prot · GP0985 · 2002-03-20 00:00:00 — Vi behöver, herr talman, en tydlig-het om skolans rätt att vid grov mobbning som sistaåtgärd också flytta mobbare. Vi behöver också ettförtydligande om att skolan ska vara skyldig att tillpolisen anmäla brott som begås i skolan.Först som sist behöver vi alltså ett klarläggandeav principen att det när grov mobbning inträffar inteär offret som ska flytta. Är man tvungen att väljamåste skolan alltid stå på offrets sida. Vi har i Sverigesett alltför många exempel på attföräldrar t.o.m. säljer sina hus eller byter sina lägen-heter för att flytta till en annan skola när barnet intestår ut med den mobbning det har utsatts för.Vi behöver också tydliga förslag om uppföljning.De elever som har gjort sig skyldiga till grov mobb-ning måste naturligtvis tas om hand, gå i resursskolor,delta i projekt för samarbete med familjen och se deproblem som finns där, med målet att komma tillbakai vanlig undervisning.Förutom om mobbningen saknar vi också tydligaformuleringar om behovet av speciallärare i skolan.Specialpedagogernas antal har minskat kraftigt. Detgör att det stöd som alla är överens om borde sättas intidigt i skolan inte sätts in. Det finns framför alltväldigt få speciallärare i skolan som är utbildade förgrundskolenivå. De har kanske specialpedagogiskutbildning, men de har inte den ämnesutbildning somskulle behövas.Sammanfattningsvis vill jag säga att det i en bitvisbra proposition tyvärr inte finns några riktiga förslagom kampen mot mobbning och om hur speciallärarnaska komma tillbaka till skolan. Sådana förslag frånregeringens sida har vi saknat de senaste åren.Avslutningsvis vill jag för att spara tid nöja migmed att yrka bifall till reservation 6 un-der punkt 9.Anf. 5 ():Herr talman! Det har varit intressant och kon-struktivt att lyssna till de inlägg som har gjorts härunder morgonen.Elevers hälsa är temat för denna debatt, som byg-ger på propositionen om hälsa, lärande och trygghet.Jag kan konstatera att det finns en stor samstämmig-het om inriktningen när det gäller elevvårdande ar-bete och skolhälsovård. Det är ett oerhört viktigttema.Vi vet, vilket flera har varit inne på, av de under-sökningar som har publicerats att många av våraelever mår bra, har det bra, trivs och trivs också iskolan. Men vi vet att alltför många barninte mår bra. En rad exempel på detta har tagits uppbåde i propositionen och betänkandet och i de inläggsom redan har gjorts. Det handlar om stress, depres-sion, ätstörningar, rökning, alkohol- och narkotika-missbruk, allergier osv. Man kan säga att de psykoso-ciala hälsoproblemen har ökat som vi istörre utsträckning har kunnat hantera de fysiskahälsoproblemen.Vi vet också att faktorer som samhällsmiljö, soci-algrupp, kön, etnicitet, utländsk bakgrund osv. ärbetydelsefulla i ett folkhälsoperspektiv.Propositionen tar upp en rad aspeker på elevhäl-san och föreslår ett antal åtgärder för att stödja ele-vers hälsa. Utgångspunkten är att arbetet med elev-hälsa ska ses som en del av skolans lärandeuppdragoch det samlade arbetet för god hälsa.Yvonne var inne på hur viktigt det äratt barn känner sig trygga för att ha möjlighet att lärasig någonting, för att fungera i vardagen och ha ettutvecklande liv. Jag tror att det är en viktig utgångs-punkt både för elevhälsoarbetet och för skolans arbetei vardagen i allmänhet. Känner barnen sig inte tryggaär det också svårt för dem att känna glädje i att lärasig någonting och att få läroprocesserna att fungera.Ett konkret förslag i propositionen gäller att skol-hälsovården också ska omfatta eleverna i försko-leklassen. Vi är utskottet överens om att det är bra attansvaret för skolhälsovården också för förskoleklas-sen överförs till kommunerna den 1 juli 2003.När det gäller elevernas arbetsmiljö, som flera harvarit inne på, konstaterar regeringen, vilket utskottetockså ställer sig bakom, att elevernas roll och ansvar ifråga om arbetsmiljön behöver förtydligas och stär-kas. Det är därför som regeringen