prot · GP0964 · 2002-02-06 00:00:00 — När det gäller det här valet ärvi uppenbarligen överens om att detta är ett steg i rättriktning. Sedan får vi väl utvärdera det, som vi utvär-derar alla val, och om det så behövs återkomma meden förstärkt lagstiftning till kommande val. Jag trorinte att det blir några som helst svårigheter för osssamtliga partier att komma överens i den frågan.Anf. 30 () re-plik:Fru talman! Det gäller detta med tillgänglighetenför de handikappade. Det är ju bra att vi alla är såense om hur viktigt detta är. Men varför ska det överhuvud taget finnas några särregler för detta? Varförska man kunna få begära tillstånd hos länsstyrelsenatt under vissa omständigheter kunna förhindra han-dikappade att ta sig in i vallokaler? Det är väl bättreatt se till att åtgärda det här på olika sätt.Jag har tidigare i mitt meningsutbyte med MatsBerglind sagt att detta är möjligt. Och det är ännu mermöjligt med förslag, där vi satsar 5 mil-jarder extra på att handikappanpassa skolorna. Det äralltså en skillnad här. Vi vill inte ha någon särregle-ring. Vi ska utgå från att detta ska fixas omedelbart.Anf. 31 () replik:Fru talman! Jag tror att har förkla-rat det här tidigare, men jag ska försöka göra det engång till.Det skulle kunna vara så att det i något eller någrafall faktiskt inte är möjligt att till valet iår fullt ut klara att göra vallokalerna tillgängliga förfunktionshindrade. Jag är övertygad om att det går ide allra flesta fall. Med den lagstiftning som vi nuföreslår sätter vi en stark press på alla kommuner attse till att fixa det här.Om det nu i något eller några fall visar sig att detfaktiskt inte går, vad gör man då? I så fall får man justänga vallokalen, och då får alla väljare i det distrik-tet ta sig någon annanstans. Det går säkert bra i stor-stadsområdena, men i stora delar av landet innebärdet en ganska omfattande förlängning av restider.Detta är inte rimligt. Därför är den lagstiftning somnu föreslås stark. Den kommer i de allra flesta fall,om inte i alla fall, att leda till att vallokalerna blirtillgängliga för de funktionsförhindrade.Anf. 32 () re-plik:Fru talman! Jag tror att kanske harstörre tillit till kommunernas och länsstyrelsernasvilja att göra detta. Jag är mer orolig, just därför attden här reservutgången finns, att länsstyrelserna ochkommunerna kommer att tycka att de inte behöverfixa vallokalerna för de funktionshindrade. Jag harinte lika stor tilltro till den starka viljan när det finnsen möjlighet till undantag.Anf. 33 () replik:Fru talman! Det är möjligt att vi har olika tilltrotill de förtroendevalda och till statens myndigheter.Jag är helt övertygad om att jag har rätt och Hele-na fel i detta fall. Skulle det vara tvärtom,måste vi naturligtvis vidta ytterligare åtgärder. Det fårvi hur som helst återkomma till. Det är inte praktisktmöjligt att åstadkomma det som till valet , utan vi måste ändå återkomma tillfrågan till nästa val.Anf. 34 () replik:Fru talman! nämnde kompromis-sen i fråga om personvalet . Han förundradesig lite över att ett antal partier nu agerar i frågan.Men såvitt jag kan erinra mig gällde överenskommel-sen till och med valet . fram till dessskulle man inte genomföra några förändringar, det varman överens om. Men val är fältet frittatt föra fram nya tankar på det här området, och det ärvad som har skett.Partierna gör ju rangordningar på sina valsedlar.Tycker inte att det vore rimligt attäven väljarna skulle kunna få göra någon sådan rang-ordning?Anf. 35 () replik:Fru talman! Det är klart att det inte finns någonöverenskommelse som förhindrar partierna att förafram vilka förslag de vill när det gäller valsystemet.Självfallet är det så. Vi har avstått från att motioneraom en ytterligare begränsning av personvalsinslaget,om man så säger, av respekt för den överenskommel-se som gjordes års val. Jag kan bara be-klaga att inte alla partier respekterar den kompromisssom gjordes, men självfallet är ni fria att föreslå vadsom helst.Vad gäller rangordning av kandidater vet vi allahur svårt, för att inte säga omöjligt, det egentligen äratt på något slags objektivt sätt värdera och rangordnaenskilda människor som är kandidater till uppdrag.