prot · GP0981 · 2002-03-13 00:00:00 — Det är orimligt att skattesystemetinte tar hänsyn till försörjningsbörda. Vidare skriverman att vi har straffskatt på utbildning i det här lan-det.Jag anser att det är ganska hårda ord i er reserva-tion, och det leder till en rad frågor: Hur kan, t.ex., ensänkning av statsskatten innebära en satsning på låg-och medelinkomsttagare? Den frågan kommer somett brev på posten.Sedan skriver ni att skattesystemet inte tar hänsyntill försörjningsbördan. Nej, men det är väl inte me-ningen att vi ska ha ett skattesystem som så till denmilda grad går ned på individnivå. Meningen är ju attvi ska kombinera skattesystemet med väl utbyggdabidragssystem och sociala system som täcker upp ochsom människor ska kunna utnyttja i olika skeden avlivet. Så måste det väl ändå vara.Men jag kan förstå dessa tankegångar, för Mode-raterna vill ju föra fram förslag om att helt och hålletslopa alla s.k. familjebidrag och att vi ska ha ettmycket lägre skatteuttag. Jag kan aldrig få det här attgå ihop.Carl sade också i sitt anförande attensamstående föräldrar t.ex. skulle komma mycketväl ut med skattesystem. Det sätter jagett stort frågetecken i kanten för.Det finns två reservationer, reservationerna 7 och8, som tar upp hushållstjänster och hemtjänster.När det gäller reservation 7, som heter Hushåll-stjänster, satt jag i går och bläddrade igenom motio-nerna och dessa kallar man för Hemnära tjänster,Hushållsnära tjänster och Hushållstjänster. Dettaslutade med en reservation som man kallar Hushåll-stjänster. Reservation 8, kd:s reservation, kallar manför Hemtjänster, men i motionen står det Hushåll-stjänster.Bara den här begreppsförvirringen i motioner ochi reservationer tycker jag illustrerar på ett väldigt brasätt vad det här är frågan om. Jag tycker att era för-slag är en orgie i gränsdragningsproblem helt enkelt.Jag avslutar mitt anförande med att yrka bifall tillVänsterpartiets reservation nr 2.Anf. 21 () re-plik:Fru talman! Det är några saker som nämnde som jag gärna vill ta upp.Hon konstaterar att inte lägger sigplatt inför internationella jämförelser. Men vårt hu-vudmotiv för att sänka skatterna är inte de internatio-nella jämförelserna, utan det är de enskilda männi-skornas situation i deras vardag.Sedan är det naturligtvis en annan sak att det råkarvara på det viset att man i flera andra också socialde-mokratiskt styrda länder faktiskt sänker skatterna.Det är en liten motsättning i det som sade. Hon välkomnade å ena sidan P-O Edinsutredning som just handlar om hur man ska förhållasig till andra länder och till eroderade skattebaser. Åandra sidan sade hon direkt i nästa replik att det ändåinte finns någon anledning att ta hänsyn till detta -det är i vart fall det indirekta svaret - eftersom vi inteska lägga oss platt inför de internationella förhållan-dena. Man behöver naturligtvis beakta vad som sker iomvärlden. Det är rätt uppenbart. Men framför alltska man beakta hur enskilda människor har det.Vänsterpartiet säger i sin reservation att man ärberedd att pröva vissa förändringar när det gällergrundavdrag och slopad skattereduktion för lågin-komsttagare. Det är en välkommen insikt att man ärberedd att pröva detta.När det gäller den ensamförsörjande föräldern ärdet väl helt klart på det sättet att om man har två barnoch får ett grundavdrag på , påverkar detmycket positivt den personens familjeekonomi.Vår målsättning att efter tabort den statliga skatten handlar just om att det är enstraffskatt på utbildning. Det gäller, ,att man skiljer på de olika skatterna och hur de slår.Grundavdragsförändringen handlar i första handom att kunna försörja sig själv i sin vardag. Föränd-ringen av statsskatten handlar om hur vi ser på ut-bildningspremien och storleken på den.Till slut kommentaren om hushållstjänster. Härfinns anledning, , att inte gräva nedsig i begreppen utan att visa en vilja på området. Detvärderar jag högre.Anf. 22 () replik:Fru talman! Först Edins utredning. har alltsåfått i uppdrag att lämna ett förslag