prot · GP09100 · 2002-04-23 00:00:00 — Det är så vi gör med narkotika och annankriminell verksamhet. Det är så vi ska möta det. Detär den framkomliga vägen.Jag vill ta upp kvoterna för legal införsel av alko-hol, som också berörde. Ser BosseRingholm en möjlighet att på nytt väcka frågan ominförselkvoternas storlek? Man får ju ta med sig övergränsen hela årskonsumtionen . Finnsdet en möjlighet att vi skulle kunna argumenterastarkt i EU-sammanhang och få till stånd en sänk-ning?Anf. 77 ():Fru talman! Jag börjar med att tacka för att han har ställt denna interpellation.Det var med spänning jag gick hit för att höra omfinansministern skulle vara lika kritisk, anklagandeoch fördömande mot sin partikamrat som han brukarvara mot mig när vi har de här debatterna. Jag kankonstatera att han inte har varit det.Frågan handlar om begränsad tillgänglighet ochhögre prisnivåer som har varit benen i den svenskaalkoholpolitiken. Den första bastionen har fallit ochövergetts. Det är tillgängligheten. får vi ta in 10liter sprit, starkvin, vin och 110 literöl. gäller striden den andra bastionen. Det är al-koholskatterna.Var och en inser naturligtvis att vi inte kan fort-sätta att ha de höga alkoholskatter vi har i Sverige.Det bekräftas i en debattartikel iDagens Nyheter av m.fl. Därskriver man att de höga svenska alkoholskatterna somde varit utformade blivit kontraproduktiva eftersomdet finns en alternativ marknad. Jag håller med. Detär precis vad det handlar om. Det finns en alternativmarknad som har öppet dygnet runt. hemsändning om man vill ha det.I interpellationen skriver attdet är de höga skatterna som har bidragit till denna"osynliga" marknad för sprit. Därför ställer han tvåfrågor till finansministern. Den ena handlar om ifallvi får se förslag till skattesänkningar. Därför blev jaglite förvirrad i början när sade atthan och finansministern har samma syn. Det tyckerjag inte att de har. Det kanske kom fram i slutet avBengt Silfverstrands första inlägg och även i det and-ra, där han sade att en inte oväsentlig del för attkomma åt problemet är skattesänkningar. skriver själv att uppskat-tar att det finns ett klart samband mellan de svenskahöga alkoholskatterna och den ökande illegala han-deln. Där tycks vi vara överens.Det har varit åtskilliga debatter om den här frågan.Jag är förvånad över att finansministern den härgången inte kunde komma längre i sitt svar. Fortfa-rande finns det tvivel om vad man ska göra.Sverige har sänkt en alkoholskatt, vins-katten. Det gjordes under galgen, när det fanns hotom att vi skulle dras inför . Varför,finansministern, går det inte att föra en offensiv poli-tik när det gäller alkoholskatterna? Varför dennadefensiva politik, där man retirerar? Somjag brukar säga, man hoppar när EU säger "hoppa".Nu känner jag att det kanske finns ett hopp ändå.Finansministerns syn på alkoholskatten har blivitskjuten i flanken av hans egna partikamrater somockså börjar inse att det inte håller i längden. Vi kaninte ha dessa höga alkoholskatter i . Vi kaninte avvika från omvärlden. kommer förmodli-gen att sänka sina alkoholskatter. Då kom-mer trycket att bli ännu högre på att vi i Sverigemåste sänka våra.Frågan är om vi ska sänka skatten eller inte. Soci-aldemokraterna måste reda ut internt hur ni vill hadet.Anf. 78 Finansminister ():Fru talman! Det finns en avgörande skillnad mel-lan de och oss övriga somdeltar i debatten. Jag har haft diskus-sioner i kammaren med tänker inte upprepa dem, för de leder ingenstans.Hon är inte ett dugg intresserad av folkhälsoaspekten.Hon är bara intresserad av en sak: sänkt skatt på al-kohol.Hon säger att hon applåderar om sänkerskatten. Det tycker hon är bra. Jag ser det snarare somett problem om skatten sänks i vår omvärld. Där harvi helt olika uppfattningar. Det är bara att konstateraatt Moderata samlingspartiet och dess företrädare haren annan uppfattning än de andra partierna i kamma-ren. Vi kan lämna den diskussionen därhän just nu.Det är klart att det är ett problem att alkoholkon-sumtionen har