prot · GP0967 · 2002-02-12 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:67Tisdagen den 12 februariKl. 14.00 - 16.2318.00 - 19.33Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 5 och 6 februari.2 § Meddelande om frågestundTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande stats-råd närvara:Statsminister , statsrådet , försvarsminister , statsrådetLeif och näringsminister § Meddelande om aktuell debattTalmannen meddelade att på begäran av Miljö-partiet de grönas riksdagsgrupp skulle en aktuelldebatt om situationen inom den svenska äldreomsor-gen äga rum kl. 9.00.Från regeringen skulle socialminister delta.Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse:Begäran om aktuell debattDet pågår en intensiv samhällsde-batt om situationen inom den svenska äldreomsorgen.Olika rapporter om brist på personal, låg utbildnings-nivå bland delar av personalen och fall av vanvårdlyfts fram i media. Om inte krafttag görs nu riskerarvi att snart stå inför en mycket allvarlig kris inomäldreomsorgen.Med anledning av detta begär riks-dagsgrupp en aktuell debatt i frågan.Stockholm den 5 februari 2002Marianne SamuelssonGruppledare4 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2001/02:229Till riksdagenInterpellation 2001/02:229 av ()om svenska medborgares rättssäkerhetInterpellationen kommer att besvaras fredagenden 8 mars 2002.Skälet till dröjsmålet är resor.Stockholm den 11 februari 2002UtrikesdepartementetAnna LindhInterpellation 2001/02:237Till riksdagenInterpellation 2001/02:237 av ()om de ungas skuldsättningInterpellationen kommer att besvaras den 8 mars2002.Skälet till dröjsmålet är inbokade resor, möte medEU-nämnden och utlandsresor.Stockholm den 7 februari 2002FinansdepartementetBosse RingholmInterpellation 2001/02:201Till riksdagenInterpellation 2001/02:201 av ominfrastrukturen i SundsvallstraktenInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den19 mars 2002.Skälet till dröjsmålet är internationella resor ochandra inbokade engagemang.Stockholm den 8 februari 2002MiljödepartementetLena SommestadEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschefInterpellation 2001/02:232Till riksdagenInterpellation 2001/02:232 av ommiljöbalkenInterpellationen kommer att besvaras fredagenden 8 mars 2002.Skälet till dröjsmålet är internationella resor ochandra inbokade engagemang.Stockholm den 8 februari 2002MiljödepartementetLena SommestadEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschef5 § Svar på interpellation 2001/02:210 om age-rande i TjetjenienAnf. 1 Utrikesminister ():Fru talman! har i sin interpellationtagit upp frågan om agerande i Tjetjenien.Han föreslår att talan bör väckas mot vidEuropadomstolen för de mänskliga rättigheterna.Låt mig börja med att understryka regeringensfortsatt starka oro över situationen i . Videlar denna oro med övriga EU-länder. I medierna fårkonflikten i inte längre samma dagligauppmärksamhet som under de våldsamma striderna1999 och 2000. Men konflikten pågår alltjämt. Hatoch misstro håller den vid liv. Överfall från väpnadetjetjenska grupper och s.k. rensningsaktioner från deryska federala förbanden hör till vardagen.Konflikten i har flera orsaker, alltifrånoförrätter begångna i det förflutna till social och eko-nomisk misär i nutid. På en sådan konflikt finns ingaenkla lösningar. Situationen förvärrades när Tjetjeni-en blev en härd för grov organiseradbrottslighet, under skydd av en korrumperad lokalregim. T.o.m. den internationella terrorismen sträcktesina tentakler till . Den ryska regeringensäger sig vilja återställa ordningen i . Vi ärstarkt kritiska mot de metoder den har använt. Endasten politisk lösning kan skapa fred och försoning iTjetjenien.Vår oro gäller främst den humanitära situationen.Hundratusentals oskyldiga civila har tvingats fly frånsina hem. Många lever under svåra förhållanden iTjetjenien. Andra uppehåller sig hos värdfamiljer ochi tältläger i grannrepubliken . Internatio-nella hjälporganisationer, bl.a. UNHCR och