prot · GP0985 · 2002-03-20 00:00:00 — var emot.Enligt vad nu redovisat i kammarenvill han ta ifrån eleverna det de anser att de behöver.Anf. 109 () replik:Fru talman! Det första jag vill säga är att jag troratt eleverna behöver veta vad de har lärt sig och vadde behöver träna mer på. Man behöver veta hurmycket man behöver kunna för att klara att fortsättaden utbildning man går eller det arbete man sedan hartänkt sig att ha. Om den moderata ledamoten hadelyssnat lite noggrannare hade han hört att min poängjust var att det finns andra sätt att komma fram tillden kunskapen. Det handlar om att utveckla utveck-lingssamtalen ytterligare och att få ett antagningssys-tem till gymnasieskolan som öppnar för att de somsöker dit, vilket i praktiken numera är alla, får gå denutbildning som de faktiskt har tänkt sig. Till den hög-re utbildningen finns det ett flertal alternativa ur-valsmetoder som alla är bättre på att mäta det manbehöver veta, nämligen passar jag för den här utbild-ningen eller passar jag för att göra någonting annat.Det är ju trots allt inte så lämpligt att låta betyget i ettenskilt ämne, t.ex. geografi, vara avgörande för huru-vida jag kan gå på frisörsutbildningen eller inte.Anf. 110 () replik:Fru talman! Vi i har ju också redovi-sat att vi anser att det ska finnas fler betygssteg t.ex.Vi anser också att man kan väga saker och ting på ettannorlunda sätt inom ramen för ett betygssystem.Men det är ju så att eleverna och jag som representantför anser att utvecklingssamtal aldrigkan ersätta den funktion som ett betygssystem har . Jag menar att huvudproblemet med utvecklings-samtal och att allting ska ligga där är att det både tillform och innehåll får sådana konsekvenser att det inteblir likvärdiga förutsättningar i ett nationellt perspek-tiv, vilket ett väl fungerande betygssystem de factohar.Här har vi en accepterad metod med ett stort stödsom också har ett erkännande här i kammaren. Då ärdet detta vi ska utveckla. Vi ska kanske ta fram ettännu bättre förslag här. säger i ställetnu i kammaren att det inte behövs någonting sådant.Resten av säger att det gör det.Anf. 111 () replik:Fru talman! Låt mig börja med frågan om likvär-digheten i betygen. Jag tror att det är en ren missupp-fattning. Det är inte alls så att lärare är maskiner somsätter exakt samma betyg på varje elev. Det är inteoberoende av vilken lärare man har haft. Om en elevvärderas på ett sätt i en skola, kan den elevens presta-tioner mycket väl värderas helt annorlunda i en annanskola i en annan del av landet eller i grannskolan.Själva poängen med mitt och resone-mang är ju att det i den meningen är mycket svårt attmäta kunskaper. Det är oerhört svårt att veta om denena eleven är bättre än den andra.Det som möjligen går att göra, och det är det vifortfarande förespråkar, är att man kan se om man hartagit sig igenom skolan med tillräckliga kunskaper föratt klara nästa nivå eller för att vara passande för denutbildning man har tänkt att söka. Jag står inte allsensam i den här uppfattningen. Jag tror att om vigjorde någonting annat än enkätundersökningar därman får kryssa i om man är för eller emot betyg och istället förde resonemang med skolelever, lärare ochmånga andra i det svenska samhället om hur manskulle kunna ersätta betygen med andra former avurval och andra former av utvärdering, skulle man fåett helt annat resultat. Det är möjligt att man fortfa-rande skulle få en stor del som skulle förespråka detTomas nu gör, nämligen ytterligare betygs-steg och tidigare nationella prov. Det är möjligt skulle resonera om skolan i allmänhet och sägaatt skälet till att elever inte fungerar så bra som vi allavill är att de inte har fått tillräckligt många prov ochtillräckligt många situationer med betygshets.Min uppfattning är snarare den motsatta. Det vibehöver i skolan är inte stress och inte mer uppdel-ning och skiktning, utan i stället lugn, ro och möjlig-heter för varje elev att utveckla det kritiska tänkandeoch de kunskaper som man behöver för att klara