ökat. Det är definitivtett problem. Det var också ett av skälen till att vi ladestor vikt vid handlingsplanen mot alkohol. Det gällerbåde förebyggande verksamhet, informationsverk-samhet och andra instrument. Vi satsar de närmasteåren för att försöka för-hindra, förebygga och, i sista hand, minska alkohol-skadorna. Vi vill bibehålla positionen som det kanskefrämsta landet i när det gäller att hålla tillbakaalkoholskador. Icke desto mindre ser vi detta som enrealitet.Jag får svara att jag tyvärrinte tror att det är möjligt med någon reduktion avinförselkvoterna. Från har bådeSverige, och samma införselkvotersom övriga EU-länder. Även om vi agerar gemensamttror jag inte att det är möjligt att lyfta frågan utifrånden horisonten, med de regler som finns inom EU. Vifår använda de andra instrument som finns. Det finnsskäl att försöka fundera över hur vi kan förstärka deinstrumenten.Jag tar gärna upp idén om att effektivisera tullensinsatser och arbetsmetoder, vilket är oerhört viktigtför den allmänna lagligheten men också för att före-bygga skador inte minst bland ungdomar om det äralltför lätt att ta med sig för stora kvantiteter av alko-hol, överkvantiteter utöver det man har rätt att föra infrån intilliggande länder.Möjligtvis i motsats till vad sadetycker jag att det inte bara handlar om Systembolaget.Även Vin & Sprit uppträder som en seriös aktör påområdet. Vin & Sprit är med i en internationell kon-kurrens. Vi har anledning att se till att vi kan skyddaoss från impulser till ett ökat tryck på information ochmarknadsföring av olika slag från omvärlden. Det villvi gärna värja oss för. Det är bra att vi har en ordent-lig statlig aktör på området utöver Systembolaget.Även Vin & Sprit kan göra goda insatser på det om-rådet.Det är enkelt att sammanfatta diskussionen ochkonstatera att vi måste föra en konstruktiv diskussionom vi ser att det finns fortsatta och t.o.m. växande hotmot den position vi har när det gäller att hålla tillbakaalkoholskadorna. Vi kan använda handlingsplanenoch effektivisera de instrument som nämns där. Detkan handla om vår skattelagstiftning, tullverksamhet,information och utbildningsverksamhet. Det handlarom att engagera våra folkrörelser och skolan. Dethandlar också om annan form av upplysningsverk-samhet.Jag deltar gärna i fortsatta seriösa diskussionerbåde här i kammaren och i andra sammanhang. Menvallgraven är bred mellan oss och dem som i likhetmed de inte är ett duggintresserade av att främja folkhälsan i sammanhanget.Anf. 79 ():Fru talman! Det finns verkligen en samsyn mellanmig och finansministern om dessa frågor. Jag tolkardet som att vi måste hitta en rimlig anpassning avsvensk alkohollagstiftning och svenska alkoholskattertill det som händer i vår omvärld. Det är ett tydligtoch klart svar på den frågan.Jag vill gärna att finansministern i sitt sista inläggkommenterar vilka faktorer man bygger på när mankalkylerar med en kraftig minskning av skatteintäk-terna av spriten från till 2,9miljarder år 2004.Jag har tillgång till en alldeles färsk statistik frånSORAD. Den är dagsaktuell. Den visar på en kraftigresandeinförsel. Om vi tar spriten har införseln månad ökat jämfört med sammamånad . Summan för resandeinförsel av ren100 % alkohol har ökat jämfört medsamma månad . Den sammantagna ökningenav alkoholinförseln är ijämförelse med samma kvartal förra året.Detta ser jag som oerhört allvarligt. Här är det intetillräckligt med enstaka åtgärder. Det behövs en kom-bination av åtgärder där skatteinstrumentet är ensådan åtgärd. Olika typer av kontrollåtgärder ochsanktionsåtgärder är en annan bit.Det stora problemet är tillgängligheten. Detär just tillgängligheten som är den stora faran förfolkhälsan. Det problemet måste angripas på bredfront.Anf. 80 ():Fru talman! Jag vet inte om jag ska skratta ellergråta. När säger sänk skatten ärdet helt okej, men om jag säger det är jag inte intres-serad av folkhälsan. Jag undrar var gränsen går föralkoholskatten för att man ska vara intresserad avfolkhälsan.