prot · GP0995 · 2002-04-15 00:00:00 — Det är strålande så långt - det kanväl ha något värde att ni åtminstone godtar självaordet - men vårdgarantin blir en verklighet bara omdet finns vårdgivare som kan leverera vård . Vadhjälper det att säga att ni får gå till vem ni vill, mendet finns ingen som är snabbare? Det är ungefär somnär sade: Ni får välja vilken färg ni villpå T-forden, bara ni väljer svart. Här sägs det: Ni fårgå till vem ni vill, bara ni väljer landstinget.Detta är socialdemokraternas grundattityd. Nilägger ned en oerhörd energi på att förtala privat vård. Tänk om ni lade ned likamycket energi på att förbättra de som landsting-et svarar för som ni ägnar åt att förtala de somprivata aktörer svarar för!För att era löften på vårdområdet ska vara trovär-diga måste ni öppna er för nya aktörer. Ni måstesläppa in försäkringskassorna i vårdfinansieringen.Det skulle kunna ge till vården föravkortning av köer. Men därvidlag slår ni vakt omlandstingspolitikernas totala makt. Ni måste släppa innya vårdaktörer när det gäller operationer och be-handlingar.Bara om ni är beredda att bryta upp från social-demokratiskt monopoltänkande kan det här problemetlösas. Vi är helt överens när det gäller gräddfiler ivården: Sådant har inte i svensk sjukvård att göra. Vislår vakt om den solidariska finansieringen. Men nisäger nej till de metoder som verkligen kan ge vård itid.Anf. 45 PER ():Fru talman! En spade ska kallas för en spade - enkris är en kris. Det är kris i vården i Sverige.Låt det stå alldeles klart vari ansvaret för dennakris egentligen ligger. bär det ytterstaansvaret för vårdkrisen i , sekonderad emel-lertid av en räcka socialdemokratiska landstingsord-förande runtom i vårt land. Det är där ansvaret förvårdkrisen ska utkrävas.Det kan inte döljas av någon kaskad av anklagel-ser gentemot det landsting som effektivare än andrahar kortat vårdköerna efter den socialdemokratiskalandstingsledningens avtåg, och som dessutom har ensund ekonomi, intill dess att regeringtar pengarna ifrån det.Köerna, fru talman, är längre där Socialdemokra-terna styr jämfört med hur de är där bl.a. Moderaternahar ansvaret. En jämförelse mellan det moderatleddaStockholm och de socialdemokratiska landstingen geren mycket tydlig bild: För höftledsoperationer ärväntetiden så lång där par-tikamrater har ansvaret. För utprovning av hörappa-rater är den nästan fyra gånger så lång. För operationför livmoderframfall är den så lång. Förgråstarrsoperation och för operationer av åderbråck ärden sex gånger så lång. Det, fru talman, är krisensverklighet. Där Socialdemokraterna styr kan det ta årinnan doktorn kan komma.Inger från har med rätta bli-vit uppmärksammad i medierna de senaste veckorna.Hon skulle tvingas vänta i det socialde-mokratiskt styrda bara för att få träffa enortopedläkare efter en trafikolycka, detta med häls-ningen från det socialdemokratiska landstingsrådetLevi : Man måste ha lite tålamod. Medvänlig hälsning... Tre och ett halvt år.I finns som sagt den vårdgaranti somger rätt till vård , så flyttadefrån till . efter flyttenär hon i vård - , inte efter tre år.Så ser den verkliga skillnaden ut mellan social-demokratisk sjukvårdspolitik och borgerlig. IngerLindström är inte ensam. , , i en tumör mellan lungan och hjärtat. Han komunder vård först när han knappt kunde andas. iÄlvsbyn fick vänta på prostatabesvärs-behandling. , , i fick på en höftledsoperation trots attbåda höfterna hade lossnat. , , under-sköterska, fick gå med ständig värk och varasjukskriven bara för att hennes sjukdominte är livshotande. En kvinna i , själv-mordsbenägen, tog sitt liv därför att vården inte ställ-de upp.Solidarisk, säger om sin egen sjuk-vårdsfilosofi. i betalade sin starr-operation själv. Väntetiden i var minst fyraår. i fick vänta på envanlig knäledsröntgen och tvingades till slut till privatoperation. betalade inte.Vera i betalade för enoperation i därför att den offentliga vårdeninte ställde