sig isamhället.Anf. 112 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! samlades en ungdomsriks-dag här i kammaren. Deras behandling av motioner iutskott och betänkanden här i kammaren är ett prakt-prov på vad ungdomar klarar om de får förtroendet.Deras motioner handlade om gymnasieskolan ochberörde demokrati, etnisk diskriminering, främlings-fientlighet, hur vi ska locka fler lärare till skolan,skolidrott, flera om förändring av betygsskalan, möj-lighet att kostnadsfritt höja sina betyg, inackorde-ringstillägg, studiebidraget, körkort i skolan, insatserför förbättrade läsvanor, att underlätta för distansstu-dier, bättre helhetsperspektiv för att motverka stress,självförsvar, maximerat antal elever i gymnasieklas-serna, företagssponsring, APU på naturvetenskapligaoch samhällsvetenskapliga program osv.Flera av dessa önskemål känner vi igen. Vi krist-demokrater har också flera av dem med i våra motio-ner. Detta förstärker vårt engagemang för att ökaelevernas eget inflytande i gymnasieskolan. Mångaelever upplever att deras inflytande är mindre i gym-nasieskolan än i . Detta inflytande måstekonkretiseras i skollagen.Hur ska vi då skapa en gymnasieskola med enhelhetssyn, en gymnasieskola som ger lust att läraoch leva? Ungdomstiden är oerhört viktig. Och vilketska gymnasieskolans uppdrag vara?Jag har rest runt i en del gymnasieskolor på se-naste tiden. Det är oerhört intressant att tala medungdomarna och få höra deras syn på utbildningenoch gymnasietiden. Jag har funnit mycket positivastudiemiljöer. Det finns egentligen stora möjligheter att göra bra insatser. Men jag har också funnitmotsatsen, tråkiga miljöer med skolleda som följd.Om jag nu inte ska framhålla just mitt hemlänSkaraborg, där jag har varit mest, ska jag visa på LarsKaggskolan i . Där är man mycket fokuseradepå att skapa en god och trivsam arbetsmiljö, och allaelever har skrivit under något som man kallar skolansallemansrätt. Men i skriver eleverna brevtill kommunpolitikerna om stress, sömnsvårigheter,ångest, minskad tanke- och koncentrationsförmåga.De beklagar också lärarnas situation. Detta är teckensom vi måste ta på största allvar.Av befolkning i åldrarna hade77 % minst gymnasieutbildning . Ett mönstersom står sig i samtliga är att arbetslös-heten nästan genomgående är högre bland lågutbilda-de än bland högutbildade. finns i dagverksamma inom industriell varuproduktion. Till-växten av jobb kommer sannolikt att ske i tjänste-sektorn.Det är dock tyvärr så att av alla dem som påbörja-de sin gymnasieutbildning hade endast78 % fullföljt utbildningen . Vi har alltsåtappat . Vår strävan måste vara att ge ungdo-marna en gymnasieskolans allemansrätt. En gymna-sieskola för alla måste också kunna fånga alla.Fru talman! För att skapa en intressant och attrak-tiv gymnasieskola är det viktigt att den är utformad såatt eleverna uppfattar att den skiljer sig från grund-skolan och markerar början på något nytt. Det behövsen tydligare identitet för gymnasieskolan och dessuppdrag.Gymnasieskolan kommer även att haen stor betydelse för att försörja en betydande del avarbetsmarknaden med nyutbildade ungdomar somefter avslutad utbildning går ut i arbetslivet. Andelentjugoåringar som har uppnått grundläggande behörig-het för studier vid universitet och högskolor har underde minskat till genom att färreelever fullföljer gymnasieutbildningen. Fyra femte-delar av alla i en årskull som går ut gymnasiet uppnåri dag grundläggande behörighet för högskolan. Deyrkesförberedande programmen har uppvärderats ochjämställts med de studieförberedande programmen.Regeringens mål är att av en årskull ska börja ihögskolan före ålder.Kristdemokraterna har i reservation 1, Rätt till ut-bildning i gymnasieskolan, angett följande: "Dagensregler hindrar den som påbörjat sina gymnasiestudierföre från att fullfölja dem efter ett längrestudieuppehåll. Vi anser att en garanterad rättighet attfullfölja utbildningen på lika villkor skulle öka möjligheten att få en godkänd gym-nasieutbildning. "Jag