Rödakorset, är verksamma i området. har lämnatbetydande ekonomiska bidrag till deras arbete. Ryskamyndigheter gör också viktiga insatser. Hjälparbetetbedrivs under besvärliga villkor. Säkerhetsläget iTjetjenien är fortfarande allvarligt. Rysk byråkratioch krångel har försvårat hjälparbetet. Utred-ningarna av misstänkta brott mot mänskliga rättighe-ter och humanitär rätt går långsamt. Lagföringen avmisstänkta har varit mycket bristfällig.Allt detta har vi klargjort för den ryska regering-en. Vår och EU:s position är entydig: Vi respekterarRysslands territoriella integritet. är en delav . Ingen ifrågasätter rätt attbekämpa terrorism på sitt territorium. Men mänskligarättigheter och humanitär rätt måste respekteras. Kon-flikten i kan endast få en varaktig lösningpå politisk väg, med fredliga medel. Det tjetjenskafolkets förtroende kan inte vinnas med vapenmakt.Det humanitära hjälparbetet måste underlättas. Rap-porter om övergrepp och brott mot mänskliga rättig-heter och humanitär rätt måste utredas snabbt ochgrundligt. De ansvariga måste lagföras.Jag invänder mot påstående attvåra reaktioner har begränsats till "rutinmässigt för-dömande". Den svenska kritiken har varit tydlig ochkonsekvent. Vårt och övriga EU:s agerande har varitmålmedvetet. Konflikten i har tagits upp iså gott som alla politiska kontakter med Rysslandsedan 1999. Det gäller både dialogen mellan EU ochRyssland, inte minst under det svenska EU-ordförandeskapet, och inom ramen för bila-terala kontakter med . Tillsammans medövriga EU-länder har vi agerat i internationella fora.FN:s kommission för mänskliga rättigheter har tvågånger - 2000 och 2001 - på EU:s initiativ riktatkritik mot för agerandet i . OSSEhar , efter påtryckningar frånbl.a. EU, ånyo sin stödgrupp för på plats irepubliken. spelar en viktig roll, inteminst genom den parlamentariska församlingens ochkommissariens för mänskliga rättigheter betydelse-fulla arbete. finns experter från på plats i för att bistå i arbetet attfölja upp rapporterna om övergrepp.Läget i är långt ifrån tillfredsställande.Bl.a. ser vi nu återigen tecken på nya flyktingström-mar. finns tendenser till en utveckling i merhoppfull riktning, bl.a. enligt . Det är viktigt att vi från om-världens sida bibehåller det politiska trycket på allainblandade i konflikten.Huvudmålet för omvärldens ansträngningar - in-klusive våra och EU:s - måste vara att nå ett slut påstriderna samt att skapa förutsättningar för varaktigfred och försoning i . Att väcka mellanstat-ligt klagomål mot inför Europadomstolenser jag inte som ett effektivt instrument för att åstad-komma detta. Snarare skulle det riskera att motverkasitt syfte. I stället bör vi använda en kombination avkritisk dialog och konkreta insatser för att understödjaen utveckling i rätt riktning i . Det beslutsom togs i det danska under den förradanska regeringen har, vad jag förstått, inte hellermedfört något initiativ från den danska regeringenssida.Sverige kommer även i fortsättningen, inte minstinom EU, att agera aktivt för att behålla Tjetjenien-frågan högt på dagordningen.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka utrikes-ministern för svaret på min interpellation. Jag kankonstatera att det i mångt och mycket råder samsynmellan oss i denna trista fråga. Men på ett par punktermåste jag emellertid anmäla avvikande uppfattning.Och jag tänker börja med den seglivade myten omTjetjenien som någon sorts nav i den internationellaterrorismen.Jag vill påminna kammaren om att oavbrutet klagade på attdet fanns mängder med afghanska krigare i Tjetjeniensom slogs mot de ryska förbanden. Efter den 11 sep-tember bytte han emellertid tonart och började i stäl-let högljutt klaga över alla tjetjener som befann sig iAfghanistan och stred tillsammans med talibanerna.Hittills har man enligt källor i Pentagon hittat saudis-ka talibaner, yemenitiska, pakistanska, algeriska,brittiska, egyptiska, australiska, franska, belgiska,svenska och danska talibaner, och som bekant ävenen