prot · GP0976 · 2002-03-05 00:00:00 — Dessutom pågår enutbyggnad av en trafikplats i Håby.På pågår en utbyggnad av den olycksdrab-bade sträckan mellan och till enkostnad av . På E 20 pågår enutbyggnad av trafikplats mellan ochAlingsås, där två plankorsningar ersätts av en trafik-plats till en kostnad av . Utöverdetta pågår det planeringsarbeten i olika stadier förutbyggnad av alla dessa fem vägar.Regeringen har föreslagit att en ökad satsning skagöras på infrastrukturen under perioden 2002-2004.När det gäller väginvesteringar handlar det om attsatsa extra på åtgärder som lig-ger i de gällande planerna. ska senast den1 april redovisa vilka byggprojekt man räknarmed att starta tack vare denna satsning.När det gäller åtgärder efter 2005 kommer rege-ringen att besluta om planeringsdirektiv tillVägverket, och länet. Det handlar om attomsätta de i infrastrukturpro-positionen till objekt och åtgärder. För delär planeringsramen , och för länetsammantaget . Hur mycket avdessa pengar som till slut hamnar på de vägar somElver räknar upp beror på vilken samhälls-ekonomisk lönsamhet och vilken uppfyllelse av detransportpolitiska målen åtgärderna har.Om vi tittar på den proposition som harantagit läggs mycket pengar på vägar. Framför alltsatsar vi på drift och underhåll, precis av de skäl somhar sagts här. Vägarna har varit dåligt underhållna,inte minst i , , ,och . Det finns också andradelar där vi behöver göra väldigt mycket, inte minstför våra industrier och framför allt de industrier somhar behov av tunga transporter.Det här handlar om vilket samhälle vi vill ha. Attvi satsar så mycket på tåginvesteringar har helt enkeltatt göra med att vi vill ha ett samhälle där vi kan taalltmer av de tunga transporterna på järnväg, i ställetför att fortsätta och hamna i det läget att vi kraftigtökar lastbilstrafiken. Så enkelt är det. Det handlar omett politiskt val, och det politiska valet har vi gjort.Anf. 102 ():Fru talman! Jag har bara en kort kommentar tillMonica . Jag uppskattar den enighet som VästraGötalands alla partier har nått. Återigen är det före-dömligt om också ett departement tittar på det. Möjli-gen kan man säga att det går ganska hyggligt dåFolkpartiet är med. Tack för den passningen!Näringsministern räknar upp de olika är oerhört angelägen, därför att dödso-lyckorna där är skrämmande många mellan och . E 20 nämns också, och där pågårett arbete vid mot . Men den svårapassagen är kommun. Av 15 dödsolyckormellan och har hälften inträffat ijust . Där finns bitar som man behöver ryckaut till med nästan ambulansfart för att klara.Jag tror, fru talman, att slutsatsen av den här de-batten är att det behövs nya grepp när det gäller fi-nansiering. Näringsministern har tidigare anmält sittintresse för ett mera kreativt tänkande. Men han ärbakbunden åtminstone månaderna fram till valet, ochvi får hoppas att det lossnar sedan. När det gäller attfå en upprustning finns det ett starkt stöd i dennakammare. Det är mycket enkelt att få ett majoritets-beslut för en satsning på vägarna. Näringsministernsäger att man satsar väldigt mycket på vägarna, ochdet är klart att i ett stort land som är glest befolkat blirdet mycket vägar. Vi kan önska mera spårburen trafikhär, men det är inte läge för det, framför allt inte inorra , som vi nu har talat om. Där hängernäringslivets framtid ihop med hur vi klarar just väg-utbyggnaden.Fru talman! Näringsministern har mycket att fixa.Anf. 103 Näringsminister ():Fru talman! Infrastrukturen, såväl vägar och järn-vägar som luftfart och sjöfart, har en väldigt storbetydelse för vår tillväxt. Den är också avgörande förregionalpolitiken. Man kan säga att det viktigaste förregionalpolitiken är våra kommunikationer. Därförhar vi i infrastrukturpropositionen fördubblat pengar-na till tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion. Det ärsjälva tanken. Av de 364 miljarderna åtgår ungefär150 miljarder för drift och underhåll när det gällerbåde järnvägar och vägar. Vi har även eftersatthet närdet gäller