prot · GP0974 · 2002-02-22 00:00:00 — Trista äldremiljöer och problemska inte behöva uppstå om bra målarbete, utveck-lingsarbete, god uppföljning och rådgivning finns atttillgå.Diskussioner om att sammanföra hälso- och sjuk-vårdslagen med socialtjänstlagen i det som rör äldre-omsorgen kan nog bli intressanta.Detta arbete är i första hand inte en kostnadsfrågautan en ambitions- och samordningsfråga. Inom ensådan ram kan för övrigt också patientnämndernautvecklas till att behandla både vård- och omsorgsä-renden. Där skulle fortbildning och tillsyn av godemän och ställföreträdare kunna ske på ett regelmäs-sigt sätt.Anf. 11 ():Fru talman! Det är en påtagligt nöjd socialministersom står här i talarstolen och som egentligen tyckeratt det inte är något större problem med äldreomsor-gen och att det egentligen inte behövs göras så väldigtmycket. Då får man också en väldigt tafatt socialmi-nister och en väldigt tafatt regering.När man lyssnar till vad socialministern tänkergöra för att komma till rätta med alla de missförhål-landen och problem som finns i äldreomsorgen såsäger han att han ska följa utvecklingen, och han skautvärdera lex . När lex träder i kraft är detredan för sent, då har ju missförhållandena och van-vården redan skett. Han ska prata med facket. Detgjorde för att försökaförbättra rekryteringen till äldreomsorgen. Det händeingenting då, och jag tror inte att det kommer atthända någonting den här gången heller genom bara pratar. Man ska tillsätta särskilda arbets-grupper.Jag tycker inte att detta duger, socialministern.Det är inte tillräckligt. Det behövs kraftfulla åtgärder,och därför behövs det också en annan regering. Detbehövs kraftfulla åtgärder som gör att människor fårett större inflytande över sin äldreomsorg, får mer attsäga till om. De ska inte vara i händerna på kommu-nen. Det behövs en mycket mer kraftfull tillsyn. Dentillsyn som är duger inte. Det har socialminis-tern inte heller något svar på.Vi säger att vi vill ha en oberoende tillsynsmyn-dighet som kan utöva tillsyn över äldreomsorgen ochsjukvården. Och varje äldreboende ska ha tillståndinnan det startar, både kommunalt och privat, så vet att det finns utbildad personal som klarar avsin uppgift och så att man vet att det finns en ordent-lig läkarkontakt. Och står tomhänt.Lars säger att vi inte ska ha äldrepengmed ökad valfrihet för den enskilde. Men LarsEngqvist begriper inte vad det innebär. Men det görMonika, och låt mig säga vad hon har sagt om äldre-pengen och om möjligheten att få vara med och varainvolverad i sin egen äldre omsorg. Hon säger följan-de:Äntligen får jag bestämma själv vem som jag fårhjälp av. För mig är detta som skillnaden mellandemokrati och diktatur.Lars , titta lite mer på förslagen från Mo-deraterna och . Här finns det möjligheteratt komma fram om man bara vågar ta bort sinaskygglappar och se att det finns bra förslag också påandra håll.Anf. 12 ():Fru talman! Jag måste börja med att säga att det ärotroligt vad man får höra att skulle kun-na åstadkomma med så stora skattesänkningar som devill göra för att få en förbättrad äldreomsorg. T.ex.förslaget om äldrepengen avvisar vi från Vänsterpar-tiet. Vi vill ha en generell välfärd som är till för alla.Jag vill också kommentera förslaget som innebäratt man ska få välja. Jag har inte hört en enda äldreperson som vill välja vårdgivare. Däremot har jaghört att de vill välja vad de ska sätta på sig, när de skagå upp, hur länge de ska få sitta och äta, när de ska gåut på promenad och hur som de skaduscha. Det är de signaler som jag får från både per-sonal och de äldre. Det är framför allt de äldre somväljer detta. Inte en enda har sagt att det skulle hanågon betydelse att få välja vårdgivare.När det gäller och att vi haravvisat mer pengar till kommunerna vill jag säga attvi aldrig kan ställa upp på att finansiera det genomt.ex. en ytterligare karensdag för vårdpersonal somtjänar väldigt dåligt. De har inte alls kommit upp i sitträtta värde. Vi tar inte pengar