om hur vi skakunna vidmakthålla de välfärdsambitioner som vi hari dag. I det tolkar jag även in frågan om hur vi skakunna utveckla dem. I det ligger också att vi skakunna behålla ett högt skatteuttag i en föränderligvärld. Det är det som är hans uppdrag, och det tyckerjag är viktigt. Jag hoppas att intemissförstod mig på det området.När det gäller ensamföräldrars möjligheter att för-sörja sig i värld kan jag bara refereratill en partikollega till som har gåttut i medierna och mycket bestämt sagt att ensamstå-ende mammor inte klarar sig om för-slag genomförs. Jagskulle kunna läsa innantill vad hon har sagt.Ni kanske kan ta en diskussion med varandra omen översyn av skatteförslag eller ocksåkanske ni inte har läst samma förslag, vad vet jag?När det sedan gäller hushållstjänster, hemtjänstereller vad man nu ska kalla dem tycker jag att dethandlar om en orgie i gränsdragningsproblem. CarlFredrik sade ju själv i sitt anförande, med anled-ning av vad utländska experter har sagt, att vi verkli-gen ska värna om enhetlighet i skattesystemet. Det ärväl något som de flesta skattepolitiker med olikabeteckningar hyllar här i talarstolen. Sågör även vi.Anf. 23 () re-plik:Fru talman! Vad beträffar det senare gäller det attskattesystemet ska fungera på likartat sätt för olikapersoner. Det är det som är själva poängen. Man skaalltså inte ha undantag för vissa experter. Införs skat-tereduktion för hushållsnära tjänster innebär det attdet är en möjlighet för alla att utnyttja denna reduk-tion, inte bara för vissa.Sedan gjorde ett klarläggande imeningsutbytet om Edins utredning. fast att hon tycker att den här utredningen skaklara ut att vi ska behålla höga skatter i ,punkt. Det är i och för sig välgörande att få ett be-sked. Det innebär att tycker att maninte ska ta hänsyn till hur det ser ut i omvärlden, utanatt man hellre ska bygga barriärer mot omvärlden föratt kunna bevara systemet med de höga skatterna.Därvidlag har vi, fru talman, olika uppfattningar.När det sedan gäller möjligheter för ensamståendeföräldrar att försörja sig konstaterar jag att om deförslag som vi presenterade , och som ocksåfinns med i det här betänkandet, om kraftigt ökadegrundavdrag genomförs leder det till betydligt bättremöjligheter att försörja sig själv och leva på sin lön.Det torde väl vara alldeles klart. Det är de förslagsom ligger i höstens betänkande som vi nu diskuterar.Jag skulle vilja rikta en fråga till har sagt att hon vill behålla ett högt skattetryck,men andas i reservationen möjligheter att göra för-ändringar som leder till lägre inkomstskatter. Innebärdetta att andra skatter ska höjas ytterligare inom ra-men för ett sådant förslag, eller hur ser den ekvatio-nen ut?Anf. 24 () replik:Fru talman! För att återgå till P-O Edins utred-ning, så har jag faktiskt bara läst direktiven till utred-ningen. Det är de som jag tar upp och debatterar.Sedan får vi naturligtvis se vad förslaget blir.När det gäller de utländska experterna kan jaghålla med om att där har vi gjortundantag från likformighet i beskattning - bra ellerdåligt, får vi utvärdera. Men jag noterar också att dettrots allt är en skattesänkning för vissa människor,och , som alltid pläderar för skattesänk-ningar, gick ju faktiskt emot det här förslaget. Det ärockså en realitet.I reservation pratar vi om att vivill behålla ett högt skattetryck, att vi vill omfördela iskatteskalorna och att vi inte tycker att det harvarit så lyckat att människor med högre inkomster harfått större skattesänkningar än människor med lägreinkomster. Det är det som är bakgrunden till reserva-tion 2 från Vänsterpartiet.Anf. 25 ():Fru talman! kom skatteutskottettillbaka från ett tvådagarsbesök i . Vi fickett mycket varmt mottagande i . Påledarsidan i fanns det några tan-kar som jag känner mig föranledd att citera. Så härskrev på sin ledarsida i går:"Därför - och det är så lätt att glömma bort i denpolitiska debatt som mest tycks handla om att fördelaresurser, mindre hur de skapas - måste de välstånds-bildande krafterna