amerikansk taliban, men inte en enda tjetjen. Låtoss därför en gång för alla begrava denna vandrings-sägen tillsammans med den berömda råttan i pizzan.Det finns mycket i övrigt som jag också är bereddatt debattera, exempelvis legala status,varvid från den 31 augusti 1996måste vara utgångspunkten. Men det tänker jag integöra här , utan ska vi prata om de ryskaövergreppen.Dagligen drabbas den tjetjenska civilbefolkningenav godtyckliga arresteringar och avrättningar, för-svinnanden, rutinmässig tortyr och misshandel avfångar, gruppvåldtäkter - det gäller både män ochkvinnor - och andra rutinmässiga kränkningar ochövergrepp. Döda kroppar lämnas inte ut till de anhö-riga med mindre än att det betalas en lösensumma -den aktuella taxan är - samt att de anhö-riga skriver under ett erkännande av att den döde varen s.k. terrorist.Detta låter kanske överdrivet och overkligt. Så härkan människor inte uppföra sig mot varandra, tänkerde flesta av oss. Men tyvärr är verkligheten i Tjetjeni-en precis så otäck som jag beskriver den. Ett otalrapporter från i första hand frivilligorganisationer ärsamstämmiga.Från kom enrapport med titeln personer förvägras hjälp.Från Norska Helsingforskommittén kom rapportenGömd terror. Den borde egentligen heta Ignoreradterror. Från Physicians for Human Rights kom rap-porten Ändlös brutalitet. Från Human Rights Watchkom rapporten till helvetet. Det är otäckläsning, men den är nödvändig om man vill sätta sigin i den skräckregim som råder i . Att motdenna bakgrund prata om att ryska myndigheter ock-så gör viktiga insatser är för mig obegripligt.Fru talman! Utrikesministern avrundade sitt in-lägg med att konstatera att det beslut som togs i detdanska under den förra regeringen intehar lett till något initiativ. Det är helt riktigt. Menmed tanke på att en av signatärerna var den nuvaran-de utrikesministern blir den kom-mande debatten därstädes mycket intressant.Jag vill fråga utrikesministern varför nöd-vändigtvis måste vänta på att något annat land visarvägen. visade vägen och anmälde exempelvisden tidigare juntan i till Europadomstolentillsammans med en del andra länder, om jag minnsrätt. Juntans övergrepp var en bråkdel av de över-grepp den gör sig skyldig till iTjetjenien. Vad väntar på?Anf. 3 Utrikesminister ():Fru talman! Till att börja med är vi överens om attdet är en förfärlig situation i . När det sedangäller terrorismen sade jag inte att är ettnav i den internationella terrorismen. Jag sade där-emot att den internationella terrorismen har sträcktsina tentakler även till . Det är en viss skill-nad. Vi har också från den svenskaregeringen framhållit att närvaron av internationellterrorism i inte ursäktar den ryska rege-ringens sätt att hantera situationen i . Om-världen får, har vi också understrukit, inte blunda förövergreppen t.ex. i på grund av den globalakampen mot terrorismen. Jag tycker att det är viktigtatt vi påpekar detta både för Rysslandoch andra länder som försöker ursäkta sina egna an-grepp med att det är en kamp mot terrorismen.Varför tycker vi inte att ett s.k. mellanstatligt kla-gomål till är rätt princip? Ett av skälen äratt vi är rädda för att de utländska representanter ochobservatörer från internationella organisationer ochfrån som trots allt finns på plats intekommer att få stanna i om man använderden metoden. Vi tror att de gör en stor nytta när definns på plats. De ger oss information om läget ochgaranterar dessutom att den intebegår och stöttar fler övergrepp mot befolkningen.Det sker tillräckligt många övergrepp redan. Ju flerobservatörer som finns på plats, desto bättre är dettrots allt för utvecklingen i Tjetjenien.Vi vet också att det är ett oerhört trubbigt instru-ment. Det är därför det nästan aldrig har använtsunder . Det är väldigt utdragnaoch byråkratiska processer som tar . Vi trordärför att riskerna med att sätta i gång ett sådant för-farande är betydligt större än fördelarna.Anf. 4 ():Fru talman! Jag vill tacka utrikesministern fördessa kompletterande