därifrån. Vi tar intepengar med den ena handen och ger med den andra.Det som behövs, så som vi ha sagt förut, och somjag vill återkomma till är mer resurser. Det har till-skapats mer resurser, det kommer mer resurser. Det ärett grundläggande problem som vi har. Vi behöverutbildad personal, personal som är rätt avlönad. Vibehöver också stödja, som det har sagts i debatten, deanhöriga. De anhöriga kommer att bli väldigt betydel-sefulla i och med att vi kommer att fåmycket fler äldre.Det finns en stor önskan bland personalen av hel-tid i stället för deltid. Där har man inte kommit sålångt. Det togs några steg förut, men man har intekommit så långt som man vill.Jag skulle vilja avsluta med att säga att jag tyckeratt företräder en stor experimentverkstad,där man experimenterar med de gamla, på deras be-kostnad. Det finns t.o.m. de som säger: har jagvarit utauktionerad för tredje gången. Det är ingensom har frågat mig vad jag tycker om att den ellerden vårdgivaren ska sköta om mig.Anf. 13 ():Fru talman! Nej, , den ursäkten dugerinte. Titta på helheten i det kristdemokratiska budge-talternativet. Då återstår frågan: Varför säger nej till mer resurser till kommunerna ochtalar stort och brett om behoven?Äldreomsorgen är vårt gemensamma ansvar.Varje samhälle måste värderas utifrån bilden av hurman behandlar sina äldre. Äldreomsorg är också enfråga om människor, små, svaga och utsatta männi-skor. Vi kristdemokrater använder ofta ordet värdig-het i det här sammanhanget. Det är fråga om männi-skosyn, att se individen inte som ett vårdobjekt utansom en unik människa. Och värdigheten handlar justom att få hjälp utifrån sina behov, att få behovensedda och värderade och att också få en adekvathjälp. För det behövs, som det har sagts många gång-er , mer vårdande personal med bättre kompe-tens, och det behövs fler vårdplatser i Sverige.Nu talar Socialdemokraterna väldigt mycket omdetta. berömmer sig av ökningen avpersonal. Det är bra med de 30 000 som har kommittill. Men låt mig påminna om att behovet är 225 000nya medarbetare till 2010, och av den perioden redan gått. I den takten kommer vi att missamålet grovt. Det räcker det, . Här be-hövs mer krafttag.Nu har man haft på sig, och frågan inställersig: Varför präglas inte vården av den värdighetsom vi har talat om? Varför finns det inte tillräckligtmed personal? Varför måste många kommuner i daganställa helt outbildad personal? Varför saknar 5 000äldre i landets kommuner plats i särskilt boende, trotskonstaterat behov och i många fall t.o.m. biståndsbe-slut? Det är Socialdemokraterna som har regerat i åttaår som är svaret skyldiga.Anf. 14 ():Fru talman! Jag är beredd att ta ansvar, säger so-cialministern. Ja, fattas bara. Jag ska tillsätta arbets-grupper, jag ska lyssna, säger han. Det kan vara moti-verat, men det är inga svar och inget konkret. Ledar-skap för mig handlar om att lyssna, men det handlarockså om att handla.Centerpartiets svar på de frågor jag ställde till so-cialministern är för det första: Vi får inte svika dedemenssjuka. De är många, särskilt utsatta och harspeciella behov. Det behövs kunskap, erfaren perso-nal, tid för omtanke, lugn och trygg miljö. Stöd ochavlastning för anhöriga är mycket angeläget. Rättssä-kerheten för demenssjuka behöver förbättras ochförtydligas. Nya mediciner öppnar nya möjligheter.För det andra: Effektivare tillsyn är nödvändig.Det krävs initiativ från socialministerns sida.För det tredje: Den långsiktiga personalförsörj-ningen måste . Regeringen borde för längesedan tillsammans med berörda parter ha tagit framett åtgärdsprogram för en nödvändig uppvärdering avvård- och omsorgsyrkena. För att unga människor skavälja dessa yrkesområden krävs rimliga arbetsförhål-landen.Jag och välkomnar debatten om hurvi på bästa tänkbara sätt tillvaratar de äldre som re-surs, hur vi ekonomiskt och på annat sätt klarar beho-vet hos ett ökat antal äldre av god omsorg av högkvalitet som utförs med värdighet och respekt för denenskilda