alltid stå i centrum för just väl-färdspolitiken. Men så är inte fallet. En orsak är attskattepolitiken inte sällan får en utformning somutgår mer från fiskala önskemål än från just behovetatt producera, det må vara sågade trävaror, bestruketpapper eller aluminium. Fel skattepolitik - och/ellerfel energipolitik - betyder att vi prissätter oss ur denvärldsmarknad där våra svenska företag måste varaframgångsrika." Så långt Tidning.Det ledarskribenten säger är också det som vikristdemokrater utrycker i vår reservation när detgäller skattepolitikens allmänna riktlinjer. Syftet medskatter är just att solidariskt finansiera vår gemen-samma välfärd och att styra den ekonomiska utveck-lingen i en socialt och ekologiskt hållbar riktning.Kristdemokratisk ekonomisk politik utgår också frånförvaltarskapstanken.Ett viktigt mål måste vara att så många som möj-ligt ska kunna leva på sin egen lön. Så är det tyvärrinte . Dagens inkomstskatter drabbar låg- ochmedelinkomsttagarna hårdast. Vi anser att inkomst-skattenivåerna måste sättas utifrån just låg- och me-delinkomsttagarnas perspektiv.Vi har pekat på att en höjning av grundavdragettill ger en skattesänkningseffekt på 330 krper månad eller nästan . Detta förslaginnebär också en viktig förbättring för sommar- ochextraarbetande ungdomar. Man kan alltså tjäna24 innan man behöver betala kommu-nalskatt.I vårt skatteförslag ingår också en högre skattere-duktion för låg- och medelinkomsttagare och ett ge-nerellt statligt förvärvsavdrag beräknat mot kommu-nalskatten. Allt det här syftar just till att ge hushållenett ökat ekonomiskt utrymme och till att minska mar-ginaleffekterna. Målet är att fler låg- och medelin-komsttagare än ska kunna leva på sin egen lön.I de allmänna riktlinjerna tar vi också upp ange-lägna områden som fastighetsskatt, förmögenhets-skatt, företagens villkor osv. Men det får vi anledningatt beröra i andra debatter och senare.Fru talman! I det här skattebetänkandet ryms ock-så avdragsrätten för barnomsorgskostnader. Tillsam-mans med de övriga borgerliga partierna ser vi attnuvarande förhållanden, med den utformning sommaxtaxan har fått, har stora brister både när det gällervalfrihet och fördelningspolitik. Vi har ett förslag därdet ekonomiska utfallet inte försämrar för familjernamen som ger rättvisa och valfrihet. Som det nu ser utger ju maxtaxeförslaget mest åt dem som redan harmest.Argumentationen för vårt barnomsorgskonto kanjag inte utveckla i det här sammanhanget, men jag villändå framhålla att till förslaget hör att vi vill medgeavdragsrätt i den kommunala beskattningen förstyrkta barnomsorgskostnader med max perbarn och år. Den här avdragsrätten ska självfalletgälla kostnader oavsett tillsynsform, till skillnad frånden modell som gäller, som tvingar in alla i sam-ma form.Nästan vart fjärde hushåll i säger sig varaintresserat av hjälp med olika hushållstjänster iblandeller regelbundet. Det är alltså en marknad med storefterfrågan. Det här uttalade behovet möter utskottetsmajoritet med att säga att man inte ska stimulera framen tjänsteproduktion som kan konkurrera med hus-hållens egen tjänsteproduktion. Det är ett något svår-begripligt svar till de många hushåll som själva haruttalat sådana behov, behov som sannerligen intebehöver stimuleras fram. De finns ju redan.Marie gör ett stort nummer av begrepp-svärlden här. Det tycker jag är en ganska tunn ochpoänglös invändning. Låt oss i stället diskutera sak-frågan. Vad är det människor frågar efter och hur serbehoven ut? Mycket av den här marknaden finns jusom sagt . Det är bara så att vi inte vet hurden ser ut. Den är huvudsakligen svart.Det finns olika undersökningar från RSV och and-ra om hur stort skattebortfallet blir på grund av densvarta marknaden. Hushållen svarar sannolikt för enbetydande del av denna marknad. Marknaden förhushållstjänster behöver alltså inte stimuleras fram.Den finns i det fördolda, och den behöver göras vit -både för hushållens skull och för samhällsekonominsskull.Vi föreslår en skattereduktion