prot · GQ0931 · 2002-12-06 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:31Fredagen den 6 decemberKl. 09.00 - 14.10Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------------1 § Meddelande om information från regering-enFörste vice talmannen meddelade att tisdagen den17 december kl. 9.00 skulle statsminister lämna information om i Köpen-hamn . Voteringen kl. 9.00 den-na dag skulle utgå.2 § Ledighet m.m.Förste vice talmannen meddelade att MikaelDamberg (s) ansökt om ledighet den21 januari-28 februari 2003.Kammaren biföll denna ansökan.Förste vice talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare förMikael Damberg.Förste vice talmannen meddelade att Hans Back-man (fp) ansökt om ledighet den21 januari-28 mars 2003.Kammaren biföll denna ansökan.Förste vice talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för Hans Back-man.3 § Anmälan om fördröjt svar på interpella-tionTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 2002/03:74Till riksdagenInterpellation 2002/03:74 av omutjämning av LSS-kostnaderInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den21 januari 2003.Skälet till dröjsmålet är uppehållet av interpella-tionsdebatter i kammaren.Stockholm den 3 december 2002FinansdepartementetLars-Erik Lövdén4 § Svar på interpellation 2002/03:57 om ut-redningars självständiga arbeteAnf. 1 Vice statsminister ():Herr talman! Per har frågat statsministern vil-ka åtgärder som han avser att vidta för att säkerställaatt statsråden inte framöver intervenerar i utredning-ars självständiga arbete. Interpellationen har över-lämnats till mig.Genom direktiv till utredningar styr regeringenförberedelserna för reformer. Syftet med en utredningär i första hand att regeringen ska få nödvändigt be-slutsunderlag. I detta ligger att uppdraget till en ut-redning kan och ska ändras eller kompletteras avregeringen när behovet av beslutsunderlag kräver det.Det är därför viktigt med en dialog mellan det an-svariga statsrådet och utredningen. När man vet vemsom kommer att utses till kommittéordförande ellersärskild utredare inbjuds han eller hon att delta i ar-betet med att utforma direktiven. Riktlinjer om dettafinns i Statsrådsberedningens publikation Hur kom-mittédirektiv utformas (PM 1994:3 s. 17).Men också under utredningsarbetets gång behövsen dialog om hur utredningen respektive statsrådetuppfattar direktiven och möjligheterna att inom ra-men för dessa ta fram det beslutsunderlag som behövsför en reform. Riktlinjer om detta finns i (Ds 2000:1 s. 24). De innebär att utred-ningens uppfattning om utredningsuppdragets av-gränsning och inriktning bör stämmas av med depar-tementet. Om en departementstjänsteman medverkar iutredningen kan han eller hon utgöra en smidig länk.Om man försummar att stämma av utredningensuppfattning av givna direktiv kan hela arbetet i fort-sättningen gå snett. Missförstånd kan komma atthänga med under hela utredningens gång och slutre-sultatet kan komma att underkännas.Kontakterna ska naturligtvis skötas så att kravetpå integritet i utredningarnas arbete inte eftersätts.Min uppfattning är att detta fungerar väl. Något be-hov av nya riktlinjer eller andra åtgärder för att säker-ställa att så sker också i fortsättningen kan jag inte se.Statsråden har för övrigt i likhet med andra med-borgare rätt att göra uttalanden i olika sammanhangoch delta i den allmänna debatten.Anf. 2 PER ():Herr talman! Låt mig börja med att vädra mittmissnöje, både rent personligt och ur syn-punkt, med att statsministern struntar iatt komma till och stå till svars för detansvarsområde han har som regeringschef. Min frågavar ställd till honom som regeringschef. Ansvaret iregeringen vilar på honom. Hur han sköter detta an-svar ska vi kunna ställa honom till svars för här iriksdagen i interpellationsdebatter.Detta har han svikit alltför . Minförsta fråga till vice statsministern blir därför: Är vicestatsministern här som ett medium för statsministern,eller är det vice statsministerns åsikter som återspeg-las i