prot · GP09124 · 2002-06-13 00:00:00 — Först ska jag säga vad man inte skagöra och vad jag inte tror på.Jag tror inte på recept att sänka ar-betsgivaravgiften på marginalen. Det räcker inte till.Då får man ta bort arbetsgivaravgiften och halveralönerna om man ska klara det.Det behövs ökad kontroll.För vissa områden, som och -tror jag - var inne på, nämligen deman kallar kontantområden finns det anledning attfundera på schablonbeskattning. Jag kan se problemockså där, men jag tycker gott att man kan fundera pådet.Vi kanske ska göra som man gör i . Närman handlar något, om det så bara är en glass, måsteden som säljer lämna ett kvitto. Den som köper måsteha med sig kvittot annars får man finanspolisen påsig.Kenneth är mycket konservativ, för att intesäga reaktionär, i vissa avseenden. Han tycker natur-ligtvis inte så, men hans upplägg är så att han legiti-merar svarta arbeten och svarta affärer genom attskylla på att skatterna är för höga. Det tycker jag ärett problem.Låt oss i stället tala om vad man får för skatterna:skola, utbildning, barnomsorg, äldreomsorg och alltdet andra som vi ofta i stor enighet har fattat beslutom. Då tror jag att vi kan få både gamla och ungamänniskor att betala det man ska betala i förhållandetill sina inkomster.Anf. 103 () replik:Fru talman! blir jag starkt förvånad. Skulle jaglegitimera svart arbetskraft? Det varju precis tvärtom. Jag önskade få hjälp av ArneKjörnsberg att få svar på vad vi gör åt detta.Följ med mig hem till Helsingborgsregionen ochåk med min gode vän som är trädgårdsanläg-gare så ska vi göra ett studiebesök på plats. Då kan vise hur folk från och andra östländer invaderarSkåne och på ett eller annatsätt utför sysslor som svenskarna egentligen inte villköpa svart på den här märkliga marknaden.Jag är helt övertygad om att man hellre skulleköpa det med ett regelrätt avdrag i sin deklaration.Detta har tagit fram som etttydligt förslag och ett bra komplement till det som vifick ett visst erkännande av för,nämligen schablonbeskattningen.Fru talman! Tillåt mig också att framföra ett tacktill ordföranden för ledningen av utskottsarbetet ochtill övriga kolleger i skatteutskottet.Anf. 104 () replik:Fru talman! Detta är ett exempel på att vi intelyssnar på varandra, . Jag sade ut-tryckligen, vilket kommer att framgå av protokollet:Naturligtvis tycker inte att det är bramed svartarbete och fiffel och båg. Men sättet attresonera - att om man bara sänker en skatt här ochdär får man bort det - bidrar till att legitimera det. Detvar vad jag sade. Då kan någon säga att skatten är såhög, och därför ska jag inte köpa det vitt, jag måsteköpa det svart. Det tycker jag är ett problem.Kenneth talade om den arbetskraft frånöstländerna som invaderar i dessa dagar.Det klarar vi inte genom att sänka en skatt här ochdär. Det måste ske genom kontroll. De ska följasvenska regler.Var inte sådan motståndare mot de försök attstävja detta som de fackliga organisationerna, framförallt , gör. De gör heder-värda insatser, tycker jag. Det vore bra om derasmotparter ville medverka på det sätt som frisörernasmotparter gjorde.Anf. 105 () replik:Fru talman! I mitt anförande reste jag två fråge-ställningar till och första var: Är ni medvetna om att vi är på vägmot ett budgetunderskott och i än störreomfattning och, i så fall, varför säger ni ald-rig det?Den andra frågan var: Hur kunde ni medvetetmedverka till att öka de sociala klyftorna genom attge större skattesänkningar till höginkomsttagare äntill låginkomsttagare?Marie hade uppenbarligen endera intemedvetenhet om vad hon hade varit med om elleringet svar på frågorna eftersom hon inte begärdereplik.Inte heller berör fråga ett. Jagupprepar den därför och ber om ett svar.Svar på fråga två innebär för en redovisning av den teknik som ni har använt,nämligen kompensation krona för krona genom kom-pensation för egenavgifterna.Det var ju ingen nyhet. Det kände jag redan till.Den intressanta frågan kvarstår därför: Varförväljer man en