också ämnar tainitiativ till en översyn av arbetsmiljölagen ur ettelevperspektiv. Man kan också säga, vilket inte harberörts här, att frågan om elevernas arbetsmiljö ocksåhanteras av och finns med som etttydligt direktiv till den. Det ger oss förutsättningar attkomma tillbaka till detta område.Regeringen föreslår också ett nytt verksamhets-område, elevhälsa, som ska omfatta skolhälsovården,elevvården och de specialpedagogiska insatserna.Man konstaterar också att uppdraget för elevhälsanska vara detsamma som för skolan i dess helhet. Dettror jag är viktigt.Regeringen konstaterar att en del frågor behöverberedas ytterligare. Därför vill man återkomma, vilketflera har berört här, till verksamhetsområdet elevhäl-sa. Och det får vi naturligtvis anledning att göra såsmåningom.Regeringen tar också upp frågan om kompetens-och kunskapsutveckling inom detta område. Det trorjag också är oerhört viktigt, inte bara att det finnspengar till detta område utan att det också finns möj-ligheter att rekrytera kompetent personal. Där harstaten sin uppgift att tillhandahålla utbildning och setill att det finns den typen av kompetens. Men kom-munen har också ansvar för att se till att det anställspersonal i vardagen för att jobba med dessa frågor.Utöver dessa förslag som vi i stort är överens om iutskottet, och som jag därmed hoppas kommer att bliriksdagens beslut, även om det sker en del medskickpå olika områden från olika partier, tar vi också uppett antal motioner som har väckts . Många av dem berör mobbning ochkränkande behandling. I dessa motioner framförs enrad förslag för att stärka insatserna mot mobbning.Det tycker jag är alldeles utmärkt.I avvaktan på att ska bli klarmed sitt arbete och komma med sitt förslag, där krän-kande behandling och det som hänger ihop med dettaär ett viktigt område, har vi valt att säga att vi gärnavill invänta förslag innan vi tarställning till olika lagregleringar som kan bli följdenav detta arbete.Låt mig säga att vi alla är överens omnolltolerans mot mobbning och alla former av krän-kande behandling. Det finns tydliga föreskrifter motmobbning i skollagen och i våra läroplaner. Rektor,som någon var inne på, har ett ansvar för att hand-lingsprogram mot mobbning upprättas och att deockså används i de olika skolorna och inte bara upp-rättas.Det genomförs en rad aktiviteter inom ramen fördetta område. och detta genomförsett antimobbningsprojekt som Utbildningsdepart-mentet har initierat och som flera i denna kammarehar bidragit till. Detta antimobbningsprojekt heterTillsammans.Sofia undrade vad som sker just . Enav de saker som har skett under de senaste veckornaär att har fått regeringens uppdrag att lyftafram goda exempel i arbetet med att minska mobb-ning och annan kränkande behandling. skaockså ta fram en forsknings- och kunskapsöversikt.En annan sak som kan bidra till en positiv utveck-ling är att vi får fler vuxna i skolan. Om vi har flervuxna i skolan som ser barnen och ser vad som hän-der och som kan vara ute på rasterna osv. underlättardet att man upptäcker och förhindrar mobbning. Detsom vi kallar för Wärnerssonpengarna möjliggör förkommunerna att anställa ytterligare vuxna i skolan.Jag tror att det också kan vara en viktig förutsättning.Jag kan nämna att utbildningsutskottet förra åretanordnade en offentlig utfrågning på detta områdemed inriktning på forskning om mobbning. I någonmening har detta seminarium fått en fortsättning. Detanordnas nämligen ett forskarseminarium i iaugusti där man ska ta upp forskningsrön kringmobbning. Det tror jag också kan bidra till att ökakunskaperna på detta område och förståelsen för vadman ska göra.Avslutningsvis vill jag säga att vi får anledning attkomma tillbaka till dessa frågor, bl.a. om fler lagänd-ringar och konkreta förslag, när Skollagskommitténhar lagt fram sitt förslag, när översynen av arbets-miljölagen är genomförd och när den ytterligare be-redningen av verksamhetsområdet elevhälsa har skett.Jag ser fram emot att vi ska kunna fortsätta en kon-struktiv diskussion precis som när det gällermobbning när dessa resultat föreligger.