prot · GP0999 · 2002-04-19 00:00:00 — Det handlarmycket om att många fler måste inse detta samband.Arbetet ska anpassas till människors fysiska ochpsykiska förutsättningar enligt arbetsmiljölagen.Utskottet noterar att Utredningen om en hand-lingsplan för ökad hälsa i arbetslivet, , i sitt slutbetänkande SOU 2002:5 harföreslagit bl.a. att arbetsmarknadspolitikens ansvar-sområde vidgas i syfte att skapa en kompletterandearbetsmarknad för människor med begränsad arbets-förmåga på grund av sjukdom.Fru talman! Systemet med efterkontroll är viktigtockså för att förhindra eventuellt fusk. Utskottet villdock med skärpa framhålla att det inte finns någotsom tyder på att förtidspensionärer som grupp skullevara mer fuskbenägna än andra grupper. Detta påpe-kar både , Försäkringskasseför-bundet och handikappgruppernas organisationer i sinaremissvar. Vissa riktlinjer för efterkontroll återfinns iRFV:s allmänna råd 1998:16 om förtidspension.När det gäller revisorernas förslag om åtgärdermot fusk konstaterar utskottet att underhösten 2001 beslutat om vissa ändringar i syfte attmöjliggöra ett ökat informationsutbyte mellan deallmänna försäkringskassorna, RFV, CSN, länsar-betsnämnderna och arbetslöshetskassorna.Avslutningsvis påtalar revisorerna att nuvaranderegel i AFL om att en person med hel förtidspensionfår arbeta högst en åttondel av normal heltid är svår-bedömd och ibland kan leda till uppenbart missbruk.Flera försäkringskassor uppger också att det i principär omöjligt att fastställa om förtidspensionären arbe-tar mer än den tillåtna åttondelen av normal heltid.Revisorerna har övervägt olika lösningar för attkomma till rätta med detta problem.Utskottet förutsätter att regeringen noga följer ut-vecklingen i syfte att klargöra om det behövs någonändring antingen med sådan inriktning som revisorer-na har föreslagit eller av annat slag. Utskottet förut-sätter emellertid att detta kan ske utan något särskilttillkännagivande från sida och avstyrkerdärmed revisorernas förslag i denna del. villjag notera att jag i mitt inlägg också indirekt harkommenterat motionen av talman! Jag skulle också vilja kommentera detresonemang som förs av både ochDésirée . för ettresonemang om någon typ av hobbyverksamhet, ochdet utgår jag från att även förtidspensionärer får lovaatt syssla med. Han talar underförstått om att arbetapå annat sätt. Han kanske har möjlighet att utvecklasitt resonemang.Det är viktigt att försäkringskassorna prioriterarefterkontrollen, och det bör också ligga i ett normaltarbete att man gör sådana kontroller. De görs också iförsäkringskassorna ute i landet. Men idén om över-gripande kontroller av alla 450 00 förtidspensionärer- att man t.ex. vid skulle ha möjlig-het att bara trycka på en knapp så att alla uppgifterom de 450 000 skulle fara in i andra myndighetersdatasystem - har utskottet avstått från att ställa sigbakom.Om enskilda försäkringskassor vill göra denna typav kontroller av enskilda medborgare så är det heltokej.Det som tar upp om ar-betsgivarperioden och en 60 dagars förlängd sjuklö-neperiod är inget förslag såtillvida. Men det återfinnssom ett ekonomiskt incitament som man kan diskute-ra.Jag hade förmånen att sitta med i ut-redning, och jag med min fackliga bakgrund var oer-hört restriktiv i fråga om en sjuklöneperiod på 60dagar. Men jag måste också säga att ju längre mantränger in i detta ser man att det också finns fördelar.Men det finns en problematik kring dem som är t.ex.kroniskt sjuka. Det finns redan arbetsmarknadspoli-tiska åtgärder för att kunna hantera den typen avfrågor. Och det är viktigt att man är observant omman ska föra en sådan diskussion. Men den utred-ningen är ju som sagt ute på remiss, och det finnsanledning att återkomma till detta förslag och andrafrågor som tas upp i utredning.Anf. 119 () replik:Fru talman! säger att vi råskällerpå detta elvapunktsprogram. På något sätt undrar jaghur vi ska få uppmärksamhet för de 120 000 personersom väntar i rehabiliteringskön. Det känns somom vi sitter i ett