upp.Solidaritet, : Solidaritet är när manfår vård utan att behöva betala själv. Solidaritet är närman får vård när vård faktiskt krävs.Så säger att nu vill minsann Social-demokraterna införa en vårdgaranti. Det är sammavårdgaranti som Socialdemokraterna avskaffade medstor brutalitet efter att man hade tagit övermakten . Det är samma vårdgaranti som maninte en gång, inte två gånger, inte , inte fyragånger, inte fem gånger, inte sex gånger, inte sjugånger, inte åtta gånger utan nio gånger har röstat nedi Riksdag. får förlåta mig omjag inte tror honom när han säger att socialdemokratinplötsligt vill garantera människor vård. Om det hadevarit så hade det funnits en till nio gånger att rösta ja,och en stor möjlighet att 1994 inte avveckla den ga-ranti som redan fanns.Min slutsats av det jag har sett av socialdemokra-tisk vårdpolitik är entydig. Man är fången i de gamlasystemen, så fången att man inte förstår vad manbehöver göra. ägnar sin kraft åt att sättaupp hinder, att förbjuda och att stoppa det som intepassar in i den gamla socialdemokratiska samhälls-modellen. Han vill hindra alla dem som inte är an-ställda av från att ge sitt bidrag till vårdenav människor som behöver det.Det är, fru talman, rakt upp och ned, tid att bytaregering. En riktig vårdgaranti för vård ska män-niskor ha rätt att kräva och människor få. En regeringsom säger: Välkommen! till dem som vill bidra till atterbjuda sina tjänster i stället för att säga: Vi vill inteveta av er!(Applåder.)Anf. 46 ():Fru talman! Vad jag förstår är bakgrunden till denhär debatten att uttalat sig mot attskattefinansierad vård ska vara bas för att erbjudaprivata försäkringstagare vård vid sidan av den of-fentliga vården. Han har helt enkelt uttalat sig mot attskattemedel ska bidra till att skapa gräddfiler i vår-den. Jag tycker att det är alldeles utmärkt att landetssocialminister är tydlig i den här frågan när det växerfram system med privata försäkringslösningar somgör att sjukvårdens prioriteringsordning hotas.Debatten om privata försäkringar har sin grogrundi dels det faktum att det finns reella problem i vården,dels det faktum att det finns starka kapitalintressensom upptäckt att vården kan bli en intressant marknadatt tjäna pengar på.Hälso- och sjukvården är en viktig hörnsten i dengenerella välfärden, och det ges också mycket godvård i som det finns brister, somkanske märks mest när vi talar om tillgänglighet ellervad vi i dagligt tal kallar kötider och väntetider. Dethandlar också om överbelagda vårdavdelningar ochhårt slitna och underbemannade personalgrupper. Vivet också att vårdbehoven kommer att växa med enåldrande befolkning, och vi vet att förväntningarnaom förbättrade behandlingsmöjligheter ökar i taktmed framsteg inom forskning och utveckling, vilket isig är bra.Sammantaget menar vi i att alltdetta innebär att det är alldeles nödvändigt att satsamer resurser på hälso- och sjukvården framöver.Vänsterpartiet har i varje budgetförhandling som videltagit i under den här mandatperioden drivit kravetpå och medverkat till att kommuner och landsting fåttökade resurser. För landstingens del handlar det om12-13 miljarder kronor. Men vi har också sagt att dethär långsiktigt inte är tillräckligt. Det behövs merresurser till sjukvården. avsätter vi ungefär8 ½ % av BNP. Det är en låg siffra internationelltsett, och vi tror att den måste höjas, kanske upp till10 %.Vi tror på en fortsatt utveckling och utbyggnad avden offentligt drivna och offentligt finansierade vår-den, dvs. våra pengar ska gå till hälso- och sjukvårdoch inte till vinst i privata bolag. Därför står vi ocksåbakom den lagstiftning som har antagits och somförhoppningsvis ska förlängas när det gäller lagensom förbjuder utförsäljning av akutsjukhusen.Det finns stora problem med den långt gåendeprivatisering som borgerligheten vurmar för. Privati-seringar påverkar prioriteringarna inom sjuk-vården. Vinstintresse tillåts påverka avgörandet omvilken vård patienten ska ha. Dessutom