prot · GQ0911 · 2002-11-05 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:11Tisdagen den 5 novemberKl. 14.00 - 15.21Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 24 och 30 oktober.2 § Meddelande om frågestundTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande stats-råd närvara:Statsminister , utbildningsministerThomas , statsrådet , miljö-minister och statsrådet § Meddelande om information från regering-enTalmannen meddelade att torsdagen den7 november skulle statsminister lämna information om i Brysselden 24 och 25 oktober 2002.4 § Svar på interpellation 2002/03:16 om assi-sterad befruktning för kvinnor i samkönade rela-tionerAnf. 1 Justitieminister ():Herr talman! har frågat migvad jag avser att göra för att bereda frågan om assiste-rad befruktning för kvinnor som lever i samkönaderelationer. Han har även frågat mig vilken tidsgränsjag avser att sätta för när den av efterlystaöversynen av det rättsliga föräldraskapet vid sådanbefruktning ska vara färdig.Frågan om assisterad befruktning för lesbiska parsom registrerat sitt partnerskap eller lever i ett sambo-förhållande har som bekant övervägts av Kommitténom barn i homosexuella familjer. Som påpekar i sin interpellation föreslår kommitténatt en rätt till assisterad befruktning för lesbiska parskall införas.En rad remissinstanser avstyrkte emellertid kom-mitténs förslag om hur det rättsliga föräldraskapet förbarnen skulle lösas. Flera remissinstanser var kritiskamot att reglerna skulle motsvara de regler som gällerför heterosexuella par. Såväl regeringen som riksda-gen har därför ansett att andra sätt att lösa föräldra-skapsfrågan bör övervägas och att en möjlighet tillassisterad befruktning inte bör införas innan slutligställning tagits till den frågan.Föräldraskapsfrågan ligger inom mitt ansvarsom-råde. Arbetet med den frågan har påbörjats. Tanken ärhär att en departementspromemoria ska kunna remit-teras . I promemorian kommer att över-vägas alternativ till kommitténs förslag om föräldra-skapet i dessa fall.Frågan om assisterad befruktning ligger inom so-cialministerns ansvarsområde. Jag har från socialmi-nistern inhämtat att frågan om assisterad befruktningför lesbiska kvinnor avses att beredas vidare när frå-gan om det rättsliga föräldraskapet är löst.Anf. 2 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret från ju-stitieministern. Först och främst vill jag säga ett parallmänna ord. När vi talar om assisterad befruktningför kvinnor i samkönade relationer är det viktigt att seatt vi talar om människor som finns här och . Dethandlar inte om abstrakta begrepp och det handlarinte om något som ska hända , utan dethandlar om vilka lagar som ska gälla för ,, , eller varför inte . Dethandlar om alla dem som antingen har blivit föräldereller kommit till världen genom assisterad befrukt-ning i en samkönad familj. Men det handlar inte baraom lesbiska, som justitieministern råkade säga, utanäven om bisexuella kvinnor.Det ska också betonas att det är helt i linje medFolkpartiets ståndpunkt att den fortsatta utredningengörs. Redan i Kommittén om barn i homosexuellafamiljer påpekade vi att det inte fanns ett tillräckligtbeslutsunderlag. Det var alltså utmärkt att regeringeni våras anslöt sig till denna bedömning och flaggadeför en kompletterande utredning.Oavsett om man har hunnit bilda sig en uppfatt-ning i själva lagstiftningsfrågan och oavsett vilkenden åsikten i så fall är så tror jag att alla kan enas omatt måste ha fakta på bordet innan ett beslutfattas.Men det problematiska, och det som föranlettdenna interpellation, är att slutdatum för den kom-pletterande utredningen flyttas fram i tiden.Vad justitieministern inte nämner i sitt svar är attregeringen har gjort utfästelser om att fråganskulle utredas i betydligt snabbare takt.Den 7 mars 2002 uttalade regeringen i ett press-meddelande att arbetet med att bereda frågan omregleringen av det rättsliga föräldraskapet skulle inle-das . I ett TT-citat från den 8 