synpunkter och även för denlilla tillrättavisningen. Jag beskrev saker och ting medord som utrikesministern själv inte hade använt.Tyvärr delar jag inte utrikesministerns uppfattningatt det finns tendenser till en hoppfull utveckling iTjetjenien. Utrikesministern hänvisar här till . Jag har tolkatrapporten därifrån något annorlunda.Rudolf Bindig är Tjetjenienrapportör för . I sin rapportfrån skriver han bl.a. att ingenmärkbar förbättring har kunnat noteras i republikenTjetjenien vad beträffar de mänskliga rättigheterna.Han utvecklar sina tankar i frågan, och hans slutsatserär precis desamma som slutsatserna i de rapportersom jag hänvisade till i mitt första inlägg. Vad handäremot konstaterar är att den internationella situatio-nen har förändrats efter och attfrågan om de mänskliga rättigheterna har fått ståtillbaka för kampen mot terrorismen. Det är knappastmera hoppfullt, fru talman.Vidare kan jag konstatera att förintelseminnesmu-seet i satte upp påsin bevakninglista. Det är knappast heller speciellthoppfullt.I förra veckan intervjuades den tjetjenska utri-kesministern i . Han uppskattade att 200 000tjetjener dödades under de två krigen mot ryssarna.Jag är medveten om att det är en väldigt approximativsiffra, men det skulle innebära av befolkningen.Jag måste ställa en fråga. Det är med tanke pådessa väldokumenterade övergrepp inte bara en reto-risk fråga. När är det berättigat att ta ordet folkmord isin mun? Låt oss komma i håg att står åtalad i för bl.a. folkmord. Siffran somnämns i hans fall är ca 7 000 mord. Jag hoppas att viinte arbetar med dubbel bokföring visavi Ryssland.När är det, också utifrån dessa väldokumenteradeövergrepp, berättigat att börja tala om statsterrorism?När har de ryska övergreppen nått en sådan omfatt-ning att ett sådant begrepp blir tillämpligt? Jag voretacksam om utrikesministern ville utveckla sin stånd-punkt i denna fråga.Jag vet att jag åtnjuter en viss frihet när det gälleratt ta ut svängarna på ett sätt som utrikesministerninte kan göra. Det tänker jag också utnyttja. Jag harstor respekt för utrikesministerns behov av att ut-trycka sig försiktigt, men jag menar att det nu har gåttså långt att den konstruktiva dialogen - den tystadiplomatin - har nått vägs ände. Vad är nästa steg?Anf. 5 Utrikesminister ():Fru talman! Jag tror tyvärr inte att det finns någotalternativ till den politik som vi bedriver. Vi sernaturligtvis alla tillkortakommanden. Inte minst ser vihur man har upphört att bevaka internatio-nellt, vilket är allvarligt nog. Vi kan se att man i allt-för många länder inte längre talar på samma sätt omövergreppen i . Jag vill ändå hävda att vihar fortsatt att göra det från den svenska regeringenssida.Vilka tecken kan man se på att det finns vissahoppfulla tendenser, som verkligheten ärväldigt svart? Det är framför allt det politiska tonlägeti . När vi första gångerna tog upp frågan omTjetjenien, 1999-2000, möttes vi av in-ställningen att man måste bekämpa terroristerna medmilitära medel. Det fanns ingen annan väg. Efter det- - har man från rysk sida talatom en politisk lösning. själv har talat om beho-vet av en politisk lösning. Han har träffat dentjetjenske ledaren . Det är första gången.Det tyder ändå på en rysk insikt om att man kan varafast militärt i om man inteförsöker hitta en politisk väg.Det är förmodligen också därför den ryska dumantillsammans med har upprättat någotslags parlamentarisk arbetsgrupp för att fortsätta attbevaka och både med tjetjenska och ryskaföreträdare diskutera framtid. Man harockså upprättat råd för mänskliga rättigheter i Tjetje-nien. Vi kan tycka att detta är väldigt mycket kosme-tika, men det visar ändå att man börjar bli medvetenom kritiken och att man måste hantera frågorna. Ävenom det går långsamt har en viss återuppbyggnadbörjat.Allt detta är exempel på små saker, och det är na-turligtvis ingen grundläggande förändring när detgäller utvecklingen i . Det som trots allt ärlite hoppfullt är att självt börjar tala omvikten av