prot · GQ0936 · 2002-12-13 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:36Fredagen den 13 decemberKl. 09.00 - 13.18Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------1 § Återtagande av plats i riksdagenTalmannen anmälde att () skulleåterta sin plats i från och med den15 december varigenom uppdraget som ersättareskulle upphöra för § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2002/03:69Till riksdagenInterpellation 2002/03:69 av omkommunernas försörjning och självbestämmandeInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den21 januari.Skälet till dröjsmålet är uppehållet av interpella-tionsdebatter i kammaren.Stockholm den 5 december 2002FinansdepartementetLars-Erik LövdénInterpellation 2002/03:71Till riksdagenInterpellation 2002/03:71 av ommiljöklassning av bilarInterpellationen kommer att besvaras torsdagenden 23 januari 2003.Skälet till dröjsmålet är juluppehåll i riksdagenoch redan inbokat engagemang.Stockholm den 5 december 2002MiljödepartementetLena SommestadEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschefInterpellation 2002/03:78Till riksdagenInterpellation 2002/03:78 av omreformering av regeringsformenInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den21 januari 2003.Skälet till dröjsmålet är kammarens juluppehåll.Stockholm den 6 december 2002JustitiedepartementetPär NuderInterpellation 2002/03:79Till riksdagenInterpellation 2002/03:79 av omkorttidsstudiestödInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den21 januari 2003.Skälet till dröjsmålet är juluppehåll i riksdagen.Stockholm den 9 december 2002UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 2002/03:82Till riksdagenInterpellation 2002/03:82 av omproffsboxningInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den21 januari 2003.Skälet till dröjsmålet är kammarens juluppehåll.Stockholm den 10 december 2002JustitiedepartementetMona SahlinInterpellation 2002/03:89Till riksdagenInterpellation 2002/03:89 av överfisket i och det svenska torskstop-petInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den4 februari 2003.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa.Stockholm den 10 december 2002JordbruksdepartementetAnn-Christin NykvistEnligt uppdragLena IngvarssonExpeditionschef3 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återTrafikutskottets betänkande 2002/03:TU1Justitieutskottets betänkande 2002/03:JuU1Utrikes- och försvarsutskottets betänkande2002/03:UFöU14 § AP-fondernas verksamhet år 2001Föredrogsfinansutskottets betänkande 2002/03:FiU6AP-fondernas verksamhet (skr. 2001/02:180).Anf. 1 ():Herr talman! I detta betänkande behandlas fråganom hur AP-fonderna förvaltades under förra året.Värdetillväxten i dessa fonder är givetvis av ytterstavikt för att vi ska kunna garantera framtida pensioner.Jag tror att alla egentligen anser att pengar somfonderas för att garantera framtida pensioner skaförvaltas på ett så tryggt och säkert sätt som möjligtsamtidigt som man får en så hög värdetillväxt sommöjligt, utan att man för den skull tar stora risker.Det finns väl ingen som har missat privatekono-mernas stående råd till landets pensionssparande. är just att man inte ska spekulera med pen-sionskapital. Men ändå är det just det som ägnar sig åt, till skillnad från de övriga AP-fonderna, vars syfte är att garantera våra framtidapensioner.Sjätte fondstyrelsen tillkom 1996 i samband medatt den så kallade Avvecklingsstyrelsen efter lönta-garfonderna inrättades. Den hade då kvar värden förnågra . Den tillfördes sedanytterligare . Det uppgivna syftetvar att fonden skulle öka tillgången till riskkapital förmindre, nystartade och onoterade företag - inte atttillföra kapital till pensionssystemet.Redan detta visar att Sjätte fondstyrelsen aldrighar haft något i pensionssystemet att göra. Placeringari små onoterade bolag är förenade med stora riskeroch låg likviditet, och det är inte en uppgift att an-vända skattebetalarnas pengar till.Jag har mycket svårt att förstå hur Socialdemo-kraterna