teknik som så uppenbart ger den ökadesociala klyfta som jag påtalade i mitt anförande?Anf. 106 () replik:Fru talman! Jag börjar med frågan om budgetun-derskottet. Jag kan självklart diskutera det. Men våravärderade kolleger i finansutskottet har sinsemellanoch tillsammans med finansministern diskuterat det itre och i dag.Rolf Kenneryd har ju så stora kunskaper och såstor erfarenhet. Jag är därför något förvånad att RolfKenneryd är så statisk och bara talar om budgetun-derskott och inte talar om hela den offentliga sektornoch den offentliga sektorns ekonomi. Man kan ha ettbudgetunderskott i den statliga bud-geten om man har överskott i den offentliga sektorn.Man kan faktiskt leva med det, för det kan bidratill att vi inte, som finansutskottets ordförande sade,stramar åt så hårt att vi får stora problem - ännu stör-re problem, ska jag säga - med sysselsättningen. Detskulle i sin tur vara kontraproduktivt, för då skullefler människor bli arbetslösa och behöva ha a-kassa,och skatteintäkterna skulle bli lägre.Det andra svarade jag på tidigare. Med hänsyn tillatt jag redan har gjort det ska jag varken belasta tideneller kammarens ledamöter med att upprepa migsjälv. Får jag bara, utan att detta ska uppfattas som enbjörnkram, för jag tycker det verkligen, säga att jagverkligen vill instämma i sista me-ning i hans huvudanförande. Det var när sade: Grundvalarna i det kommunala skatteut-jämningssystemet ska bevaras.Välkommen, , att göra detta till-sammans med oss socialdemokrater!Anf. 107 () replik:Fru talman! Jag konstaterar två saker. Det ökadebudgetunderskottet, som i viss grad kompenseras avstörre inkomster till det offentliga systemet genomökade inkomster till pensionssystemet, innebär ju attvi , och i ännu högre grad ,lånar av våra egna framtida pensioner. Det kan väländå inte vara en önskvärd utveckling, ?Sedan återkommer jag till den intressanta frågan -inte om tekniken för hur ni har gjort skattesänkningarmöjliga utan om varför man väljer en teknik som geruppenbart felaktiga effekter i förhållande till både detjag tycker och det som och säger sig vilja åstadkomma, nämligen attminska klyftorna och inte öka dem.Fru talman! Jag brukar vara sparsmakad medkänslomässiga tacksägelser även i högtidliga sam-manhang. Icke desto mindre tänker jag nu hemfallatill att ge ett tack till alla i utskottet, såväl anställdasom förtroendevalda. 108 () replik:Fru talman! Jag blev så glad när till dessa stora känsloyttringar så jag har svårtatt samla ihop mig. Jag får väl också hemfalla, då.Men jag har redan gjort det, , i dendelen.Om budgetunderskottet sade jag att man kan levamed det men i längden. Vi har visat att vihar klarat överskottsmålen. Vi har klarat utgiftstaket.Vi har klarat det.Jag har ett problem här, fru talman. Det är attvarje gång jag berömmer det samarbete som Social-demokraterna och hade blir förnärmad, gene-rad eller vad det är. Jag tycker inte att det finns någonanledning alls till det. Vi gjorde ett bra jobb ihop, ochdet ska vi fullfölja. Vi vill gärna se ett bra samarbetemed . Det är som jag så många gångersade till finansutskottets dåvarande vice ordförandeP-O Eriksson, som jag förresten träffar i olika sam-manhang, att våra båda partier i någon mening står påsamma väljarbas. Därför tycker att det är rätt naturligtmed samarbete oss emellan.Sedan till det här med de uppenbart felaktiga ef-fekterna. , var sak har sin tid. När viskulle sanera det där jättelika underskottet som vihade, när det fattades när skulle betalaut en krona, då fick vi ta till allt som rörde sig. Vi fickhöja alla skatter som fanns och införa nya skatter.Man kallar dem värnskatt - de finns förresten intekvar, - och allt det där andra. Mennu när vi har fått ordning på ekonomin vill vi gå vä-gen tillbaka. Var sak har sin tid, som sagt var. Jag ärsäker på att och hennes partivännertillsammans med oss vill fortsätta och gärna göra detsom talar om. Låt oss göra det till-sammans, ! Jag hälsar välkommen tilldet.Anf. 109 ()replik:Fru talman! Apropå det sista är det ju så, om håller sig tillsanningen, att värnskatten finns kvar. Men vi vill habort den. Det var det jag sade i mitt anförande. Det ären av de som gör att man kan få ha hälften kvarav en löneökning.Precis som saknade jag i ArneKjörnsbergs fyrapunktsprogram en punkt om företa-garnas situation. Jag har ändå noterat att ArneKjörnsberg inte går i takt med sin finansminister, ochjag vill säga att det är till klarafördel. svarade till han vill ha färre och enklare regler för småföreta-garna, och det står faktiskt i vårt 53-punktsprogram.Men det tyckte inte finansministern.Arne Kjörnsberg sade också att han ville förbättraförutsättningarna för generationsskiften. Det ville inteheller finansministern, men det står i det här pro-grammet, och jag tycker att det är alldeles utmärkt.Jag ska ställa ytterligare två frågor. Vill inte ArneKjörnsberg också avveckla etableringshinder försmåföretagare? Och den andra frågan: Vill inte ArneKjörnsberg att samma regelverk för sjukförsäkringoch föräldraförsäkring ska gälla för såväl företagaresom arbetstagare?Anf. 110 () replik:Fru talman! Först har vi värnskatten. Nej, LennartKollmats. Tro på mig, för jag var med. Jag kan talaom hur det var. Vi har inte kvar värnskatten. När vi1994 gick till val med att säga: Rösta på oss social-demokrater, vi ska höja alla skatter som finns ochhitta på några nya. Ni ska få betala värnskatt, sade vi.Det ska ni få göra i fyra år.Jag har kollat när blev riks-dagsledamot. var inte med när vigenomförde den stora skattereformen i bra samarbetemellan och Socialdemokraterna. Då sadevi att vi ska utvärdera den. Utgångspunkten var attvarje inkomstgrupp som vi delade upp dem - ivarje, det vi kallade deciler - skulle betala sina egnaskattesänkningar. Det var den principiella utgångs-punkten.Sedan efter några år noterade vi, i enighet faktiskt,att den översta decilen, alltså de som tjänade mest,inte hade betalat sina egna skattesänkningar. Det ärdärför vi har det som formellt heter andra skalsteget iinkomstskatteskalan. Det är det värnskatt. Jag tycker att vi ska ha kvar den. Jagvill ha den progressiviteten. Det har jag tidigare redo-visat. Jag står för det. Jag tycker att det är rimligt -och det är alldeles speciellt rimligt eftersom vi fak-tiskt 1989/90 var överens om att varje inkomstgruppskulle bära sina egna skattesänkningar.Sedan får jag bara säga något om det här med attförsöka så split, eller visa skillnader, mellan finans-ministern och mig. I så fall ska ni lita på finansmi-nistern och inte på mig - om ni måste göra någonskillnad. Det är precis som ett antal liberala tidningarhar gjort efter det som hände här ute på Mynttorgetför ungefär. De skriver: Socialde-mokraterna får skylla sig själva, för de skickar dithögskattepolitikern vårt parti är det så att vare sig det är , statsministern, finansministern eller jagsom för vår talan är det samma politik vi för. Försökinte så ut något split mellan oss.Anf. 111 ()replik:Fru talman! Nej, det var inte jag som sådde split,. Jag bara refererade till olika ställ-ningstaganden i för oss viktiga frågor, som jag note-rar. Om det är split är det som upp-lever det så. Dessutom uppskattade jag faktiskt ArneKjörnsbergs ställningstagande i hög grad, vilket hanborde glädja sig åt.Sedan gäller det detta som sägerom det jag kallar värnskatten. Ja, jag kallar det värn-skatten. Det blir mycket längre att tala om det härandra steget osv. Både han och jag vet vad jag pratarom, för det är den skatt som går en bra bit över 50 %på marginalskatteeffekten. Vi kan kalla den vad vivill. Vad vi vill från sida är att du ska fåhälften kvar av varje ny krona du tjänar. Det är detsom är det viktiga. Benämningen behöver vi inte hakaupp oss på.I ett svar till talade om detta med att man vill ha sänkt skatt inom ettområde. Jag måste få kolla om jag förstod rätt. Där-med skulle man till äventyrs legitimera svartjobb. Jaghoppas att jag uppfattade fel i det sammanhanget. Såupplever