februarisamma år - och jag har inte sett citatet dementeras -sade justitieministern att regeringen räknar med attredan under 2002 kunna lägga fram ett förslag. Dentidsplanen är nu bara att lägga åt sidan.Så sent som meddeladesdet till att någon utred-ning inte hade påbörjats. sade justi-tieministern i frågestund att han inte våga-de utlova någon bestämt tidpunkt för när arbetetskulle vara färdigt. , , säger mi-nistern att det förhoppningsvis ska finnas en departe-mentspromemoria från någongång . får vi också beskedet att detefter remissbehandlingen av denna departementspro-memoria väntar ännu en fortsatt beredning, inomSocialdepartementet. När den är färdig kan vi mycketväl vara framme vid 2004.Låt mig påminna om att tillkän-nagav för regeringen att det rättsliga föräldraskapetmåste utredas färdigt och att detinte fanns anledning att därefter ytterligare fördröjaett slutligt ställningstagande i inseminationsfrågan.Är upp till fortsatt beredning verkligen attarbeta ? Mina följdfrågor tillstatsrådet blir därför: Vad har föranlett justitieminis-tern att ändra tidsplanen jämfört med vad som med-delades ? Anser justitieministern att Reger-ingskansliet har låtit utredningen om rättsligt föräld-raskap komma till stånd ?Anf. 3 ():Herr talman! Jag vill på många sätt instämma iden kritik som har framfört härvad gäller det som justitieministern har lovatpå olika håll. Även representanter för regeringspartiethar lovat det här ifrån talarstolen under debatten den5 juni, när vi beslutade om frågan gällande adoptionoch partnerskap. Då lovades det från regeringens sidaatt man innan årsskiftet skulle ha en lösning på frå-gan.Jag har förstått att någon utredning fortfarande, , inte har kommit i gång. Om det nu är så att enutredning har kommit i gång, som justitieministerntrots allt påpekar i sitt interpellationssvar till MartinAndreasson så är jag nyfiken. Jag vill få reda på vaddet är som den här utredningen håller på att se överrent faktiskt. Vilka olika detaljer är det som ses över?Jag har inte heller sett något direktiv för vad utred-ningen ska ta upp.En annan sak sägs också i svaret. Justitieministernpåpekar att såväl regeringen som därför haransett att andra sätt att lösa föräldraskapsfrågan börövervägas. Han syftar då på att flera remissinstanserhar varit kritiska mot att reglerna skulle motsvara deregler som gäller för heterosexuella par. Min fråga ärförst och främst: Menar justitieministern att det somhåller på att förberedas inom ären särlagstiftning?Jag vill också påpeka att inte alls hargjort en sådan bedömning eller ett sådant uttalande,det vill säga att det skulle vara just därför - att detskulle vara andra former än de nu gällande för hetero-sexuella par som ska vara gällande - som riksdagenhar ansett att frågan behöver utredas vidare.Anf. 4 ():Herr talman! Först och främst vill jag tacka justi-tieministern för det besked som vi har fått här i dagom att man kommer att redovisa det här under nästaår.Jag vill också betona den situation som de flestakvinnor som lever i samkönade relationer befinner sigi, nämligen att det inte är någon komplicerad processatt genomföra en insemination på egen hand i dag.Men skillnaden är att de kvinnor som gör det utan attvara assisterade gör det på egen risk. De gör det alltsåutan en medicinsk kontroll. Detta gör att den proces-sen inte blir jämställd. Den blir inte jämlik med andraformer. Det är en stor orättvisa som lagstiftningen harredovisat.Jag tycker faktiskt att det här är en miss, och i detavseendet vill jag instämma med . Man har dragit ut på den härprocessen . Därför är det på sittsätt glädjande att man vill återkomma ,men det har tagit . Detta var inte vad mansade på när man genomfördeadoptionslagen. Därför får vi hoppas att den här ut-redningen går så fort som möjligt.Anf. 5 Justitieminister ():Herr talman! Tack för den höga ambitionsnivån.Jag vill understryka att jag också delar den. Det finnsinga politiska skillnader mellan våra ställningstagan-den i