Ändå måste vi göra det. Inom ett parti är det ändå inågon mening möjligt att göra det. Att göra det somväljare är i de allra flesta fall, skulle jag vilja påstå, iprincip omöjligt. Det är hundratals namn som manhar att ta ställning till om man tar in samtliga partier.Det är naturligtvis omöjligt. Även om man satsadetio gånger eller hundra gånger mer pengar på enskildapersonvalskampanjer skulle det ändå inte finnas nå-gon möjlighet att göra ett rationellt val. I stället skullesom jag ser det irrationella faktorer öka sin betydelsei valkampanjerna. Det blir mindre utrymme för poli-tik, för ideologi, för polemik och för konkreta förslag.Anf. 36 () replik:Fru talman! har ingen större tilltrotill väljarna, förstår jag. Men man kan i och för sigockså fråga sig om det här med rationella val är någotsom försiggår inom partierna i nomineringsprocessen.Jag vill bara kommentera detta med kompromis-sen . I kompromissen ingick att den gälldet.o.m. Så behöver intekänna sig bundet, om man nu vill ha andra regler pådetta område, att avstå från att motionera i det sam-manhanget. Fältet är öppet. 37 () replik:Fru talman! Som jag sade vet jag att varkenVänsterpartiet eller något annat parti är bundet avnågon överenskommelse. Jag säger bara att jag be-klagar att vi inte kunde nöja oss med den kompromisssom vi ändå nådde 1998. Jag kan bara konstatera attdet inte är så. Även får väl fundera påom vi ska lämna den plattformen och driva våra egnafrågor när det gäller valsystemet. Men jag tror att detrent generellt är olyckligt om man får alltför mycketpartipolemik just kring valsystemets konstruktion.Anf. 38 PER () replik:Fru talman! nämnde här att maninte bör reglera i oträngt mål, dvs. att de här kam-panjbidragen ännu inte är så pass omfattande att manbör göra någon reglering utan att det bör vara fritt.Å andra sidan vet vi ju när det gäller oss själva häri att vi har ett frivilligt system där vi skauppge ekonomiska intressen, andra uppdrag osv. Omjag inte minns fel var det och Miljö-partiet som just ville ha ett obligatoriskt register närdet gäller oss själva. För att ge väljarna möjlighet attha större förtroende för det politiska systemet tror jagatt just minimiregler för kampanjbidrag är en förut-sättning.Nu finns det en överenskommelse mellan partier-na, men det gäller, som jag sade tidigare, den centralaverksamheten för partierna och inte nödvändigtvisenskilda kandidater. Man bara rekommenderar dematt lämna motsvarande redovisning av kampanjbidra-gen. Det finns alltså ingen överenskommelse som allsär tvingande.När, , ska man i så fall införa ensådan här reglering? Vilka signaler ska till? När skaman kunna införa det här? Hur långt ska det ha gåttinnan man inför en sådan här reglering?Anf. 39 () replik:Fru talman! Jag ska jag väl erkänna att Per Lagerhar en poäng när det gäller detta att också vi i Väns-terpartiet har ställt oss bakom en obligatorisk registre-ring och redovisning av ledamöternas tillgångar ochsådana saker. Det är möjligtvis en något inkonsekventhållning. Jag skulle dock, om än med viss försiktig-het, vilja hävda att det finns en skillnad i fråga omdetta att gå in i partierna, som ju rent defintionsmäs-sigt står utanför det politiska systemet. Att gå in ideras inre angelägenheter är en sak. Det är en annansak att reglera oss som en gång väl är valda. Menvisst kan man göra olika bedömningar där, det kanjag hålla med om.Jag kan inte säga när det har gått så långt att manmåste lagstifta. Jag vet inte ens med vilket mått manskulle mäta detta. Jag kan bara konstatera att jag inteanser att det har gått så långt att det är nödvändigt attlagstifta på det sätt som vill.Anf. 40 PER () replik:Fru talman! Det är ju så att när vi är riksdagsle-damöter har vi en gång kampanjat och kommit in iriksdagen. Om vi då ska redovisa våra ekonomiskaintressen och våra uppdrag när vi är här är