på för privat-personers betalning av arbetskostnader, inklusivemoms, för hushållstjänster per år.En sådan åtgärd skulle, som jag sade, göra mångasvarta jobb vita. Vi ska inte ha skatteregler som pres-sar in människor i svartjobb. Många ungdomar riske-rar att göra sin debut på arbetsmarknaden medsvartjobb, och det är sannerligen ingen bra start påyrkeskarriären.Förslaget ökar också hushållens valfrihet. Detskulle vidare öka jämställdheten. är det såatt det är kvinnorna som har huvudansvaret för hus-hållens vardag och som gör det oavlönade hushållsar-betet. Med vårt förslag kan kvinnor erbjuda sitt kun-nande på en vit marknad och även vid behov köpatjänster till sitt eget hushåll. Förslaget ger alltså flerjobb och ökar de offentliga inkomsterna.Fru talman! Det är också ett samhällsintresse attstimulera människors ideella engagemang. Här anservi kristdemokrater att bör följa en rad andraländers exempel, bl.a. och , ochmedge skatteavdrag för gåvor till ideella organisatio-ner. Frivilligbranschens insamlingsråd har ett förslagom att en sådan avdragsrätt skulle kunna gälla gåvortill organisationer som har s.k. 90-konton. Det kanvara en modell för att hålla de oseriösa organisatio-nerna borta. I och har man system föravdrag för gåvor till olika slags föreningar och kyr-kor.Gränsen i vårt förslag har vi satt på gå-vor . Vi anser att regeringen börkomma tillbaka med förslag på det här området. Detär ett intresse för samhället att stimulera det ideellaengagemanget hos människor. Här har alltså en radländer andra länder gått före med goda exempel.Fru talman! Sjukskrivningarna ökar oroväckande.Rygg- och nackskador är en av de vanligaste orsaker-na. Det finns orsaker som dålig kosthållning ochstillasittande arbete som ligger bakom att det ser utsom det gör. Här kommer behovet av förebyggandehälsovård in, och det här tycker vi att regeringenbehöver titta närmare på. Vi har utvecklat det i enmotion tillsammans, och jag. Det börutredas vilka effekter det skulle få om man infördeavdragsrätt mot förvärvsinkomsten för styrkta, före-byggande hälsovårdskostnader. Kostnader för gymkan vara ett sådant exempel.Fru talman! Jag står självfallet bakom de egnakristdemokratiska reservationerna och de reservatio-ner vi har gemensamt med andra partier, men jagyrkar i det här sammanhanget endast bifall till reser-vation 3.Anf. 26 () replik:Fru talman! inledde sitt anförande medatt läsa något slags portalmening i reservationen omde allmänna riktlinjerna. Där står det att "syftet medskatter är att solidariskt finansiera vår gemensammavälfärd." Då måste jag genast fråga huru-vida det här med subventioneringen av hushållstjäns-ter omfattas av denna portalmening. Jag tycker att detsnarare är att hänföra till finansiering av arbete ihemmet som faktiskt fullt friska människor kan utfö-ra.Jag tog i mitt anförande upp gränsdragningspro-blematiken. En företrädare för ett parti som också stårbakom den gemensamma reservationen har sagt attom bilen ska repareras på tomten räknas det somsubventionerad hushållstjänst, men om den ska repa-reras på verkstaden omfattas det inte av subventio-nerna. Hur ser på detta?Jag har ytterligare en fråga. Jag vet inte om detvar högtalaranläggningen som krånglade, men jagtyckte faktiskt att sade att det var kvinno-jobb som skulle skapas genom den här skattesubven-tionen. Hörde jag rätt, ?Anf. 27 () replik:Fru talman! fastnar i ett be-greppsresonemang.Vi utgår från det behov som människor uttrycker.Det finns undersökningar som pekar på att vart fjärdehushåll i är intresserat av att få hjälp medolika hushållstjänster. Det finns en sådan marknad . Det handlar inte om att skapa en marknad, utandenna marknad finns . Vi kan ha olika åsikterom detta, men vi måste ändå förhålla oss till det. Detär också lätt att konstatera att denna marknad i höggrad är svart.Jag tycker att det är poänglöst att snurra in sig i enbegreppsvärld i stället för att ta sig an frågan på ettsakligt sätt. Det är som sagt poänglöst och lite undan-glidande. Låt