svaret?Herr talman! Regeringen har stor makt över ut-redningar. Det gäller direktiven, det gäller val avordförande och tillsättning av tjänstemän. Om dettatycker många väldigt mycket, även jag. Men det varinte det som frågan handlade om. Frågan handlar omhuruvida en enskild minister eller en ministers tjäns-teman ska ge pekpinnar till arbetande utredningar och- om det ska göras - hur det i så fall ska göras.Det finns ett allt större missnöje med att en svagminoritetsregering allt oftare ger pekpinnar till pågå-ende utredningar. Ofta handlar det inte om offentligatilläggsdirektiv utan om att en statssekreterare väser iörat på utredningens ordförande och säger: "Så häroch så här ska du göra. Det här och det här är villministern ha." Eller, som i fallet med , skriver statsrådet en artikel där hon på debattsi-dan går till storms mot vad någon, några eller till ochmed en majoritet i tycker.Detta hade jag velat diskutera med statsministern ihans roll som chef för de andra ministrarna. Vilkenpolicy vill han att hans regering ska ha?Av vice statsministerns svar kan man utläsa re-geringens schizofreni i frågan. Först svarar vicestatsministern att man under utredningens gång kanbehöva en dialog och så vidare. Sedan säger hon attom man försummar att stämma av utredningens upp-fattning om de givna direktiven kan hela utredningengå snett och komma att underkännas. Det är två gans-ka tuffa tag när det gäller att hålla i tyglar och skak-lar. konstaterar man: "Kontakterna skanaturligtvis skötas så att kraven på integritet i utred-ningarnas arbete inte eftersätts".Herr talman! I åtminstone tre utredningar som harförevarit finns tydliga spår av missnöje. Vihar en utredningsordförande som lämnade sitt upp-drag sedan en statssekreterare hade tagit honom i öratoch talat om vad ministern ville ha för något: Detskulle vara lagstiftning. Det gällde Radio- och . Vi har även andra utredningar - såsomden om barnmisshandel, som jag tänker återkommatill - där det har funnits ett uttalat missnöje med hurhårt departementet har styrt det hela. Även , som jag har tagit upp, är ett tydligt exem-pel där kommittéer eller utredningar känner sig all-deles för hårt styrda.Anf. 3 Vice statsminister ():Herr talman! Först ska jag svara på frågan vemjag är och varför jag är här.Självklart är en vice statsminister statsministernsersättare och träder in i hans ställe. I en regering harman också ett kollektivt ansvar, och det betyder attdet som sägs i det svar som Per har fått har helaregeringen godkänt, inklusive statsministern, förstås.Per använder uttryck som "pekpinnar" om detkan göras och hur det ska göras. Jag tycker att det ärtendentiöst att använda ordet "pekpinnar".Självfallet måste det, vilket också står i mitt svar,förekomma en dialog. Men den dialogen ska natur-ligtvis också handla om hur direktiven har uppfattats.Den dialogen kan föras på många olika sätt - natur-ligtvis med statsrådet innan utredningen sätts i gångmen också under utredningens gång. Det tycker jaginte alls är konstigt.I har vi ofta den praxisen att vi ofta harmed en tjänsteman från ett departement som ska kun-na vara en brygga mellan departementet med dessledning och kommittén. Denna tjänsteman ska följaarbetet och förmedla budskap åt båda håll så att säga.Utan att gå in på de tre konkreta exempel som PerBill tar upp hävdar jag att det ska ske med stor integ-ritet därför att man behöver detta beslutsunderlag föratt senare kunna ta ställning i en principiell fråga.När det gäller detta att väsa i örat på ordförandenvar det fallet föremål för konstitutionsutskottetsgranskning, och det hände ingenting efter dengranskningen. Man kom inte fram till att det hadeskett något som var konstigt.Jag vidhåller uppfattningen att man under utred-ningens gång också måste kunna framföra åsikter pådet sättet.Självklart är det också så, vilket står på de sistaraderna i mitt svar, att ett statsråd, särskilt ett nyttstatsråd och särskilt efter ett val, i en stor och i dettafall principiell artikel om förskolan