det välganska rimligt att vi gör det också när vi är på väg inför att vara uppriktiga och rena mot väljarna. Så dettycker jag är en inkonsekvens från har jag en allmän fundering. I utskottetsskrivning står det att regeringen bereder frågan. Dåkan man ju undra: Vad innebär det? Innebär det i sitter och filar på ett slagsreglering eller är det bara så att man sitter och tänker ien vrå någonstans och anar vad detta kan bli i framti-den? Vad tror om det?Anf. 41 () replik:Fru talman! Jag tar det sista först. Min insyn i re-geringens beredningar är tämligen begränsad - dvs.obefintlig. Vi får nog avvakta kommande val och vadsom kan komma efter det innan jag kan uttala mig omvad som händer inom . Jag haringen aning.Jag tycker också att vi som ledamöter, som parti-er, som kandidater i valet, ska vara öppna. Vi skaredovisa öppet varifrån vi får våra pengar. Vi skaredovisa hur vi använder dem. Allt detta ska varaöppet. Det jag har lite svårt med är att staten ska be-stämma detta. Jag tycker att det är bättre att vi somledamöter och partier själva agerar på det sättet så attvi undviker ett statsingripande på detta känsliga om-råde.Anf. 42 ():Fru talman! Jag har en motion i den här frågan,K204, där jag tycker att de spärrar som vi hargör att personvalet ska tas bort helt och i ett förstasteg sänkas, eftersom det inte är möjligt att göra annattill det val som närmar sig. Jag tycker att person-valet är en stimulans i det politiska arbetet. Jag förståratt inte alla ledamöter och inte alla partier håller medmig i den frågan, och det må så vara. Det har jagförstått av debatten här i dag.Tiderna har förändrats för politiker. Har man hål-lit har man haft förmånen att upplevabåde det gamla sättet att välja folk och att bli vald ochdet nya med personvalssystemet. Ett rent personval äralltså inget som jag ser något negativt med. Det ärvad jag tycker är det bästa. Då är tiderna förbi dåpartikanslier och partiledningar kan bestämma vilkaman vill ha på listorna och vilka som ska väljas. Ti-derna är förbi då partierna kan sitta och kvotera påolika sätt.Det här med personval är mycket intressant. Jaghar tagit mig en del tid till att studera forskningen,vad som finns om och kring personvalssystemet un-der den lilla tid då det har funnits i . Det gälleren del om vad som hände i landet främst till valet1998. Det finns en del att fundera på i utvärderingenav det.Men än en gång vill jag säga att det inte var någonkioskvältare direkt som fanns i Kommun-Aktuelltsenast, då rubriken löd: Personval oroar socialdemo-krater. Javisst, så är det självklart. Det kan man läsaut av den här tidningsartikeln och även av konstitu-tionsutskottets betänkande som vi behandlar ochav vad som har sagts från den här platsen.Självklart sitter ingen säkert i sadeln med person-valet, varken socialdemokrater eller företrädare förandra partier, definitiv inte i ett system med personvalutan spärrar, som jag hoppas att vi ska ha . av de utvärderingar som finns säger klart att detfinns ett motstånd mot personval. Partierna vill intesläppa ifrån sig inflytandet.Enligt Kommun-Aktuellt var det bara var tredjesocialdemokratisk ordförande i kommunstyrelsensom var positiv till personval. Det berättar alltsåKommun-Aktuellt, och jag riktigt ser framför mig depersoner som tänker sitta kvar på sina stolar till dessatt partierna - inte väljarna - flyttar på dem.Jag ska tillägga att det, enligt samma undersök-ning, även fanns moderata företrädare som var och ärnegativa till personvalet och kanske främst till ett raktpersonval, även om det bara var ett fåtal.Jag tror att alla håller med om att personvalet in-nebär ett jobbigare system om man är politiker. Manmåste ut och träffa folk ofta och mycket. Man måsteha olika sociala kontaktytor. Det skadar inte om manhar andra intressen än politik. Det räcker inte med attkunna rabbla partiprogrammen sida för sida. Och deträcker inte med att bara ha bra kontakter med parti-ledning och valkommittér av olika slag.Jag tror att det är detta som skrämmer några. I