jag inte att det är. Man kan gå ut med olikaformer av förslag till skattesänkningar utan att det förden skull är ett område som skulle tas upp i ett sådantsammanhang som jag upplevde att skulle vilja travestera frågalite grann: Vilka tror det är som jobbar svart inom hushållssektorn? Och, om vitar en annan invinkling på det, vad vill göra för att de människorna ska få en möjlighettill skydd vid sjukdom, möjlighet till pension osv.? Ärdet bara mer kontroll det handlar om? Finns det ingaandra möjligheter?Anf. 112 () replik:Fru talman! För att inte någon som helst tveksam-het ska råda vill jag säga att harmissuppfattat mig i den delen. Jag hoppas att KennethLantz också förstår det.Jag har uttryckt mig formidabelt felaktigt om detär på det sättet. Vad jag säger är att det är en risk medatt säga att vi måste sänka skatten för att inte få skat-tefusk på detta område. Det var det jag pekade på imitt tidigare inlägg.Vilka tror jag jobbar inom hushållssektorn, fråga-de Lennrt Kollmats. Ärligt talat, vet inte det. Men jag vet att de försök man gjordei för det första blev alldeles för dyrbara -därför blev man tvungen att inskränka det - och fördet andra blev det väldigt liten omfattning. Sedan harjag en principiell uppfattning, och den är hos migmycket välgrundad: Jag tycker inte att någon annanmed sina skattepengar ska betala för att någon skakomma hem till vårt hushåll och dammsuga, eller vaddet nu kan vara. Jag tycker av principiella skäl att detär fel.Man kan ha sakliga synpunkter och man kan haprincipiella. Detta med det principiella är för mig detviktigaste. Jag tycker att det fel att någon annan medsina skattepengar ska subventionera vardagsarbete förmig.Anf. 113 PER ():Fru talman! Jag var inte anmäld i debatten, mendet var något som inledde med i sittanförande som får mig att gå upp.Jag tycker att det är väldigt tråkigt och ledsamt attfå höra sådant som jag fick höra av går upp och refererar till en debatt som var i går,och han vet att jag inte är anmäld. Jag befann migsom tur var i kammaren efter att ha varit på andrasammanträden. Utan att direkt apostrofera mig ankla-gar han mig för att jag skulle ha sagt till en annanledamot att han har ljugit.Man kan gå ut och hämta ett protokoll från gårda-gen och läsa vad jag sade. Dessutom anklagar oss för att brutalisera debatten i kamma-ren. Jag tycker att det är väldigt magstarkt, måste jagsäga.Jag ska läsa direkt ur protokollet från i går: "Niskriver i reservationen att 'varje ansvarig regering iSverige vidtar de analys-, uppföljnings- och utvärde-ringsåtgärder som behövs'. Det är lögn. Det gör deninte." Det är på det sättet, och efter kontakter medFinansdepartementet har vi kunnat konstatera att maninte gör det. Det som ni skriver i reservationen är enlögn.Jag har inte anklagat för att haljugit. Detta är bara att konstatera vad som står i pro-tokollet. Jag tror att får uttrycka sigpå lite annat sätt från den här talarstolen i fortsätt-ningen.Anf. 114 () replik:Fru talman! Jag har naturligtvis tagit fram proto-kollet. Det var inte bara Per som i såfall anklagades för lögn. Det var , , , ,och jag själv. Det blir varken bättreeller sämre. Det är precis likadant.Som ledare för den socialdemokratiska gruppen iskatteutskottet såg jag det som min självklara skyl-dighet och rättighet att påpeka att jag tycker att dettaär fel. Jag fick, som jag redovisade, inte tillfälle i går,och jag har stor respekt för talmannens bedömning.Därför tillät jag mig att göra det , men just av detskälet att den person som sade detta inte var i kamma-ren nämnde jag inga namn. Det var mycket medvetetatt jag gjorde det. Dessutom, och det kan jag gott talain i kammarens protokoll, framförde jag den här syn-punkten till nämnde talare redan i går.Anf. 115 ():Fru talman! Jag hade egentligen strukit mig fråndebatten, för jag trodde att jag inte skulle hinna hit itid, men jag lyckades trots det.Jag har suttit med under samtliga budgetförhand-lingar som s, v och mp har haft under