Ärligt talat, finansministern, om nu alkoholen ärså farlig som finansministern står här och säger, var-för inte höja alkoholskatten eller rent av förbjuda allförsäljning av alkohol i ? Då kanske ni blirtrovärdiga. Det förslaget har jag aldrig hört.Bengt Silfverstrand tolkar finansministerns svarpositivt. Jag är inte säker på att man kan tolka det såpositivt efter alla de debatter jag haft med finansmi-nistern. Jag kan precis som kon-statera att man i vårpropositionen kan läsa, och mankunde läsa det redan tidigare, att skatteintäkterna frånjust alkoholskatter sjunker.Finansministern har tydligen valt metoden att ing-et göra. Han bara ser dem sjunka, och han gör ingen-ting. Det är samma metod som en del andra och ävenstatsministern använder. Man bara sätter sig bara nedoch väntar, och ser vad som händer. Man kan ju varalite aktiv och offensiv och sänka alkoholskatterna. Dåhar man fortfarande en viss kontroll.Som det är nu har finansministern noll kontroll pådet hela. Det kommer att öka. Det är inte barasmuggling och hembränning, utan det är de ökadeinförselkvoterna som kommer att göra att det ökar.När man kan köpa sprit från ett annat EU-land och föra in det tror jag inte att försäljningen påSystembolaget kommer att öka, utan den kommer attminska dramatiskt.Anf. 81 Finansminister ():Fru talman! Den dag som något företrädare förModerata samlingspartiet eller de interpellerar eller ställer frågor i kammarensom handlar om värnet och skyddet av vår folkhälsaoch hur vi ska utveckla det finns det en uns av trovär-dighet i engagemanget. Men den typen av frågor ellerinterpellationer har aldrig förekommit. Jag har helleringen särskilt positiv prognos om att det skulle finnasett sådant intresse från moderata företrädare. Det ärett rent och skärt intresse för bryggarkapitalets intres-sen det handlar om och ingenting annat.Det är en realitet att om vi har en ökad alkohol-konsumtion måste vi naturligtvis se vad vi kan göraför att ytterligare skärpa de instrument vi har för attkunna skapa en bättre social situation. Det är viktigt,som pekade på, att om vi nu harhaft en växande konsumtion eller växande införselunder senare tid måste vi också fundera på vilka or-sakerna kan vara.Samtidigt vill jag anbefalla lite grann försiktighet.Tittar man på enstaka månader kan det exempelvisvara så att påsken det ena året kan ligga i förstakvartalet och ligga utanför. Så råkar detvar just och . Man måste se pålite längre trender. Men problemet som sådant förtjä-nar ändå att diskuteras ordentligt.Som svar på fråga kan jagsäga att vi i våra prognoser av skatteintäkterna i hu-vudsak har räknat med att det är ändrade förhållandensom hänger ihop med de nya införselregler vi har,dvs. en ökad legal införsel, som leder till väsentligtlägre skatteintäkter. Det ligger till grund för de pro-gnoser vi har.Till sist tycker jag att det är bra om vi kan fort-sätta en konstruktiv diskussion kring alkoholpolitikenoch även skapa ett större folkligt intresse och enga-gemang också för att få inte minst ungdomar att deltai debatten.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på interpellation 2001/02:331 omschablonbeskattningAnf. 82 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig omjag är beredd att gå vidare för att utforma ett systemför schablonbeskattning och om jag i sådana fall ärberedd att överväga ett frivilligt system. Bakgrundentill frågan är följande.Riksskatteverket har arbetat för attåstadkomma förenklingar i systemet för beskattningav mindre företag. Som ett led i detta arbete har i en rapport (RSV Rapport2000:12) presenterat en genomgång av argumentenför och emot ett schablonbeskattningssystem. I rap-porten återges också översiktligt erfarenheterna avsådana system i några andra länder. Slutsatserna irapporten kan sammanfattas med att det finns mångabra argument både för och emot schabloner. Ur för-enklingssynpunkt anses schabloner med rätt utform-ning kunna innebära avsevärda förenklingar. Samti-digt innebär schabloner stora avsteg från i Sverigevedertagna principer för