prot · GP0955 · 2002-01-22 00:00:00 — Man har gjortutredningar. De visar att även om polisen har till-räckliga resurser - och jag vidhåller att polisen intehar fått så mycket mer resurser - kan inte polisengöra allting.Det måste ske en samverkan mellan de olika or-gan som har ansvar i dessa frågor, åklagare, domstol,socialtjänst osv. Den samordningen är om än intedålig på många håll bristfällig. Det finns bra projekt iSverige, som ministern påpekade, och det finns plat-ser där man har fått ned handläggningstiderna ochökat samverkan. Men jag skulle vilja att ministern sågtill att detta skedde överallt i Sverige.Jag sade att det var en ökning avkvinnor som anmäler sig till kvinnojourerna. Det ären sådan stor ökning att man tvingas skicka hemkvinnorna. Man har inte plats för dem i sina jourlä-genheter. Man tvingas skicka hem dem till de mänsom utövar brott mot kvinnorna. Det är tragiskt.Jag vill höra om ministern kan säga att det kom-mer att ske något snart. Det måste ske något . Vikan inte har fler funderingar och fler beredningar. Vimåste få ett snabbt agerande.Anf. 40 Justitieminister ():Fru talman! Det enda som gör att det tar tid är dendemokratiska processen, ingenting annat. Om vi intehade den skulle alla förslag redan ha varit genomför-da. Vi måste visa stor respekt för den demokratiskaprocessen. Det innebär utredningar, remissförfarande,lagrådsremisser och propositioner.Det är ingenting annat som tar tid. Det är inte såatt jag eller regeringen sitter och funderar. Vi harpåbörjat lagstiftningsarbeten där propositioner harlagts fram och där det nu finns nya utredningar. Detär ingenting annat än den demokratiska processensom tar tid. Den måste trots allt få ta den tid den tar.Det är ytterligare en sak som finns med i den de-partementspromemoria som för några veckor sedangick ut för beredning. Det gäller häktning när det ären särskilt närstående som hotar. Det är oerhört vik-tigt. Det är en extra svår situation som en sådan per-son befinner sig i.På samma sätt är det med principen för det somdiskuterats , nämligen tillfälligt besöks-förbud. Det gäller den oerhört svåra situationen somdet är när man utsätts för våld eller hot om våld av ennärstående och det t.o.m. sker i det egna hemmet.Det är alldeles riktigt att det finns ett mörkertal,även om det har minskat. Det finns fortfarande kvin-nor i som vi inte känner till blir misshandla-de. Det är just därför vi måste ge kvinnan möjlighetatt få kontakt med kvinnojourer, med sociala myn-digheter och med polisen. Det behövs, och det är justdet som är grunden och principerna för besöksförbu-det.Vad gäller samverkan är det precis detta som detförslag som kom bygger på, nämligen ska kunna samverka mellan myndigheterna. Manska inte behöva vänta på varje led i processen. Åkla-garen ska också kunna utföra saker som domstolenkanske tidigare gjorde. Det gäller t.ex. att åklagaren iförväg vet vilka vittnen som ska kallas osv. - heltenligt principen att man ska arbeta parallellt och till-sammans, och inte vänta på varandra. Där är vi ocksåalldeles överens.Anf. 41 ():Fru talman! Jag håller helt med om att den demo-kratiska processen tar tid, ministern. Det brukar jagsäga till alla de ungdomar som kommer hit på besöknär de tycker att vi är soppiga som tar så påoss. Den processen måste få ta tid - det är jag denförsta att hålla med ministern om.Det pågår projekt runtom i , men på alltförfå ställen. De projekten har visat sig fungera, ochdärför menar jag att man kan initiera fler projekt ochpåverka fler organ runtom i vårt land att samverka såatt vi påskyndar denna process. Det kan vi göra undertiden fram till dess att den demokratiska processen inya lagförslag och de förändringar som måste skehärifrån kommer till stånd. Detta är jag fullt medve-ten om.Men vi måste som sagt skynda på processen.Detta är allvarligt. Det är tragiskt när man möterrubriker i tidningar om detta och människor på gatansom är rädda just därför att de har anmält något ochprocessen tar så onödigt eftersom de olikaorganen inte samarbetar, utan snarare sitter var och enpå sin plats. Därför tycker jag att det vore bra omministern kunde se till att påverka detta så att detkommer till fler projekt fram till dess attvi har förslaget färdigt.Anf. 42 Justitieminister ():Fru talman! Även på denna punkt synes vi varaöverens. Vi kan på olika håll och tillsammans försökaförmå myndigheter i olika delar av landet att förstådetta och inse fördelarna av det.Jag har som målsättning att en gång resanågonstans i utanför . Jagkan inte säga att det alltid fungerar eftersom det in-ternationella arbetet ibland hindrar det, men målsätt-ningen är att resa en gång . Jag skulle viljapåstå att jag diskuterarhandläggningen och dessa problem.Det är också viktigt att vid sidan av det arbetesom pågår här i i det arbete som pågårinom regeringen också låta myndigheterna på deolika ställena i lokalt lösa de här uppgifterna,och inte styra alltför mycket. Däremot ska vi upp-muntra dem och tala om när det fungerar bra på andraområden för att man ska kunna bedriva detta arbetepå så många platser som möjligt i Sverige.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 2001/02:122 omEkobrottsmyndighetenAnf. 43 Justitieminister ():Fru talman! har frågat om re-geringen har låtit utreda vilka konsekvenser en för-ändrad organisation för i Väst-ra kan komma att medföra. Hon harvidare frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för attsäkerställa ekobrottsbekämpningen i hela landet.Den ekonomiska brottsligheten berör stora sam-hälleliga intressen och drabbar det allmänna, närings-livet och enskilda människor. Bekämpningen av eko-brott är ett av de områden som regeringen prioriterar.Ekobrottsmyndigheten inrättades 1998 för attkomma till rätta med vissa brister i ekobrottsbekämp-ningen som uppmärksammats. Myndigheten ansvararför ekobrottsbekämpningen i , , län, , länoch även i . I övri-ga län delas ansvaret mellan polisen och åklagarorga-nisationen.Det är regeringen som beslutar vilka län som skaingå i ansvarsområde. Hurverksamheten organiseras i de utpekade länen ärdäremot i första hand en fråga för myndigheten självatt bestämma.I våras beslutade attgenomföra en organisationsöversyn och anlitade enutomstående utredare för ändamålet. fram till att utredningsenheten i kanläggas ned. Myndigheten har därefter utrett fråganytterligare.Ekobrottsmyndigheten har den 18 december 2001informerat om att inga förändringar är aktuella vadavser myndighetens lokalisering till eller deövriga orter där man har verksamhet i dag.Ekobrottsmyndigheten kommer alltså även i fort-sättningen att ha utredningsenheter såväl i Skövdesom på de övriga orterna. I resterande del av landetsäkerställs ekobrottsbekämpningen genom polisensoch åklagarorganisationens verksamhet.Anf. 44 ():Fru talman! Jag vill tacka justitieminister för ett positivt svar på min interpellationom , speciellt vad gäller delenVästra . Ministern kan inte ana vilkenoro ryktena om nedläggning av Ekobrottsmyndighe-ten i spred. Dessutom kom beskedom att kommunikationscentralen skulle försvinnasamtidigt som närpolisverksamheten hade fått vid-kännas kraftiga nedskärningar.Man kan aldrig överskatta den värdefulla kontaktsom etableras genom god lokal- och personkänne-dom. Ekobrottsbekämpningen blir mer effektiv justgenom denna lokal- och personkännedom. Det visadesig också att den besparingspotential om sju miljonersom redovisades i utredningen måste vara felaktig.Väl insatta personer kom fram till att det kanskeskulle röra sig om . Den storadelen handlade om lönepengar som följt med från polismyndigheten, och som iverkligheten inte tillhörde Ekobrottsmyndigheten.Fru talman! Det känns tryggt att justitieministerThomas påtalar att bekämpningen av eko-brott är ett av de områden som regeringen prioriterar.Den 18 december fick vi dessutom beskedet att ingaförändringar nu var aktuella. Oron kunde lätta. skulle få finnas kvar i ochpå övriga verksamhetsorter. Vad som fortfarandekänns oklart och föranleder oro är diskussionen omnaturlig avgång. Det är viktigt att från ministern i dagfå klarlagt om svaret gäller långsik-tigt så att kan utvecklas, nyatjänster tillsättas vid avgångar och utvecklingen till enspetsmyndighet för att bekämpa den ekonomiskabrottsligheten kommer att kunna fortsätta. Det ärviktigt med svar på den frågan i dag.I den rapport som kom då Ekobrottsmyndighetentillkallade konsulten påtalades att fort-satta restriktioner när det gäller nyrekryteringar ochersättningsrekryteringar på södra och västra avdel-ningen, med placering i respektive Göteborgska gälla till förmån för en förstärkning av östra av-delningen, alltså , och att ett särskilt pro-jekt ska inledas för att minska balanserna av outreddaärenden på östra avdelningen. Givetvis är det viktigtatt få mer resurser till östra avdelningen, men förlandet i stort ökar i så fall öppenheten för ekobrottoch de riskerar att förflyttas ut i landet. Det är i ställetmer angeläget att flytta över mer resurser, alltså nyapengar, till rättsväsendet.Jag vill därför ha ett svar med mig hem till Sköv-de om resonemanget om naturlig avgång kontralångsiktig utveckling. Det är oerhört viktigt för deframtida utmaningar som väntar, dels för att minskaden ekonomiska brottsligheten genom direkta åtgär-der, dels för att kunna satsa mer på förebyggandearbete och stärka samverkan med skattebrottsenheten.Anf. 45 Justitieminister ():Fru talman! Det är roligt att höra att Ulla-BrittHagström är nöjd med beslutet, men jag ska natur-ligtvis i ärlighetens namn säga att det inte är minförtjänst. Det är själv som harfattat detta beslut. Av den anledningen kan jag inteheller ge något besked om framtiden. Jag har intenågot formell rätt att göra det, och jag vill inte begåfel - särskilt inte i riksdag. Därför kan jag avformella skäl inte uttala mig om detta.Men man kan väl ändå i försiktiga ordalag draslutsatsen att man nu har beslutat attdriva detta vidare. Med viss logik kan man säga attsannolikheten är hög att nuhar bestämt sig - i alla fall för viss tid framöver.Jag kan inte gå vidare in på den här diskussionen,men jag vill ändå passa på att nämna de stora sats-ningar på rättsväsendet som känner till. Dessa satsningar kommer naturligt-vis också till godo. Jag vet att manför närvarande har en mycket svår situation där. Detär också såväl som Riksåklagarenoch andra myndigheter fullt medvetna om.Anf. 46 ():Fru talman! Jag vill tacka för svaret. Jag fick kan-ske inte riktigt något svar på den fråga jag ställde.Thomas säger att det är Ekobrottsmyndig-heten själv som kan svara på detta. Men ThomasBodström är ju ansiktet utåt när det gäller rättssäker-heten i , och han har sagt att han varjevecka gör resor i landet. Då hoppas jag att ThomasBodström har kontakter med Ekobrottsmyndigheten.Därför vill jag nämna ytterligare några argument.I dag domineras anmälningar om ekonomiskbrottslighet av skatteförvaltningen och konkursför-valtare. Anmälningar från privatpersoner kommer in imindre omfattning. Därför har den lokala förankring-en där anställda på har lokal-och personkännedom väldigt stor betydelse. Samti-digt finns det också ett stort behov av att öka kunska-pen på ekobrottsområdet. Det gäller i i landet i stort.Det finns en tidigare genomförd Sifoundersökningsom visar att 80 000 småföretag i drabbas avbrott . Den här landsövergripande brottsepi-demin kostar bara företagen omkring 7 miljarder ochmotsvarar ca 20 000 heltidsarbeten. Samma under-sökning visar att fler än hälften av alla småföretagareansåg att staten gav dem ett dåligt stöd.Det är alltför ofta småföretagen som anmäls förbrott enligt lagen som tung ekonomiskbrottslighet visavi staten borde prioriteras. Skatteför-valtningen anmäler också skatte- och bokföringsbrotttill åklagaren. Många enmans- och fåmansföretagareupplever denna företeelse oerhört frustrerande samti-digt som mer organiserad brottslighet med yrkeskri-minella, smugglingsfrågor, skalbolagsaffärer, före-tagstömningar osv. fritt kan operera vidare.Det brottsförebyggande arbetet måste också inten-sifieras så att vi får en helhetssyn. Trots att bara har funnits har myn-digheten brottats med ekonomiska problemeftersom anslagen till myndigheten redan från startenvar för låga. Detta kan jag inte skylla på justitiemi-nister , men det var inte så värstmycket friska pengar som tillkom till myndigheten.Personalen gick ofta över från polismyndigheterna tillåklagarmyndigheterna och fick då med sig löneme-del. Det handlade alltså i princip om en ren omfördel-ning av pengar mellan olika myndigheter.Fru talman! Om ministern inte hade tagit sigsamman och insett problematiken hade vi riskerat attgamla , nu en del av ,skulle blivit den första delen i landet utan ekobrottsut-redare med polisiära befogenheter. Det hade varitförödande, och det hade kunnat göra mitt hemlänSkaraborg till en frizon för ekobrott.I samband med den här diskussionen - och jaguppfattar att vi har lyssnande justitieminister - kanjag kanske passa på att påminna om att vi också gärnavill ha den fjärde till . Detskulle ge ganska stora samverkansvinster enligt vårbedömning.Jag har en fråga som jag undrar om minis-tern kan svara på. Betyder detta att översynen avEkobrottsmyndighetens organisation av den utomstå-ende konsulten kommer att förpassastill papperskorgen?Anf. 47 Justitieminister ():Fru talman! Det här var en trevlig interpellation.Det är tråkigt att jag inte kan svara på frågorna. Det äralltså själv som har gjort denhär utredningen. Man är naturligtvis fri att utreda hurman själv vill, i annat fall gör jag mig skyldig tillministerstyre.Den här frågan har ju utretts alldeles , ochdet har också fattats beslut om den. Jag tror inte attjag behöver säga mer , utan jag hänvisar det jagnyss sade.Anf. 48 ():Fru talman! Då önskar jag justitieministern lyckatill på resorna i landet och välkommen till Skaraborg.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.16 § Svar på interpellation 2001/02:133 omrättssäkerheten i SverigeAnf. 49 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig vad jagavser att göra för att säkerställa att svenska myndig-heter inte bryter mot bestämmelserna i den europeis-ka konventionen om skydd för de mänskliga rättig-heterna och de grundläggande friheterna, Europakon-ventionen. Hon har närmare bestämt tagit upp delsoskuldspresumtionen, artikel 6.2, dels kravet på attden misstänkte ska underrättas om grunden för ankla-gelsen, artikel 6.3 a.Siw har därutöver frågat mig vad jag av-ser att göra för att säkerställa att svenska medborgareinte behandlas som terrorister av svenska myndighe-ter. I det sammanhanget har hon berört bestämmel-serna i lagen (1991:572) om särskild utlänningskon-troll.Låt mig börja med att bemöta frågan som rörsvenska myndigheters tillämpning av Europakonven-tionen. Konventionen ratificerades av redan1953. Den har därefter inkorporerats med svensk rättgenom en särskild lag, lagen (1994:1219) om deneuropeiska konventionen angående skydd för demänskliga rättigheterna och de grundläggande frihe-terna. Konventionen har alltså numera status somsvensk lag.Europakonventionen omfattar ett flertal mycketviktiga rättssäkerhetsprinciper. Bland dessa finns desom tar upp, nämligen att var och ensom blivit anklagad för brott ska betraktas somoskyldig till dess hans eller hennes skuld lagligenfastställts samt rätten att underrättas om innebördenav och grunden för anklagelsen. Dessa principer är avgrundläggande betydelse i varje rättsstat och avser attsäkerställa medborgarnas rättsäkerhetskrav. I svenskrätt gäller dessa principer utan undantag.Svaret på frågor rörande är således självklart; svenska myndig-heter är skyldiga att följa konventionens bestämmel-ser. För lagstiftarens del gäller vidare enligt 2 kap.23 § regeringsformen att lag eller annan föreskriftinte får meddelas i strid med åtaganden pågrund av Europakonventionen.Siw tar kortfattat upp några fall som sy-nes röra domstolars och förvaltningsmyndighetershandläggning av ärenden. Om dessa påståenden syf-tar till att visa att svenska myndigheter frångår denyss nämnda principerna är inte alldeles klart. Vadsom däremot är klart är att jag givetvis inte kankommentera myndigheternas agerande i enskilda fall.Som jag redan nämnt berör även la-gen om särskild utlänningskontroll. Som framgårredan av namnet på lagen gäller den inte svenskamedborgare. Det är därför svårt att förstå varför SiwPersson gör en koppling mellan denna lag och sittpåstående om att svenska medborgare behandlas somterrorister av svenska myndigheter.Särskilda regler med syfte att bekämpa terrorisminfördes i svensk lagstiftning 1973 genom lagen(1973:162) om särskilda åtgärder till förebyggande avvissa våldsdåd med internationell bakgrund. Reglernasyftade till att hindra presumtiva terrorister från attkomma in i eller att stanna kvar här samt attkontrollera dem om de av asylskäl ändå måste fåmöjlighet att stanna i landet. återfinns de ilagen om särskild utlänningskontroll.Sverige har länge varit förskonat från terrorist-handlingar. Terroristattentaten i den 11 septem-ber har dock på ett mycket påtagligt sättpåmint oss om vikten av att ha beredskap för sådanahändelser. Det finns därför fortfarande behov av attha särskilda bestämmelser som ger utrymme för attutvisa sådana utlänningar som bedöms som farligamed hänsyn till risken för terroristhandlingar. Sverigefår aldrig bli en för personer som vill planläg-ga terroristdåd.Lagen om särskild utlänningskontroll innehållerbestämmelser som möjliggör utvisning av en utlän-ning om det av hänsyn till rikets säkerhet eller vadsom är känt om utlänningens tidigare verksamhet kanbefaras att han eller hon kommer att begå eller med-verka till en brottslig gärning som innefattar våld, hoteller tvång för politiska syften.Om ett utvisningsbeslut inte kan verkställas pågrund av att personen i fråga t.ex. riskerar dödsstraffeller tortyr i det land till vilket han eller hon ska utvi-sas, ska regeringen besluta om att avbryta eller skjutaupp utvisningen. I sådana fall kan regeringen i ställetmeddela bestämmelser om skyldighet för utlänningenatt på vissa tider anmäla sig hos en polismyndighet.Siw påstående om att terroristmisstänktautlänningar häktas och utan rättegångär alltså felaktigt. Däremot kan regeringen besluta attvissa särskilda bestämmelser om tvångsåtgärder ispaningssyfte får tillämpas, t.ex. husrannsakan ochgranskning av brev. Den tidigare möjligheten attföreskriva om s.k. kommunarrest har emellertid av-skaffats.Alltsedan införandet av lagen om särskild utlän-ningskontroll sker den parlamentariska kontrollen avhur regeringen tillämpar lagen genom att regeringenårligen lämnar en skrivelse till . Den senasteredogörelsen lämnades (re-geringens skrivelse 2001/02:54). juli2000-juni 2001 tillämpades lagen vid fyra tillfällen.Samtliga fall rörde omprövningar av tidigare medde-lade utvisningsbeslut.Anf. 50 (-):Fru talman! Jag vill formellt tacka för svaret. Jaghar till justitieministern ställt frågor om hur det säker-ställs att svenska myndigheter inte bryter mot Euro-pakonventionen för mänskliga rättigheter och om hurdet säkerställs att svenska myndigheter inte behandlarsvenska medborgare som terrorister.Justitieministern har noga redovisat vilket allvar-ligt brott det är att bryta mot förmänskliga rättigheter, men mina frågor står fortfaran-de kvar obesvarade. Justitieministern har inte svaratpå dem. Varför det?Justitieministern skriver i sitt svar att jag kortfattattar upp några fall som "synes röra domstolars ochförvaltningsmyndigheters handläggning av ärenden". "Om dessa påståenden syftar till att visa att svenskamyndigheter frångår de nämnda principerna ärinte alldeles klart", säger justitieministern. Sedanlägger han till att han inte kan gå in i enskilda fall.Jag vill fråga: Hur har justitieministern burit sig åtför att lyckas undgå min beskrivning av bl.a. dom-stolsavslag på förklaring av vari brottet består? Polisoch åklagare vägrar att redovisa anklagelser. Krono-fogde utmäter pengar för inteckning utan ford-ringsägare, utan sökande och utan mottagare. Krono-fogde säljer villa utan redovisning och utan avräk-ning. Beslut går ej attöverklaga. Avslag utan motivering.Min redovisning, justitieministern, "synes" interöra; den beskriver klart ett antal rättsövergrepp, ettantal brott mot för mänskligarättigheter och ett antal brott mot svenska lagar. Jaghar redovisat några fall, men dessa går att mångfaldi-ga. Jag vill till justitieministern säga att vi nu ärmånga, alltför många, i som inte bara känneross rättslösa utan som också upplever oss som rättslö-sa.Det som skrämmer mig är att justitieministern isitt svar inte andas kunskap om att des-sa lagbrott utförs av svenska myndigheter. Justitiemi-nistern redovisar inte heller en rad och inte ett ord omatt lagbrott ska beivras, dvs. att man ska ta fast bo-varna på bägge sidor om skranket.Justitieministern verkar utgå från att det i Sverigeinte sker några lagbrott när staten är huvudansvarig.Nu kommer justitieministern naturligtvis att svara: Vihar ju , Justitiekanslern ochRiksåklagaren, för att nämna några. Men varför är dåJO, JK och RÅ så blinda och så döva? Är det inkom-petens, är det medveten omedvetenhet eller vad är detegentligen? Jag anser och påstår att mycket beror påinkompetens och på undermåliga kontrollfunktioner.Myndigheter är så snabba att klassa personer somkräver sin lagliga rätt som rättshaverister, när det ärtjänstemännen som har havererat i sin tjänsteutöv-ning.När det gäller hänvisningen till att man som mi-nister inte kan kommentera vill jag säga: Det går omman vill, men det fordras väldigt mycket debatt ochlång tid. Åtminstone två gånger har det hänt: En bil-handlare blev falskeligen anklagad för skattebrott ochfick upprättelse först . En flygare blevpå falska grunder sinnessjukförklarad. Också han fickupprättelse, men tyvärr fortsätter förföljelsen i detfallet.Jag vet att det med det system som vi har i Sveri-ge är omöjligt att utkräva ansvar, men, justitieminis-tern, jag vill ändå sluta mitt första inlägg med attuppmana justitieministern att redovisa vilken meninghan har om vad man ska göra för att minimera risker-na att brott begås av dem som är i statlig tjänst.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på interpellation 2001/02:146 omunga invandrarkvinnors situationAnf. 51 Justitieminister ():Fru talman! Innan jag ger mitt svar vill jag ut-trycka den sorg som självklart också jag känner fördet som har skett.Lena Ek har ställt ett antal frågor om vilka åtgär-der jag avser att vidta för att förbättra situationen förunga invandrarkvinnor som utsätts för våldsbrott pågrund av att kvinnorna sägs ha "vanhedrat" sin släkt.Vidare har frågat hur jag arbetar med frågorom attityder och normer när det gäller dessa kvinnorssituation.Jag vill inleda svaret med att understryka att re-geringen arbetar intensivt med frågorsom rör mäns våld mot kvinnor. I samband med pro-positionen Kvinnofrid (prop. 1997/98:55) gavs fleramyndigheter i uppdrag att vidta olika åtgärder för attförstärka kvinnofriden. Uppdragen avser bl.a. brotts-förebyggande arbete, framtagande av åtgärdsprogram,fortbildning och myndighetssamverkan. Inom myn-digheterna pågår ett omfattande arbeteinom ramen för dessa uppdrag.I maj 2000 inrättade regeringen råd förkvinnofrid. Det är ett rådgivande organ för frågorsom rör mäns våld mot kvinnor och ett forum därregeringen kan utbyta erfarenheter och idéer medföreträdare för organisationer och forskare som ärengagerade i dessa frågor.Inom finns en arbetsgrupp somser över situationen för flickor och unga kvinnor ifamiljer med starkt patriarkala värderingar. Arbets-gruppen ser över vilka åtgärder som kan behöva vid-tas för att förbättra dessa personers situation bl.a.inom rättsväsendet.Jag övergår härefter till frågan om samhälletsmöjligheter att skydda de kvinnor syftar på.Flera myndigheter inom rättsväsendet arbetar i dagaktivt med skydd av s.k. bevispersoner.