oss i stället konstatera att behovet finns.Hushållen uttrycker det här behovet - vad kan vi göraåt det?Det är klart att detta är en välfärdsfråga. Välfärdhandlar faktiskt om livet, inte om skattesystemet. Vimåste förhålla oss till den vardag vi lever i. finnsdet här behovet.När det gäller kvinnorna behöver man inte ha sär-skilt mycket fantasi för att se hur det ser ut i dag.Kvinnor tar ett större ansvar i hemmen än vad mängör. Man kan visst tycka illa om det. Jag tycker ocksåatt det är en ojämlikhet som vi fortfarande dras med.Men det är mer ett konstaterande av fakta än ett för-svar för det förhållande som råder.Anf. 28 () replik:Fru talman! Det är väldigt konstigt att jag får tillsvar att jag snurrar in mig i en begreppsvärld. Jagtycker att jag är saklig, och jag ställer konkreta frågorom hur vi ska beskatta reparation av bilar hemma pågårdsplanen eller på verkstaden. Det tycker jag ärrelevanta frågor. försöker inte ens svara pådessa frågor.Sven hänvisar till att det handlar om behovsom människor uttrycker. Vill vi veta var det finnsbehov av välfärdsinsatser kan vi se på kommuner ochlandsting. Vi vet att det finns ett oerhört behov där.Där finns människor i omsorg - unga människor,gamla människor - och det finns behov i skolan. Därkan man snacka om verkligt uttalade behov!Det handlar inte om behov av att få städat eller attfå gräsmattan klippt. Om vi ska prioritera kommerdetta långt ned på listan över vad vi ska användaskattepengar till. Det är det som debatten handlar om,måste också ifrågasätta om det är en arbets-marknad för min dotter och alla andras döttrar att gåoch städa hos andra människor. är ett högtek-nologiskt land. Vi satsar mycket pengar på att utbildaingenjörer och på att förmå våra unga människor attvälja den typen av utbildningar och föra teknologinframåt. Jag ser inte detta som framtidens arbetsmark-nad, . 29 () replik:Fru talman! Jag tror inte att hushållstjänster ärframtidens arbetsmarknad. Det har jag aldrig sagt,och det tror jag definitivt inte. Men jag tror inte helleratt man ska nedvärdera denna typ av arbete som kangöra livet lättare att leva för oss. Det ligger en ned-värdering i sätt att se på detta ochatt ställa det mot andra yrken.Jag tycker att det ligger samma värde i varje upp-gift som betyder någonting för oss, i hushållet ellervar det än är. Det är olyckligt att ställa olika sam-hällsbehov mot varandra. Jag delar fullständigt upp-fattningen att de stora behoven finns i de storavälfärdsverksamheter som vi har: skola, vård ochomsorg. Men varför ska vi ställa de här sakerna motvarandra?Detta är ett annat behov som väldigt många hus-håll och människor identifierar. Låt oss ta det påallvar i stället för att bara vifta bort det som pigjobbeller som någonting man kan se ned på. Det här ärfaktiskt värt att ta på allvar. Man bör försöka tillgodo-se det behov som människor uttalar.Anf. 30 ():Fru talman! För någon vecka sedan fick svenskafolket genom ett nyhetsinslag i Rapport kännedomom det som många av oss redan visste, nämligen attdet är höginkomsttagare som har tjänat mest på rege-ringens inkomstskattesänkningar under den här man-datperioden.Det innebär att t.ex. den som tjänar imånaden får en fyra gånger så stor skattesänkningsom den som tjänar . Dessutom är det så atthöginkomsttagare inte bara i kronor räknat tjänarmest på skattesänkningen, utan också om man ut-trycker det i procentuell sänkning, vilket är än meranmärkningsvärt.Det här resultatet står i bjärt kontrast till den reto-rik som regeringspartiet och dess samarbetspartierägnar sig åt när de säger att man sänker skatternafrämst för låginkomsstagare. Det de säger är heltenkelt inte sant! Det vore intressant om , och någon miljöpartist, omdet nu skulle råka finnas någon sådan tillgänglig, villekommentera detta.Jag noterade att påpekade att detfinns klyftor kvar att åtgärda. Ja, det gör det. Men detär faktiskt så, , att ni har medverkattill att under innevarande mandatperiod öka dessaklyftor på ett sätt som jag just nu har