prot · GQ0914 · 2002-11-08 00:00:00 — Det kan jämföras med att på det lo-kala planet de flesta myndighetsbeslut trots allt fun-gerar så, med den lagreglering som finns, att det gåratt komma till tals.På det sätt förslaget om ett ensidigt svenskt torsk-fiskestopp togs fram blev behandlingen ur dennaaspekt, enligt min mening, felaktig och olycklig. Närett regeringsförslag, om det genomförs, så direktberör inblandade människor i deras vardag måsteförslaget föregås av en process där delaktighet är ettmåste - inte minst för att få till stånd ett kunskapsut-byte. Här måste regeringen ta sitt ansvar.Sakfrågan har en så stor dignitet att förslaget ris-kerar att försvaga hela samhällsstrukturer längs Sve-riges kuster. Det är ingen liten fråga för dessa männi-skor. Ett stort hot är också att föryngringen inomsvenskt fiske stoppas. De unga ger sig gärna på någotannat med bättre framtidsutsikter.Från svenskt håll har man varit framgångsrik i ar-betet med regleringar i fisket - och som alla natur-ligtvis ställer upp på.Det finns mycket att utveckla i sakfrågan, menden kanske inte hör hemma här . Det bekym-mersamma är bristen på delaktigheten i beslutspro-cessen för de människor som direkt berörs. Jag är heltövertygad om att dessa människor är beredda attmedverka till lösningar och att ta ansvar för dessa.Herr talman! Jag upprepar för att vara helt tydlig:Delaktighet är en viktig del i demokratin. Det är nå-got som regeringen måste ta ansvar för.Det är inte konstigt att man ur ett underifrånpers-pektiv upplever det som frustrerande att efter att hadeltagit i en process för att lösa ett problem dyker detgenast upp ett nytt förslag som kullkastar det tidigareresonemanget. En uppgörelse i en regeringsförhand-ling ska inte genomföras till varje pris av principiellaskäl. krävs att lyhördheten sätts på prov. Det ärhär förmågan till dialog kommer att prövas, så attenskilda människor får chansen att påverka och taansvar. Det är det jag kallar riktig demokrati.Jag vill ta ett annat jämförbart exempel. Det varnär kommun och tog framnya strandskyddsbestämmelser för den kommunen.Skyddet utvidgades på vissa ställen och togs bort påandra ställen där det ansågs obefogat, t.ex. i hamnar-na. Resultatet blev ett större område som var strand-skyddat. Det godkändes av , och allatrodde att detta var en kanongrej. Men när det komtill ifrågasattes det, och man över-klagade.Vad jag vill säga med det här är att vi måste litapå att man kan ta ansvar lokalt. Då måste vi ocksåvara ödmjuka och ta stor hänsyn till vad som formaslokalt.Politiska beslut måste upplevas som rättvisa ochrimliga, som jag sade tidigare, för att vinna respektoch acceptans. Motsatsen leder till att man uppleveruppgivenhet, vilket är en dålig grund att utvecklademokratin på. När det gäller det här med valdelta-gandet tror jag att det kan finnas en koppling till det-ta.För mig som liberal är det självklart att varje en-skild individs erfarenhet och kunskap är en stor resurssom måste tas tillvara. Vi har alla som sitter i den härförsamlingen ett stort ansvar för att utveckla de de-mokratiska processer som ger delaktighet. Men, herrtalman, jag vill uppmana regeringen att gå i spetsenför detta arbete. Jag hoppas att detta kommer att gåfram på något sätt även om inte är härlängre.Anf. 209 ():Herr talman! Trots att partiet hade fått ett, i ett hi-storiskt perspektiv, mycket svagt valresultat och trotsatt ministären endast hade en minoritet bakom sig iett oklart parlamentariskt läge satt den socialdemo-kratiska regeringen kvar, som om ingenting hadehänt. Vi regerar vidare, sade eftervalet . Innebörden var densamma efter årets val.Under våren beslöt en enig riksdag att