måste kunna fåuttrycka sin allmänna uppfattning också i en frågasom är föremål för en utredning, även om man fårbalansera för att bibehålla utredningens integritet.Anf. 4 PER ():Herr talman! Jag är glad att jag åtminstone ficksvaret att även statsministern står bakom svaret. Menjag tycker att det är ett oskick att man låtsas att mandelegerar allt ansvar. Statsministern är inför riksda-gen tydligen inte ansvarig för någonting. Det ter sigsärskilt konstigt som den allmänna bilden snarare äratt det är han som bestämmer allting. Det kanske är såatt det är han som bestämmer allting men att hanockså har bestämt att han inte står till riksdagensförfogande för att svara för det ansvar som han har.Jag vägrar nämligen att tro att allt ansvar i hela re-geringen har delegerats ut på de olika ministrarna ochatt inget ansvarsområde längre vilar enbart på stats-ministern. Jag tänker återkomma till detta.Låt oss titta på den väsande tjänstemannen. Den 5eller blev , ordförande i och , uppringd av MaritaUlvskogs närmaste medarbetare departementsrådetKerstin . sade att ministern varrasande över det förslag som vi tänkte lägga fram ochatt förslaget skulle innebära stora problem för henne.Departementet ville ha ett lagförslag från vår sida,säger talman! Åtminstone tycker jag, oavsett vadKU kom fram före valet, att dettaär ett mycket grovt intrång på integriteten för en sit-tande utredning. Det tyckte helt klart också utred-ningen eftersom dess ordförande lämnade utredning-en.Likadant är det nu med utredningen om barnmiss-handel. Vi väntar fortfarande på en proposition medanledning av denna utredning. Det tycks ju inte varaså att den följsamhet som utredningarna påtvingasfrån departementen och ministrarna sedan gör att detsnabbt läggs fram en proposition så att vi kan få lag-ändringar. När det gäller barnmisshandel har det ännuinte hänt någonting, trots att , somhar ingått i utredningen, i sin reservation skriver:Slutligen är jag kritisk mot den följsamhet till de-partementet som uppenbarligen har präglat kommit-téns arbete. Denna följsamhet har begränsat kommit-téns möjlighet att föreslå förbättringar av barns ochfamiljers villkor i samhället.Herr talman! Jag tycker att det här är viktiga frå-gor, och jag tycker att statsministern såsom chef förövriga ministrar borde komma hit till och taen debatt om vilken typ av styrning som man ska ha,om någon, på parlamentariska utredningar, dettasärskilt som det finna alla upptänkliga former avandra utredningar, enmansutredningar, inomdeparte-mentala utredningar och så vidare.Åtminstone har jag levt i den naiva tron att de ut-redningar som vi har, där det sitter med riksdagsle-damöter från alla partier, har en lite friare ställning,större integritet och större möjlighet att se till helasamhällets intressen och inte bara till det socialdemo-kratiska partiets intressen.Anf. 5 Vice statsminister ():Herr talman! Statsministern var här i går underfrågestunden och stod då till förfogande för att svarapå vilken fråga som helst av övergripande natur. Jagdelar inte kritiken mot att han inte tillmötesgår riks-dagen.När det gäller dessa enskilda fall som Per tarupp vill jag återigen säga att frågan som rör MaritaUlvskog och har varit föremål för KU:sgranskning, och KU har inte funnit anledning attkritisera detta.Beträffande utredningen om barnmisshandel ochden reservation som skrevs om följsamhet är det klartatt det möjligen kan vara så att de övriga tyckte attdet var rätt och rimligt - eftersom jag antar att utred-ningen höll sig inom direktivens ram - och kom framtill något som de blev överens om. Det kan faktisktinträffa.I övrigt har en utredning inte en helt fri ställningför att tillvara ta hela samhällets intressen. Så är detju inte. En utredning har att röra sig inom givna ra-mar, det vill säga direktiv. Vi har kanske någon gångsett att man har överskridit sina befogenheter genomatt gå utanför direktiven. Så ska det inte heller vara.Jag ser emellertid inte att det har begåtts några vä-sentliga