människan, anhörigas behov av ökat stödoch hur vi tillgodogör oss omvårdnadsutvecklingenoch de medicinska framstegen.Låt oss vända debatten från E som i elände till Esom i etik, empati och egenvärde. ärberett att medverka till detta.Anf. 15 BO ():Fru talman! I mitt förra inlägg tog jag upp ett an-tal förslag som jag och tror skulle kunnaleda till förbättringar för de gamla och för dem sombehöver äldreomsorg. Flera av förslagen avvisas,såvitt jag förstår, från socialministerns sida. Dock vardet ett av förslagen som han talade väl om, så jagnoterar med tillfredsställelse att vi kanske har enlikartad uppfattning om behovet av någon kontakt ikommunerna som anhöriga och äldre ska kunna taupp angelägna frågor med, det vi brukar kalla äldre-ombudsman.Jag för min del ska göra så att jag informerar minakommunalpolitiker om den diskussion som vi har haftoch vad som har sagts. Jag hoppas att det bidrar tillatt man i många kommuner i vårt land försökeråstadkomma något liknande. Förstås är alla välkomnatill detta. Vi påstår inte att vi vet precis hur det ska seut och att det bara finns en lösning, men syftet är attse till att det finns ökade möjligheter för anhöriga attkomma fram med sina synpunkter.Jag tog upp frågan om det var bättre efterdryga av socialdemokratiskt regeringsinnehav.På några punkter är det lätt att kontrollera. När detgäller fast läkarkontakt är det ungefär likadant som1994, om man jämför antalet fasta läkarkontakter iförhållande till befolkningen. Det är ganska oföränd-rat. När det gäller vårdköerna är det alldeles uppen-bart att det är mycket sämre än . Vadgäller äldreomsorgen är det förstås svårare att ge ettdefinitivt omdöme, men mitt intryck efter mångakontakter med dem som arbetar inom den och medanhöriga som har sina nära inom ett särskilt boendeoch är inte att det är bättre. Det är möj-ligt att personalen har ökat med, om jag uppfattadeministern rätt, , som behovenunder de här sju åtta åren har ökat kraftigt.Det som ni nu har att stå för innan ni går till val äringenting att skryta med. Det finns allt skäl att försö-ka få till stånd en ny regering här i landet om vi villha en bättre äldreomsorg.Anf. 16 Socialminister ():Fru talman! är inne på egentligen påsamma resonemang som , nämligen:Hur skapar vi en bättre relation mellan medborgarnaoch dem som är ansvariga för vården och omsorgen?Lotta pekade på kommunernas och lands-tingens skyldighet att ha särskilda patientnämnder.Jag tror att de är alltför mycket koncentrerade på detsom bara är sjukvård och i alldeles för liten utsträck-ning uppmärksammar det som är övrig vård och om-sorg. Det är möjligt att det ska kunna utvecklas ettsystem, möjligen i form av ombudsmän eller någonannan organisation, för att försäkra sig om att manhar någon att tala med, inte bara när det gäller sjuk-vården utan också vad gäller äldreomsorgen. Jaghoppas att kunna återkomma med ett förslag i denriktningen.Vi vet vad som saknas i dagens äldreomsorg, ochvi vet vad som behöver göras. Det saknas resurser.Efter 90-talets allvarliga ekonomiska bekymmer servi nu att kommunerna börjar komma upp till ytan iekonomin, och de kan nu börja planera för framtiden.Det är viktigt att vi ser till att resurserna ökar yt-terligare. Vi har tillfört avsevärda resurser. Vi kanmäta detta i form av ett ökat antal anställda som nuarbetar i äldreomsorgen. Men det behövs ännu merpersonal, och det behövs resurser för att erbjuda ut-vecklingsprogram för de anställda.Vi behöver satsa mer på personalen. Det är ettegendomligt samhälle där en nyutexaminerad 20-eller 22-årig ung kille som har koncentrerat sig pådatautbildning får ett arbete med i lön medan den som utbildat sig på attvårda och ta ansvar för medmänniskor erbjuds en lönpå . Ännu allvarligare är det närman vet om att möjligheterna att påverka arbetet ochutvecklas i yrket är små. känns det rätt hopp-löst.Vi måste helt enkelt bestämma oss för att erbjudadem som arbetar i vården och omsorgen väsentligtbättre arbetsvillkor. Annars kommer de