regeringensenast skulle lämna ett förslag till hur den såkallade pomperipossaeffekten för småföretagareskulle kunna avskaffas. Något sådant förslag inomden tidsram som hade angivit kom inte.Först kom ett besked frånfinansministern om att förslaget skulle läggas fram.Exemplen skulle kunna göras många fler.Om vi inte ser upp kan komma att för-vandlas till en enpartidemokrati, ett träffande uttrycksom har myntats av en utländsk kommentator. Deförsta tecknen finns redan: arrogans, bristande respektför , ett parti som upplever sig abonnera påregeringsmakten.Inte minst turerna kring regeringsbildningen efterårets val visar att behöver en genomgripandedebatt om demokratins former, om demokratins vill-kor. behöver reformer som ger utrymme förmångfald och pluralism i politiken, reformer som görupp med föreställningen om att är en enparti-demokrati. behöver en konstitutionell nystart.Låt mig ge några exempel på sådana angelägnaåtgärder som finns på en liberal reformagenda:För det första bör man ändra formerna för reger-ingsbildning. Det borde enligt min mening vara själv-klart att regeringsfrågan prövas automatisk efter ettval. Efter det att ett val har hållits bör uppgiften attanalysera det politiska och parlamentariska läget ochutpeka regeringsbildare alltid ligga hos talmannen.Därefter hålls en förtroendeomröstning i riksdagensom förhoppningsvis kan bekräfta talmannens be-dömning.Det ligger något mycket egendomligt i att reger-ingsfrågan, som av naturliga skäl alltid är en huvud-fråga under valrörelsen, över huvud taget inte behö-ver aktualiseras av den nyvalda riksdagen.För det andra bör man inrätta en författningsdom-stol. har i förhållande till andra stater ettrelativt svagt skydd för de mänskliga fri- och rättig-heterna, som medborgarna är tillförsäkrade i grundla-gen. Genom tämligen okomplicerade politiska pro-cesser kan statsmakterna stifta lagar vars förenlighetmed författningen i högsta grad är diskutabel. Lagrå-det, som kan pröva en ny lags överensstämmelse medgrundlagen, körs allt oftare över. Enligt Folkpartietsuppfattning bör en författningsdomstol införas.Författningsdomstolens uppgift ska vara att sär-skilt värna de medborgerliga fri- och rättigheternaoch de demokratiska spelreglerna. Om vi folkvaldapolitiker kräver av medborgarna att de ska respekteralagar och regler har de rätt att kräva av oss att vi skarespektera grundlagen.För det tredje bör man stärka det kommunalasjälvstyret. Regeringsformens portalparagraf är tyd-lig. Det lokala självstyret är ett av den svenska demo-kratins centrala fundament. I teorin bekänner sigockså alla ledande politiker till vikten av ett starktkommunalt självstyre. I praktiken ser det emellertidannorlunda ut. Inte minst har enrad inskränkningar i kommunmedborgarnas rätt attbestämma över sina egna angelägenheter införts.Kommunerna får inte bestämma över sitt eget bo-stadsbestånd som de vill. Landstingen får inte be-stämma om akutsjukhus ska bedrivas i privat elleroffentlig regi. Statsbidragen till kommunerna försesmed alltfler villkor och detaljregler. I en debattartikeli , så sent som i går, skrev sju tungasocialdemokratiska kommunpolitiker att den kommu-nala självstyrelsen är på väg att förvandlas till enkuliss. Det är ord att ta på djupaste allvar. Den kom-munala självstyrelsen måste värnas. Den ger männi-skor större makt över sin vardag. Den minskar av-ståndet mellan politiker och medborgare.Folkpartiet föreslår att en särskild lag ska stiftassom reglerar kompetensfördelningen mellan stat ochkommun. Lagen ska ange vilka beslut som ska fattaspå statlig respektive nivå. Alltfler instäm-mer numera i uppfattning att Europeiskaunionen bör ha en sådan