ställer mig givetvis bakom alla Kristdemo-kraternas reservationer, men för tids vinnande nöjerjag mig med att yrka bifall till reservation nr 4, punkt3.Vi anser inte att gymnasieskolan bör vara kon-struerad med utgångspunkten att alla elever ska upp-nå grundläggande behörighet för högskolestudier. Detär inte bra att alla studievägar blir "akademiserade".Därmed blir skolan en utslagningsmaskin för alla deungdomar som inte vill eller orkar läsa mera teoretis-ka ämnen.Vid ett studiebesök på Tunaholmsgymnasiet i Ti-daholm träffade jag entusiastiska elever som i ställetför gymnasiebehörighet fick licens i svetsning - yr-kesskickliga ungdomar vilkas kompetens senare inty-gades ytterligare av arbetsgivaren.Det finns inte högskoleplatser till alla ungdomar.Varför ska vi då av principskäl vilja att hela kollekti-vet ska vara lika och tvinga ungdomarna? Jag ärmedveten om att totalt 4 674 gymnasieelever inte harbetyget Godkänd i matematik A och att 63 076 eleverhar Godkänd. Det ämne som eleverna har svårast attklara är matematik. Här borde skolan kunna hjälpafram de flesta till Godkänd, speciellt om eleven fårstörre möjlighet att delta i arbetslivet. Menjag ser inget självändamål i att tvinga fram högskole-behörighet.Vi kristdemokrater vill bygga upp en yrkeshög-skola. Den gymnasieexamen som ska utformas kanmycket väl förberedas så att den kan leda till hög-skola, yrkeshögskola eller ut till arbetslivet. Denbehöver inte alls se likadan ut för alla ungdomar.Flera branscher önskar dessutom ge ungdomarna ettfjärde år.Övergången från grundskola till gymnasieskolaser olika ut för olika grupper. Många elever klagar påatt mycket av det som de möter första året i gymna-sieskolan är en repetition av . Många aveleverna på samhällsvetenskapsprogrammet uppleverstudierna i sin helhet som en förlängd grundskola.Andra ungdomar skulle helst valt bort gymnasiesko-lan om de haft tillgång till ett arbete.Men finns det arbetstillfällen för 15-16-åringar pådagens arbetsmarknad? Enligt en genomfördundersökning har av dem som anställtsunder tiden till mitten av augusti2000 lägre utbildning än gymnasieskola.Vi anser att det bör införas ett modernt lärlings-program inom gymnasieskolans ram. Där ska skolaoch arbetsliv dela på ansvaret för utbildningen. Lä-rande i arbetslivet bör komma in redan den förstaterminen. En lärlingsutbildning kan naturligt ledavidare till en yrkeshögskola.Fru talman! I finns ca 1 miljon människorsom är födda utomlands, motsvarande . Ytterli-gare 800 000, som själva är födda i , har minsten förälder som är född i något annat land. Närmare1,8 miljoner har således helt eller delvis ut-ländsk bakgrund. Huruvida eleverna lyckas i gymna-sieskolan eller inte har olika förklaringar. Det finnsskillnader mellan arbetskraftsinvandrare och flyk-tinginvandrare, mellan invandrare från olika kultureroch språkområden och givetvis skillnader när detgäller tiden i landet. Elever som invandrat i tonårenhar fullföljt sina gymnasiestudier i mindre utsträck-ning än de som var vid ankomsten tillSverige. Detta får givetvis genomslag också i vårstatistik.Det är givetvis inte bra att det individuella pro-grammet blivit det näst största i gymnasieskolan. Detär ett tecken på att nuvarande gymnasieskola intelyckats. Om det individuella programmet ska begrän-sas i den framtida gymnasieskolan, måste mycket merav individuella studievägar och individuella kontraktgenomföras inom de nationella programmen. Dettaställer krav på specialresurser. har kommu-nen ofta prioriterat resurserna till de individuellaprogrammen högre, och de studieförberedande pro-grammen har i gengäld fått ha mycket stora grupperav ekonomiska skäl.Det bästa vore att ta bort behörighetskravet ska ha betyget Godkänd i ämnena svenska, eng-elska och matte i nian för att kunna gå vidare tillgymnasieskolan. Det vore bättre om ungdomarnakom in i gymnasieskolan på sitt medelbetyg. Högsta-diet har blivit en "treämnesskola" för en grupp eleveri dag. De arbetar stenhårt med dessa tre ämnen ochförsummar