utformningen av beskatt-ningssystemet. Schabloner kan också medföra negati-va konsekvenser i form av merarbete för både företa-gen och skatteförvaltningen på grund av dubbla sys-tem samt leda till en försämrad redovisning.I schablonbeskattningsprojektets etapp två harRiksskatteverket prövat om det är möjligt att utformaett schablonbeskattningssystem för mindre företag påett sådant sätt att fördelarna med schablonerna tillva-ratas som nackdelarna så långt som möjligtundviks.I budgetpropositionen för ansåg regering-en att trots de grundläggande invändningar som kanriktas mot s.k. schablonbeskattning är det angelägetatt ett sådant system blir föremål för en djupare ana-lys (prop. 2001/02:1 s. 197). Regeringen avsåg därföratt återkomma med en bedömning om schablonbe-skattning efter det att redovisat sinnya rapport.Riksskatteverket har lämnat en rap-port, RSV Rapport 2002:3 Schablonbeskattning? - enprincipskiss, där verket har gett ett förslag till hur enschablonbeskattning skulle kunna utformas. I rap-porten tas inte ställning till om schabloner bör infö-ras. Det finns inte några konkreta lagförslag. Någonberäkning av vad ett sådant system skulle kunna fåför effekter på de offentliga finanserna är därför intemöjlig att göra.Regeringen har för avsikt att sända utrapporten på remiss. Först när remissutfallet är käntkommer regeringen att ta ställning till om ska få i uppdrag att gå vidare med ett sådantprojekt genom att bl.a. ta fram konkreta förslag tillregelverk. Jag är alltså inte beredd attsvara på om schablonbeskattning bör införas ellerinte.Anf. 83 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret. Schablonbe-skattning diskuteras alltmer. har nutagit fram rapport nr 2 i ämnet. Man har tagit fram enprincipskiss där man arbetar med grundvariabler, i dethar fallet antalet anställda. Man har också tagit framen skiss på hur man ska kunna beräkna en normallönbranschvis. Man har också gett exempel på hur sys-temet ska kunna innehålla möjligheter till jämkning.Man kan uppfatta schablonbeskattningen så attden skulle inkräkta på den likformighet i beskattning-en som vi ställer krav på. En schablon innebärju också en mindre exakthet. Men dettamåste också ställas emot de vinster som man kan fåom man inför en schablonbeskattning. Vi har en storsektor , framför allt inom den s.k. kontantbran-schen, där skatteundandragande tyvärr är väldigtvanligt. Det är just inom den sektorn som menar att man ska kunna använda schablonbe-skattningen.Det finns oerhörda vinster att göra om vi så snartsom möjligt inför denna typ av beskattning. Man hartittat på andra länder i , där denna beskattninghar funnits i . Det finns en hel del godaexempel att ta med sig därifrån. I t.ex. harman ett frivilligt system, och där visar det sig attganska många företag faktiskt väljer det systemetframför ett vanligt, traditionellt skattesystem.Detta är också ett led i ett förenklingsarbete somär nödvändigt. Det gäller dels på företagsnivå, delsför skatteadministrationen.Jag vill ställa en rak fråga till finansministern. Fi-nansministern hänvisar i sitt svar till att denna rapportska gå ut på remiss. kom rapporten för någramånader sedan, och den kanske ännu är ute på remiss- jag vet inte. Men vad tycker finansministern? Tyck-er finansministern att schablonbeskattning vore en bralösning på de problem som jag tror att vi gemensamtskulle vilja ha möjlighet att lösa? Det finns problembåde med skatteundandragande och med förenklings-arbetet som måste lösas. Detta kan alltså bli ett led iförenklingsarbetet. Vad säger finansministern?Anf. 84 Finansminister ():Fru talman! Hela vårt skattesystem är en avväg-ning mellan behovet av att ha ett system som å enasidan är rättvist och effektivt, å andra sidan så enkeltsom möjligt. tvingas vi naturligtvis till komp-romisser för att kunna hitta denna balans mellan deträttvisa, det effektiva och det enkla.Jag är glad över att många branscher, inte minsthotell- och restaurangbranschen, har visat stort intres-se för denna typ av schablonbeskattning. Från