och deras stödpartier i den här frågan kanförsvara inför väljarna, dagens skattebetalare ochframtidens pensionärer, att deras skattepengar - depengar som ska fonderas för framtida pensioner - skaanvändas av staten som riskkapital i nystartade före-tag. Hur förklarar ni egentligen detta?Erfarenheterna av statligt företagande är inte go-da, i synnerhet inte på rikskapitalmarknaden. I enmarknadsekonomi äger inte staten företag.I en marknadsekonomi utgör det privata sparandetgrunden för näringslivets riskkapitalförsörjning. I enmarknadsekonomi är skatterna så pass låga och skat-tesystemet utformat på ett sådant sätt att det är gynn-samt att spara och investera. Men en väl fungerandemarknadsekonomi är väl knappast ett mål för Social-demokraterna och deras stödpartier.Sjätte verksamhet kan inte heller mo-tiveras med att man tillför något unikt kunnande.Privata riskkapitalbolag är mycket aktiva och kunnigainom denna marknad, och det kan vara svårt för vadsom närmast är en offentlig myndighet i mångmil-jardklassen att utveckla den flexibilitet och snabbhetsom krävs för att lyckas i den här branschen. Ett stortstatligt inslag på riskkapitalmarknaden riskerar tilloch med att skada den genom att strikt ekonomiskaöverväganden kan tvingas ge vika för politiska syftenoch önskemål.Riskkapitalförsörjningen till mindre, nystartadeoch onoterade bolag ska ske genom privata investera-res risktagande - inte genom att staten spekulerarmed skattebetalarnas framtida pensionspengar.Den enda rimliga slutsatsen är att bör avvecklas genom att dess ägande förs övertill ett riskkapitalbolag, som sedan privatiseras.Herr talman! Jag ber därmed att få yrka bifall tillreservation 1.Anf. 2 ():Herr talman! Det gläder migatt så många som är intresserade av att diskutera AP-fonderna finns här trots att det finns annat som lockar.Jag vill inleda med att yrka bifall till Folkpartietsreservation på det här området.AP-fonderna har en viktig uppgift. Genom dekrav på placering och avkastning som finns där skade se till att pensionssystemet blir robust och tål dedemografiska svängningar och andra svängningarsom vi vet att systemet kommer att utsättas för.Det är viktigt för förtroendet för pensionssystemetatt dessa buffertfonder klarar sin uppgift. Men det ärframför allt viktigt för statens finanser. Om inte AP-fonderna klarar av att leva upp till uppdraget att fun-gera som buffertfonder kommer man att vara tvungenatt med jämna mellanrum ta den reguljära statsbud-geten i anspråk för pensionsutbetalningar på ett sättsom inte var avsett. Det innebär då att vi måste tapengar från andra angelägna reformområden.I finansutskottets betänkande redovisas hur de härbuffertfonderna har löst sin uppgift . Man kanha en del synpunkter på det, men med hänsyn till hurdet ekonomiska läget har varit instämmer vi i Folk-partiet i huvudsak i den bedömning som utskottet gör.Det gäller även , som har skött sittåtagande på ett sätt som går att jämföra med de andrafondernas.Det som gör att vi vänder oss mot den Sjätte sätt att placera pengar, alltså de regler somfinns för det, har alltså inte att göra med hur man harskött sitt uppdrag. Det är bland annat en principiellinvändning. Vi anser inte att statliga pensionsfonderska användas för att föra en aktiv statlig näringspoli-tik och framför allt inte för att tillgodose riskkapitalhos onoterade företag. Statligt ägda eller styrda fon-der som har denna typ av uppgift riskerar att ta andrahänsyn än som är motiverade av att förvalta pensions-spararnas pengar.Den andra invändningen berör Sjätte att fungera som buffertfond i pensionssystem-et. För att fonden ska fullgöra denna uppgift på bästasätt är det viktigt att den i varje givet läge kan kon-centrera sig på denna huvuduppgift och inte störas avandra placeringskrav än dem som är de viktiga. Detgör att den riskerar att inte kunna fullgöra sin uppgiftsom buffertfond.Riksdagen har i stor enighet fattat beslut om detnuvarande och det framtida pensionssystemets ut-formning. I