den här man-datperioden. Det har varit spännande. Det har stund-tals varit ganska heta debatter, men jag tycker attsamarbetet har präglats av en mycket god vilja, ochjag måste säga att jag tycker att vi har nått ett mycketbra resultat. Det är med stolthet som vi nu kommer attklubba den budget som visar hur framtiden ska se ut -den visar vägen för framtiden.Eftersom jag är mycket engagerad i miljöfrågor ärjag naturligtvis oerhört glad att vi har tredubblat mil-jöanslagen . Här finns mycket sombehöver göras. Det fanns hål att stoppa pengar i, omman säger så.Vi har också sett till att vi har fått i gång en miljö-forskning inom olika områden, vilket har välkomnatsenormt av forskarsamhället. Bl.a. kommer vi nu att setill att det tas fram en nationell fauna och flora somska se vad vi har för biologisk mångfald egentligen.Den har man precis börjat ta fram. Man har jobbat inågra månader med det, och det känns oerhört gläd-jande.Jag är också mycket glad över många andra för-slag som vi tillsammans med Socialdemokraterna ochVänstern har lyckats få igenom. Det är väl ingenhemlighet att vi i hårt har drivit kultur-frågorna, där vi har fått upp anslagen rejält. Det är mycket glädjande att konstatera att sänkningen avbokmomsen - ett miljöpartiinitiativ som vi stred hårtför - var så lyckosam att det bortfall av skatteintäktervi räknade med i budgeten nog kommer att minskarejält eller eventuellt försvinna. Bokförsäljningen gårupp så mycket inom alla sektorer: barnlitteratur,skönlitteratur och facklitteratur. Det känns oerhörtglädjande att kunna göra en sådan reform och att denverkligen får det genomslag i verkligheten som vihade tänkt oss.Men världen är inte bara rosenröd och vacker. Vistår faktiskt inför mycket stora miljöproblem, kanskede största världen har stått inför. Klimatförändringenär en realitet. Den nya forskningen som kommer visaratt den går betydligt snabbare än man har tänkt sig.Mänskligheten utsätter sig för ett experiment som kanfå svåra följder.Det har också kommit tecken som tyder på att fos-siltiden snart är över. Det här kommer naturligtvis attvara en period i världens historia där fossilanvänd-ningen kom och gick. Man kan visa från forskarhållatt man finner mindre olja än vad vi konsumerar, ochman kan också se att det blir allt dyrare att få tag i deoljereserver som finns. Det innebär att vi så småning-om kanske kan skapa ett samhälle som är bättre ibalans med den atmosfär och de livsbetingelser vi harpå jorden. För den skull är jag glad att vi i den härmajoriteten nu har sett till att inleda en skatteväxling isyfte att komma till rätta med de problem som viskapar genom fossilsamhället.Det finns också många andra skattesänkningarsom känns positiva. Jag vill tacka för det samarbetesom har funnits i majoriteten. Jag hoppas att denkommande miljöpartiriksdagsgruppen får lika godamöjligheter att påverka politiken som denhär riksdagsgruppen har haft. Därmed vill jag yrkabifall till utskottets förslag. Jag vill också yrka på entrevlig sommar, som jag hoppas ställs under proposi-tion i vanlig ordning. Trevlig sommar allihopa!Anf. 116 ():Fru talman! Jag kan inte undgå att lite granngrumla den glädje som har gettuttryck för över uppnådda resultat inom ramen församarbetet med regeringspartiet och Vänsterpartietgenom att ställa följande fråga: Hur kunde ni med-verka till att öka de sociala klyftorna på ett sådant sättsom ni har gjort inom inkomstbeskattningen?Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §. )5 § Ändringar i regeringsformen - samarbetet iEU m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2001/02:KU18Ändringar i regeringsformen - samarbetet i EU m.m.