bran-schen har man också själv studerat exempelvis detsom nämner om erfarenheter frånSpanien.Jag vill gärna se ett ännu större sådant engage-mang från fler branscher för att få till stånd en diskus-sion. Om man ska göra en annorlunda inriktning -vilket är vad det handlar om - som försök eller per-manent av svensk företagsbeskattning mot den härtypen av schablonbeskattning så tror jag nämligen attdet fordras ett ganska stort stöd och en stor förståelsefrån de berörda branscherna själva. Detta är ingentingsom man kan trycka in, utan det fordrar ett stort gen-svar och ett stort engagemang från de berörda bran-scherna själva. Därför ser jag gärna en växande dis-kussion om hur branscherna kan agera i det här läget.Som svar på fråga kan jag sägaatt jag tror att schablonbeskattning är en intressantidé, även om den är främmande för det svenska skat-tesystemet i många avseenden. Men innan man välkan ge sig in på ett försök eller en permanentning avett sådant system så fordras det mycket mer av förbe-redelser. Risken finns ju att en god tanke, som säkertfinns bakom schablonbeskattningen, kan komma attförfelas om den införs utan tillräcklig förankring hosberörda företag, fackliga organisationer, skattemyn-digheter och alla andra. Därför tror jag att det är braatt de projekt som nu har fått ge-nomföra också genomlyses ordentligt i remissarbeteoch allt annat.Jag hoppas alltså att vi kan gå vidare i diskussio-nen. Innan man slutgiltigt tar ställning till om detta ärmöjligt att genomföra eller inte så ska vi känna att vibåde har förankrat diskussionen ordentligt och fått sealla för- och nackdelar på bordet.Anf. 85 ():Fru talman! Självfallet ska frågor förankras ochsjälvfallet måste de genomlysas och diskuteras. Det ärhelt klart.Men står vi ju i någon mening inför ettvägval. Antingen ska vi lösa detta inom existerandesystem eller så ska vi inte göra någonting och låta detvara som det är - eller också ska vi lösa detinom ramen för nya system, dvs. radikalt förändra detsystem som vi har . Det är precis det som denhär interpellationsdebatten handlar om. Alternativetatt inte göra någonting alls är ju fullständigt otänk-bart.Jag menar att vi står inför en ganska storuppgift där vi dels måste tänka nytt, dels måste ta tilloss t.ex. den senaste undersökning som har gjort om unga människors syn på svartar-bete och vilja att acceptera svartjobb eller inte. Dettahar radikalt förändrats . Jag troratt detta är en trend som är väldigt negativ, och jagtror att det är mycket viktigt att vi från politiskt hållganska snart - kanske helst - ger signaler åt ettannat håll. Vi måste visa att vi vill komma med kraft-fulla åtgärder för att mota denna utveckling och att viverkligen vill ta itu med svartarbete, svartjobb osv.Jag tror att detta skulle vara ett bra redskap att använ-da. Därför tror jag också att det vore en viktig signalom finansministern var klar och tydlig och sade attdetta är ett bra redskap för oss att använda i kampenmot svartarbete.Annars hamnar vi i ett läge där vi måste kunnapresentera någonting annat. Jag tror att finansminis-tern och jag är överens om att vi inte tänker accepterasituationen såsom den är i dag.Anf. 86 Finansminister ():Fru talman! Jag delar självfallet fullt ut det enga-gemang som visar när det gällerkampen mot svartarbete och bristande moral i helavår skattebetalning. Jag tycker också att det somRiksskatteverket nu gör, inte minst att diskutera medungdomar och informera dem om vårt skattesystem,är viktigt. Det måste få ett stöd, och det behövs enbred folklig debatt om detta, som ytterst handlar omvåra värderingar och den moral vi har när det gällersynen på vem som ska betala vår välfärd och de insat-ser som vi har i vårt välfärdssamhälle.Om man gör en sådan här rätt stor omläggning avvårt skattesystem som schablonbeskattningen ändåhandlar om så tror jag att det hela måste vara ordent-ligt genomlyst, genomdiskuterat och förankrat i allaolika läger. Det gäller naturligtvis i första hand blandföretag eftersom det är de som