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till förslageti betänkandet och avslag på samtliga motionsyrkan-den.Anf. 6 () re-plik:Herr talman! Jag skulle vilja höra lite grann hurman från regeringspartiet tänker sig att arbeta för endjupare analys kring just barns upplevda trygghet iskolan och i deras uppväxt. Kommer man att arbetavidare med den frågan? Vi efterlyser att man tar tag imånga av de delar som det kan göras något åt. Andrabehöver vi söka mer kunskap om, och vi behöverhitta nya vägar för att få denna upplevelse av barnstrygghet.Anf. 7 () replik:Herr talman! Jag tror att ochjag är helt överens om utgångspunkten, nämligen atten av de viktigaste förutsättningarna för barns lärandeär att de känner sig trygga. Där är skolan en viktigkomponent i detta. Familjerna är en annan viktigkomponent för att barn ska känna sig trygga. Ocksåsamarbetet mellan skola och hem är viktigt för attskapa denna trygga situation för barnen.Vi vet att alla barn inte har samma förutsättningar.Det innebär också att skolan i sitt arbete måste varakompensatorisk och kunna stötta de barn ytterligaresom kanske inte har samma förutsättningar som sinakompisar. Det är en viktig del i att bygga upp trygg-heten för dessa barn. Den ökade personaltätheten iskolan tror jag också att vi kan vara överens om är enviktig del i att skapa denna trygghet.När vi får en mer fördjupad diskussion kring dettatror jag att de ytterligare forskningsinsatser om vadman ytterligare kan göra som vi nu kan se på dettaområde och som vi i utskottet har bidragit till attstimulera fram kan bidra till detta. Man får se dettasom ett samlat paket när det gäller hur vi skapar den-na trygghet. Det är en rad olika komponenter somingår i det konkreta arbetet för att ge alla barn debästa förutsättningarna för både lärsituation och enpositiv vardag.Anf. 8 () re-plik:Herr talman! Man är tacksam för varje sådantsvar. Jag tror att vi här har ett kärnproblem.Min andra fråga är: Skulle kunnatänka sig att arbeta för att skolan organiseras så attbarnen i förskolan och inte minst i den vanliga skolanhar möjlighet att få fasta vuxenrelationer, dvs. att enlärare kanske inte behöver ha huvudansvar för mer än15 barn eller att man har minigrupper i förskolan?Forskningen visar nämligen att detta skapar entrygghet som är svår att få när många barn mötermånga vuxna.Anf. 9 () replik:Herr talman! Jag tror att vi är överens om grund-frågan, att det är viktigt att ge alla barn dessa förut-sättningar och att vi måste jobba för att skapa dessaförutsättningar.Jag tror också att och jag ochandra i denna kammare kan bidra till att stimuleradetta tänkande ute i varje skola. Däremot är jag inteså säker på att vi ska reglera fram detta utan att det istället ska växa fram som ett naturligt led av dendialog som vi kan ha mellan politiker på den centralanivån och politiker och skolfolk ute i vardagen. På detsättet skapas det samtalsklimat och den miljö som göratt vi kan få en situation där barn i större utsträckningän känner sig trygga.Jag tror att anonymiteten i många skolor är ett be-kymmer. Man känner sig inte sedd. Jag träffade enäldre skolpolitiker som hade varit med länge somsade: Om jag blev rektor för en skola skulle det förstajag gjorde vara att stå och hälsa alla barn välkomnavarje morgon för att de skulle se att jag brydde mig.Att bli sedd och känna att någon vuxen bryr sig omen tror jag är en oerhört viktig signal till barnen.Anf. 10 () replik:Herr talman! När det gäller arbetet mot mobbningväntar många i skolvärlden på besked. Det har råttmycket stor oklarhet om skolanhar rätt att vid grova och extrema fall av mobbningflytta eller omplacera en mobbare och vidta åtgärderäven om mobbaren själv inte går med på att flytta.Nu är det så att förslag angående skolans befo-genheter kommer från först långtefter valet. Det är tråkigt, men det är