dessa ingår AP-fonderna som en mycketviktig del. Och det är viktigt att de ges sådana möj-ligheter att de bäst kan lösa det som är deras huvud-uppgift, nämligen att fungera som buffertfonder.Anf. 3 ():Herr talman! Förutom att skrivelsen 2001/02:180Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2001 be-handlas i betänkandet behandlas också motioner somVänsterpartiet har skrivit under allmänna motionsti-den. Vi föreslår i två motioner bland annat att rege-ringen ska ta fram nya riktlinjer för AP-fonderna somsyftar till att det tas närings- och sysselsättningspoli-tiska hänsyn vid placering av AP-fondsmedel. Jagyrkar bifall till reservation 3.Vi vill ge AP-fonderna rätt att ha en mer aktivägarroll utifrån allmänintresse. Aktiverade AP-fonderskulle kunna utgöra en motvikt till kortsiktig speku-lation, företagsflytt till låglöneländer, hot och på-tryckningar från den så kallade marknaden mot vårafolkvalda politiker i syfte att pressa fram i deras tyckenödvändiga beslut.Nya riktlinjer skulle kunna underlätta progressivproduktutveckling och nödvändig förnyelse av pro-duktion som försvåras av investerare som intehar ett längre tidsperspektiv än ellerveckor framåt. I stället för dagens investerare somhellre leds av börskurser skulle de ta mer hänsyn tillett mer långsiktigt ansvar och mer omtanke om verk-samhetens utveckling.I dag får AP-fondens placeringar inte tillgodosenäringspolitiska eller sysselsättningspolitiska mål.Därtill motverkas statligt ägande av företag genom attdet finns begränsningar vad gäller AP-fondens äga-randel i enskilda företag. finns det ettutbrett missnöje med de utpräglat kortsiktiga place-ringshorisonter som styr mycket av verksamheternapå investeringsmarknaden. Vissa bedömare anserockså att de snäva avkastningsmotiven bidragit tilloro på finansiella marknader med negativa återverk-ningar på sysselsättning och produktion.Vi menar att AP-fondsmedlen i större utsträck-ning borde utnyttjas för att möjliggöra en högre ochuthålligare tillväxt i svensk ekonomi. Den avgörandeförutsättningen för att vi ska kunna klara de framtidapensionskostnaderna är att vi kan upprätthålla en högsysselsättning och en låg arbetslöshet. Det förutsätterbland annat ett starkt svenskt näringsliv. För att kun-na få detta förutsätter det i sin tur framgångsrika småoch stora svenska företag. Och detta förutsätter att vihar en väl fungerande offentlig sektor.Vänsterpartiet anser att ett starkt svenskt närings-liv förutsätter en aktiv och målmedveten näringspoli-tik. Svenskt näringsliv befrämjas inte av en snävfokusering på avkastningsmål och ideologiska block-eringar i synen på statligt ägande.Den offentliga sektorn äger av börsvär-det. Det så kallade löntagarkapitalet, det vill sägapensionsfonder, stiftelser och partssammansatta för-säkringsfonder, äger av börsvärdet.Både den offentliga sektorns kapital och det så kalla-de löntagarkapitalet utgör ett passivt ägande. Genomdenna passivitet bidrar man till att finansfamiljer kanbehålla makten i storföretagen via röststarkare aktieroch ask-i-ask-ägande. Den så kallade Wallenbergssfä-ren är fortfarande den största makthavaren genom sittinnehav av röststarka aktier och genom strategiskfördelning av sitt ägande. Mer än en halv miljon an-ställda var beroende av besluten i dettamaktimperium. Börsfallet har knappaständrat denna maktstruktur på något grundläggandesätt.Om man lyfter blicken något kan man konstateraatt världens löntagare genom sitt samlade pen-sionskapital äger mer än vad som motsvarar värdet påvärldens tre ledande börser. Ändå har det inte gettnågot större genomslag i att demokratisera den eko-nomiska makten. Debatten om en mer aktiv ägarrollför löntagarägda pensionsfonder är mer aktiv i andraländer än i . Bland annat har den kanadensiskafackföreningsrörelsen aktivt använt sina pensionsfon-der för att begära styrelseposter och bedriva närings-politik i de ägda företagen. I detta har de fått stöd viaskattelagstiftningen i . Det är krav som vi iVänsterpartiet