väntrum, och det är ingen som villlyssna. Då kanske man får göra som man har gjortuppe i ett socialdemokratiskt styrt landsting i Norr-botten där man har gett patienterna rondskålar medskedar så att de kan påkalla uppmärksamhet om devill att vårdpersonalen ska komma. Vi vill bara på-kalla uppmärksamheten. Och hur det ska gå till vetinte jag.Vi har väckt förslag om att man ska försöka införaen ny typ av rehabiliteringsorganisation och satsapengar på det, eftersom vi vet att det ger pengar till-baka. Det är det förslag som vi har.Vi tror att försäkringskassorna är de som på bästasätt kan samordna olika krafter för att se till att reha-biliteringsarbetet ska fungera.När det gäller en 60 dagars sjuklöneperiod sägerRonny här att det inte finns några sådanaförslag. Men i vårpropositionen nämns det faktiskt ilite förtäckta ordalag. Man skriver det inte rakt ut,men det talas om ekonomiska incitament, och sedanresonerar man lite grann kring det. Men man skriverinte rakt ut att det handlar om en 60 dagars sjuklöne-period. Men jag hoppas verkligen att den tveksamhetsom visar i fråga om detta för-slag också kommer att hålla i sig och att vi slipper attse ett sådant förslag för de arbetshandikappade ochför dem som annars riskerar att slås ut ännu mer frånarbetsmarknaden.Anf. 120 () replik:Fru talman! Först skulle jag vilja kommentera en60 dagars sjuklöneperiod. Om man läser igenom helaJan Rydhs förslag om att detta ska vara kostnads-neutralt, att de små företagen får betala för destora företagens sjukfrånvaro och att av demsom blir sjuka blir friska kanske manska börja fundera på hur mycket ansvar som viegentligen ska lägga på arbetsgivarna. Hitintills hardet i debatten inte alls på något sätt från de borgerligaföreträdarna - jag har läst protokollet från debattenom vårpropositionen - kommit fram attpolitiken har en viktig uppgift. Men arbetsgivarna utei hela landet med strax över fyra miljoner löntagarehar också en oerhört viktig uppgift. Och det handlarinte bara om att man ska trycka arbetsgivaren motväggen, utan det handlar om att föra en debatt och endiskussion som just nu i trepartssamtalen, där dengoda arbetsgivaren med tanke på åldersstrukturen,demografin, ohälsan, osv. ser till att säkerställa har en personalpolitik som gör att människor ärintresserade av att kunna vara kvar, inte blir sjuka ochlockas till just hans eller hennes företag.Den här diskussionen pågår ute i hela landet. Mennär jag lyssnar på er verkar det precis som om ni i deslutna sammanträdesrummen - jag måste vara kritiskhär - inte har lyckats tränga ut i den diskussion sompågår ute i arbetslivet om det goda arbetslivet.Anf. 121 () replik:Fru talman! Vi kristdemokrater vill inte bara hadet goda arbetslivet. Vi vill ha hela det goda livet. Detinnebär att arbetslivet och det övriga livet ska gåihop.När säger att det ska vara kost-nadsneutralt för företagarna så är väl det bra. Mentanken med en 60 dagars sjuklöneperiod kan ju intebara vara att man ska minska administrationen påförsäkringskassorna. Den risk som vi ser är att manförsenar den samordnade rehabiliteringen. Och det ärprecis det som skriver i sin utred-ning, att risken med att ha en 60 dagars sjuklöneperi-od är att man försenar den samordnade rehabilitering-en. Arbetsgivarna har nämligen inte den kompeten-sen. Framför allt kommer småföretagare aldrig attkunna ha den professionella kompetens som krävs föratt göra ett bra rehabiliteringsarbete. Där måste för-säkringskassan vara den professionella konsulten ochstödet till arbetsgivaren. Därför tror vi inte att detta ärett bra förslag.Anf. 122 () replik:Fru talman! Jag talar inte om att minska proble-men på försäkringskassorna. Även de behöver hjälpoch stöd i sin situation. De har också ohälsotal somdefinitivt inte är tillfredsställande. Jag talar om precisdet som själv talar om,nämligen om att se helheten, att se hela människan.Som sades tidigare så är det faktiskt en mindre del avhela livet, om man får leva , somman vistas i arbetslivet. Och det handlar egentligenom