daghar man kunnat skaffa sig politiska plattformar ge-nom att vara partitrogen på olika sätt och med varie-rad finess och med olika former för att ta sig fram idet politiska livet. Och visst är riskerna sådana. Detsägs också i utvärderingarna att partierna och parti-troheten riskerar att minska, och kommer troligtvis attminska, med ett rent personvalssystem.Men det finns också forskning på området om vå-ra politiska partier och deras framtid, och vi får väl sevad som händer där. Men vi får se om vi harnuvarande partisystem. Jag tror inte att vi har det.Jag tror att det är en bra sammanfattning då mansäger:"Fotfolkspolitikerna och utmanarna har mer attvinna på personval än sittande heltidspolitiker ochtraditionella maktbärare. "Jag erkänner gärna att jag är stolt över att varapersonvald i denna riksdag, och dessutom hemma ilandstinget. Var fjärde ledamot i denna kammare ärpersonvald, om jag har läst rätt i betänkandet. I kom-munerna är det och i landstingen . Detsistnämnda är ett riktigt hälsotecken. Men man skakomma ihåg att siffrorna inte säger hela sanningenoch berättar hur många som har kommit in utan per-sonval. Men jag tror att tolv ledamöter i denna kam-mare genom personvalet gick förbi andra och skaffa-de sig en plats.Om man skulle vilja sitta kvar och enkelt bli om-vald skulle man som först placerad på två listorhemma i länet säga att spärrarna ska vara höga, alltför att trygga den egna positionen.Men jag är vän av personvalet. Jag tycker att detär stimulerande med personval. Men det är definitivtett hot mot maktbärare som helt litar på partiet ochvad partiledningarna säger om geografisk boendeort,könskvotering eller annan faktor för placering på enlista. Detta som exempel.Jag tror och hoppas att svenska folket i valet i höstkommer att utnyttja sina kryssmöjligheter i störreomfattning . Jag hoppas att folket inser demöjligheter som man har att kryssa och att därmedpåverka.Slutligen: Visst skulle jag också ha kunnat begäranågra minuters ytterligare talartid för att fundera överden stora miljonrullning som sker till partierna. 140miljoner var tydligen statens bidrag enligt par-tistödslagen 1998. I det fallet är jag glad över att jaghar väckt en motion om en sänkning av stödet till depolitiska partierna. Det finns kanske anledning attåterkomma till det.För att vi ska bli trovärdiga tror jag att också visjälva måste dra ned och dra in på saker och ting ochinte bara kräva att alla andra ska göra det.Fru talman! Jag yrkar, liksom , bifall till reservation 3.Anf. 43 ():Fru talman! Jag kommer att tala med anledning avmin motion i betänkandet om gemensamma valsedlar.För att genomföra ett val krävs det väldiga resur-ser. Partikampanjerna blir större och större för varjeval med mer resor, reklam och jippon.En kostnad som staten står för helt och hållet ärkostnaden för att trycka upp röstsedlar. somdet är val tillverkas en mängd valsedlar. Det användsså många som 600-650 miljoner valsedlar varje gång.För att tillverka dessa valsedlar använder man ca20 000 tallar, vilket är ett enormt resursslöseri. Val-sedlarna transporteras och distribueras sedan av ener-gikrävande fordon.Men vi vet också att varje parti skickar ut valsed-lar i flera omgångar. Valsedlar delas ut utanför vallo-kalen och inne i vallokalen, och i postlokalerna liggerbuntar med valsedlar.Varje partiorganisation transporterar också val-sedlar ut till de olika regionerna. Detta innebär oftastort arbete för partirepresentanterna.Jag föreslår i min motion att det ska införas ge-mensamma valsedlar för alla partier till respektiveriksdags-, landstings- och kommunalval.En sådan valsedel skulle innehålla samtliga parti-ers beteckning och listor. Intill varje partibeteckningoch kandidatnamn ska det finnas utrymme för välja-ren att göra en markering.Valsedeln är tänkt att tillverkas i ett exemplar förvarje person med rätt att välja. Dessa skulle finnastillgängliga och delas ut i vallokalen till den enskildeväljaren.I finns det ca 5,5 miljoner röstberättigade.Detta innebär