de andra ämnena.Fru talman! Jag ska sluta med ett viktigt ämnesom i hög grad försvunnit från gymnasieskolan: his-torieämnet. Historia är inget kärnämne men finns someget ämne inom 3 av de 17 programmen. Omkring40 % av eleverna i gymnasieskolan har ingen under-visning i historia alls eller endast inom ramen förämnet samhällskunskap. För att få en helhetssyn ochkunna sätta in utvecklingsskeden i ett sammanhang,utveckla demokratin och insikten om alla människorslika värde är historia så viktigt att det bör bli ett kär-nämne.Kristdemokraterna för i reservationen fram ytter-ligare viktiga frågor som undervisning om sex ochsamlevnad, körkortsutbildning i gymnasieskolan,införandet av ämnesbetyg i stället för kursbetyg samtentreprenörskap och kontakter med forskningen inomskolans ram. Antalet betygssteg måste öka för atteleverna ska uppleva bättre motivation och rättvisa.Vi pekar i reservationen på behovet av att flera lekto-rat tillsätts inom gymnasieskolan.Anf. 113 ():Fru talman! Rätten till en bra gymnasieutbildningska garanteras alla elever. Den nya gymnasieskolanska, enligt vår uppfattning, kännetecknas av flexibi-litet och elev- och individanpassning. Den ska ge enbra grund för alla inför framtida studier eller arbets-liv.De problem som gymnasieskolan brottas med , med elever som går ut skolan utan att vara god-kända i flera kärnämnen eller som hoppar av sin ut-bildning, löser vi inte med att riva upp dagens gym-nasiereform och gå tillbaka till en reform som redanvisat sig otillräcklig.Skälet till att gymnasieskolan förändrades var attden stelnat i sin form och inte förmådde att anpassasitt utbildningsutbud till den faktiska efterfrågan påarbetsmarknaden. De tvååriga yrkesutbildningarnaräckte helt enkelt inte till för de förändrade kompe-tenskrav som växte fram.Utifrån detta tycker vi att de grundläggande prin-ciperna för den nuvarande gymnasieskolan är bra.Men vi vill vidareutveckla gymnasiet och ytterligareanpassa skolan efter varje elevs förutsättningar ochbehov. Det handlar inte bara om högskolebehörighet.Det handlar om allas rätt till goda kunskaper.En vidareutveckling måste därför bygga på att viska ha en fortsatt hög ambitionsnivå för gymnasie-skolan. Vi ska inte sänka kvaliteten. Vi ska anpassagymnasieskolan efter varje elevs förutsättningar ochbehov. Vi ska inte sålla bort vissa elever utan ge demen rimlig chans så att vi inte skapar några återvänds-gränder.Fru talman! Goda och likvärdiga kunskaper inne-bär ju inte att varje elev ska nå kunskapsmålen påsamma sätt. Tvärtom innebär krav på likvärdiga kun-skaper att undervisningen måste ske på olika sätt. Detpraktiska lärandet måste uppvärderas som ett sätt attnå kunskapsmålen i alla ämnen.Det är viktigt att individuella studieplaner upp-rättas för varje elev. Det ska finnas sådana i gymna-sieskolan, men vi vet också att det är många elever -säkert flertalet - som inte får någon individuell studi-eplan. Planen ska upprättas av eleven och lärarengemensamt inför de kommande terminerna i skolan.Det är också viktigt att öppna fler vägar för eleveratt bli godkända i gymnasieutbildningen. Lärlingsut-bildningen är en form där det praktiska lärandetkommer till sin rätt. Eleverna får en utbildning somförenar teori och praktik både i skolmiljö och i ar-betslivet. Det är viktigt att skolan samverkar med detomgivande samhället och med arbetslivet. Upplägg-ningen av lärlingsutbildningen bör därför vara flexi-bel och anpassad efter rådande förhållanden. Det ärockså viktigt att kraven är utformade så att mångalärlingsplatser kan skapas i de små och mindre före-tagen.Det är tråkigt att regeringen inte har tagit förslagetom lärlingsutbildning på allvar. Man har i stället valtatt fortsätta att utreda det och att ha en försöksverk-samhet som verkar pågå i all oändlighet. Om vi villha en bra lärlingsutbildning som ett alternativ måstevi också ge det bra förutsättningar. Vi har haft enmöjlighet. Vi har haft en försöksverksamhet. ärdet dags att ta ställning. Tycker vi att det här