inte att stan-na, och än värre: Annars kommer inte unga männi-skor att söka sig till vårdutbildningarna. De närmasteåren är det ett viktigt politiskt ansvar för kommunal-politiker, landstingspolitiker men också för oss attvända utvecklingen och erbjuda de anställda bättremöjligheter att utvecklas på jobben och bättre förut-sättningar för sitt arbete.Vi behöver också utveckla samverkan med anhö-rigorganisationerna. Vi ska ha en ständig dialog lo-kalt, regionalt men också centralt med anhörigorgani-sationerna för att utveckla verksamheten. Jag vill tillKenneth säga att en diskussion med deanhörigas organisationer är viktig för att just definieravad staten kan göra. Väldigt mycket ansvar ligger påkommunerna. Men staten har också ett ansvar attlokalisera på vilka områden vi ska kunna gå vidare.Det gäller t.ex. att utveckla demensvården. Det ärdärför viktigt att vi nu sätter i gång arbetsgruppen.Vi behöver en stärkt tillsyn. Men jag förstår intepå vilket sätt en ny myndighet med mindre resurserska leverera en bättre tillsyn. Vad vi behöver är entillsyn i länsstyrelsernas och i socialstjänstens regisom har resurser nog att följa upp verksamheten. Vadvi behöver är en fungerande tillsyn, inte ännu en nymyndighet.Sedan måste jag trots allt ta upp frågan om resur-serna. Det går inte att gå ut till svenska folket ochsäga att den stora framtida utmaningen är äldreom-sorgen, där vi behöver mer resurser och mer personal,och säga att det viktigaste politiska budska-pet i det här valet är att sänka skatter och dränera denoffentliga sektorn från resurser. Man måste bestämmasig.Jag menar att vi behöver långsiktigt öka resurseroch anser inte att det är möjligt att gå ut med gigan-tiska skattesänkningslöften, som står får.Jag tror att om håller sig på felsida i politiken är risken att hans tre E:n kommer attadderas med ytterligare ett, nämligen egoism. får se till att han inte följerModeraterna för långt när det gäller skattesänkningar.Anf. 17 ():Fru talman! Det åtgärder som jag skissade - me-dinflytande över äldreomsorgsarbetet, kompetenshöj-ning, allmän arbetstidsförkortning, anhöriginsatseroch ett tydligt statligt ansvar för rådgivning, målsätt-ning och uppföljning - finns i olika tappning hosmånga andra företrädare. Det är med gott hopp ochett varmt tack för en fin debatt som jag börjar mittsista inlägg.Centern föreslår att vi ska stava äldreomsorg medE. Jag ser risken att det kan bli en "eländig eldrevård"av det. Jag tror att det är bättre att lägga till ett antalK:n efter ordet äldre. Det är kunskap, kvalitet, kärlek,kontinuitet, kontakt, kommunikation och kanskekooperativ.Jag skulle vilja ställa två frågor till ministern ombokstaven K. Är ministern med på noterna? Denförsta frågan handlar om kosten. Nästan ingen av osshar i debatten berört kostens betydelse. Vad kan rege-ringen göra för att medverka till en fullvärdig, giftfri,gärna närproducerad och genmanipulationsfri kost föräldre människor så att de behåller vitalitet och psy-kiska funktioner?Mitt sista K, ministern, handlar om kompetensut-vecklingskonton. Vill ministern medverka till att vifår ett fullt genomfört förslag om individuellt kom-petenssparande?Jag vill också passa på påminna om de mål vi hari vår egen nationella handlingsplan. De kan vi alla hamed oss in i valet. De fyra målen är:· Äldre människor ska kunna leva ett aktivt liv ochha inflytande i samhället över sin vardag.· Äldre ska kunna åldras i trygghet och med bibe-hållet oberoende.· Äldre ska bemötas med respekt.