ingenting attgöra åt. Men jag tror att väldigt många är intresseradeav, inte i detalj vilka förordningar vi ska få men själ-va grundinställningen som ordföranden i utbildnings-utskottet har. Därför ställer jag en mycket enkel frå-ga: Anser att det i en skola ska varamöjligt att fatta beslut om att omplacera en människasom gör sig skyldig till grov mobbning även ommobbaren själv eller hans föräldrar inte är med pådet?Anf. 11 () replik:Herr talman! Den frågan har vi ju diskuterat tidi-gare i den här kammaren i flera omgångar. Min be-dömning är väl att som en yttersta konsekvens måstesvaret vara ja. Men jag vill gärna se att det här hänten väldig massa saker innan man kommer dithän. Jagtror att det som tog upp, nämligentidiga reaktioner, att tidigt ge de signalerna från vux-envärlden att man inte accepterar kränkande beteen-de, är oerhört viktiga. Man får inte låta bli att vidtaåtgärder i en sådan situation för att sedan hantera deni dess yttersta konsekvens på det sätt som upp.Jag ser gärna att vi får förslag från Skollagskom-mittén, som behandlar det här området. Därifrån kanvi få ett seriöst och genomarbetat förslag att ta ställ-ning till när det gäller hur en sådan lag skulle kunnase ut.Anf. 12 () replik:Herr talman! Jag tackar för det sva-ret. Tyvärr finns inte en sådan tydlighet omvilken rätt skolan har. Vi har ett antal exempel pågrov mobbning där budskapet till alla elever på sko-lan är att de som har utsatts flyttar, medan de som hargjort sig skyldiga till mobbningen går kvar.Naturligtvis är de förebyggande insatserna allraviktigast. Men jag tror också att vetskapen om att detkan bli konsekvenser av ett handlande i sig verkarjust förebyggande.Jag tycker naturligtvis att det är bra att JanBjörkman ändå säger att den här möjligheten skafinnas. Men jag tycker att det är väldigt tråkigt att viska behöva vänta så länge på ett klarläggande avlagstiftningen i den här frågan.Anf. 13 () replik:Herr talman! Jag är kanske inte lika oroad över attdet dröjer ärklar med sitt förslag. Men det kan bero på att jag inteär lika fixerad vid tiden före valet och tiden efter valetsom är. Det kan möjligen ha sina politis-ka förklaringar.Men jag tycker att det är bra att vi får ett genom-arbetat förslag från som behand-lar det här problemet. Det finns ju redan en lagregle-ring kring det. Gymnasieskolan ger möjligheten tillavstängning. I är det rektor som haransvaret för de disciplinära åtgärder man ska vidta.Behövs det någon ytterligare lagstiftning om dettatycker jag att det är bra att frågan är ordentligt ge-nomarbetad via och ser framemot att vi får förslag. I kommittén finns också UlfNilssons parti företrätt och kan framföra sina syn-punkter.Anf. 14 ():Herr talman! har stora förändringarskett inom skolans område. Förändringar i huvud-mannaskap, nya läroplaner, nytt betygssystem ärnågra exempel. De här förändringarna har skett sam-tidigt som det gjorts stora ekonomiska neddragningar.Ett exempel man kan ta är den kraftiga ökningen avantalet särskolebarn, där som ett skälanger de resursminskningar som skett inom grund-skolan.Barns och ungdomars hälsa följer tydliga mönsterutifrån klass, kön och etnisk bakgrund. Hälsa, livs-villkor, levnadsvanor och livsstilar skiljer sig åt mel-lan grupper av ungdomar. För en vänsterpartist är detingen nyhet att samhällets orättvisor påverkar indivi-dernas möjlighet till utveckling och ett gott liv. Barnsoch ungas fysiska hälsoproblem har efterhand kanskekunnat hanteras på ett bättre sätt som psy-kosociala problem som mobbning, våld och sexuellatrakasserier har ökat.Skolans miljö påverkas naturligtvis i hög grad avdet omgivande samhället och dess utveckling. Vux-nas otrygghet på arbetsmarknaden, arbetslöshet ochotrygga familjeförhållanden påverkar naturligtvisbarns och ungas uppväxtvillkor och därigenom ocksåsituationen i skolan. Till detta kan läggas en utveck-ling där ungdomars möjlighet till en rik fritid påmånga håll beskurits. Stängningar av fritidsgårdar,neddragningar