har drivit på här men som vi ännu intehar fått gehör för.Vi har konstaterat att Tredje AP-fonden har tagitsteg mot att bli en mer aktiv ägare i de företag somman placerar pensionstillgångarna i. Ett sådant age-rande från samtliga AP-fonder skulle kunna bli envälbehövlig motvikt till kortsiktig aktiespekulation.En sådan utveckling borde uppmuntras, och därförföreslår regeringen att tillsätta en ut-redning som ska utmynna i nya riktlinjer så att statenvia fonderna ska kunna bli en mer aktiv och långsik-tig ägare.Jag har också noterat att Sjunde AP-fondens för-valtning av Premievalsfonden ska ta hänsyn till miljöoch etik i placeringsverksamheten utan att ge avkallpå det övergripande målet om hög avkastning. Mendet är fortfarande otillräckligt och även det som ut-skottsmajoriteten skriver i sitt ställningstagande, i fonderna behandlar frågan om kompensations-system till styrelser, ledningar och övriga anställda.Det är väl i och för sig positivt att det sägs att villkorbör ställas på en styrelse och på sammansättningen avstyrelsen.Andra AP-fonden uppger i sin ägarpolicy att fon-den ska verka för en jämn könsfördelning i styrelser-na.Första AP-fonden säger att man ska eftersträva ettökat antal kvinnliga ledamöter i styrelserna i de före-tag där fonden är ägare.Men verkligheten talar sitt tydliga språk. I desvenska börsnoterade bolagens styrelser har andelenkvinnor legat . Det behövs,precis som s, v och mp skriver i det så kallade 121-punktsprogrammet, en översyn av lagstiftningen föratt säkerställa en ökad kvinnorepresentation i bolags-styrelserna.Anf. 4 () replik:Herr talman! försvinner substansen i ett an-förande bland alla ord. För en som missade poäng i hennes anförande så var den att man skakunna använda de pensionsmedel som är fonde-rade och investerade i AP-fondssystemet. Man skakunna använda pensionsmedlen för att förverkligaVänsterpartiets politiska ambitioner genom att styraföretagen som AP-fonderna äger andelar i.Siv Holma säger själv att hon är beredd att låtafokuseringen på tillväxten brytas, på värdeökningen, iAP-fondssystemet till förmån för att förverkligaVänsterpartiets politiska ambitioner. Då är frågan, SivHolma:Hur mycket är beredd att sänka deframtida pensionerna för att förverkliga Vänsterparti-ets egna syften och ambitioner med det statliga före-tagsägandet?Anf. 5 () replik:Herr talman! Det är en väldigt konstig beskrivningsom gör sig till språkrör för. Vad jaghar talat om i mitt anförande är att det absolut vikti-gaste för att klara pensionsåtagandena är att vi har enhög sysselsättning och en låg arbetslöshet. Vad jagockså talar för är att man ska sträva efter detta genomatt bli en mer aktiv ägare.Varför ska staten vara någon form av bak-om målet när man kan vara mer aktiv på spelplanenoch se till att hemmalaget vinner matchen så att säga.Därför tycker vi att man ska titta närmare på dehär riktlinjerna. Naturligtvis strävar vi efter att för-valta pensionspengarna på bästa sätt. Men vi tyckeratt bästa sättet att förvalta pensionspengarna är att setill att vi har hög sysselsättning och låg arbetslöshet.Vad har emot en sådan ambition?Anf. 6 () replik:Herr talman! Om vill göra något åtdetta med hög arbetslöshet och skapa bättre förutsätt-ningar för företagen att anställa fler människor harhon ju alla möjligheter till detta, med tanke på attVänsterpartiet utgör ett stödparti till Socialdemokra-terna. Där har ni budgetpolitik, ekonomisk politik,arbetsmarknadspolitik och mycket annat som ni kanengagera er i.Men när det nu gäller det statliga företagsägandetvia AP-fonderna - det som ska genererapengar och garantera våra framtida pensioner - sägerSiv Holma att det är viktigare att använda dessa mil-jarder till att styra företagen i den riktning somVänsterpartiet tycker är riktig - detta snarare än attfokusera på att AP-fonderna ska ge så stor avkastningsom möjligt utan att för den skull riskera skattebeta-larnas och de framtida pensionärernas pengar - alltsåen så stor avkastning som möjligt så att