att , vid födelseögonblicket ochkanske t.o.m. tidigare, se förutsättningar för ett gottliv genom livet, där arbetslivet är en viktig del.Men tänk om vi kan ha denna positiva debatt istället för, som jag upplever det, att alltid tala för entom påse, som faktisktgjorde tidigare. raljerar också omdetta. Jag tycker inte att det är det anslaget som vi skaha i så viktiga frågor utan att vi tvärtom ska kunna haden infallsvinkel som vi nu har och ställa frågan: Hurgör vi? Jag tycker för min del att man ska ha ett öppetsinnelag och kunna närma sig frågan på ett klokt,ansvarsfullt och seriöst sätt. Det är alltid ett bra ut-gångsläge. Det gör vi också av och till i socialförsäk-ringsutskottet när det gäller rehabiliteringsfrågor. Vilandar kanske på lite olika sätt att göra detta. Det ären sak. Men jag ser fram emot debatter som förs påett seriöst sätt, vilket jag har försökt beskriva tidigare.Beträffande det som jag sade tidigare om kostna-der osv. hänvisar jag till utredning.Anf. 123 (m) re-plik:Fru talman! Jag tror att ansträngdesig väldigt mycket för att hitta någonting som hanskulle kunna gå till angrepp mot mig med. Jag trorinte att det egentligen behövdes. Vad jag sade var attalla vet att många förtidspensionerade faktiskt äraktiva. Det är inget fel på det. Tvärtom ska vi varaglada för det. Likaså tror jag att många faktiskt ocksåarbetar, men kanske inte öppet utan på ett sådant sättatt inkomsterna inte deklareras fullt ut. Det är ingenmänniska som är förvånad över det heller. Man kanbara åka ut på landet för att få reda på hur det går till.Det tycker jag att även vi här i måste kunnasäga. Därmed inte sagt att gruppen förtidspensionärerär mer fuskbenägen än andra grupper. Men grupperbestår ju av individer. Och det retar självfallet mångamänniskor när de ser förtidspensionerade personersom håller på att måla, snickra, osv. på andras hus.Alla vet att det går till på detta sätt. Man ska inteöverdriva omfattningen, och man ska inte generalise-ra. Men det är i alla fall en situation som gör att för-säkringskassorna skulle behöva göra flera efterkon-troller och också kunna undersöka om inte många avdessa människor faktiskt skulle kunna återgå i vanligtarbete helt eller åtminstone delvis, antingen på enövergångsarbetsmarknad eller på den reguljära ar-betsmarknaden.Det är detta som det handlar om, och det är därförsom det är så viktigt att vi har bättre efterkontrollersamt att kassorna kan få lov att prioritera detta ochockså få resurser till detta.Anf. 124 () replik:Fru talman! Det är säkert så att förtidspensionärerär aktiva. Det hoppas jag verkligen att de på ett ellerannat sätt är, dock icke på så sätt att de bedriver nå-gon typ av svartjobb eller så - om det är vad Gustafvon menar.Där har dessa kontroller ett viktigt preventivt syf-te. Det gäller inte bara i nämnda system utan också iskattesystem och a-kassesystem - ja, över huvudtaget i alla trygghetssystem. Tilliten till trygghets-systemen bland gemene man är just att man har entillit till att människor använder dem på rätt sätt.Utskottet säger alltså mycket klart att det är vik-tigt med efterkontroller. Regeringen har sagt det påolika sätt, och revisorer säger att det härär viktigt. Vad man kan vända sig mot är, som myck-et väl påtalas från olika remissinstanser, det generella.Det handlar då, som jag tidigare sade, om att man vadgäller 450 000 personer via ett datasystem på någotverk utbyter erfarenheter och verkligen tränger in imänniskors liv.Det fanns ju då vi politiker talade mycketom den personliga integriteten. Vi hade stor respektdär och var aktsamma i den diskussionen, men i dagär det mycket av kontrollsystem som diskuteras -detta med på heder och samvete som vi haft uppe ivårt utskott. Att säga att 450 000 förtidspensionärervart tredje år ska gå till doktorn därför att deras medi-cinska status ska fastställas för att se om de har någonrestarbetsförmåga är dock att gå mycket långt.Anf. 125 (m) re-plik:Fru talman! I våra reservationer står det ingentingom stora samkörningar, så