misstag. Därför finns det inte enligt mitt ochregeringens, inklusive statsministerns, förmenandenågot skäl att vidta några åtgärder.Anf. 6 PER ():Herr talman! För vice statsministern är enminuts-frågor i frågestund tydligen sättatt utöva sin kontrollmakt. Det tycker jag är att deval-vera roll som granskare av regeringensmakt.Nu ska man ha ett nytt forum som ska vara stats-ministerns frågestund. Även där ska det vara kortafrågor. Jag hävdar att interpellationssvaren är detviktigaste sättet för och för riksdagensledamöter när det gäller att snabbt kunna ta tag i frå-gor och kontrollera vad regeringen har för sig.Herr talman! Det smärtar mig mycket, men stats-minister har lagt sig till med en heltunik stil. Han har intesvarat på en enda interpellation här i kammaren. Jaghar låtit ta fram den upp-giften. Därvid skiljer han sig från både och som har svaratpå interpellationer här i . Statsminister har inte svaratpå en enda interpellation. Det har ställts tre interpel-lationer till statsministern , och han avser inte attsvara på någon av dem. Detta, herr talman, tycker jagär en skandal.Anf. 7 Vice statsminister ():Herr talman! Jag välkomnar verkligen att riksda-gen i olika sammanhang försöker förnya sig. Dettamed att statsministern själv ska ha en frågestundtycker jag är ett utmärkt sätt att förnya riksdagensarbete.Avslutningsvis, herr talman, vill jag kort citeravad KU i betänkande 2001/02:20 säger om dengranskning som gjordes av och av detfall som här har refererats. Efter en lång redogörelseavslutar KU sin granskning med att säga:"Granskningen föranleder i övrigt inget uttalandefrån utskottets sida." Detta tycker jag är talande nog.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2002/03:24 om av-anmälan av TV-licensAnf. 8 Kulturminister ():Herr talman! Per har ställt två frågortill mig angående hanteringen av avanmälningar avTV-avgifter av Radiotjänst i , RIKAB.Bakgrunden är ett program i därman skildrar fall då personer som flyttat utomlandskrävts på TV-avgift. Per frågar, medhänvisning till de händelser som beskrivits i TV-programmet, om de rådande förhållandena är till-fredsställande och om jag avser att vidta några åtgär-der med anledning av de redovisade fallen.Inledningsvis vill jag påpeka att RIKAB inte är ettstatligt företag utan att det ägs gemensamt av de trepublic service-företagen ,och Sveriges UtbildningsradioAB.Dessa ägarförhållanden innebär att jag som stats-råd inte kan uttala mig om företagets verksamhet.Således kan jag i detta sammanhang enbart kom-mentera lagstiftningen.Lagstiftningen är tydlig när det gäller avgiftsskyl-dighet för TV-innehav. TV-avgift ska betalas fram tilldess att den avgiftsskyldige anmält att innehavet harupphört. Avanmälan görs antingen skriftligen ellermuntligen till RIKAB, och företaget skickar alltid uten skriftlig bekräftelse på att bolaget tagit emot enavanmälan. Detta framgår av baksidestexten på faktu-rorna från RIKAB. En vanlig adressändring är intetillräcklig. Ansvaret för att TV-innehavet avanmältsligger alltså på den enskilde. Något motsvarandebrukar för övrigt gälla för var och en som prenumere-rar på en dagstidning; intill dess att prenumerationensägs upp kommer debiteringen att fortgå.Enligt lagen om TV-avgift har RIKAB möjlighetatt efterge en fordran om det på grund av den avgifts-skyldiges sjukdom eller om det av någon annan an-ledning är uppenbart oskäligt att kräva betalning fören avgift.Anf. 9 PER ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet för sva-ret på min interpellation. Svaret gav förvisso ingetnytt i sak. Jag fick egentligen inte heller svar på nå-gon av de två frågor som jag ställt till statsrådet,nämligen om statsrådet anser att det var tillfredsstäl-lande med det förhållande som var respektive om detskulle föranleda några åtgärder.Jag är väl medveten om att Radiotjänst i KirunaAB är ett statligt bolag och har heller inte ifrågasattdetta. Men vad jag frågar om gäller lagstiftningsar-betet kring olika typer av verksamheter, i synnerhetnär det