järnvägar på detta område. Därmed tror jagatt vi är ganska överens.Men jag tycker att det är viktigt att säga detta:Även om vi hade satsat dubbelt så mycket pengarfinns det en begränsning: Det ska finansieras. Detfinns också en annan begränsning: Det finns interesurser i samhället att åtgärda allt detta på en gång.Det tar sin tid.Vi har också balansen mellan storstadssatsningar-na. Vi kan ta , som behöver stora satsning-ar för att klara av trafikproblemen. Så är det även iGöteborg. Då måste vi hantera detta inom en ekono-misk ram som vi på något sätt kan bära. Vi måsteockså ha resurser att dra i gång alla dessa arbeten.Om vi skulle dra i gång alla dessa arbeten på en gång,vad skulle det leda till? Jo, vi skulle få enorma pro-blem. Därför måste vi ha en plan som är långsiktig.Jag vill tacka för debatten. Den har i varje fall gi-vit mig väldigt mycket.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 2001/02:259 omkartellbildningar inom byggbranschenAnf. 104 Statsrådet ():Fru talman! har frågat vilka åt-gärder jag ämnar vidta för att motverka kartellbild-ningar inom byggbranschen i som förhindraratt människor får tillgång till bra bostäder till rimligakostnader.Jag vill inledningsvis framhålla att jag delar Rig-mor uppfattning att konkurrensfrågorna ärav vital betydelse för att boendekostnaderna skahamna på en rimlig nivå.Den senaste tidens händelser runt kartellbildning iasfaltbranschen är ett tecken på uppenbara brister ibygg- och anläggningssektorn. Detta är nu inte deenda problem som byggbranschen brottas med. Där-utöver har det vid flera tillfällenuppstått skador i byggnader som är relaterade tillfukt. Jag tänker nu främst på de problem som uppda-gats på och i Hammarby Sjöstad.Vidare konstaterades för en månad sedan sprickor ibrokonstruktionen på i . Härställs ansvarsförhållandet mellan beställare och utfö-rare på sin spets.Riksskatteverket lämnade en rapport i oktober2001 om svart arbetskraft inom byggbranschen. Denredovisning av de iakttagelser som gjorts i kontrollar-betet visar att omfattningen av svarta löner i bygg-branschen är mycket stor. Enligt RSV kan bortfalletav skatter och avgifter enbart utifrån pågående utred-ningar och identifierade , där utredning ännuinte påbörjats, uppskattas till mellan 2 och 2,5 miljar-der kronor . RSV avstår från att försöka upp-skatta det svarta arbetets totala omfattning i bran-schen men uttrycker en oro inför omfattningen.Det rör sig inte här om enstaka företeelser utan defår i stället ses som resultatet av en utveckling sompågått inom byggbranschen alltför . Det finnssåledes behov av konkreta åtgärder som kan bidra tillatt höja kvaliteten, hålla nere byggkostnaderna ochfrämja konkurrensen inom bygg- och anläggnings-sektorn. Regeringen tillsatte därför en särskild kom-mission om konkurrensen, kvaliteten och kostnadernai byggsektorn i år.Kommissionen ska fö-reslå åtgärder som syftar till att främja konkurrensenoch motverka konkurrensbegränsande beteende, an-vändande av svart arbetskraft och kartellbildning,inom bygg- och anläggningssektorn. Kommissionenska vidare föreslå åtgärder som syftar till att hållanere byggkostnaderna och höja kvaliteten inom bygg-och anläggningssektorn.Åtgärderna ska syfta till att bryta strukturer sommotverkar en effektiv konkurrens och pristransparens,motverka användningen av svart arbetskraft, stärkabyggherrekompetensen samt tydliggöra ansvaret förstörre entreprenadarbeten. Kommissionen ska arbetautifrån ett tydligt konsumentperspektiv vari bl.a. ingårbehovet av att säkra god kvalitet och hälsa och samti-digt nå sänkta bygg- och boendekostnader. Vidare skakommissionen föreslå hur arbetet mellan berörda verkoch myndigheter kan samordnas.Det är med stor tillförsikt jag ser fram emot kom-missionens resultat . följer jag upp-märksamt det interna reningsbad inom bygg- ochanläggningssektorn som förväntas ske och de följdersom detta kan få för hela byggbranschen.Anf. 105 ():Fru talman! Tack för svaret, bostadsministern.Dagligen har vi väl båda