr 19, men jagyrkar bifall bara till reservation nr 5.Anf. 40 ()replik:Herr talman! Jag begär replik närmast för att ut-trycka min tillfredsställelse över den mycket distinktaoch klara kritik som gav uttryck förbeträffande dagens utjämningssystem. Jag tycker attden kritiken ger en bra grund för hur man ska kunnaförändra det systemet så att man motverkar de fakto-rer som med rätta lyfter fram.Det har varit lite olika hur förutseende man harvarit beträffande hur utjämningssystemet skulle fun-gera, men jag upplever att det med de ganska massivakritiska kommentarer som kommer från olikatyper av experter och med den successiva omorien-tering som också har skett här i finns godaförutsättningar att få ett bättre och ett väl fungerandeutjämningssystem.Anf. 41 () replik:Herr talman! Jag förutsätter att de borgerliga par-tiernas arbete för ett reformerat utjämningssystem skata sitt avstamp i den gemensamma reservation somfinns i riktlinjerna för den ekonomiska politiken. Vibehöver inte här gå i polemik med statlig finansieringsom inte finns med i olika budgetalternativ osv.Anf. 42 ():Herr talman! För det första vill jag säga både tillKarin och till att utjäm-ningssystemet inte har löpt amok.För det andra sitter det redan en parlamentariskutredning som ska titta på detta. Ett system är ju ald-rig så bra att det inte kan bli bättre. Det finns alltsåredan en kommitté som arbetar med de här frågorna.Svensk ekonomi har utvecklats bra de senasteåren. Det har lett till en god tillväxt i kom-muner och till allt bättre möjligheter att bygga utkommunernas service till medborgarna. Sedan 1998har kommunerna anställt ytterligare 40 000 personer.Därtill kommer en sysselsättningsökning som följd avkommunernas växande beställningar i det privatanäringslivet och alltfler entreprenader.Kommunerna har haft positiva resultat sedan1996. Den kommunala konsumtionen som andel avbruttonationalprodukten har växt. Jag tycker att PerLandgren ändå ska notera det. Kommunsektornsinkomster från skatter och bidrag beräknas stigamed . Ökningen är något större än 2001.För att höja kvaliteten i skolan, vården och omsorgenhar nivån på statsbidragen till kommuner och lands-ting höjts med från 1996till 2002. Utöver detta har kommunsektorn fått ökaderesurser, bl.a. genom ett särskilt statsbidrag från 2002för att öka tillgängligheten i vården och genom dettillfälliga sysselsättningsstöd som vi besluta-de om här i riksdagen.Kommunernas ekonomiska resultat upp-går enligt preliminära uppgifter till 11,5 miljarderkronor, vilket är en förbättring med 2,8 miljarderkronor sedan år 2000.Landstingen uppvisar ett underskott på 3,4 miljar-der kronor 2001, vilket är ett något mindre underskottän året innan. Underskotten i och Skånemotsvarar tillsammans nästan hela landstingssektornsunderskott 2001. Det är en händelse som ser ut somen tanke att både Stockholmslandstinget och leds av . ,skulle vi inte också kunna jämföra landstingen medvarandra, och inte bara kommuner som ni har gjort imotion Fi45?I skrivelsen görs en analys av utjämningssyste-mets effekter fördelade på län. Regeringen konstate-rar att om man ser till summan av de generella stats-bidragen, inkomstutjämningen, kostnadsutjämningenoch införandetilläggen är alla län mottagare av bidragfrån staten, även . Men Stockholmslän är det enda län som har en skattekraft över riksge-nomsnittet och är därför bidragsgivare till inkomstut-jämningen. Utjämningssystemet är ett av de vikti-gaste verktyg som staten har för att kommuner ochlandsting i hela landet ska ges likvärdiga förutsätt-ningar att bedriva sin verksamhet oberoende av invå-narnas inkomster och strukturella förhållanden. Dåbehövs det en utjämning av skattekraften.I skrivelsen görs också en genomgång av de olikakommunala verksamheterna. Regeringen skriver attförhållandena inom hälso- och sjukvården bl.a. kän-netecknas