att antalet valsedlar skulle minskas från600 miljoner till ca 6 miljoner. Det är en ansenligmängd, vilket också skulle innebära en stor besparingför staten.Fru talman! Gemensamma valsedlar som inne-håller alla partier och kandidater finns i ,, , , och vårtgrannland Danmark.I samsas 15 olika partier på en lista. Därfinns alla partiers kandidater. En samlad röstsedel gerväljaren lättare en överblick över alla partier ochkandidater.Mycket bra fungerar hela valsystemet och de ge-mensamma valsedlarna i . har jubåde enmansvalkretsar och listval i regioner, och desamsas på en sedel med ca 26 olika listor.Valsedlar fyller ju fler funktioner än att förmedlaväljarens val. De har också en informativ uppgift omvilka personer som kandiderar och partiets priorite-ring av kandidaterna.Den informativa funktionen hos valsedlarna ärmycket viktig. Gemensamma valsedlar av detta slagger väljaren en samlad överblick över de partier ochkandidater som ställer upp i valet.Av störst värde får detta kanske när det som nuhar införts ett personvalsinslag.En annan fördel är att väljaren i valögonblicketser vilka som är valbara och inte behöver samla in enmängd av de olika partiernas valsedlar.Fru talman! Jag vill avsluta med en önskan om attmin motion kommer att få gehör idenna kammare.Anf. 44 ():Fru talman! Den här debatten har jag haft medMiljöpartiet tidigare. Det som gör mig lite förvånadär det argument som har kommit från flera valforska-re som säger att man ska vara försiktig med föränd-ringar, eftersom det är väldigt viktigt med igenkän-nandet av valsedlar, partibeteckningar och annat i ettvalsystem.Finns det ingen oro hos för att detskulle uppfattas som väldigt rörigt och otydligt bådenär det gäller vilket parti man ska rösta på och när detgäller att leta reda på sin kandidat om man hade engemensam valsedel? Det blir ju ingen liten valsedelmed detta system.Anf. 45 ():Fru talman! Nej, , det blir nog interörigt, tvärtom, om man tittar på de valsedlar somfinns i bl.a. , , och Tysklanddär det är väldigt tydligt. Och det är inte någon litenvalsedel. På den får man en väldigt stor överblicköver detta. Jag tror inte att denna osäkerhet kommeratt inträffa.Samtidigt får väljaren väldigt bra information ochser allting. Man slipper ha med sig en stor bunt medolika partiers valsedlar.Det är sant att vi har diskuterat detta tidigare. Ochjag hoppas att trägen vinner så småningom.Det finns en utmärkt bok som man kan läsa därdet tydligt visas att detta fungerar mycket bra. Jag kanse många praktiska delar.Utskottet skriver bl.a. att det inte finns någravinster i praktiskt hänseende med gemensamma val-sedlar. Det tycker jag inte är en riktigt bra utgångs-punkt. Jag säger att som det nu är får alla partimedar-betare slita och släpa med dessa valsedlar varje gång.Det är väldigt tungt att bära dem, köra ut dem till allavaldistrikt och dela ut dem. Sedan ska de också dist-ribueras i många omgångar före valet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )6 § Livsmedelskontroll och genteknikFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2001/02:MJU5Livsmedelskontroll och genteknik.Anf. 46 ():Fru talman! I miljö- och jordbruksutskottets be-tänkande nr 5 behandlas ett stort antal motionsyrkan-den från allmänna motionstiden . Yrkan-dena gäller livsmedelskontroll och genteknik.Utskottet hänvisar i huvudsak till tidigare ut-skottsbehandling, EG:s rättsakter på livsmedelsområ-det samt pågående arbete inom EU och även natio-nellt.Då det gäller motionerna om ursprungsmärkningav livsmedel m.m. delar vi moderater motionärernassyn på önskvärdheten av att ha ett starkt konsument-perspektiv i fråga om livsmedel, vilket också utskottetframhåller i betänkandet.Vi har att följa EG:s rättsakter på livsmedelsom-rådet som i de flesta fall är totalharmoniserade.Vi konstaterar att en skärpning av märkningsdirekti-vet finns med i kommissionens förslag till ny lagstift-ning.Då det gäller det obligatoriska märkningssystemetför nötkött ska klar information framgå som säker-ställer