kontakt med människorsom vill diskutera bostadssituationen i vårt land. Detråder obalans mellan orter som fullständigtskriker efter nya bostäder och orter med ett överskott.Eftersom tak över huvudet, mat för dagen och ettarbete är grundläggande frågor är det naturligt att justbostäder, möjligheten att få tak över huvudet även ivåra storstadsregioner, är ett av dagens stora diskus-sionsämnen.Det är angeläget för alla som ägnar sig åt bostads-politiken att se till att det råder balans i boendet. I defall bostäder saknas måste man få ordning på det, ochpå orter där det finns bostäder måste man skapa förut-sättningar för människor att bosätta sig. Och det skavara till rimliga kostnader och med en valfrihet.Därför tycker jag att det är minst sagt olustigt attdet nu förs in andra ämnen som vi måste hanterainom bostadspolitikens område. Jag talar om ojustametoder. Vi vet också att det här dessvärre inte ärnågon nyhet. Oseriösa olagliga kartellbildningar på-går, och har så gjort ett bra tag.Det tycks dock som om frågan just nu är helt ny.Men det framgår också av svaret att bostadsministernhar blivit uppmärksam på den här frågan tidigare,även innan larmrapporterna om kartellbildningar komoch efter avslöjandena om fuskjobb och svartjobb.Jag har tidigare ställt frågor om bl.a. ockerhyroroch svartmarknad i samband med bostadspolitiskafrågor här i kammaren. Men något riktigt bra svar harjag inte fått, vare sig från bostadsministern eller frånnågon annan från Socialdemokraterna.Kokurrensutsättning har vi från ock-så påtalat ett antal gånger. Men även den frågan harman från socialdemokratiskt håll inte bemött mednågot större allvar tidigare. Därför tycker jag att detär väldigt bra att bostadsministern ger ett erkän-nande och håller med om att konkurrens är bra för attboendekostnaderna ska hamna på en rimlig nivå. Detär ju det som människorna helst av allt önskar.Tidigare har bostadsministern ensidigt talat omdet absolut angelägna i att se till att det blir nya in-vesteringsbidrag och att de ska betalas ut för att manpå det sättet ska komma till rätta med att det byggsför lite på vissa orter, t.ex. i storstadsregionerna.Det måste därför kännas som en kalldusch närkartellbildningar och fuskbyggen nu kommer upp idagern för inte minst bostadsministern. Det är ju intebra för någon, framför allt inte för alla skattebetalare,när investeringsbidragen riskerar att användas på ettosunt sätt.En bostadskommission ska nu tillsättas, och detlåter bra. Jag undrar om det är det enda som bostads-ministern tänker göra. Jag förstår att det också kom-mer upp en rad olika saker. Men det lär ju dröja innanvi får se något märkbart resultat. Kommissionen skaju föreslå åtgärder . Och efter det ska välförslagen synas noga i alla möjliga instanser, och detska vara remissförfarande och beredningar. Dessvärrekan jag se en långbänk innan det blir några konkretabeslut. Har möjligen bostadsministern någonting meratt komma med än bara denna kommission, och harbostadsministern åsikter om vad denna kommission iförsta hand ska rikta in sig på?Anf. 106 Statsrådet ():Fru talman! Jag vet inte riktigt vad har befunnit sig under de senaste årens bostads-politiska diskussion och debatt. Jag har i tal efter taltagit upp de stora problem som finns inom bostads-och byggsektorn - den monopoliserade situationen,den bristande konkurrensen, det bristande nytänkan-det i branschen och också diskussionen om kvalitetenoch produktivitetsutvecklingen i byggbranschen. Jaghar gjort detta gång på gång därför att jag har insiktenom att om vi ska få till stånd ett byggande av bostädertill rimliga kostnader krävs det att branschen utveck-las med en högre produktivitet, en bättre konkurrensoch ett bättre nytänkande.Regeringen har också tagit ett antal initiativ för attfrämja ett sådant nytänkande och en ökad konkurrens.Det har vi gjort efter att Byggkostnadsdelegationenlade fram sin rapport när vi inrätta-de Byggkostnadsforum på . Vi har tillförtresurser för att initiera ett antal pilotprojekt