är en braform? Vill vi att fler elever ska få möjligheten att gåen lärlingsutbildning? Hur tänker Socialdemokraternaagera? Hur tänker man sig framtiden? Ska vi fortsättaatt ha en försöksverksamhet i all oändlighet, eller kanvi säga att vi kan göra verklighet avden ute på landets skolor?Vi förespråkar också en utbildningsgaranti sominnebär att alla som påbörjat gymnasiestudier före 20års ålder ska ha en garanterad rättighet att kommatillbaka och fullfölja sin utbildning upp till en ålderav . Det ökar möjligheten för fler att bli godkän-da på gymnasieutbildningen som man kangå mellan arbetslivet och sin utbildning.Dagens betygssystem har redan diskuterats. Vi vetatt det har utsatts för hård kritik - med rätta, tyckerjag. Vi anser att betygssystemet behöver utvecklas.Det är viktigt att vi har kvar de målrelaterade bety-gen, men vi ser också gärna att man skulle kunnautveckla dem och ge betyg i fler steg. Vi säger också ireservationen att det kan vara aktuellt med skriftligaomdömen där man beskriver den enskilde elevensstyrka i förhållande till kunskapsmålen.Till sist vill jag ta upp gymnasieexamen. Den ärockså ett viktigt steg för att kvalitetssäkra utbildning-en i gymnasiet. En sådan examen bör vara internatio-nellt gångbar. Det skulle vara ett starkt incitament föreleverna att anstränga sig att gå igenom gymnasietoch få en gymnasieexamen.Fru talman! För att undvika återställare och re-former vid skiftande majoritet behövs det en bredpolitisk överenskommelse om gymnasieskolan. Detgår inte att hatta fram och tillbaka som vi har gjort desenaste åren. säger vi att vi ska förändra åt etthåll. ska vi förändra åt ett annat.Det måste bli lugn och ro i gymnasieskolan. Detmåste finnas möjlighet för lärarna och eleverna somarbetar där att veta vilka riktlinjer som gäller. Jaghoppas att gymnasieutredningen, som också tar etthelhetsgrepp om många frågor, kommer med en bragrund till goda förutsättningar ute på alla skolor.Fru talman! Jag vill yrka bifall till reservation 1under punkt 1.Anf. 114 ():Fru talman! har skolanverkligen stått i fokus för debatten, inte minst gymna-sieskolan som vi diskuterar . Samma frågor harkommit upp gång på gång. De många avhoppen frångymnasieskolan, alla som går vidare utan godkänt igrundskolan, mobbning, lärarbrist och mycket merahar kommit igen många gånger.Jag som tillhör dem som verkligen vill ha föränd-ringar i skolan får ofta höra att jag svartmålar. Det ärinte sant. Jag eller påstår inte att allt ärdåligt i skolan. Men vi säger att det är för mycket somär dåligt.Vi kan tyvärr konstatera att alltför många lämnarskolan utan att ha klarat sin utbildning. Det är ändåomkring av landets 20-åringar som inte når upptill mål. Antalet elever som får slutbe-tyg fortsätter att sjunka. Den s.k. gymnasieskolan föralla är på väg att bli en gymnasieskola för hälften.Jag tycker visserligen inte att man kan begära attregeringen ska rätta till problemen i sko-lan, men jag tycker att man kan begära att regeringenska börja arbeta med förslag för att rätta till det somuppenbart är fel. Jag tycker också att regeringen tillsist skulle kunna överge de ideologiska låsningar somligger långt tillbaka i socialdemokratisk politik.Folkpartiet upprepar i det här betänkandet ett antalmotionsyrkanden som regeringspartiet av-styrkt: Satsa på en kunskapsskola! Slussa inte elevervidare utan tillräckliga kunskaper! För att börja gym-nasiet ska man vara godkänd i basämnena. Stödet skasättas in tidigt i grundskolan.Jag tror att det finns två huvudorsaker till att såmånga misslyckas i gymnasieskolan. För det förstaklarar inte kunskapsmålen. För det andratillåter inte gymnasieskolan eleverna att studera till-räckligt mycket efter sin egen intresseinriktning.I dag lägger inte grunden. I stället fårelever börja på det individuella programmet i gymna-sieskolan. Där ska de repetera i t.ex.svenska och matte. läser de andra gymna-siekurser, i samhällskunskap eller andra ämnen. Detär klart att det är svårt att klara sig om man inte kanräkna