den här frågan. Vi är helt överens. Dessutom ärfrågan redan politiskt avgjord.Det finns två saker som avgör den här frågan. Denena är den juridiskt tekniska frågan som man nu ar-betar med. Det är svårt även för mig som är jurist ochhar arbetat på advokatbyrå att exakt avgöra närsaker och ting blir klara eftersom de tjänstemän somär de allra bäst lämpade inte själva kan avgöra det. Såkomplicerat kan det vara. Det är inget särskilt för dethär lagstiftningsarbetet, utan så är det i alla lagstift-ningsarbeten.Den andra saken gäller arbetsmiljöfrågan. Pro-blemet för tjänstemännen på ärinte att de arbetar för långsamt, utan de arbetar tvärt-om alldeles för mycket. Jag skulle aldrig drömma omatt på något sätt påpeka att de borde arbeta fortare.Problemet är snarare det omvända.Det som gjorde att jag tidigt trodde att dethär skulle kunna ske fortare var att jag bland annatgjorde den bedömningen att det skulle kunna hand-läggas av andra personer än den person som är denbäst lämpade och som är föräldraledig.Jag tänker inte på något sätt lägga mig i det. Det voreytterst olämpligt av mig som chef för att lägga mig i frågan om hur länge en per-son ska vara föräldraledig. Därför tänker jag inteheller utlova något bestämt svar.Men jag kan utlova att vi på alla sätt anser det an-geläget att den här frågan blir klar så fort som möj-ligt. När vi säger att arbetet pågår innebär det attdiskussioner naturligtvis förs och möten hålls påJustitiedepartementet för att kunna förbereda det härarbetet så att det blir klart så fort som möjligt.Sammanfattningsvis finns det inga politiska pro-blem i detta. Vi är helt överens. Vi arbetar så fort sommöjligt med den här saken. Det är en rent juridisktteknisk fråga samt en arbetsmiljöfråga som avgör närdet här blir klart. Det här är prioriterat. Det finns medi verksamhetsplaneringen. Det kommer med all san-nolikhet att komma en promemoria under 2003.Anf. 6 ():Herr talman! Det vore mig främmande att föreslåen arbetssituation på som gårutanpå vad arbetsmiljölagen föreskriver. Det är na-turligtvis beklagligt att höra att bedömningen enbartav den anledningen har fått bli en annan när det gällertidsplanen jämfört med . Här får vi naturligtvista justitieministerns besked på allvar.Det har ju varit olika inlägg i den här interpella-tionsdebatten. Här vill jag passa på att betona attingen skugga ska falla över det utredningsarbete somgjordes av Kommittén om barn i homosexuella fa-miljer. Den rättsliga modell som de arbetade fram,och som sedan fick hård kritik bland annat från Folk-partiet och många remissinstanser, var föranledd avatt man bara fick lov att ta ställning till frågan omdagens särlagstiftning är rättsligt motiverad. Om såinte var fallet blev det underförstådda svaret att dåska dagens regler för insemination vid heterosexuelltföräldraskap tillämpas på exakt samma sätt. Manhade inte möjlighet att ta ställning till om andra rätts-liga modeller kunde övervägas.Här vill jag också betona att jag tror att det förmånga ledamöter här i kammaren kan vara väldigtviktigt för det personliga ställningstagandet vilkenrättslig modell som regeringen kommer att föreslå närdet gäller föräldraskap. Även om frågan på sätt ochvis har behandlats i kammaren tror jag attmånga ledamöter mycket tydligt efterlyser en genom-gång för att kunna göra sitt personliga ställningsta-gande klarare. Här är grundproblemet att reglerna omföräldraskap i inte anpassades till detfaktum att inseminationer inte bara förekommer påklinik i heterosexuella relationer, utan de förekommeräven i hemmet. De förekommer även på kvinnor somlever i en relation med andra kvinnor. Det är det somär grundproblemet som måste belysas.Jag ser fram emot att få ta del av Justitiedeparte-mentets arbete i den här frågan så snart det är möjligt.Anf. 7 ():Herr talman! Till justitieministern vill jag säga attvi självfallet är överens i den här frågan. Det råderingen tvekan om det. Det som vi har blivit lite upp-rörda över är att det har