för atttänka nytt i byggbranschen. Vi har gett i uppdrag att ägna särskild kraft åt bygg-branschen, och det ser vi ju resultatet av just nu.Jag måste tillstå att jag har blivit chockad av deuppgifter som har kommit i dagern när det gällerasfaltbranschen. Jag trodde inte i min livligaste fanta-si att omfattningen på kartellbildningarna var av detslag som har uppdagats. Jag har varit medvetenom att det har funnits bristande konkurrens. Menorganiserade karteller i den omfattning som har av-slöjats hade jag svårt att före-ställa mig tidigare. Det är också motivet till att vitillsätter byggkommissionen.Jag kan glädja - jag hoppas atthon blir glad över det - med att investeringsbidragetnu faktiskt tycks ge resultat också på så sätt att detbörjar dyka upp ett antal mindre och medelstora fö-retagare som vill vara med och bygga till rimligakostnader. Det kan främja konkurrensen och utveck-lingen i branschen på sikt.Under den ansökningsperiod som upphör inom denärmaste veckorna och där länsstyrelserna ska fattabeslut har vi fått in ansökningar på3 500-4 000 lägenheter. Det exakta antalet är interiktigt klart . Och flera av dessa projekt är privataprojekt med mindre och medelstora företag, t.ex.Duvkullen i , Jakri i och det norskaföretaget som ska bygga 1 200 lägenheter i Malmötill rimliga och överkomliga kostnader. Så visst börjardet röra på sig i branschen. Jag tror att investeringsbi-draget har varit väldigt betydelsefullt för att få tillstånd en utveckling där vi får fler aktörer på bygg-marknaden.Rigmor frågade mig vad jag vill attbyggkommissionen ska syssla med. Ja, det framgår juav direktiven till kommissionen. Det handlar både omåtgärder för att främja en ökad konkurrens, en högrebyggherrekompetens, men också åtgärder som foku-serar på kvaliteten och ansvarsförhållandet mellanbeställare och entreprenör. Det är ett grannlaga jobbsom kommissionen har framför sig. Den får kort tidtill sitt förfogande. Den ska redovisa sitt resultat re-dan i år.Anf. 107 ():Fru talman! Jo, jag har följt debatten, och jag vetatt bostadsministern och den socialdemokratiskaregeringen har gett en rad uppdrag till olika myndig-heter. Det kan i och för sig vara bra. Men förslagentill åtgärder har vi inte sett riktigt än.Jag tycker att det är trist, minst sagt, att det harkommit in osunt beteende i byggbranschen på det sättsom nu har skett. Detta minskade förtroende för bran-schen stänker över på alla som jobbar med byggfrå-gor. Jag tycker inte att det är riktigt rättvist. Alla är juinte bovar. Därför undrar jag hur bostadsministerntänker hantera den situationen. Det gäller nu att viändå håller flaggan högt för dem som är sunda.Trots att det finns många hus i vårt land somär så bra, så har detta osunda kartellbildande samtuppdagandet av mögel- och fuktskador upprörtmånga människor i vårt land. Husbygge är ju en oer-hört viktig beståndsdel för att vi ska ha det så bra sommöjligt. Därför är det angeläget och nödvändigt attvåra hem, våra arbetsplatser, skolor, dagis, sjukhusoch lokaler för all möjlig verksamhet byggs på ettklokt och varsamt sätt och med målet att husen skahålla . De ska vara vackra och vara hälso-samma att bo i. Det måste alltså vara ett sunt husbyg-gande som är det nödvändiga.Jag fann en artikel i där mantar upp frågan om förhållandet och ansvaret mellanbyggentreprenörer och byggherrar, om förhållandetmellan krångliga byggregler och byggprocesser i sinhelhet. Håller bostadsministern med om att det kanfinnas dumsnåla byggherrar och att det bäddar förkarteller? Snabbar man på byggprocessen genom attdela upp mark och uppdrag mellan varandra? Om detär så, hur ska vi då någonsin få fram en verklig kon-kurrens som är positiv för den sunda marknaden iSverige?Vi behöver få in fler seriösa byggherrar på mark-naden som står sig väl i konkurrensen, byggherrarsom bygger både ekologiskt och ekonomisktriktigt. Vi vet att denna möjlighet finns, och det är braom man kan låta även dem ta del av de bidrag somfinns. Jag är emot bidrag, men när de