vi kan garan-tera de framtida pensionerna.Siv Holma, svara på frågan om hur mycket Väns-terpartiet är berett att minska de framtida pensionsut-betalningarna för att i stället använda pengarna till attstyra företagen på ett sätt som behagar !Anf. 7 () replik:Herr talman! Jag tycker att den praktik somVänsterpartiet i varit med om att arbeta förunder de år som gått har visat att vi har en väldigt godekonomisk utveckling i landet. Den ekonomiskautvecklingen är så god att inte något av GunnarAxéns exempel vad gäller andra länder riktigt kanjämföras på samma nivå. Den retorik som GunnarAxén gör sig till språkrör för tycker jag inte stämmermed verkligheten.Vad vi är ute efter är att fokusera på rätt saker. "Ekonomi", som beskrev i sitt anföran-de, är liksom inget neutralt värdeladdat ord, utan dethandlar om hur man angriper de ekonomiska förut-sättningar som finns. Vi har pekat på att Tredje AP-fonden har tagit steg i rätt riktning. Man ser till de härsakerna och värderar sina placeringar på ett sådantsätt att fler jobb skapas på lång sikt. Man har tagitsmå, men viktiga, steg.Här tycker vi att regeringen borde göra en utred-ning, där vi gärna deltar, för att skapa bättre villkor,riktlinjer, för AP-fonderna när det gäller att agera påett sådant sätt att vi också kan ha högsysselsättning och låg arbetslöshet.Anf. 8 () re-plik:Herr talman! Det är lätt att instämma i det somSiv Holma sade om ekonomisk tillväxt - bland annatatt bra sysselsättning är en av de avgörande förutsätt-ningarna för hur de framtida pensionerna utvecklas.Där är vi överens.Däremot är frågan hur man når detta mål och vil-ken roll AP-fonderna ska spela här.Jag tycker nog, med tanke på vad som tidigaresagts, att var mycket klargörande om vadhon vill använda AP-fonderna till. Dessutom tyckerjag att hon ordentligt visade bockfoten; det måste jagsäga. och hennes parti vill ju använda AP-fonderna för att uppnå den politik som man tycker ärriktig - att bryta kapitalets makt och så vidare. Dess-utom nämndes koncentration som man vill bli avmed.Det kan man ha synpunkter på. Men skälet till attvi konstruerade AP-fonderna som buffertfonder var juatt det, oavsett den ekonomiska politik som förs, ipensionssystemet ska finnas en rejäl buffert som ärsådan att hänsyn kan tas till svängningar beroende påkonjunkturen eller på hur den ekonomiska politikenser ut.Med och förslag slåsdetta undan. Rörande valet mellan att säkra de fram-tida pensionerna och att genomföra den näringspolitiksom står för ställer jag följande frågatill : Vad ska då fonderna välja när detgäller deras placering?Anf. 9 () replik:Herr talman! Jag förstår inte frågeställaren här.Det ena utesluter inte det andra. Att bedriva en aktivnäringspolitik innebär inte att "slösa bort" de slantarsom finns, utan det förhåller sig precis tvärtom. Dethandlar om att göra sådana placeringar att man säker-ställer att vi i fortsättningen har hög sysselsättningoch låg arbetslöshet. Man behöver inte välja - det ärinte fråga om antingen-eller. Det finns ju mycket avdet inom den borgerliga konstellationen, alltså måste säga nej till den offentliga sektorn och jatill allt som näringslivet och den privata sektorn hållerpå med.Vi ser den offentliga sektorn och den privata sek-torn som sektorer som kompletterar varandra. När vihar diskuterat de här sakerna har jag upplevt att Folk-partiet också har haft den uppfattningen. Men det blirkonstlat - det blir ideologiska blockeringar - i det härsammanhanget.Vi tycker att det är viktigt att också de som harpengarna, som placerar pensionspengarna, kan utövaen aktiv ägarroll - precis som inom den privata sek-torn. Vad är det för rättvisa att man inom privat sek-tor kan vara hur aktiv som helst, medan man när dethandlar om offentlig sektor ska vara så passiv? Varför inte, som när det gäller och derasfonder för löntagarnas pensionspengar, vara mer aktivoch se till att skapa en positiv utveckling när det gäl-ler sysselsättningen?Anf. 10 () re-plik:Herr talman! bedrev man aktiv statlignäringspolitik till exempel i . Det ansågsgynna sysselsättningen att låta miljardbelopp flyta in iden svenska varvsnäringen. 