sambandet mellan köttet och det eller de djursom köttet kommer från. Arbete pågår för att fram-över klart få fram varifrån köttet kommer och varproduktion och slakt har skett. Självklart är det posi-tivt - som allt oftare sker, särskilt i -att köttet klart kan härledas till producent och gård.Import av kött från hormonbehandlade djur i pro-duktionshöjande syfte är fortfarande förbjudet inomEU. Detta drabbar dock EU, enär förbudet framförallt lett till att infört strafftullar på vissa andraEU-produkter. Trots att WTO inte fullt ut godtagitEU:s linje anser vi att det är viktigt att fortsätta dethär arbetet med att få en korrekt märkning av s.k.hormonkött. Konsumenthälsan måste sättas i cent-rum. Konkurrenssnedvridningen i sammanhanget börockså uppmärksammas. Vi förväntar oss en fortsattdebatt och utveckling på det här området. Det är vik-tigt att få fram sanningen.Vi ställer oss också bakom utskottsbetänkandetvad gäller de ställningstaganden och skrivningar somrör märkning av genmodifierade organismer. Likasågäller det skrivningarna om s.k. mervärdesmat,functional food. Vi har drivit dessafrågor och är givetvis glada över den samsyn somnumera råder i utskottet i dessa frågor.Fru talman! Då det gäller frågan om lokalisering-en av har vi liksom Krist-demokraterna och ansett att , som haren god livsmedelskontroll och sträng djurskyddslag,skulle vara ett bra värdland för livsmedelsmyndighe-ten på gemenskapsnivå. Regeringen har dock förordatFinland, men frågan är ännu inte avgjord då Italienobstruerat i frågan. Detta är beklagligt.I reservation nr 8 tar vi moderater upp frågor omsmåskalig livsmedelsproduktion. Trots den starkastrukturrationalisering som pågått länge i villalltfler producera och förädla livsmedel småskaligt.Alltfler konsumenter vill ha lokalt producerade livs-medel. Andelen sådana produkter har också ökat påmarknaden.Dagens regler för denna produktion är dock onö-digt hämmande och behöver därför ses över. Reglernabör anpassas så att de passar det lilla företaget. T.ex.anser vi att det bör räcka med ett tillstånd för försälj-ning inom hela landet och inte som att manmåste ansöka i varje kommun. Det är dyrt och tar tid.Det finns ingen entydig forskning som bekräftaratt ekologisk odling är mer miljövänlig eller ger bätt-re livsmedel än ett konventionellt miljöinriktat jord-bruk. Vi moderater är för mångfald och ser ekologiskodling och Kravproduktion som ett av flera produk-tionssätt som kan hävda sig på egna meriter på enöppen marknad.Det är inte vi politiker som ska styra konsumen-terna, utan det är deras eget fria val på marknadensom ska styra. Då får vi en bättre och mer balanseradutveckling på området där kunskap och skicklighet ärmer avgörande. Om politiker tillför alltmer av stats-medel kommer vi att öka riskerna så att en långsiktigtbra och balanserad utveckling kan äventyras.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 8.Frågan om livsmedelstillsynens organisation harvarit ute på remiss, och beredning pågår i Regerings-kansliet. Vi moderater menar att det därför är rimligtoch även en vedertagen princip att invänta regering-ens förslag i frågan. Det gäller förslag till arbetssätt,organisation och finansiering samt om vem som skavara huvudman - staten eller kommunerna.Vi kommer att kritiskt pröva frågan före slutligtställningstagande och tycker därför inte att vi i dagmed säkerhet kan säga var vi står. Jag har annars denbestämda uppfattningen att den här verksamheten börligga så nära berörda människor som möjligt.Tillsammans med slår vi mo-derater i reservation nr 16 fast att livsmedelsforsk-ningen är mycket viktig och att det är väldigt angelä-get att den utökas. På den tuffa internationella mark-nad som svenska företag nu möter är detta nödvän-digt. Produktionsutvecklingen behöver marknadsori-enteras mer - detta bl.a. genom utvecklingen av nyteknik, design och marknadsföring. Behovet av merlivsmedelsforskning är tydligt och starkt. Vi vill där-för, fru talman, ge regeringen detta till känna.Anf.