finns måste defördelas även till dem.Hur mycket av dagens enorma bostadskostnaderkan hänföras till byggfusk och osunda kartellbild-ningar? Kommer vi efter detta uppvaknande att se attbostadskostnaderna kommer att bli rimligare i framti-den, att husen blir mycket bra och att såväl markna-den som husen tillfrisknar? Tänker bostadsministernredan nu granska såväl upphandlingsförfarande sombyggtider, planförfarande och marktilldelningar iSverige och inte bara invänta kommissionen?Anf. 108 ():Fru talman! Byggkostnaderna är en viktig fråga.Många anser i likhet med att bygg-kostnaderna också är ett hinder för bostadsbyggandet.Det är oroväckande att det, som vi fått veta , förekommer prissamarbete mellanstora företag i byggbranschen som på olika sätt försö-ker undvika konkurrensens friska prispress. Ingentingkan så som fri konkurrens sänka priserna och effekti-visera produktionen. Dessa välgörande piskor påföretagen är ju anledningen till att de vill undvikakonkurrens.Det som förvånar mig är att statsrådet inte nämnerden del av branschen som han annars så gärna ochlänge talar om. Var finns de s.k. allmännyttiga ellerkommunala företagen i hans tal om konkurrens ochprispress?Uppenbart är - och det får vi väl höra mer om - att statsrådet när det gäller de kommunalabostadsföretagen är motståndare till konkurrens.Kommunala bostadsföretag ska i stället vara heltohotade och själva kunna sätta normer för vilka hyrorsom ska gälla i landet. De kommunala bostadsföreta-gen ska genom lagstiftning skyddas från konkurrensoch vara hyresledande. Bättre skydd mot prispressan-de konkurrens kan man knappast få av lagstiftaren.Icke desto mindre, eller kanske just därför, visar detsig i gjorda undersökningar, som åberopas avhyresgäströrelsen att kostnaderna för byggande iallmännyttiga byggherrars regi i genomsnitt är 37 %högre än för de privata byggherrarna.Enligt SCB:s siffror sammanställda av var produktionskostnaden per kvadratme-ter för bostäder byggda i allmännyttans regioch för bostäder byggda i privat regi. Istorstäderna är prisskillnaden ännu större, nämligen49 % - eller ca per kvadratmeter för deprivata bostäderna och ca för allmännyttan.Håkan , fastighetsekonom hos Hyresgästfö-reningen, säger: "De privata byggherrarna är bättre påatt pressa kostnaderna. De anlitar nog oftare mindreföretag på orten och är noggrannare i upphandlingenän allmännyttan." Vidare säger han: "Det faktum attallmännyttan i huvudsak anlitar de tre stora byggfö-retagen gör att man kan fråga sig om det inte före-kommer prissamarbete." Uttalandet är tänkvärt. Jagblir lite oroad av att statsrådet inte tar upp allmän-nyttans förhållande till konkurrensfrågorna.Anf. 109 Statsrådet ():Fru talman! Jag ska inte ge mig in i diskussionenom hyressättningssystemet. Eftersom vi kommer tilldet i nästa interpellationsdebatt lämnar jag den frågandärhän.Allmännyttans nybyggnation har väldigt liten un-der . Genomslaget när det gäller pri-serna ser man framför allt i storstadsområdena därallmännyttan, exempelvis i , har tillåtitsbygga i mer attraktiva och exklusiva lägen och därproduktionskostnaderna varit väldigt höga. Hammar-by Sjöstad kan nämnas som exempel.Precis som jag gjorde i mitt tidigare inlägg kon-staterar jag att vi när det gäller resultaten av det in-vesteringsbidrag som regeringen, trots ert motstånd,införde nu ser att ett antal mindre och medelstoraaktörer på marknaden tar för sig och bygger till rimli-ga kostnader - i , och ochäven på andra håll.Detta tycker jag är utomordentligt glädjande. Detär ju också ett gott resultat av investeringsbidraget attfler aktörer kan stimuleras fram på marknaden. Det ärjust fler aktörer som vi behöver och gärna också flermindre och medelstora byggare och förvaltare.Jag tror att det stora problemet inom byggsektornsom lett till ett svagt omvandlingstryck och till enlägre produktivitetsutveckling än i annan industri äratt vi har gått från en situation där ett flertal kunnigabeställare i egen regi och med hjälp av lokala bygg-mästare och