· Äldre ska ha tillgång till god vård och omsorg.Detta är vi överens om i , och det ska vita med oss in i valet. Vi kan kanske också ta med ossett litet rart citat: En vis ålderdom har ingen ålder,bara visdom.Anf. 18 Socialminister ():Fru talman! När jag var var bara var tiondemedborgare i , som då var pen-sionsåldern. Då var femtionde . går vimot en utveckling där snart var fjärde, i varje fall varfemte, medborgare är och var tionde över85 år.Många tror att det är IT-utvecklingen och interna-tionaliseringen som är den stora samhällsförändring-en. Jag tror att det är befolkningsförändringen som ärden stora utmanande samhällsförändringen, att vi blirså många som är äldre. Det kräver nytänkande överhela samhället. Men det kräver framför allt att vi ärberedda att säga: Vi tar ett gemensamt ansvar för attalla som blir äldre och behöver vård och omsorg skafå det.Det är lätt att göra enkla politiska slagord av detta.Det är enkelt att när man framför kritik mot missför-hållanden ta det till intäkt för att det gäller helheten.Svensk äldreomsorg är i stora delar mycket bra. Mendet finns allvarliga utmaningar och allvarliga pro-blem. Det är viktigt att de redovisas och blir föremålför en diskussion här i . Annars kan vi ald-rig förbättra.Vi vet vad som behövs. Vi måste inrikta arbetetpå att se till att vi fullföljer vårt uppdrag att skaparesurser för att skapa en god äldreomsorg. Men dåkan vi heller inte lova stora minskningar i samhälletsresurser. Jag tror att detta är viktigt. Ska man lyckasmed det måste man diskutera med inte bara vårdta-garna själva utan också med de anhöriga och perso-nalen.På måndag träffar jag de fackliga organisationernapå området för att be dem svara på frågan: Vad kanstaten göra för att vi ska få igång en bättre rekryteringtill äldrevården? Det är viktigt att lyssna på derassynpunkter. De vet om att staten inte är arbetsgivare.Men de har säkerligen förväntningar på att staten görsitt.Sedan vill jag svara att det är vik-tigt att människor har en fullvärdig kost. Det är na-turligtvis alldeles orimligt att äldre människor, somnu har hänt, ska riskera sin hälsa eller t.o.m. sitt livgenom man inte hanterat kosten rätt i storkök. VarkenLotta eller jag vet vad som faktiskt hände i det fallet.Vi får hoppas att ansvariga verkligen tar sitt ansvar.Däremot är det viktigt att vi diskuterar kosthållningöver huvud taget och ser till att vi erbjuder inte baraen god omvårdnad, mänsklig kärlek utan också ennyttig kost.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Anmälan om återtagande av plats i riksda-genTredje vice talmannen anmäldeatt () skulle återtasin plats i varigenom uppdraget som ersät-tare skulle upphöra för ,att () skulle återtasin plats i varigenom uppdraget som ersät-tare skulle upphöra för § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2001/02:228Till riksdagenInterpellation 2001/02:228 av omrekrytering av arbetskraft från u-länderInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den2 april 2002.Skälet till dröjsmålet är resor och möten.Stockholm den 20 februari 2002UtrikesdepartementetJan O KarlssonInterpellation 2001/02:261Till riksdagenInterpellation 2001/02:261 av ommiljöaspekter av fossila bränslenInterpellationen kommer att besvaras fredagenden 8 mars 2002.Skälet till dröjsmålet är internationella resor ochandra inbokade engagemang.Stockholm den 20 februari 2002MiljödepartementetLena SommestadEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschef4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesSkrivelse2001/02:103 till konstitutionsutskottetFörslag2001/02:RB2 till finansutskottet5 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av prop. 2001/02:84 Anpassningarmed anledning av övergången till reformeraderegler för ålderspension2001/02:Sf22 av ()6 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 22 februari2001/02:795 av () till socialministerLars EngqvistTvångsvården2001/02:796 av () till statsrådetUlrica MessingHarmonisering av idrottsmomsen2001/02:797 av () till statsmi-nister och hiv/aids2001/02:798 av () till statsrådetIngela ThalénDiskriminering av adopterade barn2001/02:799 av () till näringsmi-nister som ombud för AB2001/02:800 av () till justitiemi-nister resurser för narkotikabekämpning2001/02:801 av () till finansministerBosse RingholmEU:s högsta skatterFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 5 mars.7 § Kammaren åtskildes kl. 10.30.Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen.