prot · GQ0916 · 2002-11-13 00:00:00 — Man har klarat att hantera de härsituationerna alldeles utmärkt med stöd av gällandelagstiftning.Jag tycker i motsats till att det härförslaget inte är rimlig och tydligt. Det är både orim-ligt och otydligt.Anf. 123 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är klokt och befogatatt när det gäller den här typen av händelser tänkaefter före. Vi bör fundera på hur vi kan ha en bered-skap på det formella planet när det gäller lednings-funktioner och sådana saker, reglering av kostnaderoch sådant. Hur kan vi förbereda oss på ett sådant sättatt vi inte kommer i beråd när det väl händer? Hurkan oklarheter vad gäller gränsdragningar, befogen-heter etc. riskera att leda till att vi inte sätter in deresurser som bör sättas in på ett så effektivt sätt sommöjligt?För en icke-expert på området förefaller den härmycket begränsade och kortfattade lagstiftningenmed stor frihet för kommunerna att bestämma de-taljutformningen vara ett mycket väl avvägt svar påde propåer och krav som har kommit från kommu-nerna själva om tydliggörande på det här området.Anf. 124 () re-plik:Fru talman! Jag tycker precis som det är viktigt att tänka efter före och att ha en godberedskap för de situationer som kan uppstå. Det ärriktigt, som säger, att definitionen aven sådan här händelse inte är reglerad. Den skulleegentligen kunna handla om vad som helst.Det som dock är väldigt tydligt reglerat i det härförslaget är att en sådan händelse måste vara av akutkaraktär. Så snart som den akuta karaktären har av-klingat ska ordinarie verksamhet ta ansvar för situa-tionen. Det är knepigt. Först är situationen inte defi-nierad, men så snart den odefinierade situationen intelängre är akut ska den omhändertas av ordinarie verk-samhet. Jag tycker att det är att förvärra förvirringenytterligare.Anf. 125 () replik:Fru talman! Jag vill inte vara på något sätt ohöv-lig, men det begrepp som ganska så osökt kommer tillmig är "brännvinsadvokatyr". Här försöker man görasvårigheter i sådant som jag är helt övertygad om intebehöver innebära några svårigheter. Man går in påvarje detalj och försöker att se alla möjliga tänkbaraoklarheter som skulle kunna uppstå. Den typen avargumentation kan man också lika mycket föra motden nuvarande lagstiftningen. Man skulle mot varjelagstiftning kunna föra den typen av argumentationatt allt inte är exakt och otvetydigt definierat, att detskulle kunna uppkomma oklarheter och så vidare.Jag kan inte se att den här lagen på något sättskulle kunna försvåra ett vettigt hanterande av denhär typen av händelser.Anf. 126 ():Fru talman! Vi i delar inte den be-dömning som ett antal debattörer har gjort att allakommuner i står väl rustade inför extra-ordinära händelser i fredstid. Tvärtom tycker vi attvissa av de händelser som också har pekats på i de-batten, i propositionen och i betänkandet har visatatt det finns kommuner som inte står så väl rustadesom man skulle önska. Det gör behovet av den härpropositionen och diskussionen och de här beslutentämligen uppenbart.Det är viktigt att möjligheterna att samarbeta blirklara, att det finns en bra och fungerande lagstiftningkring vad man kan och inte kan göra vid extraordinä-ra händelser och, som det har uttryckts, trista händel-ser. Annars blir det alltför lätt så att saker och tingglider ut i periferin, och det blir en definitionsfrågavad som har varit tillåtet och vad som inte har varittillåtet. Det här är ju också, som har sagts, något somhar efterlysts av bland annat Kommunförbundet.Vi känner en viss sympati för dem som backar litefrån kraven på just att inrätta en särskild nämnd medtanke på det kommunala självstyret. Men när vi tagitdet här kravet på en nämnd under avvägande ochställt det mot att det faktiskt behövs lagstiftning omriktlinjer för samarbete och beaktat de argument somjag själv har framfört har vi känt att vi kanställa oss bakom helheten i den här propositionen närden kom. Vi kan ställa oss bakom det lilla ingrepp idet kommunala självstyret som vi faktiskt menar attdet är att kräva av kommunerna att ha en viss nämnd.När vi väl hade gjort det kände vi att när den härnämnden nu ska komma - dessutom en nämnd somhar möjlighet att överta beslutsbefogenheter frånandra nämnder - skulle det kunna vara ett rimligtkrav att säga att i denna nämnd ska alla partier somfinns representerade i fullmäktige också finnas repre-senterade. Vi vill undvika risken att något parti otill-börligen blir berövat en påverkansmöjlighet som mani naturliga fall hade haft.Vi har haft den här diskussionen tidigare. Vi harhaft den i utskottet. Det slutade med en utskottsskriv-ning som jag tänkte citera. "Utskottet vill understrykavikten av att partier som är representerade i kommun-eller inte otillbörligt missgyn-nas vid tilldelning av ledamots- och ersättarplatser ide krisledningsnämnder som skall inrättas. Detta kanundvikas, exempelvis genom att tillse att partier medrepresentation i nämnder från vilka krislednings-nämnden får överta verksamhetsområden eller delardärav också representeras i krisledningsnämnden." Vihar funnit att vi utifrån förutsättningarna är nöjda medden utskottsskrivningen. Vi kan också lova de vänneri kammaren eller dem som möjligtvis ser det här påTV-skärmar att de kan hälsa sina partikamrater ute ikommunerna följande: Vid de tillfällen då man försö-ker frånta oss våra möjligheter, vi partier som förnärvarande - inte , men -är små, kommer vi att använda den här skrivningen.Vi kommer att göra allt vi kan för att kräva en rätt-mätig plats i de här nämnderna.Mot bakgrund av detta vill jag å den gröna riks-dagsgruppens vägnar yrka bifall till förslaget i ut-skottets betänkande och avslag på reservationerna.Anf. 127 ():Fru talman! Det här är ett förslag som jag förståratt och andra inte har så lätt att hetsaupp sig för eller emot. Från vår sida ser vi också attdet här är ett förslag som inte i sin utformning äravgörande för det kommunala självstyret. Det är dockännu ett förslag som petar i det kommunala självsty-ret. Det är ett förslag som vi har bedömt som inteotydligt eller helt orimligt, men det är onödigt. Vi serinte att det här lagförslaget behövs för att lösa deproblem som kan inträffa i kommuner och landstingnär den extraordinära händelsen inträffar.Ute i kommuner och landsting finns det olika metoder att lösa de uppkomna situationerna.Man finner sin väg inom ramen för det kommunalasjälvstyret. Vi tycker från sida att detär rimligt och rätt att man får de möjligheterna. Detfinns de som har en tendens att alltid fråga uppåt föratt man är så rädd: Man är van att man alltid blirslagen på fingrarna och oftast eller alltid får höra gör fel eller att man inte har gjort som någonannan tycker. Från vår sida ser vi det som självklartatt utveckla det kommunala självstyret och ge ensignal lokalt till förtroendevalda i kommuner ochlandsting: Ni klarar den här uppgiften utan den härlagen.I dag jobbar man med räddningstjänstplaner, be-redskapsplanering och andra saker. Vad tillför då denhär propositionen och det här lagförslaget? Jo, ska göra ännu en plan. En krisledningsplan skaantas en gång . Hur många blir mer lyckliga avdetta? Hur många mer lösningar hittar man tack vareatt vi får ännu en plan? Det finns en övertro också påsådana sätt att hantera frågor.Och så får man en krisledningsnämnd. Från vårsida ser vi att man kan hitta de här strukturerna ochlösningarna inom ramen för den kommunala självsty-relsen, och det vore rimligt att den här kammaren gersignalen att ta vara på möjligheterna och att jobbautifrån det kommunala självstyrets möjligheter. I dendel som det handlar om ekonomiska frågor och eko-nomiska åtaganden utanför den egna kommun- ellerlandstingsgränsen har vi från vår sida också sagt attden pågående översyn som görs av räddningstjänstla-gen mycket väl kan ta hand om den frågan, precissom eventuellt andra frågor som i så fall skulle behö-va komma upp.Men lagförslaget ger syn för sägen: Det är inte såtungt. Det är inte så upphetsande. Det är onödigt. Detkommunala självstyret klarar uppgiften.Från sida yrkar vi avslag på försla-get i betänkandet KU11.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §. )11 § Ömsesidigt erkännande av beslut om av-visning och utvisningFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande 2002/03:SfU3Ömsesidigt erkännande av beslut om avvisning ochutvisning.Anf. 128 ():Fru talman! Vi upplever att den svenskaflyktingpolitiken är ifrågasatt, och det utifrån olikaperspektiv. Någon tycker att vår hållning är för gene-rös, någon annan att den är alltför restriktiv. Dendebatten måste få föras i ett öppet samhälle. Det finnsskäl för oss som representerar de demokratiska parti-erna med en humanistisk människosyn att engageraoss i den debatten och ta människors frågor på allvarmen att också vara med och påverka opinionen. Pådet sättet skapar vi det trygga samhället för alla.Av och till är vi med om att enskilda händelsersätter fokus på de former inom vilka vi bedriver flyk-tingpolitik, och det är inte alltid som de konkretaexemplen på enskilda och utsatta människors mötemed svensk flyktingpolitik känns riktigt bra. Trotsgoda målsättningar om humanitet och rättssäkerhetoch ett förhållningssätt som sätter den enskilda män-niskan i centrum brister det . är det bara såatt på det här området kan vi inte hålla oss med någontolerans emot felhantering. Människoliv går nämligeninte i repris.Jag skulle vilja ta dessa grundläggande värdering-ar som utgångspunkt för det ärende vi nu har att han-tera. Jag vill också återge några meningar ur de vär-deringar som antagit för sitt ageran-de i mötet med människor. De lyder så här:I vårt agerande mot andra ska vi sätta den enskildamänniskan i centrum. Vi ska respektera människorsförutsättningar, gränser och okränkbarhet. Vi skamöta människors behov av att veta och förstå. Vi skastödja den sökande att tillvarata sin rätt. Vi ska gelikvärdig behandling och fatta förutsägbara beslut.Fru talman! Med detta som utgångspunkt vill jagkomma in på det ärende vi har att hantera . Re-geringen föreslår i sin proposition en ändring i utlän-ningslagen där en ny grund för avvisning ska tillföras.Det ska göras möjligt att verkställa avvisnings- ellerutvisningsbeslut som har fattats i ett annat EU-landeller av eller . Vidare föreslås att debeslut som fattas i de länderna om avvisning ellerutvisning på grund av hot mot den allmänna ordning-en eller den inre säkerheten i dessa länder i vissa fallockså ska få ligga till grund för beslut i vårt land omatt återkalla personers uppehållstillstånd.Det kan, ytligt sett, synas som att förslaget ut-trycker en rimlig hållning mot bakgrund av och det nödvändiga samarbete som före-kommer i i flyktingfrågor. Men den kritiksom vi kristdemokrater riktar mot förslaget tillsam-mans med och och vårtgemensamma avslagsyrkande ansluter till de påpe-kanden som flera remissinstanser också har gjort.Det finns nämligen , trots samarbete och vis-sa harmoniseringssträvanden, stora skillnader mellanmedlemsstaternas praxis och hantering av asyl- ochflyktingärenden. Vi ser också att det finns skillnader itolkningen av själva flyktingbegreppet i de olikamedlemsstaterna i EU. Olika tolkningar av begreppetleder naturligtvis också till olika hantering när mankommer till de enskilda ärendena.Advokatsamfundets uppfattning är att det inte fö-religger någon skyldighet att genomföra direktivet iSverige. Ändamålet är, enligt Advokatsamfundetsremissyttrande, att möjliggöra ett erkännande av and-ra medlemsstaters beslut men som sagt ingen skyl-dighet för i dag.Nu pågår en process inom EU som syftar till enharmonisering av asyl- och immigrationslagstiftning-en. Det är bra, och det finns anledning att stödja denprocessen från svensk sida. Då är det också rimligt attSverige avvaktar utfallet av denna harmoniserings-process och det arbete som pågår och inte här och nufattar ett beslut om att lagstifta om verkställighet avandra länders beslut.Vi anser att skyddsreglerna måste komma upp påen högre miniminivå. och Eu-ropakonventionen om mänskliga rättigheter måstetillämpas på en hög miniminivå i alla EU-stater. Förstdärefter kan diskussionen tas upp om vilket land somska ansvara för prövning av asylansökan eller omerkännande av andra staters beslut.Ett eventuellt beslut om att återkalla ett uppe-hållstillstånd är ett oerhört starkt ingrepp i en männi-skas liv. Det är nödvändigt med en mycket hög nivåav rättssäkerhet och mycket välgrundat underlag omoch när så drastiska beslut måste fattas. Även häranser vi att ska avvakta den harmoniserings-process som pågår. Det finns inte heller något for-mellt skäl som skulle påskynda ett beslut i dag.Fru talman! Med hänvisning till det som jag häranfört och återigen till de värderingar som ligger tillgrund för vår flyktingpolitik om att sätta den enskildamänniskan i centrum, att respektera människors för-utsättningar samt att stödja den sökande att ta till varasin rätt konstaterar jag att det finns alltför mångaosäkerhetsfaktorer i det förslag till beslut som före-läggs . Jag yrkar därför avslag påpropositionen enligt den reservation som vi gemen-samt har ställt oss bakom från ,. 129 ():Fru talman! Dagens betänkande är ytterligare ettsteg i byggandet av en gemensam asyl- och migra-tionspolitik inom EU. Enligt grund-läggande uppfattning är detta ett område som inte börhanteras överstatligt. Det har vi också markerat närfrågorna genom Amsterdamfördraget flyttades överfrån den mellanstatliga tredje pelaren till den över-statliga första pelaren. Vi var - och är fortfarande -helt enkelt oroliga för att svensk flyktingpolitik skullekomma att hårdna. Vi tycker att vi på flera punkterhar fått se att vi tyvärr har fått rätt i den farhågan.Visserligen genomfördes detta beslut trots våra pro-tester, men det betyder inte att är skyldigt attlägga sig platt varje gång ett nytt förslag överlämnasav EU.Fru talman! Avsikten med förslaget är att genom-föra rådsdirektivet om ömsesidigt erkännande avbeslut om avvisning eller utvisning av medborgare itredje land. Direktivet utgör en del av det batteri avrepressiva åtgärder mot asylsökande och invandraresom EU:s medlemsstater nu enar sig om i allt snabba-re takt, allteftersom högerextrema och främlingsfi-entliga partier vinner framgång i nya medlemsländer.Det blåser visserligen hårda vindar i , men föross vänsterpartister - och uppenbarligen för flerapartier i denna kammare - är det mer oklart varförSverige viker sig och inte i stället står upp för rättssä-kerhet och argumenterar tydligare för en mer humanpolitik.Fru talman! Vi menar att det är lika bakvänt ochologiskt att i nuvarande skede av harmoniseringen avasyl- och immigrationslagstiftningen lagstifta omverkställighet av andra länders avvisningsbeslut somdet var att 1997 träffa avtal om Dublinkonventionen.Först måste skyddsreglerna och mottagningsvillkorenkomma upp på en hög miniminivå med en fullständigoch korrekt tillämpning av bland annat Genèvekon-ventionen och om mänskligarättigheter. Därefter kan man möjligen börja diskuteraregler om vilken stat som ska vara ansvarig för attpröva en asylansökan eller verkställa andra statersavvisningsbeslut. De olika länder som förväntas antadet direktiv som vi diskuterar har helt olikatolkningar av vilka som bör omfattas av Genèvekon-ventionen, av subsidiärt skydd och humanitära skälför asyl.Det betonas visserligen i betänkandet att förslagetinte innebär en skyldighet utan en möjlighet. Menman måste också se till hur sådana möjligheter i tidi-gare fall har använts. Att döma av Migrationsverketsoch praxis beträffande , som också innebär en möjlighet, hardet i praktiken handlat om automatisk tillämpning avreglerna om andra staters återtagandeskyldighet utanprövning av om den skyddssökande kommer att er-bjudas ett effektivt skydd i det landet, i enlighet medgällande regler i utlänningslagen, Genèvekonventio-nen och . Man kan också förut-sätta att samma automatik beträffande verkställandeav avvisningsbeslut som meddelats av andra EU-stater kommer att bli verklighet. Den påstådda frivil-ligheten, som är ett av huvudargumenten i