dragit ut så mycket på tiden.Jag kan i och för sig ha förståelse för de argumentsom justitieministern lyfter upp här, men jag tyckerändå att det är lite märkligt att arbetssituationen påJustitiedepartementet ska vara avgörande för hur enfråga fortskrider och hur man fortsätter att beredafrågan eller sätter i gång med detta.Jag skulle vilja gå vidare på det jag var inne på ti-digare och som lyfte upp här. Dethandlar om vad den här utredningen ska gå ut på.Som jag ser det finns det två olika delar vad gällerövervägandena kring det rättsliga föräldraskapet. Denena delen handlar om det rättsliga föräldraskap somgäller de inblandade kvinnorna. Men frågan är hur nii departementet kommer att bereda frågan när sper-madonatorn är känd, det vill säga när det är en aktivfader. Det gäller till exempel det aktuella fallet medJonas . Det fallet är ju väldigt aktuellt ochkänt.Därför är det också viktigt att se vad riksdagenbeslutade . Bland annat biföll man ett mo-tionsyrkande från i motion L21 yrkan-de 8 som faktiskt innebär att departementet också skase över den delen som handlar om sociala föräldrarutöver de två lesbiska kvinnorna som är aktuella försjälva inseminationen. Jag skulle vilja ha svar på hurjustitieministern ser på den här frågan i beredningsar-betet.Anf. 8 Justitieminister ():Herr talman! Det är precis de frågorna som just nuutreds. Jag ser gärna att vi fortsätter att ha ett närasamarbete i de här frågorna. Ni får jättegärna varamed och följa det här arbetet. Jag är tacksam för denförståelse som finns. Vi ska fortsätta att sträva efterdet när det gäller det här lagförslaget och alla andralagförslag.Den här frågan är vi helt överens om. Jag tyckeratt det är positivt om vi är flera som är med och ar-betar med de tekniska frågorna.Anf. 9 ():Herr talman! För vissa ledamöter och andra trorjag inte att det bara är en teknisk fråga. Frågan omassisterad befruktning är mycket viktig inte minst förde föräldrar och andra för vilka den är verklighet iden egna familjen. Det handlar faktiskt om vilkenjuridisk roll man kommer att ha i förhållande tillbarnet respektive de vuxna man växer upp med.Frågan om arbetsmiljön på Justitiedepartementethar ju tidigare berörts. Här kan man också passa påatt säga att en orsak till att den här kompletterandebelysningen behöver göras på departementet är attutredningen hade så ont om tid. Man hade inte prak-tiska möjligheter att ge den här frågan en lika grund-lig belysning som man gjorde när det gällde adop-tionsreformen som redan har beslutat om.Man kan här fråga sig ifall det verkligen i alla lä-gen är helt rimligt att säga att alla utredningsuppdragmåste slutföras i sin helhet ,vilket är den huvudregel som gäller. Man kan mycketväl tänka sig att lägga fram delbetänkanden för attkunna få en allsidig belysning i en helhet.Jag ber som sagt att få tacka för det svar som hargetts och för den förda debatten. Jag ser också framemot det resultat som ska kom-ma från Justitiedepartementet.Anf. 10 Justitieminister ():Herr talman! Jag skulle avslutningsvis bara viljameddela att kommittén inte begärde någon ytterligaretid. Då kan vi inte gärna ta initiativ till att ge denytterligare tid.Jag kan också hålla med om att det för många ut-redningsuppdrag visst skulle behövas längre utred-ningstid. Ofta är kritiken den motsatta, att det tar förlång tid, men visst kan man diskutera detta.Jag tror att det här har stor betydelse eftersom det,som inledningsvis sades, handlar om människor somlever . Det kommer att ha en oerhört stor bety-delse för deras resterande liv att vi kommer fram tillrätt slutsats. Vi arbetar på alla sätt för att få det klartså fort som möjligt men också för att det ska bli såperfekt som möjligt för dessa människor.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2002/03:18 om poli-sens situationAnf. 