av en god medicinsk kvalitet men att detfinns brister i tillgängligheten och svårigheter attrekrytera personal. Kommunerna kommer att behövaanställa tiotusentals personer . Detberor till största delen på stora pensionsavgångarframöver. Det extra sysselsättningsstödet på 3 miljar-der kronor till kommuner och landsting kan an-vändas för att kunna behålla personal och till nyre-krytering av personal . De ökade resurser tilläldreomsorgen som tillkommit harfrämst gått till de äldre med omfattande vårdbehov.Tack vare det förbättrade läget på arbetsmarkna-den fortsätter kostnaden för socialbidrag att minska.Antalet biståndshushåll och biståndsmottagare var år2000 nästan nere på samma nivå som 1991.Utskottet anser att den årliga skrivelsen ger enbred och fyllig beskrivning av utvecklingen i kom-munsektorn. Den pekar såväl på områden med godaförhållanden i den kommunala verksamheten ochekonomin som på områden som kräver förbättringar.Det är av vikt för att få denna återrapporte-ring och resultatinformation. Utskottet föreslår attskrivelsen läggs till handlingarna.I betänkandet finns nio reservationer. Förraåret var det inte mindre än 26 reservationer. Jag tack-ar reservanterna för att ni mer har gått in för kva-litet än kvantitet.Moderaterna vill ha förändringar av utjämnings-systemet. Det är ingen ny fråga. Utskottet vill, somtidigare, understryka den stora betydelse utjämnings-systemet har för att skapa likvärdiga ekonomiskaförutsättningar för landets kommuner och landsting.De förändringar som reservanterna föreslår skulleinnebära ökade klyftor mellan landstingen, vilket inteär acceptabelt.Folkpartiet vill ha en utredning om att kommu-nerna ska klara sina uppgifter utan att använda kom-munala bolag. Inte heller detta är en ny fråga. ställer sig , liksom , bakom kon-stitutionsutskottets bedömningar och anser därutöverinte att det finns anledning att begära en sådan utred-ning som förespråkar. tyckerinte om kommunala bolag. Därför vill lagstiftning krympa kommunernas möjlighetertill självbestämmande. Men från självstyrelsesyn-punkt är det en fråga för det demokratiskt valda full-mäktige att avgöra om man ska bedriva en verksam-het som är tillåten inom lagens ram i kommunaltbolag eller ej.Moderaterna, att produktivitetsutvecklingen i vården blir bättrebelyst. redovisar att Landstingsför-bundet tillsammans med landstingen under senare årgenomfört ett omfattande utvecklingsarbete för attkomma till rätta med bristerna i statistiken. räknar med att kunna göra produkti-vitetsmätningar med acceptabel kvalitet inom ett parår. Det är angeläget att statistiken inom hälso- ochsjukvårdsområdet är sådan att den ger goda möjlig-heter att utvärdera verksamheten och ta fram brabeslutsunderlag för och övriga ansvariga.Finansutskottet anser mot bakgrund av det omfattan-de utvecklingsarbete som pågår att inte behöver ta något initiativ i frågan.Per pratade om landstingens rapport. Irapporten , på s. 53 görs en noggrann genomgång av produkti-vitetsmätningar och det utvecklingsarbete som nupågår för att åstadkomma rättvisande produktivitets-mätningar. Det är ju det som har varit problemet.Statistiken har varit så undermålig att maninte har fått fram rätt siffror.Folkpartiet reserverar sig också mot lokala kli-matinvesteringsprogram. I förra årets skrivelse redo-gjorde regeringen för kommunernas miljöarbete ochframhöll att kommunernas insatser verksamt bidrartill att förbättra miljötillståndet i landet och att dettasker dels genom lokalt miljöarbete, dels genom tillsynoch kontroll bl.a. med stöd av . Utskottetdelar inte motionärernas negativa syn på de lokalainvesteringsprogrammen och de föreslagna klimatin-vesteringsprogrammen för 2003 och 2004.I övrigt finns det fem reservationer, en från Mode-raterna, en från , två från Folkpar-tiet och en från , som tar upp yrkandensom behandlats