utskotts-betänkandet, brukar dessvärre, i alla fall när det gällerde repressiva åtgärderna, alltför ofta helt glömmasbort när det kommer till svensk praxis.Fru talman! Betänkandet innehåller också ett and-ra förslag, om möjligheten att återkalla ett uppehålls-tillstånd i vid avvisningsbeslut i ett annat EU-land grundat på allvarligt hot mot den allmänna ord-ningen eller inre säkerheten. Det är ett mycket allvar-ligt förfaringssätt. Vi menar att detta öppnar möjlig-heter för godtycke och politisk repression, om man såvill, mot till exempel miljöaktivister och globalise-ringsmotståndare. Förutsättningarna för återkallandeav uppehållstillstånd är både vida och mycket vagaoch ger tillämpande myndigheter ett betydande ut-rymme för politisk repression. De får ses som ytterli-gare ett steg i Fort försök att kriminaliseraprotester mot sina egna tillkortakommanden ochmedlemsländernas fullständigt misslyckade politik påen del områden. Det är därför som vi, tillsammansmed ett par andra partier, har valt att yrka avslag påutskottets förslag i betänkandet. Jag vill därför yrkabifall till den gemensamma reservationen.Anf. 130 ():Fru talman! Man föreslår i betänkandet att en nygrund för avvisning förs in i utlänningslagen. Det gördet möjligt att verkställa ett beslut om avvisning ellerutvisning beslutat av en annan stat som ingår i deneuropeiska unionen.Dessutom föreslås att beslut om avvisning och ut-visning grundat på hot mot den allmänna ordningeneller inre säkerheten får läggas till grund för beslutom återkallelse av ett svenskt uppehållstillstånd omdet finns särskilda skäl. anser att dettaöppnar möjligheter till godtycke, och att det även kankomma att användas vid uttryck av politiska åsikter.Genom Amsterdamfördraget fördes frågor omasyl och invandring till gemenskapens behörighets-område, vilket kräver att unionen utarbetar en gemen-sam politik för asyl- och invandringsfrågor.Införandet av innebär enligtMiljöpartiet bland annat att det blivit mycket svårt attpå ett lagligt sätt ta sig in via EU:s yttre gränser. Vikan se det bland annat genom den ökande smuggling-en av människor. Vi menar därför att ju strängarekontroll, desto mer bäddar man för samvetslösa män-niskosmugglare.Det förhållandet att svenska beslut om avvisningoch utvisning kan komma att verkställas av andramedlemsstater föranleder ingen lagändring. En la-gändring måste däremot göras om det ska vara möj-ligt att verkställa beslut om avvisning eller utvisningsom beslutats av en annan stat inom EU.Här finns verkligen skäl att vara betänksam. Mil-jöpartiet menar att det är ytterst viktigt att ta reda påom personen det gäller har fått sin prövning utifrånsamma kriterier som finns i , eftersom be-dömningarna kan vara strängare i ett annat och många andra har beto-nat vikten av likvärdiga rättskrav i samtliga Scheng-enländer. finns inga likvärdiga rättskrav.Miljöpartiet yrkar därför avslag på förslaget i be-tänkandet och bifall till reservationen från Miljöparti-et, och Kristdemokraterna.Anf. 131 ():Fru talman! Vi behandlar nu socialförsäkringsut-skottets betänkande SfU3. Propositionen, som betän-kandet bygger på, gäller införandet av ett direktivfrån EU som antogs om ömsesidigt er-kännande av beslut om avvisning eller utvisning avmedborgare i tredjeland.Vad är då avvisning respektive utvisning enligtlagstiftningen? En person kan bli avvisad om haneller hon inte har eller har haft uppehållstillstånd efteratt han eller hon kommit till . Utvisad frånSverige kan en utlänning bli som har haft uppehålls-tillstånd, men inte fått det förlängt eller fått det åter-kallat. Dessutom kan den som har begått brott av visssvårighetsgrad bli utvisad.Den fria rörligheten för personer har länge variten av hörnstenarna i EG:s inre marknad. Ett viktigtsteg i utvecklingen att underlätta den fria rörlighetenär och . Därvill staterna avskaffa personkontroller vid de gemen-samma gränserna.Det pågår ett mycket intensivt harmoniseringsar-bete i EU med anledning av Amsterdamfördraget.Genom detta fördrag