kommer deförebyggande och långsiktiga åtgärderna i skymun-dan.Det är också svårt att upprätthålla kostnadskon-troll i ett starkt privatiserat system. Alla erfarenheterinternationellt sett visar att privata vårdsystem därsjukvården säljs på en marknad inte klarar det. I stäl-let krävs andra lösningar för att lösa sjukvårdensproblem.Vi behöver utökade resurser. Det måste finnas ut-rymme för att delegera och hitta olika driftsformerinom ramen för det offentligt drivna systemet. Nedmed beslutanderätten så att den kommer nära demsom jobbar och nära patienterna.Vi vill gärna diskutera en vårdgaranti och dess ut-formning. Men det är några frågor som måste lösas.Vi talar här om tre p:n.Det första p:et är pengarna. En vårdgaranti måstefinansieras med nya pengar, så att det inte blir som idet borgerliga vanstyret i därvården drivs på kredit så att kommande skattebetalareska betala dagens misskötsel.Det andra p:et är personalrekrytering. Det måstefinnas personal för att klara en vårdgaranti. Om vi skaklara det måste bl.a. lönerna i vården - kvinnolönerna- höjas.En vårdgaranti i sig vårdar ingen. Det gör perso-nalen. Om vi ska klara att rekrytera personal till dettaviktiga område krävs rimliga arbetsvillkor och rättvi-sa löner till alla underbetalda grupper. Kommuneroch landsting måste ta sitt arbetsgivaransvar så attvården och omsorgen blir mönsterarbetsplatser.Det tredje p:et är prioriteringsordningen, sommåste säkras. Det får inte bli så att pressade landstingräknar veckor, dvs. skjuter upp angelägna operationerför att klara vårdgarantin inom ett område som enligtprioriteringsordningen inte är angeläget. Låt mig geett exempel.Det får inte bli så att en kvinna med bröstcancerfår vänta två på sin operation, alltså inomgarantins ram, därför att man använder operationska-pacitet för att klara vårdgarantin för en som har enofarlig men växande nervknut. Vi måste klara priori-teringsordningen.Fru talman! Jag menar att vi har ett ansvar för attförbättra sjukvården. Det påminns jag om varje gångjag lämnar det här huset. Människors förväntan på ossär att vi ska se till att sjukvården har resurser så attmänniskors behov av vård säkerställs. Då kan maninte sänka skatter som man gör i och istället driva vården på kredit. Det är ingen lösning.Man kan heller inte konkurrensutsätta och marknads-utsätta i syfte att skapa vinst. I stället ska vi värna denoffentliga vården med syfte att bota och förebyggasjukdom.Anf. 47 ():Fru talman! Jag vill börja med atttacka för möjligheten att föra denna debatt. Den äroerhört viktig för tiotusentals människor som ärsjuka, har ångest, oro och värk eller svårt att röra sig.Inledningsvis vill jag också upplysa den social-demokratiska regeringen och dess socialminister omatt svensk sjukvård tyvärr inte är i världsklass för allamedborgare. Enligt en rapport från ,alltså inte från den kristdemokratiska gruppen, liggerSverige på tionde plats när det gäller hur nöjdamänniskorna är med sjukvården. I vårt grannlandDanmark är det dubbelt så många som är nöjda medsjukvården och känner trygghet. Det borde stämmatill eftertanke, för vem är krisen störst? Inte för landstingen,som är huvudman för verksamheten, utan för denenskilda patienten. Jag kan inte begripa att det skabehöva gå åt så mycket kraft och tid att oja sig överden lilla mångfald som finns . Vi är överens omatt vården ska betalas solidariskt, efter bärkraft. Mendet måste väl kunna finnas andra utförare än lands-tingen. Jag kan inte förstå detta. Jag känner ibland attsocialministern blandar ihop huvudmannaskap ochdriftsformer. Det är bekymmersamt.Varenda människa som inte får vård är oer-hört kostsam, först och främst humanitärt men ocksåekonomiskt. Privata försäkringslösningar är bara ettsymtom på att vården inte fungerar. Om den fungera-de skulle de inte växa fram.Fru talman! När vi nu pratar om en vårdkrishandlar det ensidigt om vård och vårdga-rantier. Det bekymrar mig en aning. Jag tycker att detär viktigt