en politisk lösning.Anf. 6 ():Fru talman! Tyvärr fick jag inget riktigt klarläg-gande när det gällde mina icke retoriska frågor omfolkmord och statsterrorism. Så länge jag förbliroemotsagd på den punkten vill jag hävda att det sompågår i kan och ska rubriceras somstatsterrorism. När ungefär en tiondel av befolkning-en har dödats bör vi kunna närma oss det otäcka ordetfolkmord.Det gläder mig naturligtvis att det finns en delformella ljuspunkter i form av en dialog som påbörjaspå ett och annat håll, men man måste fråga sig omden dialogen finns till och upprätthålls för att åstad-komma någonting eller om den finns för att ryssarnaska få lite mer andrum för sina fortsatta härjningar iTjetjenien - jag är rädd för att det är det sistnämnda.Det finns seriösa bedömare som säger att man intelängre ens kan betrakta som en demokrati,utan man säger att "maffiokrati" är det riktiga ordet.Jag vill betona att jag inte har tagit ställning på denpunkten, men jag noterar att den bedömningen hargjorts.Jag hoppas att jag har fel i min mörka teckning avsituationen, men jag är rädd för att jag inte har det.Jag är rädd för att de här övergreppen kommer attfortsätta tills ryssarna har fått en militär seger, därföratt de tror fortfarande att de kan få det, och jag ärrädd för att de här förhandlingarna mest fungerar somdimridåer. Men, återigen, jag hoppas att jag har fel.Jag hoppas att utrikesministern, och vem det nu ärmer är framgångsrika i sin dialog med ryssarna.Anf. 7 Utrikesminister ():Fru talman! För det första går det inte att få enmilitär seger. Det tror jag att också inser idag.För det andra gäller det att alla de som begårbrott i och övergrepp mot människor ocksåställs till svars. Övergreppen ska utredas. Ansvarigaska ställas inför rätta.För det tredje måste vi se till att vi humanitärthjälper befolkningen i . Som jag också sadei mitt svar vet vi att civilbefolkningen har drabbatsoerhört hårt. Både vi och andra måste hjälpa till föratt ge civilbefolkningen och de oskyldiga drägligavillkor. Men till syvende och sist handlar det om attRyssland måste acceptera en politisk lösning. Jag troratt är medvetet om detta, och Sverigeoch andra länder måste fortsätta, bl.a. genom den härtypen av interpellationsdebatter, att påminna omRysslands ansvar.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellationerna 2001/02:212 och227 om EU:s jordbruksstödAnf. 8 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att jordbruksstödet skabetalas ut samt vilka åtgärder jag avser vidta föratt jordbruksstödet ska förändras.Även har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta för att jordbruksstödet ska utbetalasi rätt tid. Han har också frågat mig på vilket sätt jagkommer att arbeta för att förenkla reglerna för miljö-ersättningarna och projektstöden samt vilka åtgärderjag avser att vidta för att s.k. fjärranalys med satellitska kunna användas.Trots vad som framkommit i den debatt som förtsi medier har utbetalningarna av EU-stöden fungerat relativt väl. När det gäller arealstödenvar det knappt 900 ansökningar som inte var färdig-behandlade till den första utbetalningen den 27december. av alla som ansökt omarealersättning fick sina pengar vid detta tillfälle.Därefter har gjort veckovisautbetalningar av arealersättning i den takt som manfått in underlag från länsstyrelserna. omkring 300 brukare som inte fått beslut.Enligt EU:s tidsgräns för utbetalningar ska avarealstöden vara utbetalade . Dettaklarade alltså med marginal redan en månadtidigare. Vi har i motsats till de flesta EU-länder intenågot år råkat ut för sanktioner från EU på grund avförsenade utbetalningar.När det gäller miljöersättningar skiljer sig regler-na för utbetalning jämfört med arealersättningar ochdjurpremier. Det är som avgör vid vilka tid-punkter under aktuellt budgetår som utbetalning skaske. Dessa stöd är också av förklarliga skäl merkomplicerade än exempelvis arealstöd eftersom deberättigar brukaren till ersättning för en rad olikamiljöinsatser som är