är berörda, men detfinns också många andra olika intressegrupper i sam-hället. Därför tror jag att det finns anledning för ossatt lägga ned mycket energi och arbete på att försökagenomlysa de för- och nackdelar som finns.Tyvärr finns det nästan inget som bara har förde-lar bland alla våra skattesystem. Det finns alltid in-vändningar. Det är bättre att hantera invändningarnapå förhand än att när man väl har beslutat om system-et upptäcka att det hade en rad nackdelar som maninte hade analyserat ordentligt. Därför hoppas jag attRiksskatteverket kan gå vidare med sitt arbete och attvi efter remissomgången också får en förnyad pröv-ning av frågan.Anf. 87 ():Fru talman! Jag hoppas att jag kan tolka det sistasom att finansministern i någon mening ändå är posi-tiv till att vi ska kunna införa en schablonbeskattning.Finansministern sade ju att han hoppas att ska kunna gå vidare med frågan.Jag tolkar så att verket nu frågaross politiker. har vi gjort vårt, och är det upptill er att avgöra om vi ska gå vidare eller inte, sägerman från verket. Man är ju på gång med att vilja göraen tredje rapport, och man säger också att det ganskasnart borde tas kontakt med närdet gäller en eventuell schablonmässig beräkning avmomsen.Apropå temat att förankra så delar jag finansmi-nisterns uppfattning om att en sådan här fråga själv-fallet måste vara förankrad. Jag tycker mig se att det finns ett ganska stort engagemang frånframför allt restaurangbranschen. Det gäller inte baraarbetsgivarsidan, utan det finns ett engagemang ävenfrån restaurangfacket. Till vissa delar har man ocksåtagit ställning för förslaget, och det tycker jag är bra.Det hela måste ju bygga på att det finns en bred ac-ceptans - annars blir det svårt att genomföra ett sys-tem som är så olikt det skattesystem som vi har i dag.Jag tror att det finns all anledning att återkomma iden här frågan. Jag kommer att bevaka den.Anf. 88 Finansminister ():Fru talman! Det är viktigt att vi gemensamt kanfatta beslut och skicka politiska signaler om hur våraskattesystem ska se ut. Det ska naturligtvis varkenRiksskatteverket eller andra tjänstemän ha som upp-gift. Det är ju politiska ställningstagande på det sättsom säger här. Men innan vi gör dehär politiska ställningstagandena måste vi kanskeockså ställa krav på oss att vi ska ha genomlyst fråganordentligt. Jag är positiv till att fortsätta den här dis-kussionen, men jag har ännu inte tagit definitiv ställ-ning till om det är möjligt att genomföra det här sys-temet. Jag känner att det inte är tillräckligt analyseratoch genomgånget. Jag vill framför allt diskutera kost-nadseffekter och en rad andra frågor som ännu inte ärtillräckligt belysta.Men det är vår uppgift som politiker att se till attvi kan få fram en sådant underlag med hjälp av och andra. Sedan får vi fortsätta den härdiskussionen. har rätt i att vi inte skanöja oss med dagens situation när vi vet att det finnsbetydande brister i vårt skattesystem och att det inteär tillräckligt effektivt för att vi ska få in de pengarsom vi behöver för vårt välfärdssamhälle. Vi kan inteslå oss till ro med dagens situation. Vi ska pröva varjesådant uppslag. Det här är ett konstruktivt uppslagsom är värt att gå vidare med.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på interpellation 2001/02:350 omstöd till svensk hästsportAnf. 89 Finansminister ():Fru talman! har frågat vilka åt-gärder jag är beredd att vidta i syfte att stödja svenskhästsport.Låt mig först kommentera påståendet om att rege-ringen skulle ha avslagit ATG:s ansökan om att fåanordna internationellt totalisatorspel.Det har gjorts gällande att lotterilagens främjande-förbud kan utgöra ett hinder för regeringens möjlighetatt bevilja ett tillstånd att främja spel på utländskatävlingar och lotterier. Frågan har behandlats av i betänkandet Från tombola tillInternet - översyn av lotterilagstiftningen. är det tveksamt om regeringen kan göraundantag från främjandeförbudet i ett tillståndsbeslut.Utredningen föreslår därför en ändring av lotterila-gen.