beskrivit.Självklart är det så att om man hanterar skatte-sänkningarna på detta sätt uppstår och förstärks desociala klyftor som skapats under denna mandatperi-od och som vi i så starkt kritiserat. Vihar också dragit konkreta slutsatser av de ökadeklyftorna och lagt fram förslag om en inkomstskatte-reform som ger mest till dem som bäst behöver ochinte till dem som skriker högst.I det system vi har , och som den nuvarandemajoriteten har huvudansvaret för, har vi mycketstora marginaleffekter i låga inkomstlägen. Margina-leffekten består av den samlade effekten av högreskatt och minskade bidrag vid en inkomstökning. inkomstökning på i dessa inkomstlägenåterstår för individen ofta inte mer än efterökad skatt och minskade bidrag.Det här ger inte särskilt stor stimulans, fru talman,till att öka sin inkomst genom ett mer kvalificeratarbete, en högre tjänstgöringsgrad eller genom att gåfrån en bidragsförsörjning till en arbetsförsörjning.I vårt förslag till inkomstskattereform kommer vitill rätta med marginalskatteproblematiken. Genomvår konstruktion gör vi det lönsamt att arbeta. Det ären gammal god och hederlig uppfattning som Center-partiet har stått för. Inkomstskatterefor-men motverkar och läker de under de senaste årenstarkt ökade sociala och regionala klyftorna i detsvenska samhället.Genom avskaffandet av det s.k. grundavdraget idet nuvarande systemet och genom att ersätta det meden statligt finansierad skatterabatt och en förvärvsra-batt ökar vi också successivt den kommunala skatte-basen. Vi får därmed ett långsiktigt och stabilt systemför att öka kommunernas inkomster, deras egna in-komster, och gör dem därmed oberoende av statligabidrag.Det står också i bjärt kontrast till det från alla hålloch kanter kritiserade tillfälliga sysselsättningsstödför kommuner och landsting som behandlas i fi-nansutskottet och som hamnar i dennakammare.Vi ökar alltså framför allt individens men ocksåkommunernas eget självbestämmande och oberoendeav staten.Fru talman! Jag ska göra en kort reflexion kringden avdragsrätt för installation av bredband som juskulle medverka till att sätta fart på utbyggnaden avbredband. Regeringens upplägg av bredbandsutbygg-naden står nu inför sitt misslyckande. Vi har tidigarestarkt kritiserat regeringens handhavande av dennafråga, och vi gör det alltjämt, och vi gör det medstörre tyngd mot bakgrund av det misslyckande somvi nu kan konstatera. Mot denna bakgrund, alltsåregeringens misslyckande, ter det sig därmed närmastpatetiskt när regeringen och Socialdemokraterna nugör ett stort nummer av att statsministern tillsammansmed ska driva på bredbandsutbyggnadenute i genom ett gemensamt agerande inomEU:s ram. Trovärdigheten i detta undergrävs totaltom man inte lyckas med denna uppgift i sitt egethemland. Vad är det som säger att just vara den som kan klara bredbandsutbyggnadenute i när man i varje fall hitintills så kapitaltoch fullständigt har misslyckats med detta i sitt egethemland?Fru talman! Avslutningsvis yrkar jag bifall till re-servationerna 4 och 27.Anf. 31 () replik:Fru talman! Eftersom väckte frå-gan kring egenavgifterna, numera allmänna pen-sionsavgifterna, kan jag konstatera att när man nu harbeslutat att kompensera för dessa har man gjort detenligt metodiken krona för krona, och det har fåttdessa konsekvenser som redogjordeför.I mitt anförande tog jag också upp dessa konsek-venser. Och vi från tycker att det finnsall anledning att kritisera detta förhållande. Därför harockså en reservation där frågan om enöversyn av inkomstskattesystemet tas upp. Vi måstebygga in ett större mått av fördelningspolitiskt tän-kande i inkomstskattesystemet. Det är alltså svaret påden frågan.Jag konstaterar också att de allmänna pensionsav-gifterna har tillkommit genom en fempartiöverens-kommelse om det nya pensionssystemet där de all-männa pensionsavgifterna är en del för att finansieradetta pensionssystem. Och det står faktiskt bakom.Sedan vill jag ställa en fråga till det som han sist tog upp i sitt anförande om bred-band.