av satsningar på ungdomskultur på-verkar naturligtvis barns och ungdomars möjlighet utvecklande fritid.Den rapport som har tagit fram ochsom presenterades visar med stor tydlighetpå ökade klyftor i samhället. Bl.a. pekar studiensupphovsman på att ekonomiskt knappaförhållanden får effekter på barns chanser längre frami livet. Möjligheterna till utbildning, hälsa, arbete ochetablering i vuxenlivet påverkas.Herr talman! Skolan kan vara och ska utgöra enmiljö där lusten att lära främjas och utvecklas, enmiljö där barn, ungdomar och vuxna trivs. En skoladär man trivs är en viktig del i ett hälsofrämjandearbete. Därom tror jag att alla är överens.Ansvaret för elevhälsan kan primärt sägas vara attarbeta med skolrelaterade frågor. Men i arbetet måsteman inse att elevernas förutsättningar och vardag iskolan påverkas av den samlade livssituationen. An-svaret för att ge barn och ungdomar det stöd de harrätt till måste ses i ett samlat perspektiv, där man fårbortse från olika organisationsgränser. Vänsterpartietbetonar i flera sammanhang den generella välfärdensbetydelse för möjligheterna till ett gott liv. I arbetetmed barns och ungdomars hälsa är det därför avstörsta vikt att lyfta fram just den generella välfärden.Utgångspunkten i det förslag som vi nu diskuterarär propositionen Hälsa, lärande och trygghet. Försla-get har tagits fram i samverkan mellan ,och Socialdemokraterna. Utgångs-punkten för oss i har varit ett hel-hetstänkande och en samverkan kring omsorg omeleven, där all personal i skolan tar sitt ansvar. Detgäller att skapa en god arbetsmiljö såväl fysiskt sompsykosocialt.Innan förslagen om den nya elevhälsan kan bliverklighet återstår en hel del arbete. serfram mot att aktivt kunna delta i det arbetet. Det är ettarbete som måste präglas av att skapa en skolmiljödär begrepp som trygghet och trivsel, upplevelse avsammanhang och helhet, delaktighet, inflytande ochsjälvkänsla samt möjligheter att få använda alla sinasinnen och utveckla kreativitet inte bara är begrepputan en självklar verklighet för alla elever. I det sam-manhanget vill jag redan nu deklarera att jag tror attvi också måste ha en resursdiskussion.I detta betänkande behandlas också en del andrafrågor, bl.a. frågor som rör mobbning. Först ochfrämst vill vi från understryka vadutskottet säger: "Skolans arbete skall präglas av ennolltolerans mot mobbning. Detta gäller mellan ele-ver, mellan vuxna och mellan vuxna och elever." Jagtror att alla är överens om det här. Det är bra att vi haren samsyn i den frågan. Sedan återstår en diskussionom hur man når målet och vilka metoder man skaanvända.Från en del borgerliga partier kommer förslag somkan beskrivas som hårdare tag och enklare lösningar.Jag tittade på hemsida för ett tag sedan.Där kunde man läsa under rubriken om ett antal lösningar.Jag vill vända mig till representant idebatten och ställa två frågor. Varför denna fokuse-ring på att flytta elever, och på vilket sätt tror ni attdet löser problemen? Hur gör vi i skolamed de vuxna som utsätter elever för mobbning? Denfrågan är ställd mot bakgrund av det faktum att vux-enmobbning faktiskt förekommer i skolan.Jag tänker också kort kommentera den diskussionsom har förts här om behovet av rörelse och fysiskaktivitet. Jag tror också att det är en fråga där vi igrunden är överens. Jag tror att alla politiska partiersäger att rörelse är viktigt. Därför tänkte jag redan nuge ett tips till partierna. i samband med attutskottet ska justera betänkandet om skolan finns envänsterpartistisk reservation som jag rekommenderarer att ta del av. Läs den och eventuellt stöd den. Re-servationen rör frågan om hur vi ska stimulera ökadrörelse i bl.a. skolan.Herr talman! Avslutningsvis hoppas jag somvänsterpartist att vi i och med dagens beslut tar någraförsta steg mot en skola där alla elever har en möjlig-het att påverka, ta ansvar för sina studier och sinarbetsmiljö. Detta ska kunna ske oberoende av föräld-rarnas utbildningsbakgrund, oberoende