betydligt mer resurskrävande atthandlägga och kontrollera. Jag kan i samband meddetta nämna att har gjort en översynav det svenska miljö- och landsbygdsprogrammet isyfte att se över behovet av förändringar för att fulltut kunna utnyttja tillgängliga medel. Verkets rapporthar varit ute på remiss och bereds för närva-rande i Regeringskansliet.Jämfört har något fler företag somvarit uttagna för kontroll fått sina utbetalningar förse-nade. Totalt för samtliga stödformer rör det sig om enökning med 500 företag till totalt ca 1 500, vilket ärca av samtliga stödföretag. Ersättningen betalasut så snart alla kontroller genomförts.Jag är medveten om att många länsstyrelser harhaft ett arbetsamt år bakom sig med introduktionen avett nytt IT-system samt ett nytt miljö-ersättningsprogram och därigenom dubbla programatt hantera. Det nya programmet har medfört att an-talet felaktigt ifyllda ansökningar varit ovanligt stort.Länsstyrelserna har också haft ett stort antal återkravav stöd att hantera. Det extra anslag som länsstyrel-serna fått var avsett för att klara av de åter-stående återkraven. Av 21 länsstyrelser är sex styckenhelt klara med återkraven, men räknat i totalt antalåterstående återkrav i landet är mer än två tredjedelaravklarade.Det är självfallet viktigt att komma till rätta medde problem som har varit kring hanteringen av EU-stöden. Administrationen bör effektiviseras ytterliga-re och handläggningstiderna kortas. En del problemhar redan åtgärdats, t.ex. det inkörningskrångel somhar varit med det nya datasystemet. Det gamla miljö-stödssystemet fasas nu också ut efter hand. Dettainnebär att det successivt kommer att bli färre stöd-former för att hantera. kom-mer rimligen de initiala problem som har varit meddet nya miljö- och landsbygdsprogrammet inte attupprepas framöver. Mycket av det som försvårat förraårets stödomgång kommer alltså att minska i omfatt-ning till detta år.Jag tror dessutom att nya sätt att ansöka om stö-den, t.ex. via Internet, kommer att effektivisera hante-ringen genom att det minskar risken för fel. Ansök-ningar via Internet är fr.o.m. i full drift, och det ärtillgängligt för alla lantbrukare.Utöver detta gav regeringen i december 2001länsstyrelserna i uppdrag att effektivisera samord-ningen av jordbruksadministrationen. Uppdraget gårut på att sju samordningsansvariga länsstyrelser,spridda över landet, ska ansvara för effektiviseringenav administrationen inom respektive region. Dennasamordning kommer att innefatta bl.a. information tilllantbrukarna, handläggning av ansökningar, fältkon-trollverksamhet m.m. Detta är ett arbete som på siktkommer att innebära vinster på många sätt, både förlänsstyrelserna och för brukarna. inrättasett råd vid för frågor om samverkan,övergripande planering och styrning när det gällerhanteringen av EU-stöd. Rådet kommer att bestå avrepresentanter från och de samord-ningsansvariga länsstyrelserna.Carl G har också frågat mig om s.k. fjär-ranalys. Denna metod kommer framöver inte att varalika resursbesparande som tidigare eftersom länssty-relserna gör samordnade kontrollinsatser avflera ersättningsformer. Frågan om huruvida fjärra-nalys ska tillämpas i fortsättningen bereds dock förnärvarande i , och något beslut ärännu inte fattat.Anf. 9 ():Fru talman! Tack för svaret, jordbruksministern.Margareta säger i sitt svar att trots vadsom framkommit i den debatt som förts i medier densenaste tiden har utbetalningarna fungerat relativt väl.Man kan ju undra vad man menar med "relativt".Jag delar inte den uppfattningen; jag tycker inteens att det har fungerat relativt väl.Den för mig viktigaste anledningen till att jag villdiskutera det här problemet med jordbruksministernär alla de kontakter som jag har haft med enskildajordbrukare och företagare. Många är direkt förtviv-lade över den situation som är rådande. De kännersig helt enkelt bakbundna av all byråkrati.Ett annat skäl är den information som gavs Upp-sala läns riksdagsledamöter vid den senaste träffenmed .