boxas i detfallet med en skugga.Det är helt riktigt att det är viktigt att ha kontrolleri systemen, att fusket ska minimeras osv. Det sägerRonny, och det säger vi alla. Det gäller socialförsäk-ringssystemen som helhet därför att det är en legiti-mitetsfråga för de här systemen att de inte överut-nyttjas.När detta är sagt säger jag ånyo att försäkrings-kassorna har nedprioriterat detta område pågrund av rena rama resursbristen. Detta i sin turhänger samman med den väldiga ökning av antaletsjukskrivningar som sker. Man hinner helt enkelt inteta itu med detta, men det är önskvärt att det görs. Detär vi överens om, ! Men då måste manfrån regeringens och verkets sida säga att om vi skaprioritera detta och göra mer här måste mer resursertillföras.Det kommer att vara ytterst lönsamt, och detkommer att vara bra också för den enskilde att på såsätt få en kick att börja arbeta, om nu den möjlighetenfinns. Vi står alltså inte så långt från varandra som vitror.Jag har helt och hållet avstått från att diskuteraannat än det som tas upp i det dokument som vi nudiskuterar, nämligen efterkontrollen. Vi har ju intediskuterat något elvapunktsprogram eller sjukskriv-ningar i någon större utsträckning, utan det berördejag bara inledningsvis i mitt anförande.Slutligen: Jag har inte råskällt och kommer inte attråskälla. Det kommer jag att göra vid andra tillfällenom sådana yppar sig.Anf. 126 () replik:Fru talman! Jag talade om råskäll, men inte hellerjag är egentligen någon vän av starka ord. Det vardock en valör som jag tyckte var lämplig med tankepå den här veckans diskussioner i kammaren - dettakopplat till vårpropositionen etc. Vi får väl återkom-ma och föra en diskussion om det vid ett annat till-fälle.Begreppet vilande förtidspension nämnde någrahär. Jag tror att de bägge föregående talarna här i sinaanföranden sade att detta inte har gett så mycket. Jo,det gav precis så mycket som regeringen hade förut-satt i sin budgetplanering vid det tillfället. Jag trorinte att min minnesbild är fel i det avseendet.Nej, jag tror inte att jag boxas med någon skugga.Det gäller ju alltfler myndigheter än de som redannämnts här - allmänna försäkringskassor, RFV, CSN,länsarbetsnämnden, arbetslöshetskassor osv. - detkan bli hur många myndigheter som helst. blir att ska någonting användas så är det, kanjag mycket väl tänka mig, datasystem. Ska man i enportfölj gå och bära på 450 000 personers namn blirju det hela annars väldigt svårbedömt.Hur som helst, fru talman, säger jag ännu en gångatt revisorers rapport och skrivelse harvarit väldigt viktiga. Jag utgår från att den här diskus-sionen på olika sätt beaktas också av regeringen.Anf. 127 ():Fru talman! I det här betänkandet behandlas, pre-cis som de andra talarna här sagt, reviso-rers förslag angående efterkontroll av förtidspensio-ner.Revisorerna menar att det nu behövs åtgärder föratt förbättra efterkontrollen av förtidspensionerna.Bl.a. anser man att regeringen bör ge i uppdrag att utarbeta riktlinjer för efter-kontroll. Men frågan om riktlinjer bereds nu i Rege-ringskansliet. Därför menar vi också att syftet medrevisorernas förslag i den delen måste kunna ansestillgodosett.När det gäller frågan om åtgärder mot misstänktfusk samt revisorernas förslag om att Riksskatteverk-et via ADB-media ska till Riksförsäkringsver-ket lämna uppgifter om inkomst för samtliga förtids-pensionärer menar jag att revisorerna siktar fel. Ris-ken är, precis som här nämnt, att enhel grupp kan komma att pekas ut. Vi talar ändå omvita inkomster i det här fallet. Annars skulle ju inte ha haft några uppgifter. Som vi sersaken måste det räcka att ge ochförsäkringskassorna möjligheter att utbyta informa-tion i de utredningsfall där man tycker att så kan varabefogat.Oförsvarligt fusk däremot är, precis som i allasammanhang när det gäller inkomsttagare i stort, omdet hos någon skulle förekomma svarta inkomster.Den delen kommer man svårligen åt genom reviso-rernas kontrollförslag i det här betänkandet. Denviktigaste poängen, som jag