80 kan nämnassom ett annat sådant statligt projekt. vet vi atthade AP-fondernas pengar använts till detta skullepensionärernas pengar ha ätits upp. Vår poäng är attAP-fonderna som buffertfonder, oavsett vilken nä-ringspolitik som förs, måste användas för att säker-ställa pensionerna. De ska alltså så att säga fungeraoberoende av den övriga politiken. Det är detta somär vår poäng.Om misslyckas och vi lyckas, ellertvärtom, ska inte spela någon roll för om AP-fonderna kan fullgöra sin uppgift som buffertfondereller inte. Det är därför som vi vill att de renodlat skase till att ge den avkastning som föreskrivits.Anf. 11 () replik:Herr talman! Från sida sades det i detförsta replikskiftet att det handlar om att kunna hanågotsånär likartade mål i sammanhanget. Men dethandlar väl om på vilket sätt man ska uppnå att pen-sionspengarna kan säkerställas.Vår ambition är nya riktlinjer för AP-fonderna såatt de kan vara mer aktiva i sin ägarroll just för attsäkerställa de framtida pensionsutbetalningarna. Detanser vi görs på bästa sätt genom att se till att det ärhög sysselsättning och låg arbetslöshet. Därför menarvi att de ambitionerna kan motverkas om man är förpassiv. Vi vill att man ska vara mer aktiv, och vi villha en aktivare ägarroll i de här sammanhangen justför att klara säkerställandet av de framtida pensions-utbetalningarna. Där ser vi staten som en viktig aktör- framför allt av demokratiskäl men också av andraskäl.Anf. 12 BO ():Herr talman! Utskottet föreslår alltså att skrivel-sen om AP-fondernas verksamhet ska läggas tillhandlingarna. Ett par kommentarer till själva skrivel-sen och fondernas verksamhet kan dock vara på sinplats innan jag övergår till att diskutera de motionersom också behandlas i betänkandet.För det första: Fonderna har sammantaget hävdatsig bra om man ser på resultaten i förhållande tilljämförelseindex.För det andra: De svaga, i absoluta tal räknat, re-sultaten beror på nedgången, för att inte säga raset, påvärldens aktiemarknader under 2001.För AP-fondernas del hör det till bilden att de,som en följd av det nya pensionssystemets tillkomst,fick en ny organisation och nya placeringsregler. Detinnebar bland annat utökade möjligheter att placera ibörsnoterade aktier och utländska tillgångar. Denförändring av fondernas portföljer som sedan genom-fördes är, som utskottet konstaterar,sannolikt den största portföljförändringen i svenskfinansiell historia.Vi kan så här i efterhand slå fast att var enogynnsam tidpunkt för en så omfattande och snabbövergång från räntebärande papper till aktier justdärför att nedgången på de internationella aktiemark-naderna fortsatte och har fortsatt under2002.Vi kan, också det i efterhand, konstatera att ex-empelvis en långsammare övergång från räntebärandepapper till aktier skulle ha inneburit en mindre ris-kexponering.Nu är det säkert några som säger att det är lätt attvara efterklok, och det är så sant. Men att vara efter-klok är ett av våra viktigaste uppdrag. Efterklokhet ärbara ett annat ord för utvärdering. Det är viktigt attutvärdera och dra lärdom. Därför har utskottet velatpeka på denna olyckliga omständighet när det gällerförändringen i portföljerna.Tre motioner behandlas i betänkandet. I motionFi49 krävs en avveckling av . Moti-ven bakom härrör, som jag ser det, från en marknads-och privatiseringsfundamentalism enligt vilken varjestatlig näringspolitisk verksamhet inom områden somriskkapitalförsörjning och företagande är förkastlig.Så här skriver man i den moderata reservationen:"Vi anser att det privata sparandet är grunden förnäringslivets riskkapitalförsörjning." Visst är det så.Även om man inte har någon invändning mot denformuleringen, det finns ingen anledning till det,utesluter inte ett sådant konstaterande att också sam-hället har en roll att spela, både som företagsägareoch när det gäller att tillhandahålla riskkapital.