av om elever-na är killar eller tjejer och oberoende av om de ärfunktionshindrade eller har annan etnisk bakgrund.Jag yrkar bifall till förslaget i utbildningsutskot-tets betänkande.Anf. 15 () re-plik:Herr talman! säger inled-ningsvis att en anledning till de problem som finns är bl.a. att barn kommer från otrygga familjeför-hållanden.Jag skulle vilja veta vad ochhans parti gör för att trygga familjeförhållandena förbarn. Det har snarare varit en politik som successivtförsöker att utrota familjen som den trygga miljö sombarnet så väl behöver. Det finns otaligt mycket forsk-ning som pekar på och visar att trygga familjeförhål-landen är det som ger den status ett barn behöver föratt möta livets utmaningar både när det gäller lärandeoch övriga framgångar i livet. Vad tänker LennartGustavsson göra för barnets möjligheter att upplevatryggheten i sin familj?Anf. 16 () re-plik:Herr talman! En av de viktigaste förutsättningarnaför att vara trygg är att ha makt över sitt eget liv. Jagsade i mitt anförande att bl.a. vuxnas otrygghet påarbetsmarknaden och arbetslöshet påverkar naturligt-vis barn och ungas uppväxtvillkor och därigenomockså situationen i skolan. Jag pratade också ombehovet av en rik fritid. Jag pekade på en del av desaker som har hänt i fråga om ned-dragningar. försöker återställa en delav de neddragningar som har skett såatt barn och unga faktiskt ges möjligheten till ett riktliv.Familjerna har en viktig betydelse för barns upp-växt. Därom råder ingen diskussion. Men naturligtvisser familjerna olika ut beroende på bl.a. arbetslöshetoch segregation.Anf. 17 () re-plik:Herr talman! Jag tror inte på det resonemanget.Inte heller har jag sett att man vid några av de sympo-sier som har genomförts när det gäller forskningen påområdet har ansett att det är barnets makt över sitt livsom ger det trygghet . Snarare är det denära relationerna med en eller två vuxna, med en fasthand och ett varmt hjärta, som gör att det går attetablera de fasta strukturerna för ett barn.Det är snarare fråga om en söndersplittring om detska organiseras och göras så att barnet förs från för-äldrarna - där det naturligaste umgänget sker för attbarnet ska växa till.Lennart citerade ändå vad han sagt ti-digare om vad som skulle utgöra trygga familjerela-tioner. Därför undrar jag vad ochhans parti gör för att öka möjligheterna för föräldrar-na att ha ett engagemang tillsammans med sina barnoch för att öka möjligheterna till de nära vuxenrela-tionerna i skolan, dvs. det som ger styrkan och trygg-heten som sedan mynnar ut i att barnet kan ha maktöver sitt liv.Anf. 18 () re-plik:Herr talman! Det här blir svårt: Jag kommer i denhär repliken att använda tiden för att göra någontingsom kan te sig omöjligt, nämligen försöka förklaragenerell välfärd för en kristdemokrat.Vi har försökt att för-stärka den generella välfärden, som jag som vänster-partist anser utgör en av grunderna för att skapa tryg-ga förhållanden i samhället. Vi har arbetat för attförstärka resurserna till barnfamiljerna på olika sätt.De flesta av de sätt som vi har använt för att förstärkaresurserna till barnfamiljerna har motarbetats avKristdemokraterna.Vi har olika syn på hur vi faktiskt ska se till attskapa trygghet i samhället. Det får vi faktiskt respek-tera. variant med en glorifieringav familjen och att lyfta fram familjebegreppet harstora brister. Man måste erkänna att det finns en storskillnad mellan en höger och en vänster och våga ståupp och säga att det behövs en generell välfärd sombas för att skapa ett tryggt samhälle - där familjennaturligtvis har stor betydelse.Anf. 19 () replik:Herr talman! säger i replik-skiftet med att trygghet är maktöver sitt eget liv. Låt mig då fråga om han medger att trygghet för en elev också kaninnebära att jag har makt, möjlighet och rätt att väljaen skola - även om den skolan skulle vara en friskola.Anf. 20 () re-plik:Herr talman! Det är intressant med frågan om attmakt utgörs av möjligheten att välja.