tidigare under detta riksdagsår. Så-som har utskottet gjort en summarisk be-handling av motioner som redan har blivit avslagnaav under det här riksdagsåret. Yrkandena äridentiska eller överensstämmer i hög grad med yr-kanden som redan har behandlat. Det harinte heller enligt utskottets bedömning tillkommit nyaomständigheter som ger anledning att ändra riksda-gens tidigare beslut.Herr talman! Jag vill något kommentera motionFi45, som jag nämnde tidigare, av . I den motionen ägnas drygt två sidor åt att jäm-föra kommuner på ett ovederhäftigt sätt. Motionensbeskrivning är inte ägnad att ge en rättvisande bild avde kommuner man namnger. Bl.a. finns min egenkommun med.Förra årets vårproposition redogjorde för arbetetmed en databas. En särskild utredare hadetillkallats som i samverkan med statistikansvarigamyndigheter skulle definiera, utvärdera och vidareut-veckla kvalitetsmått för berörda kommunala verk-samheter. I årets vårproposition nämner regeringenatt en kommitté kommer att tillkallas meduppgift att administrera och vidareutveckla databasen.Med den kommunala databasen blir det möjligt attjämföra kommuner med varandra på ett rationellt ochtillförlitligt sätt.Kommunerna står för en femtedel av Sverigesbruttonationalprodukt. Det är av avgörande betydelseatt deras pengar används effektivt. Jag ser fram emotnär vi kan börja jämföra kommunerna på ett tillförlit-ligt sätt. Den moderata jämförelsen av kommuner iFi45 är allt annat än tillförlitlig.Jag yrkar bifall till finansutskottets förslag och av-slag på reservationerna.Jag vill också säga något till , sär-skilt efter att ha lyssnat på som villha sitt statliga utjämningssystem och även på KarinPilsäter som framförde en kraftfull kritik, även omhon bara vill ha detta utrett.Därför tycker jag att det är väldigt klargörande attCenterpartiet så tydligt i sin motion tar avstånd frånett statligt utjämningssystem. Man gör det av två skäl.Det första skälet är det statsfinansiella - man sägert.o.m. att man inte vill medverka till att bygga ingökungar i statsbudgeten. Det andra skälet är att det ide mest expansiva regionerna måste finnas en utjäm-ning av skattekraften även nedåt.Jag är mycket nöjd med den kraftfulla skrivningeni motionen, och jag hade gärna sett att detta hade ståttlite tydligare i reservation. Vi är över-ens med om att det är viktigt med ettlångtgående kommunalt utjämningssystem.Anf. 43 () replik:Herr talman! påstår att systemetinte har löpt amok. Det är klart att man kan användasig av olika uttryck, men ett system som i grundenarbetades fram , som beslutades imitten av 90-talet och som därefter har verkat trots attverkligheten förändrats väldigt mycket harnu helt andra effekter än vad man förutsåg när detinfördes. Dessutom har under de år som gått en långrad förändringar gjorts i systemet, vilka enligt våruppfattning inte utvecklade utan snarare inveckladedet.Jag tror därför att oavsett hur man vill beskrivadet hela måste vi väl vara överens om att systemetinte fungerar bra, och att det inte fungerar så som detvar tänkt.Jag vill ge ett enkelt exempel på detta. Botkyrkaär en kommun som jag tror att de flesta människor ilandet uppfattar som en inte särskilt välbeställdkommun. Jag såg en uppgift i tidningen att26 % av barnen lever under socialbidragsnormen.Botkyrka kommun blir nettogivare in i systemet trotsatt där bor många fattiga människor.Vi kan ha olika synpunkter på hur man i har hanterat sakerna fram till . Men måste, om systemet lever vida-re, höja skatten inte bara en gång, vilket vi i Folkpar-tiet föreslår, utan man måste kontinuerligt år ut och årin höja skattesatsen för att hålla jämna steg med ut-jämningssystemet.Det måste väl vara ett systemfel, ?Sonia måste väl hålla med om att det är ettsystemfel när vissa kommuner kontinuerligt kommeratt behöva höja skatten för att hänga med i utjäm-ningssystemet?