med en vårdgaranti. Människor ska intebehöva vänta på en operation eller behandling. Menvarför i all sin dar talar vi inte om den kommunalavården? Vi har ju nu haft en organisation för den i tioår, ett helt decennium.Fru talman! är av dem som ar-betar i den kommunala äldreomsorgen outbildade.Vad gör socialdemokraterna och åtdet?Det saknas geriatriker. Hemma i mitt landsting,som är socialdemokratiskt styrt med stöd av Vänsternoch , har man lagt ned nästan alla degeriatriska vårdplatserna. Anser inte Socialdemokra-terna att äldre har rätt att få en god vård? Jag menaratt alla som arbetar i vården vill ge en god vård. Menhar de verktygen? Får alla med demensliknandesymtom en utredning gjord på sjukhus ? Har derätt till det?Fru talman! Som redan sagts har vårdpersonalenen enormt viktig funktion för hela sjukvården. Dethjälper inte om vi bara har pengarna om vi inte ocksåhar människor som ger vården. Det är ett av våra allrastörsta problem , att garantera att vården har depersonalgrupper som behövs. Jag tror också att viskulle behöva ett nytt förtroendekontrakt mellan per-sonal och politiker. är förtroendet tyvärr intestort. Man försöker på sina håll, däribland ,att skapa en god relation mellan politiker och perso-nal. Men det är bekymmersamt, därför att förtroendetär i botten.Jag vill också kommentera upp-gifter om antalet sjuksköterskor och läkare. Hurmånga undersköterskor har bortrationaliserats? Hurmånga läkarsekreterare har bortrationaliserats? Hurmånga ekonomer har bortrationaliserats? Det frågarjag därför att jag vet att en stor del av tiden för vård-personalen, läkare och sjuksköterskor, går åt till andrauppgifter än att vårda sjuka, det de är utbildade för.Jag undrar vad regeringen har tänkt göra åt det.Vi måste restaurera förtroendet för den svenskasjukvården. Alla människor ska ha rätt att få en godvård . Det handlar om tillit.Jag vill avsluta med att säga: Tillit, det är en vik-tig sak. Det stavas lika fram och bak.Anf. 48 ():Fru talman! Olyckliga människorställs i långa vårdköer. Tillgängligheten till vården ärett mycket stort problem.Dramatiskt många människor sjukskrivs i ställetför att rehabiliteras och kunna komma tillbaka tillarbetsgemenskapen. Sjukförsäkringen budgeteras nutill otroliga , och sannolikt blirdet mer. Det motsvarar ca 800 000 årsarbeten. Män-niskor ställs utanför, passiviseras. Det är det allraallvarligaste.Det är ett hån när socialdemokraterna spridermantrat Det går bra för Sverige.Tydliga skillnader finns mellan kvinnors ochmäns hälsa. Etniska skillnader finns. Arbete, utbild-ning och inkomster är avgörande hälsofaktorer. Denpsykiska ohälsan ökar. Många upplever stress påjobbet. De sociala och regionala hälsoklyftorna ärbetydande. Det skiljer mellan den som leverlängst och kortast i olika delar av landet.Vi måste förebygga ohälsa och inte som social-demokraterna enbart lappa och laga. Den aviseradefolkhälsopropositionen skjuts . Det ärilla, mycket illa. Regeringen sviker människor medohälsa. När kommer förslagen, socialministern? Närska ministern inse betydelsen av att förebygga ohälsaoch hela hälsoklyftor?När behovet är att diskutera hälsovillkoren i helalandet stannar främst socialdemokrater och moderatervid att tjafsa om driftsformer i . För Cen-terpartiet är hälsofrågorna mycket viktigare än så.Centerpartiet har visat vägen i frågan om vårdensresurser. I strid med partier som bara talat om attanslå pengar till sjukvård har vi flyttat pengar frånförsvaret till vården. Det har gjort det möjligt att ökasatsningarna på den vardagsnära hälso- och sjukvår-den runtom i landet.När människors behov av tillgänglighet till vårdoch omsorg är större än någonsin gör Socialdemo-kraterna allt för att stoppa vårdentreprenörer som villgöra en insats. För är det angeläget attinom ramen för en solidariskt finansierad vård sti-mulera nytänkande. Det gäller att genom en effektiva-re och humanare användning av sjukförsäkringen ökatillgängligheten till vården