överfördes frågor om asyl ochmigration från den mellanstatliga tredje pelaren tillden överstatliga första pelaren. Enligt fördraget skafri rörlighet för personer ha genomförts senast den 1maj 2004.Personer ska inte kunna undgå att avvisas eller ut-visas från Schengenområdet genom att förflytta sigmellan EU-länderna. Utskottet har tidigare framhållitvikten av att aktivt arbetar för att påverkautformningen av de gemensamma reglerna inom EUpå detta område. För att uppnå målsättningen att ut-veckla ett område med frihet, säkerhet och rättvisabehövs, enligt utskottet, en gemensam politik förinvandring och en gemensam asylpolitik. Enligt ut-skottets mening bör flyktingpolitiken bygga på flyk-tingars rättigheter, internationell solidaritet och fullrespekt för internationella åtaganden.Direktivet, som vi diskuterar , innebär attSverige inom sina gränser kan avvisa eller utvisanågon, då beslutet för den invandrade har fattats inågot annat EU-land. Det är viktigt att betona att detär en möjlighet och inte på något sätt en skyldighet.Direktivet gäller för tredjelandsmedborgare.Avvisning och utvisning regleras i ut-länningslagstiftningen, och direktivet innebär intenågon större förändring mot nuvarande svenska be-stämmelser om avvisning och utvisning. Det somfinns kan dock inte anses vara tillräckligt, efter-som direktivet är en rättsakt och medlemsstaterna ärskyldiga att i sina regelverk genomföra direktivet påett sätt som säkerställer att ändamålet uppnås. Dennuvarande svenska bestämmelsen om avvisning ochutvisning är alltså i detta fall inte tillräcklig.Även de ekonomiska anspråk som kan behöva gö-ras med anledning av denna förändring kräver att vigör förändringen i lagstiftningen.Utskottet föreslår därför att en ny grund för avvis-ning förs in i utlänningslagstiftningen, som gör detmöjligt att verkställa ett beslut om avvisning ellerutvisning som har meddelats av en annan stat somingår i den europeiska unionen.Den ömsesidiga överenskommelsen ska gälla be-slut - vi har hört det tidigare - som grundar sig på attden berörda ska ha begått brott som är ett allvarligtoch aktuellt hot mot allmän ordning eller inre säker-het, eller om personen dömts för ett brott vars påföljdär frihetsstraff i den beslutande med-lemsstaten, eller om personen skäligen kan befaras habegått grova brottsliga handlingar, eller det föreliggerkonkreta indicier på att han eller hon avser att begåsådana handlingar på en medlemsstats territorium.Det här handlar om administrativa beslut somgäller inom staterna. Det är sålunda fråga om dom-stolsbeslut. Prövningen av ärenden ska göras avMigrationsverket i första instans.Ytterligare en förändring föreslås i utlänningslag-stiftningen; det gäller rätten att återkalla uppehållstill-stånd. är det möjligt att återkalla ett uppehålls-tillstånd om det finns särskilda skäl och utlänningenhar registrerats på en så kallad spärrlista.Förslaget innebär att utländska beslut om avvis-ning eller utvisning, som är grundade på hot mot denallmänna ordningen eller inre säkerheten, ska få liggatill grund för beslut om att återkalla uppehållstillståndom det finns särskilda skäl.Länderna som är berörda måste samråda med var-andra. Rättssäkerheten garanteras genom att utlän-ningslagens vanliga regler gäller, bland annat rättenatt överklaga.Utskottet gör bedömningen att förslagen intekommer att medföra några större kostnader.Till betänkandet finns en reservation där reser-vanterna avslår förslaget i propositionen. De anser attvi ska vänta med att harmonisera den delen av direk-tivet som vi nu ska fatta beslut om här i kammaren,och avvakta de andra frågorna inom flyktingpolitikeninnan vi gör denna lösning om ömsesidigt erkännandeav avvisning och utvisning.I artikel 3.2 föreskrivs att direktivet ska genomfö-ras med iakttagande av de mänskliga rättigheternaoch grundläggande friheterna.Som framhålls i propositionen är det inte sanno-likt att antalet personer som kommer att avvisas ellerutvisas från enbart med stöd av direktivetkommer att bli särskilt stort.