(prop. 2001/02:72).Anf. 117 PER ():Fru talman! Det som nu ska debatterahandlar om Europeiska unionens och medlemsstater-nas förhållande till varandra, alldeles specifikt hurEuropeiska unionen och ska reglera sinalegala mellanhavanden. Det är ett viktigt avgörandedärför att det rör själva grunderna för hur Sverigestyrs. Men det rör också villkoren för vad EU ska bli.Särskilt för oss som tillhör kretsen av EU-anhängare är det viktigt att i frågor som dessa hållagod ordning. Beslut ska fattas på reglers och nog-granna övervägandens grund. Jag tillhör inte demsom tvekar att överlämna en formell nationell rättsom ofta blivit rent illusorisk till överstatliga organi-sationer för att i stället tillsammans med andra åter-vinna det som nationerna i inflytande kanutöva. Men när beslut ska flyttas över till någon an-nan än den svenska staten ska det vara välövervägtoch klart. Det är ett av skälen, inom parentes sagt, tillModeraternas tveksamhet till den utveckling sompågår inom EU vad gäller Europeiska rådets infor-mella makttillväxt. Där fattas beslut utan klara regler.Ibland är det så oklart att stats- och regeringschefer-na, som efter Europeiska rådets möte i härförle-den, inte ens vet vad de har beslutat. Så ska inte EU-samarbetet gå till. Rättsstaten kräver regler. Det euro-peiska samarbetet gör det också. Eller för att uttryckadet annorlunda: Det ska var svårt att ge Europeiskaunionen ny kompetens. Men när kompetensen väl ärgiven ska det i gengäld vara lätt för Europeiska unio-nen att motsvara de förväntningar som medlemssta-terna har på den.Fru talman! har tagit myck-et god tid på sig för att bereda den fråga som riksda-gen ska avgöra. Detta har vi gjort trots enmycket bred enighet i den författningsutredning somhar föregått regeringens förslag. Resultatet av ut-skottets beredning är dels ett viktigt förtydligande närdet gäller grundlagens ställning i fråga om makt-överlåtelse, dels en utfästelse om en fortsättning pådessa överväganden när väl det pågående konventetoch den efterföljande regeringskonferensen är färdig.Det är samma sex partier som slöt en överenskom-melse i som har nått fram tilldessa ställningstaganden. Därutöver har Moderaternabestämt sig för att i fråga om rambesluten i dettahänseende gå sin egen väg. Och jag ska be att mednågra ord få beröra vart och ett av dessa tre områden.Jag ska först ta upp frågan om det som jag kalladeför ett viktigt förtydligande, nämligen om grundla-gens överhöghet. Det har ibland i diskussionen kringdenna fråga hävdats att allt egentligen kan överlåtaspå enkelt sätt. Utskottet gör klart att man inte accepte-rar någon maktöverlåtelse på enkelt sätt av det som ärskyddat i grundlag. Med det tillägg som utskottet görinnebär detta att det grundlagsskyddade området intekan överlåtas till Europeiska unionen om inte grund-lagen först har ändrats. Och det kan som bekant inteske med mindre än att fattar beslut tvågånger och med mellanliggande val. Skälet till dennaordning är ju att beslut av denna dignitet ska fattas påett sätt som ger utrymme för reflexion och menings-utbyte och ytterst för väljarna att i val säga om de ärberedda att biträda förändringen eller ej. De som harmisstänkt att detta förslag öppnar en möjlighet förnågot slags gräddfil, att överlåta makt utan reflexion,kan därmed vara lugna. Skyddet inte minst för densvenska tryck- och yttrandefriheten och den svenskaöppenheten ligger därmed fast trots andra EU-statersibland från avvikande kulturer.Innebörden av vad utskottet nu föreslår att riksda-gen ska acceptera är alltså att vi är beredda att vidgautrymmet för maktöverlåtelse på områden som liggerutanför ekonomin därför att vi tror att dessa områdenkan vara väl så betydelsefulla som de ekonomiska föratt främja de europeiska folkens och gemen-samma intressen. Men vi skyddar det som enligt densvenska grundlagen är skyddat med särskilda besluts-regler och kräver av oss själva att om överlåtelse avinflytande på dessa områden ska kunna föras på tal ärdet grundlagens beslutsregler som gäller.Fru talman! Den andra frågan handlar om livetefter det konvent som har inletts och den reger-ingskonferens som är tänkt att följa på detta. Vad sompågår inom Europeiska unionen är glädjande nog detstörsta reform- och diskussionsprojektet sedan Euro-peiska unionen bildades .