ser detta, med revisorer-nas förslag här gäller förtidspensionärernas möjlig-heter att ha inkomst av förvärvsarbete. De oklarhetersom råder om hur mycket en förtidspensionärkan tjäna på högst en åttondels normalarbetstid är alltannat än tillfredsställande. Vidare uppger också fleraförsäkringskassor att det i princip är omöjligt att fast-ställa om en förtidspensionär arbetar mer än den till-låtna åttondelen av en normal heltid. Så kan vi inte hadet!Revisorerna har lagt en del förslag här som skullekunna lösa några problem. Man föreslår att en fastinkomstgräns ska läggas fast, exempelvis knuten tillbasbeloppet. Vi i tycker att det beträf-fande gränsen vid en sådan knytning ska vara lika föralla. Storleken kan man spekulera i, men låt säga 1basbelopp, som ju motsvarar . Detkan kanske vara ett mått att utreda.En inkomstgräns som är sådan att regelverket kantolkas lika över hela landet är det viktiga. Revisorer-nas basbeloppsförslag tycker vi räcker långt. Den idet här fallet starka skrivning som utskottsmajoritetenhar antagit, med adress till regeringen - exempelvisförslaget om en inkomstgräns - gjorde att vi i Väns-terpartiet inte direkt propsade på ett tillkännagivandei den delen. Det framgår ändå så tydligt av skrivning-en att man måste vara blind om man inte ser vad somstår där.Slutligen vill jag tillägga att om det skulle införasen fast inkomstgräns kan t.o.m. eventuella svartainkomster lättare kunna bli vita och hamna inom dethär systemet, och det vinner alla på såväl ekonomisktsom moraliskt.Jag yrkar bifall till förslagen i betänkandet.Anf. 128 () replik:Fru talman! Jag vill bara kommentera den del avClaes anförande som handlade om enåttondelsprövning. Utskottet har mycket klart påpekatatt det är viktigt att detta upp. Jag hoppas ocksåatt regeringen tar det till sig. Det är min kommentar.Anf. 129 () replik:Fru talman! Jag har precis samma uppfattning.Det går inte att komma närmare ett tillkännagivandeän vad man skriver i texten.Anf. 130 ():Fru talman! behandlar vi tre ärenden frånsocialförsäkringsutskottet, och alla tre handlar omvåra trygghetssystem.Det här betänkandet handlar om efterkontroll avförtidspensioner, och förmodligen har de allra flestasom berörs av det här betänkandet en lång sjukskriv-ningsperiod bakom sig.Det är viktigt att våra socialförsäkringssystem intemissbrukas. har vi i morgonnyheterna på TV ettantal gånger hört att så många som tre personer av tiotillfrågade tycker att det är en rättighet att stannahemma från jobbet utan att man är sjuk. Om det ärsant att den inställningen är så allmänt utbredd är detän mer angeläget att olika kontroller görs för att för-hindra det missbruk av socialförsäkringen som verkaratt var ganska allmänt accepterad.För att förhindra att trygghetssystemen missbru-kas är det viktigt att vi har väl fungerande kontroll-system. Men det absolut viktigaste just nu är att fåstopp på sjukskrivningarna, och då särskilt de långasjukskrivningarna. Det är ju dessa människor som blirmorgondagens förtidspensionärer.Jag återkommer även i den här debatten till viktenav att rehabiliteringsinsatser sätts in mycket snabbareän vad som sker i dag.Vi måste börja med att se till att vi har ett frisktarbetsliv. Arbetsplatser ska inte ha en dålig arbets-miljö som gör att så många människor slits ut ellerblir utbrända, som vi ofta uttrycker det. Här hararbetsgivarna ett stort ansvar. Arbetstagarna måste imycket större utsträckning få vara med och påverkasin arbetssituation.Om man ändå har blivit sjuk måste mycket störrekraft ägnas åt att rehabilitera det som är sjukt. Ävenhär är det viktigt att den sjuke är med och tar sittansvar i rehabiliteringsprocessen.Nu har regeringen tillgång till både och utredningar där det tydligt finnsbeskrivet vad tidig rehabilitering innebär, både förindividerna som är sjuka och som genom snabbaåtgärder kommer tillbaka till arbetet och när det gällerde stora samhälleliga vinster som görs vid tidigainsatser.Med tanke på den demografiska utvecklingen ivårt land med för få