eller om man inte förstår språket i läroböcker-na. Det är heller inte många av eleverna på detta s.k.individuella program som klarar av att uppnå engymnasiekompetens.Därför föreslår att det individuellaprogrammet avskaffas. I stället ska resurserna förasöver till för att sätta in speciallärare ochför att hjälpa elever med fler undervisningstimmaroch även, i vissa fall, med ett extra år i grundskolan.En arbetsgrupp på har tvärtom föresla-git att kravet på godkända grundskolebetyg ska slopasför antagning till gymnasieskolan. Det skulle vara ettsvek mot de elever som behöver stöd. Ännu fler skulle då skickas vidare utan tillräckliga kunska-per. Hur det går med detta förslag och med andraförslag får vi veta först , efter-som två kommittéer ska komma med de här förslagensenare i höst.Fru talman! Själva grundtanken att alla elever skaläsa samma sak under en så stor del av studietiden ärfeltänkt. En liberal grundtanke är att alla begåvningaroch intressen ska bli respekterade, men i dagensgymnasieskola kan i synnerhet elever med praktiskinriktning alltför ofta känna sig misslyckade. Det ärju framför allt de högskoleförberedande kurserna somräknas.Det måste bli möjligt för elever i att väljamellan en mer studieinriktad utbildning och en meryrkesinriktad. Därför föreslår att det ut-vecklas ett lärlingssystem där skolan och arbetslivetansvarar för halva tiden var. Den utbildningen skakunna avslutas med en lärlingsexamen.Vid sidan om lärlingsutbildningen ska det ocksåfinnas en yrkesutbildning på gymnasiet, och det skabli möjligt att avlägga en yrkesexamen. Folkpartiettycker naturligtvis att eleverna på dessa yrkesutbild-ningar ska läsa svenska, engelska, matte och andrakärnämnen, men kurserna behöver inte se likadana ut.På tal om kärnämnen är det glädjande att flerapartier är överens om att stärka historieämnet i gym-nasieskolan. Jag har uppfattningen att en historiskförståelse och historiska kunskaper behövs för enmängd ställningstaganden som vi behöver göra i detmoderna samhället. Det kan handla om etiska ställ-ningstaganden, miljöfrågor, teknik, ekonomi osv. Enmänniska som lever utan historisk förståelse är unge-fär som en människa som lever utan minne. Därförbehöver historia bli ett kärnämne i gymnasieskolan.Jag har hört att både och Kristde-mokraterna stöder det förslaget. Däremot förstod jagav inlägg inte riktigt vad han hadeemot informationskampanjer och upplysning förungdomar om förintelsen eller om andra diktaturersbrott . Min övertygelse är att medmer historia i skolan kommer invandrarfientlighet ochandra extrema ideologier att minska bland ungdomar.Fru talman! En lärlings- eller yrkesexamen skullevisa att också yrkesinriktat intresse är värt något iskolans ögon. är ju ett undantagsland i Euro-pa genom att inte ha någon examen i gymnasiet. Detgäller också för dem som är studieinriktade. Natur-ligtvis borde det också i finnas en examensom ger besked om att studenten har kunskaper för attgå vidare till högskolan. behöver helt enkelten studentexamen som är jämförbar med examinautomlands.Förr i världen - fram till - varSocialdemokraterna med på mycket av den liberalavisionen om att alla skulle få möjlighet till högreutbildning, något som var förbehållet derikare samhällsgrupperna. Ofta fördes denna kamp ikonflikt med den dåvarande högern. Men sedan,, slog Socialdemokraterna inpå en annan väg. I stället för att som tidigare kämpaför att öppna högre utbildningar för alla började mangöra utbildningarna mer likformiga och mer utsläta-de. I stället för att t.ex. modernisera den studentexa-men som fanns och ge alla som ville möjlighet attklara sin studentexamen, avskaffade Socialdemokra-terna studentexamen. I stället för att ställa höga kun-skapskrav på alla sänkte man kunskapskraven, av-skaffade betyget godkänt och införde det gamla 1-5-betygssystemet.Som vi märker av alla förslag som har diskuteratspå socialdemokratiskt håll de sensate åren fortsätterdagens socialdemokratiska utbildningspolitik den härtraditionen.Fru talman!