hantverkare byggde för egen långsiktigförvaltning till en situation där ett fåtal stora rikstäck-ande byggbolag med ägda underleverantörer produce-rar byggnadsverk som överlåts till förvaltning avnågon annan.Jag tror att detta är det stora problemet. Det ärmitt svar till som efterlyser vart jagkonkret vill. Jag vill uppnå en byggproduktion i Sve-rige som håller sig på en stabil nivå på 25 000-30 000lägenheter och som stimulerar fram nya aktörer påmarknaden, såsom Duvkullan som bygger i egen regioch förvaltar eller Jakri i som bygger i egenregi och förvaltar med hög kvalitet och till väldigtrimliga kostnader. Dit vill jag.Det är också viktigt att tillsatt byggkommissionfokuserar just på hur vi kan åstadkomma en situationpå den svenska byggmarknaden där vi stimulerarfram fler aktörer att ta ett ansvar för den bostadspro-duktion som vi måste få upp till högre nivåer än som är fallet för att kunna tillgodose människors be-hov av bostäder.Anf. 110 ():Fru talman! var jag i och tittadespeciellt på bostadssituationen där eftersom det kan-ske särskilt intresserar mig.För närvarande finns det 1 000 bostäder i produk-tion i . Ytterligare 1 000 bostäder är på plane-ringsstadiet. 7 000 bostäder är på gång men har ännuinte börjat projekteras. 200 studentbostäder byggs ochär precis klara. 100-400 studentbostäder sätter manalldeles snart i gång med. Inalles är 9 500 bostäder pågång. Det låter ganska bra. Men sett till hur mångadet är som står i den kommunala bostadskön låter dethelt plötsligt alldeles för lite. 46 000 personer stårnämligen i den kön. Det finns ett stort behov av"förstagångs"- och studentlägenheter. 6 000 ungdo-mar står i kö för en bostad i . Ett partusen till köar i studentnationernas egna köer.Bara i kommun visar det sig finnas enenorm marknad. Dessutom finns det mark att byggapå i den kommunen. Mot den bakgrunden är det vik-tigt att vi som bostadspolitiker gör som två kvinnor iden här branschen faktiskt har gjort. Dels gäller detBarbro hos som, tyckerjag, på ett väldigt bra sätt ryter till när det gällerbyggbranschen och kartellerna. Hon säger att de numåste öppna böckerna och rensa i grabbkulturen.Dels gäller det som under ru-briken "Vad har företagen att vinna på konkurrens? "säger:"spelregler är viktigt för att vi ska få kon-kurrens på lika villkor för företagen. De allra flestaföretag följer konkurrenslagen, men tyvärr finns dettillräckligt många som bryter mot den för att det skavara ett stort problem. Karteller, särskilt i form avprissamarbete, marknadsdelning och uppgjorda an-bud, är en form av ekonomisk brottslighet som gyn-nar vissa företag på konsumenternas, konkurrenternasoch det allmännas bekostnad." Det kan inte jag ochCenterpartiet acceptera!Anf. 111 ():Fru talman! Jag tycker att det är bra att statsrådetuppskattar kunniga byggherrar som ser till att det blirlåga byggkostnader. Men då förstår jag inte riktigtvarför allmännyttan har högre byggkostnader. De harju minst lika lång erfarenhet som andra bostadsföre-tag.Studentbostadsstiftelsen i , SSSB, därde är kunniga men inte får några tomter, har ändålyckats pressa sina byggkostnader högst väsentligtgenom ett okonventionellt byggande. De köper bl.a.moduler från , som alldeles nämndeshär, och kan på det viset genom lite nytänkande fåned kostnaderna med nära nog 50 %.Jag är fortfarande förundrad över att allmännyttaninte klarar att pressa priserna. Jag har läst i papperfrån regeringen att allmännyttan just skulle ha denstora fördelen att man kunde pressa priserna, men dethär tyder knappast på att så är fallet. Men det kanskestatsrådet kan fixa på något sätt.Anf. 112 Statsrådet ():Fru talman! Avslöjandet om asfaltkartellen tycksha fört något väldigt gott med sig i den bostadspoli-tiska debatten. Helt plötsligt påstår även Moderaternaatt det går att bygga till rimliga kostnader. Det går attbygga hyresrätter. Det är trevligt att höra det frånCarl-Erik Skårman. Jag har sagt det att detgår, men jag brukar få mothugg från Moderaterna.Det går inte, har sagt.