och att rehabilitera i ställetför passivisera.Fru talman! Väntetiderna till vården ska varakorta för alla och inte bara för dem med mest pengar.En nationell vårdgaranti och en rehabiliteringsgarantisyftar till att snabbt återställa människors hälsa ochgöra det möjligt att komma tillbaka till arbetslivet. Visätter patienten i centrum och inte i väntrum.Göran löfte om en nationell vårdgarantiär en omvändelse under galgen. Motståndet när vigång på gång föreslagit just en nationell vårdgarantihar varit kompakt från socialministern, och det harupprepats med en papegojas envishet från socialde-mokraterna här i . Jag litar inte ett dugg påatt de menar allvar. Det tyder mer på en partitaktiskoro för att vården och ohälsan kan bli en black omfoten i valrörelsen än om verkligt engagemang ochnytänkande. Inom en månad, utgår jag från, kommerett konkret förslag till en nationell vårdgaranti. Dåblir det upp till bevis, socialministern.Nu talas även om att tillåta friare användning avsjukförsäkringen. Det har jag också hört tidigare. Jaghar varit med och gjort handslag om en rejäl satsningpå finansiell samordning. Tusen-tals patienter blev kvar i vårdkön. Vad gör att vi ska tro på socialministern denhär gången? Använd bl.a.den passiva sjukförsäkringen till offensiva rehabili-terings- och vårdåtgärder, för människornas skull.Socialministern förfäras över privata sjukförsäk-ringar. Är vården tillgänglig, som i CenterpartietsSverige, behövs inga privata sjukförsäkringar. Grädd-filer i offentligt finansierad vård kan aldrig accepte-ras. Vård efter behov och på lika villkor enligt hälso-och sjukvårdslagen är för oss en självklarhet. Omdäremot ett privat företag, som fullt ut fullföljer sinaavtal med ett nöjt landsting, på marginalen säljerytterligare några tjänster kan jag inte riktigt inse pro-blemet.Självfallet ska det vara ordning på ekonomin iverksamheten, socialministern. Det är en utgångs-punkt för . Det gäller oavsett vem somman samarbetar med.Människor i behov av vård behöver inte fler ord.De behöver inte flummiga löften. De behöver kon-kreta förslag som ska klubbas och omsättas i hand-ling. Därför, fru talman, behöver de en ny regering ihöst.Anf. 49 ():Fru talman! Efterlysta: 475 sjuksköterskor. Detvar rubriken på en artikel i i går. Denbeskrev situationen i , där man saknar475 sjuksköterskor. Värst är det . Artikelnutmynnar bl.a. i att den medicinska säkerheten påver-kas, och personalen drabbas naturligtvis oerhört hårtav den arbetssituation som råder på sjukhusen ochden personalbrist som finns.Samma artikel skulle förmodligen kunna gö-ras från ett flertal av våra landsting i landet. Personal-situationen på sjukhusen är akut. Det saknas sjuk-sköterskor och läkare, och det finns inte tillräckligtmed vårdpersonal. När jag talar med bl.a. sjukskö-terskor i olika delar av vårt land är bilden ganskalikartad oavsett vem som styr landstinget.Det är kris i vården. Det finns inte tillräckligt medpersonal. Personalen far illa av en alltför hög arbets-belastning. Förslitningen och sjukskrivningarna ökar.Många säger: Trots att jag stortrivs i mitt jobb är jagfärdig att ge upp. Dessutom är lönen på en nivå sommånga andra som har samma utbildning inte skulleacceptera.Vad värre är: Med en ökad andel bemanningsfö-retag som måste gå in och hjälpa till tvingas männi-skor att jobba sida vid sida med personer som harbetydligt högre lön än vad de har själva, trots kanskemånga år av erfarenhet och kontinuitet på sammavårdavdelning. Detta är naturligtvis inte hållbart.Ingen person kommer att acceptera en sådan arbets-situation i det långa loppet.Det är självklart att det måste göras någonting åtlönesituationen inom vården, framför allt för sjuk-sköterskor och undersköterskor. I annat fall kommersjukvården att haverera, oavsett hur många vårdga-rantier som ges och hur många klubbslag som fälls idenna kammare.Det måste finnas personal. Det måste finnas män-niskor som tar hand om den som behöver vård. Detser