gäller licensavgifter.I det aktuella programmet, med en efterföljandedebatt med jurister, beskrevs enligt min uppfattningett uppenbart missförhållande.I det ena fallet var det fråga om en person vidnamn - missionär utsänd till Afrikaunder av - som anser sigha gjort en avanmälan till Radiotjänst i Kiruna AB.Uppenbarligen har hon inte fått någon bekräftelsedärifrån. När hon, utan någon anknytning till ,återkommer står hon där med ett antalkrav från kronofogden, betalningsanmärkningar ochkrav i avgifter som ska in i olikaformer.I det andra fallet rörde det sig om en kvinna, , med utlandsstudier . Ocksåhon anser sig ha gjort en avanmälan. När hon efternågra år återkommer till möts hon av krav på17 samt en anmälan från kronofogden, betal-ningsanmärkningar och så vidare.Detta har prövats i länsrätten. Det gäller här lagenom TV-avgift och § 20 samt frågan om hur man skatolka § 20 och i synnerhet förarbetena till § 20. Detstår mycket tydligt där att man, om det på grund avden avgiftsskyldiges sjukdom eller av någon anled-ning är uppenbart oskäligt att kräva betalning, skakunna efterskänka fordringen. Både länsrätten ochbolaget upplever att de inte har möjlighet att efter-skänka fordringen eller att frånträda sitt krav i deaktuella fallen.Från min utgångspunkt måste jag säga - jag harsysslat en del med konsumentfrågor - är det stats-maktens och denna kammares uppgift att se till att vihar en lagstiftning som skyddar den enskilde ochkonsumenten mot oskäliga krav eller andra saker somkan förefalla uppenbart orimliga. För oss som jobbarmed konsumentmakten - kanske folksjälens vikti-gaste instrument - gäller det att se till att saker ochting fungerar och står i överensstämmelse med folk-viljan.Jag måste därför säga att jag tycker att exempletmed jämförelsen med tidningar och tidningsprenume-rationer inte stämmer. Betalas inte en tidningsprenu-meration upphör tidningen att komma. Att en utlands-svensk eller en person som varit ute om missionerat iAfrika möts med krav från kronofogden, betalnings-anmärkningar och efter ett antal årtycker jag är ett uppenbart orimligt förhållande. Jagmenar inte att statsrådet ska ingripa i bolaget - det äruppenbart felaktigt - men om det finns ett problemmed tolkningen av gällande lag finns det endast ensak att göra och det är att förtydliga lagen genom enny lag. Det är detta som mina två frågor avser.Anser alltså statsrådet det vara tillfredsställandemed nuvarande förhållande, och föranleder det någraåtgärder från statsrådets sida?Anf. 10 Kulturminister ():Herr talman! Regeringens och min mening är attlagen om TV-avgift är tydlig men det behöver intebetyda att den är alldeles perfekt. Eftersom vi arbetarmed att ta fram tilläggsdirektiv till den radio- ochTV-lagsutredning som pågår och som ska fortsättakommer vi i det arbetet att göra en bedömning av omdet skulle behövas ytterligare något förtydligande.Anf. 11 PER ():Herr talman! I de aktuella fallen upplever jag, närde väl debatterades, bemöttes av jurister och prövadesi länsrätten, att det är uppenbart orimliga förhållan-den. Jag vågar säga att i denna kammare kan de le-damöter räknas på ena handens fingrar som hadeklarat alla de krav som ställs här. Det räcker alltsåinte med att man flyttar utomlands och att man gör enskriftlig uppsägning, utan man måste också ha enbekräftelse.Vi vet - jag sitter själv med i Post- och telestyrel-sen - att brev, tyvärr, ibland förkommer och att pro-blem och tvister kan uppstå. Enligt mitt synsätt är detalldeles uppenbart orimligt att en person, utan som-marstuga och utan anknytning till , som mis-sionerar i djupaste ska debiteras tusentalskronor - i det här fallet - när hon återkom-mer till därför att ett missförstånd har skett.Jag tycker därför att det finns mycket starka skälatt göra ett lagförtydligande av § 20 och att ge möj-ligheten, vilken bolaget självt inte anser sig ha, attefterskänka fordringen när det gäller denna typ avuppenbart orimlig debitering.Anf. 12 Kulturminister ():Herr talman! Eftersom vi i Kulturdepartementetjust nu arbetar med tilläggsdirektiv till Radio- ochTV-lagsutredningen tar jag till mig de synpunktersom Per har presenterat här i kammarenoch i sin interpellation. Vi får se vad det resulterar i.Jag tar i alla fall till mig de synpunkter som här harframlagts.Anf. 13 PER ():Herr talman! Jag tackar för detta och tar det somett löfte om vi verkligen ska få en prövning av denaktuella paragrafen.