födda barn och en alltmer åld-rande befolkning är det mycket angeläget att rege-ringen kommer med förslag om ökade sats-ningar på rehabilitering. Varje människas arbetsför-måga kommer att behövas om vårt samhälle ska fun-gera tillfredsställande - detta även omman inte är arbetsför till . Var och enmåste kunna få arbeta efter sin arbetsförmåga.Sedan kan jag inte låta bli att bemöta RonnyOlanders påstående om att vi råskällde. Jag uttrycktemin besvikelse över att det omtalade elvapunktspro-grammet innehöll så få konkreta förslag. Att framförakritik trodde jag inte alls var detsamma som att rå-skälla, så jag är mycket förvånad över den vokabulärsom använde sig av för att beskrivahur vi yttrar oss här i kammaren.Fru talman! vill jag yrka bifall till bådareservationerna i det här betänkandet. Det finns intenoterat i betänkandet att jag stöder förslagen, men närjag än en gång gick igenom motionen och reservatio-nerna och jämförde dem med våra tidigare motioner idessa frågor fann jag att de ligger så nära varandra attjag väljer att ställa upp på dem.Anf. 131 () replik:Fru talman! Jag har inte backat, men jag vet inteom jag använde rätt tonläge när jag använde ordetråskällde. Men just nu kommer jag inte på någontingannat. Jag kommer kanske på något innan dagen ärslut.Jag har här framför mig protokollet från den 15april, s. 18, där er representant i debatten om vårpro-positionen räknade upp punkterna i elvapunktspro-grammet. Det är inget fel med att framföra kritik ochha synpunkter. Men det skulle vara väldigt trevligt attfå veta vad tycker om det förebyggande ar-betsmiljöarbetet.Jag gläds över att markerar arbetsgivar-nas ansvar också i dessa oerhört viktiga frågor som vinu debatterar, sjukskrivningar, ohälsa och hela denkomplexa bilden. Dagens dagordningspunkt är gans-ka smal, men den öppnas ju upp i och med Riksda-gens revisorers förslag.Jag har då en fråga. Vad man än må tycka om el-vapunktsprogrammet är det, precis som statsrådetIngela sade, ett mycket bra helhetsgrepp omman stannar upp och tänker efter. Visst är det väl braom arbetsmarknadens parter sitter vid samma bordoch diskuterar hur de ska kunna föra en personalpoli-tik som innebär att de anställda inte blir sjukskrivna,hur de ska kunna förbättra arbetsmiljön och hur skade lösa det som och står inför när detgäller demografi och ålderssturktur. Detta är stora ochviktiga frågor.Var med i det arbetet i stället för att agera enligtdet ordet som jag inte vill använda!Anf. 132 () re-plik:Fru talman! I den förra debatten läste jag upp allade punkter som vi har föreslagit för att man skakomma till rätta med problemen, dvs. öka satsningar-na på rehabilitering.Det är självklart att arbetsgivarna har ett stort an-svar i den här processen. Vi kan notera att det mångagånger är de offentliga arbetsgivarna som är sämst pådetta med rehabilitering. Därför är det viktigt att detgörs insatser där så att de anställda får en mycketstörre möjligheter att vara med och påverka sin egenarbetssituation, att de känner sig delaktiga i beslutenpå sin arbetsplats och att de får vara med och påverkahur deras arbetstid förläggs.Anf. 133 () replik:Fru talman! Visst finns det bekymmersamma in-slag inom den offentliga sektorn. Man kan läsa statis-tik på olika sätt. Men det finns all anledning att föraett ordentligt resonemang också inom den privatasektorn kring arbetsmiljöfrågorna och ohälsan. Hälf-ten av sjukskrivningarna förekommer på en fjärdedelav företagen inom den privata sektorn.Anf. 134 () re-plik:Fru talman! När det gäller förstareplik instämmer jag i valda delar i elvapunktspro-grammet, men som helhet vidhåller jag att det för attinnehålla elva punkter är ett magert program.Det är självklart att också privata arbetsgivare skata ansvar. Men enligt statistiken råder det ingen tve-kan om att de flesta sjukskrivna personer har en of-fentlig arbetsgivare.Vi kommer alla att behöva jobba med den här frå-gan framöver. Vi kan inte fortsätta att låta kostnader-na öka på det här viset. Det har inte råd med.Anf.