kompetenskatalog. Vore detdå inte naturligt att också som stat hade det?För det fjärde bör man renodla personvalet. Med-borgare har rätt att bestämma inte bara vilket partiutan också vilken person som ska företräda dem ikommun, landsting och riksdag. måste en kan-didat för att ta sig förbi den av partierna internt be-slutade ordningen ha av partiets röster iriksdagsvalet respektive av partiets röster ikommun- och landstingsval. Det är en halvmesyr. Ettriktigt personval med avskaffade spärrar skulle ökaden politiska mångfalden och bryta de stela partihie-rarkiernas makt.Herr talman! stod liberaler ispetsen för att ge ett demokratiskt statsskick.Vi lyckades efter ett hårt arbete och tuffa debatter. Numåste demokratin förnyas och förändras på nytt.Kammarens ledamöter kan vara övertygade om att viliberaler tänker ta ledningen också i den kampen.Den allmänpolitiska debatten var härmed avslu-tad.5 § BordläggningAnmäldes och bordladesKonstitutionsutskottets betänkanden2002/03:KU2 Vissa tobaksfrågor (vilande grundlags-förslag och följdlagstiftning)2002/03:KU3 inför 2000-talet (vilandegrundlagsbeslut)2002/03:KU4 föreskriftsrätt (vilandegrundlagsförslag)2002/03:KU5 Offentlighetsprincipen och informa-tionstekniken (vilande grundlagsförslag)2002/03:KU7 Hets mot folkgrupp, m.m. (vilandegrundlagsförslag och följdlagstiftning)2002/03:KU9 - ändringar i regerings-formen (vilande grundlagsbeslut)2002/03:KU11 Extraordinära händelser i fredstid hoskommuner och landstingSocialförsäkringsutskottets betänkande2002/03:SfU3 Ömsesidigt erkännande av beslut omavvisning och utvisningTrafikutskottets betänkande2002/03:TU2 Ändringar i lagen om vägtrafikregisterMiljö- och jordbruksutskottets betänkanden2002/03:MJU3 Mottagning av avfall i hamnar2002/03:MJU4 Ändring i djurskyddslagen6 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 8 november2002/03:27 av () till statsrådetHans KarlssonLångtidsarbetslösa invandrare och arbetsförmedling-ens tjänster2002/03:28 av Axel Darvik (fp) till utbildningsminis-ter av förkunskaperInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 12 november.7 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 8 november2002/03:91 av () till justitieministerThomas BodströmPlatsbristen inom kriminalvården2002/03:92 av Skånberg (kd) till utrikesministerAnna LindhID-handling för representation2002/03:93 av () till utrikesministerAnna LindhFolkgrupper i norra /03:94 av () till utrikesmi-nister i världen2002/03:95 av () till utrikesminister i Jemen2002/03:96 av () till statsrådetMona SahlinIslamofobi i Sverige2002/03:97 av () till statsrådetMona SahlinMediecensur i kriget mot terrorism2002/03:98 av () tillsocialminister en bristvara2002/03:99 av () till socialministerLars EngqvistSpecialistkompetens inom reumatologi2002/03:100 av () till utbildnings-minister kvalificerade yrkesutbildningen2002/03:101 av () till utbild-ningsminister historiska museum2002/03:102 av () till försvarsmi-nister minröjningsarbete2002/03:103 av () till näringsmi-nister för avveckling avkärnkraften2002/03:104 av () till miljöminis-ter utveckling2002/03:105 av () till statsrådetMorgan JohanssonÅtgärder för att motverka unga människors alkohol-missbruk2002/03:106 av () till försvarsmi-nister forskning och utveckling inom minröjning2002/03:107 av () till statsrådetJan O KarlssonSveriges och Sidas stöd till humanitär minröjningFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 12 november.8 § Kammaren åtskildes kl. 14.17.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdets börjantill och med anf. 92 (delvis),av andre vice talmannen därefter till och med anf. 180(delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.