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2002/03:48 om publicservice-företagens ansvar för finskspråkiga pro-gramAnf. 14 Kulturminister ():Herr talman! har ställt två frågor tillmig mot bakgrund av aviserade förändringar av Sve-riges Television AB:s (SVT) utbud av finskspråkigaprogram. För det första frågar hon mig om jag avseratt vidta några åtgärder med anledning av den nuföreslagna omstruktureringen av de finskspråkigaprogrammen och nedläggningen av det finskspråkigaEKG. För det andra frågar hon mig om jag avser attvidta några åtgärder för att säkerställa och förstärkafinska språkets ställning avseende utbudet i publicservice.Som vet så är ,och själv-ständiga företag, och de beslutar ensamma om inne-hållet i sitt programutbud. Företagen har dock attfölja de villkor som finns i sändningstillstånden tillrespektive företag. I mitt svar vill jag inledningsvisredogöra för bakgrunden till de villkor som finns idagens sändningstillstånd. Sändningstillstånden harsin grund i beslut om riktlinjer för radiooch TV i allmänhetens tjänst.En viktig utgångspunkt är naturligtvis, som ElinaLinna påpekar, beslutet om en minoritetspolitik ochsverigefinnarnas ställning som en nationell minoritet.Det innebär också att finskan i har en särskildställning som ett av fem erkända minoritetsspråk.Dessutom finns starka historiska band mellan Sverigeoch , något som innebär att sverigefinnarnaoch deras kultur måste värnas.Regeringens intentioner när det gäller program-verksamhet för språkliga och etniska minoriteterkommer tydligt fram i den proposition om nya rikt-linjer för en radio och TV i allmänhetens tjänst somföregick beslut. Av propositionen framgåratt public service-företagen har ett stort ansvar när detgäller programutbud för språkliga och etniska mino-riteter och att den finskspråkiga gruppen intar ensärställning. Enligt propositionen måste deras rätt tillprogramservice i public service-företagens sändning-ar anses ha en särskild karaktär med hänsyn tagen tillsåväl de historiska banden mellan och Fin-land som den finskspråkiga gruppens storlek.Jag anser att de riktlinjer som finns för SverigesTelevisions programverksamhet för språkliga ochetniska minoriteter är tillräckliga. Televi-sions ansvar framgår tydligt av sändningstillståndet.Sveriges Television förändrar löpande sin pro-gramtablå. Vi har ännu inte sett effekterna av beslut att förändra programtablån närdet gäller program för språkliga och etniska minori-teter.Jag vill understryka att jag som statsråd varkenkan eller vill ha synpunkter på en omstrukturering avprogram i eller i något av deandra programföretagen.Anf. 15 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka statsrådetför svaret på interpellationen. Statsrådet understrykeri sitt svar att hon varken kan eller vill ha synpunkterpå en omstrukturering av program i Televi-sion. Det förstår jag, men anledningen till min inter-pellation är att man enligt min mening inte uppfyllerde avtal som finns mellan staten och SVT. I regering-ens proposition 2000/01:94 Radio och TV i allmän-hetens tjänst konstateras följande: "Även den finsk-språkiga gruppen intar en särställning. Deras rätt tillpublic service-företagens sändningar måste anses haen särskild karaktär men hänsyn tagen till såväl dehistoriska banden mellan och somden finskspråkiga gruppens storlek." Vidare:"Programföretagens insatser på detta område skallöka. "I det nya sändningstillstånd för Televi-sion för 2002-2005 fastslås följande: "SVT skallbeakta språkliga och etniska minoriteters intressen.SVT:s insatser på detta område skall öka jämfört med .