11 Justitieminister ():Herr talman! har frågat mig omjag avser vidta några åtgärder för att förbättra polis-situationen.Vid ingången av 2002 hade polisorganisationenen ekonomi i balans. Att tidigare underskott kunnatarbetas bort beror bland annat på det tillskott om 600miljoner kronor som polisen fick på tilläggsbudgetunder 2001.Trots dessa satsningar är polisens ekonomiska si-tuation fortsatt bekymmersam på flera håll i landet.Av den anledningen tillförs polisen utökade anslag. Ibudgetpropositionen föreslår regeringen attpolisen tillförs utöverdet tillskott på som tidigare avise-rats. De prognoser som har lämnatpekar dock på ett resursbehov som är större än så. Detansträngda utgiftsläget har emellertid tvingatregeringen att föreslå ett generellt besparingskrav på0,för samtliga statliga myndigheter inklusivepolisen. Trots det ansträngda utgiftsläget föreslår viatt polisen tillförs utökade resurser.Regeringen föreslog redan i budgetpropositionenför 2002 att polisen dessutom skulle tillföras ytterli-gare från och med 2004.Rolf hänvisar till larmrapporter omatt antalet poliser minskar. Jag vill betona att det inteär så utan att antalet poliser ökar. Bara under detförsta halvåret fick vi nästan 300 fler poliser trotsstora pensionsavgångar.Ökningen behöver fortsätta, och därför föreslårregeringen att 4 000 nya poliser ska utbildas under dekommande fyra åren. Eftersom regeringen inte pre-senterade några förslag till anslag i budget-propositionen har vi inte tagit ställning till polisensanslag och framåt.Frågan om de nya poliserna och övriga frågor somberör polisens totala resursbehov och däref-ter bereds inom ochkommer att behandlas i den ekonomiska vårproposi-tionen 2003.Anf. 12 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet försvaret, men jag måste säga att det är aningen tunt ochatt det bekymrar mig. Det har lite grann av strutsin-riktning. Jag försöker vara positiv, men jag hittaringet positivt i svaret. Som strutsen gräver man nedsig i sanden, och möjligheterna att se klart och tydligtbrukar då vara väldigt begränsade. Jag kan försökaanstränga mig, men jag ser ingen ljusning i svaret.Jag har under de som jag har varit iriksdagen tagit upp det här 15-20 gånger i interpel-lationer och motioner. Det har inte hänt särskiltmycket. Vi skulle ha kunnat föra samma debatt 1994eller 1995 med den enda skillnaden att vi då hade enannan justitieminister.Det känns som om vi har samma problem i dagsom då. Jag har en otäck känsla av att det inte häntnågonting. En sak har visserligen hänt, nämligen attdet i debatten åren 1991-1994 berodde på den bor-gerliga regeringen att det var problem med polisen.Det kan möjligen skilja i det avseendet.Det känns som om regeringen gör nästan allt -det menar jag verkligen - för att inte komma tillkärnpunkten i den här frågan, nämligen att det måstetill mera resurser. Det räcker inte med det som stats-rådet var inne på här.Jag undrar efter att ha hört statsrådets svar om allaandra har fel i sina bedömningar av polisens situationmedan regeringen och socialdemokraterna har rätt.Har tidningen Aktuell Säkerhet fel när den i en rubrikskriver: "Snacka ni, men det blir färre poliser!" Dettasägs efter det att man har gjort en ganska grundliganalys på rätt många sidor. Jag hoppas att statsrådethar läst Aktuell säkerhet, som är en noggrann utred-ning.Har polisfacket i fel? Jag vill hänvisatill dagens nummer av Metro, där det framhålls attpolisfacket säger nej till nya poliser i . Detär en ganska allvarlig läsning. Har polisfacket fel närdet säger att man inte kan ta emot en enda ny polis iStockholm eftersom det inte finns några pengar?Har Polisförbundets ordförande fel då han sägeratt den uppräkning av pengar som finns i budgetenredan är intecknad?Har ekonomichefen på fel dåhon säger att budgetpropositionen ger plus minus nollför polisen?Jag konstaterar att tidningarna i mitthemlän , exempelvis i , säger attpoliser nu tvingas vara kontorister eftersom man intehar möjlighet att anställa sådana utan kontorsjobbetfår utföras av poliser.För att ge ett annat hemmaexempel slår man iLudvika larm om att det inte finns några poliser allsoch