jag som det stora problemet . Jag tycker nogatt det skulle vara lite klädsamt med en större öd-mjukhet i den politiska debatten. Jag tror att vi alla igrunden önskar att alla människor ska få vård och attdet ska finnas tillgänglig vård för alla.Då måste vi ta ansvar och också jobba för att såska kunna ske och inte tuppfäktasom vem som harrätt arbetsmetod. Det tjänar inte vården på, det tjänarinte den som är sjuk på och det tjänar inte vårdperso-nalen på. Den behöver få långsiktighet och arbetsro.Det behövs mer personal och mer kraft i vårdorgani-sationen om människor ska orkar jobba i ett tungt ochviktigt arbete.Förutom personalen och vården, som ju är en vik-tig del i det hela, är också de förebyggande insatsernaviktiga. Där tycker jag att vi kan se ett tydligt miss-lyckande när sjukskrivningarna ökar, alltflersjukskriver sig för utbrändhet och barn är stressadeför att föräldrar inte har tid med dem. Det finns andel människor i vårt samhälle som hjulen bararullar allt snabbare för. En del ramlar av hjulet ochmår allt sämre. Det är oerhört viktigt att vi satsar påden förebyggande verksamheten om vi ska kunnaminska vårdkostnaderna och över huvud taget kommatill rätta med vården på lång sikt. Annars kommer detbara att generera kostnader, personalbehovet kommeratt öka och fler kommer att ha behov av vård.Friskvård och rehabilitering är viktiga inslag i enbra vårdkedja. Det får inte glömmas bort.Anf. 50 Socialminister ():Fru talman! Man funderar på varförjust Per tar den här debatten. Men jag förståratt han är den bäste att försöka i ord förverkliga detsom beslutades i , nämligen att slipa påargumentationen.Jag har förstått att det handlar om följande saker:Man ska beskriva tre eller fyra områden som krisom-råden, man ska peka ut några enskilda politiker för ettansvar och man ska sedan med hög röst tala om attallting är åt skogen.Jag tar ansvar för det som den socialdemokratiskaregeringen har beslutat och fått igenom här i riksda-gen som socialminister. Jag är stoltöver väldigt mycket av det som vi har åstadkommit.Jag skulle vilja rekommendera Per ochhans talskrivare att i strävan efter att hitta bra person-liga exempel gå igenom frånStockholms län för . Där finns en lång radskildringar av tillkortakommanden i län.Det handlar om folk som inte får cancervård . Dethandlar om en lång rad kvinnor som tvingas föda isocialdemokratiska landsting runtom - iSödermanland, i och i . I pri-märvården konstaterar man att det är dubbelt såmånga som får vänta för att fåträffa sin läkare i än vaddet är i riket i sin helhet.När det gäller vården av kroniskt sjuka har sjuk-vården i stora problem. När det gällerbarnhälsovården är det samma sak. Om den moderataagitationen kräver enskilda exempel så finns de just iPatientnämndens rapport. Det är nyttig läsning för ska få lite förståelse för problemen i svensksjukvård.Det som är bekymmersamt när man enkelt ställerut garantier för några diagnoser är att man riskerar -precis som påpekar - att missa andraviktiga delar av sjukvården. Man förvrider priorite-ringarna. Där har vi förklaringen till den debatt somhar förts om vårdgarantin genom åren.Vi säger nu att det arbete som sker runtom ilandstingen, också i , i strävan attförsöka få en helhet av vården, ska gälla från vård-centralen till behandling på sjukhuset. Då kan viställa ut en vårdgaranti värd namnet, nämligen att denska leva upp till 0790, och inte bara 90 i bästa fall.Man ska faktiskt kunna komma i kontakt med vård-centralen och man ska få träffa en läkareinom en vecka.När Per entusiastiskt talar om kris i vårdenså skulle jag vilja rekommendera honom att också gåtill en annan källa, nämligen Landstingsförbundetsvårdbarometer. Den visar vad svenska folket har föruppfattning av sjukvården. Det är ganska spännandeläsning. De allra flesta som kommer i kontakt medsvensk sjukvård är mycket nöjda med den behandlingoch den information som de får. anser att defick den hjälp som de har förväntat sig.