om att man inte klarar dygnetruntbevakningen.Jag måste fråga statsrådet om han på allvar menaratt den verklighet som alla dessa personer ger uttryckför är felaktig. Har de fel, medan statsrådet och bud-getansvariga har rätt?I ett fax som gick ut i går från polisfacket i Stock-holm står det: "måste få mer medelför att fler poliser skall kunna anställas, eftersom vi inte har råd med dem vi redan har, ännu mindreom vi blir fler! "Man skriver också, vilket är ganska allvarligt, inte har tid att rehabilitera långtidssjukskrivnapoliser. Det är mycket allvarligt om det verkligen ärså. Jag hoppas att statsrådet vill ta upp detta och ge ett besked både till polisfacket och tilltjänstgörande poliser. Är situationen så dramatisk inte har råd att rehabilitera långtidssjukskrivnapoliser? Medelåldern är ganska hög. låter inte såhögt, men det är alltså en medelålder. Många 46-åringar med lång yttre tjänst bakom sig begär i daginre tjänst.Jag undrar om statsrådet aldrig har funderat överom alla dessa människor från facket och från verklig-heten har fel och regeringen och Socialdemokraternarätt. Om statsrådet kan övertyga mig om detta kom-mer jag att vara nöjd när jag går härifrån i dag.Anf. 13 Justitieminister ():Herr talman! Om tyckte att mittsvar var dystert och negativt bör han kanske läsa omsin egen interpellation. Den var nämligen det dy-straste som jag har läst på länge.Nej! Andra människor har inte fel. De har rätt i attden ekonomiska situationen är minst sagt bekymmer-sam. Jag vill därför återigen läsa upp följande me-ning:"Trots dessa satsningar är polisens ekonomiskasituation fortsatt bekymmersam på flera håll i landet. "Detta är vi fullt medvetna om, och det är ocksådärför som det här arbetet pågår iRegeringskansliet. Det är också så att 4 000 nya poli-ser ska utbildas . Självklartkommer det att innebära att ytterligare resurser behö-ver tillföras.Detta presenterades , och det är naturligtatt det återkommer i vårens budget, som man just nubereder. Svaret på frågan är alltså: Nej. De som ärbekymrade över polisens ekonomi har inte fel. Jaghar samma uppfattning. Det kommer sannolikt fram-över att behövas ny pengar. Det är inte någon nyinsikt utan precis vad vi själva har angivit i budget-propositionen.Jag har efter alla interpellationer som ställts be-stämt mig för att inte fortsätta att tala om den plåg-samma insikten från den borgerliga regeringstiden1991-1994. Vi måste gå vidare, och jagtycker att det är dags att göra det. Om har någon annan, motsatt uppfattning kan jagåterigen påminna om det, men vi avstår så länge.Vi är som sagt överens: Det kommer att behövasytterligare resurser därför att det kommer att utbildasflera personer. Jag vill också i sammanhanget säga attdetta sades under hela , och vi har ocksådärefter tillfört ytterligare resurser.Anf. 14 ():Herr talman! Då kan vi börja med att vara enigaom att det är nu och att vi kan lägga de om-talade åren bakom oss. Det är ju ett framsteg. Det ärinte alltid man kan vara överens om sådana saker,men det gläder mig att vi kan vara det.Min interpellation var dyster, för det var ju nästanbara citat i den. Det var ingenting som moderatenRolf tyckte eller hade hört på stan, ochdet var inte något som någon gnällig polis eller någotgnälligt polisfack hade ringt om. Det var citat fråntidningen som jag refererade till omhändelser ur verkligheten från mitt hemlän Dalarnaoch andra saker som inträffat på polissidan. Jag vissteju inte då att jag, när jag skulle gå hit , skullemötas av Metro och dess löpsedlar och även diskus-sionen i Dagens Nyheter.En sak glömde statsrådet, och det förstår jag. Detär svårt att hänga med när det är mycket saker attdiskutera. Frågan om rehabiliteringen skulle jag viljaha upp på bordet. Det är en ganska allvarlig sak sompolisfackets ordförande säger här, nämligen att situa-tionen är att långtidssjukskrivna poliser vägrasrehabilitering. Om det är så är det ju väldigt dystert,och då blir det en dyster debatt det här, tyvärr.