prot · GP0960 · 2002-01-30 00:00:00 — Bristerna i tillgänglighet inom primärvården,som är vårdkedjans första länk, kräver ytterligaresatsningar vad gäller både pengar och kompetens.Primärvården, som alltså är basen för svensksjukvård, har genomgått stora förändringar under desenaste decennierna. Den medicinska utvecklingenhar gjort det möjligt att inom primärvården i störreutsträckning behandla många sjukdomar som tidigarekrävde slutenvård. Patienterna kan i stället kurera sighemma, inte på sjukhuset. Framtidens primärvårdmåste alltså bygga ut sin kapacitet för att möta beho-vet av planerade besök och jourbesök av läkare ochsjuksköterskor i patienternas hem.Vi bör också utgå från att primärvårdens resurserkommer att inriktas på den allt större gruppen äldre ilandet. I den nationella handlingsplan för sjukvårdsom den socialdemokratiska regeringen lade fram år2000 och som ställde sig bekom fastslogsatt läkartätheten inom primärvården ska öka fråndrygt 1 läkare på 2 000 invånare till 1 läkare på 1 500invånare samt att patienterna ska ha möjlighet till enfast kontakt hos en familjeläkare.För att offensivt stödja och stimulera utvecklingenav primärvården, så att den snabbare och bättre kanmöta de här utmaningarna, vill vi socialdemokraterskapa ett familjemedicinskt institut.Institutets huvuduppgift ska vara att genom ut-veckling och spridning av kunskap bidra till att ut-veckla primärvården och därigenom stärka densvenska familjemedicinen. Institutet får därmed ocksårollen som nationellt stöd och inspirationskälla förkompetensutveckling av alla personalgrupper inomprimärvården. Då talar vi om sjukgymnaster, läkareoch alla andra personalgrupper som framtidens pri-märvård kan omfatta.Fru talman! Låt mig gå vidare och utveckla vårsyn på institutets uppgifter.När det gäller fortbildningen tror jag att man skavara försiktig och inte på ett så här tidigt stadiumlasta på institutet och detaljstyra institutet alltförmycket. Det viktiga för det här institutet är att stimu-lera och utveckla modeller för teamgemensam kun-skapsutveckling mellan landstingens och kommuner-nas primärvård.I övrigt ska institutet inrikta sig på att ge perso-nalen den fortbildning som personalen behöver. Dethandlar då om att institutet får i uppgift att initieraoch utveckla fortbildningsinsatser. Här handlar detom att vara en spindel i nätet som ska samordna redani dag goda insatser samt framtida nya idéer och tankarpå fortbildningsområdet.När det gäller kvalitetsarbete och metodutvecklingär god kvalitet grundläggande inom hälso- och sjuk-vården. Institutet ska här jobba med att utveckla ar-betsmetoder inom primärvården och också beaktafolkhälsoaspekterna. Det handlar om att sprida kun-skaper och erfarenheter kring betydelsen av hälso-främjande och förebyggande arbete.Fru talman! Sedan har vi vården av äldre. Här vetvi att det finns ett stort behov av utveckling inomprimärvården så att denna bättre motsvarar de kravsom man ska kunna ställa på vården av äldre medomfattande behov.Institutets roll blir att förbättra kunskapsutveck-lingen på området. Särskilt bör diagnostisering varaett fokuserat område för institutet att arbeta med ochsprida kunskap om. Vi måste tidigare och med störresäkerhet kunna fastställa rätt diagnos; detta för att viska kunna forma rätt sorts kompetens och insatserinom den framtida primärvården.När det gäller detta med ett ökat antal specialisterpå olika områden håller i just ett pla-neringsstöd för tillförskaffandet av specialister.Kombinationen av teamuppbyggnad och nämndainsats på diagnostisering tycker jag ska vägleda in-stitutet när det gäller att självt komma med förslagoch att fatta viktiga beslut.Avslutningsvis, fru talman, återkommer jag tilldet som är viktigt när det gäller institutets roll ochinriktning.Institutets arbete ska inriktas på konkreta och all-mänt förekommande frågor som berör primärvårdenför att på så sätt utgöra ett stöd för personalen i pri-märvården. Detta är ett viktigt område.Hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande ar-bete i samverkan med är också enviktig roll och inriktning.Vad vi nu snart ska fatta beslut om är ett nätverkför att stärka och utveckla primärvården - ett nätverksom ska ha referenser från vård i glesbygd och stor-stad att arbeta med - men också för att arbeta med attsprida redan goda lösningar till alla delar inom densvenska primärvården.Med detta, fru talman, yrkar jag avslag på reser-vationerna och bifall till utskottets förslag i betänkan-det i dess helhet.Anf. 59 () replik:Fru talman! Förutom den något intressanta dis-kussionen om vad institutet ska heta som väl merbelyser dess onödighet skulle jag vilja fråga vad institutet egentligen ska göra. Här hargetts förklaringen att det ska göra si och så. Men ävenregeringen skriver att det finns ett stortantal organisationer och myndigheter som arbetarmed frågor om kunskap och kunskapsspridning inomprimärvården, såväl nationellt som regionalt ochlokalt.Vad är det som institutet ska tillföra? Vad är detför kunskap som inte sprids genom de kanaler somfinns? Vad är det som hindrar landsting och kommu-ner att utveckla teamsamarbete och som gör att detbehövs ett institut som går in och talar om att ut-veckla ett teamsamarbete? Vad är det som saknas ifråga om folkhälsan? Vi har ju somarbetar med det området. Vi har också Folkhälsoin-stitutet samt regionala folkhälsoenheter ute i lands-tingen, och kommunerna arbetar med folkhälsa ochprevention. Vad är det som institutet ska tillföra sominte dessa kan göra om de får stimulans att arbeta ochges sådana villkor?Vad som behövs är inte ett nytt institut som skasitta och bevaka sitt område, ta kontakter och byrå-kratisera vägarna. I stället behövs det lite smörjmedelså att man har krav på att de resurser som vi redansätter av fungerar.Sedan säger att Socialdemokra-ternas stora mål med vad de har gjort är att de harvelat säkra allemansrätten i sjukvården. Under de sjuår som ni har haft regeringsmakten har allemansrätteneroderats, grävts ur. Det är ju nu som folk har alltsvårare att få tillgång till sjukvården och primärvår-den. Det var betydligt bättre under den borgerligaregeringen. måste människor skaffa sig privataförsäkringar därför att de inte kan lita på primärvår-den och sjukvården i övrigt.Lars U säger att Socialdemokraternasäkrar allemansrätten. Det är ju det som ni totalt harmisslyckats med.Anf. 60 () replik:Fru talman! Jag var inne på huvuduppgiften förinstitutet i mitt anförande. På de områden där detfinns goda kunskaper att tillgå ska institutet utgöra ettnätverk. Man ska samla ihop kunskaper och se till attde sprids.Man kan tyvärr inte säga att det finns en team-känsla i primärvården runtom i hela . kan samla på sig kunskaper från ställen därteamarbetet har nått längre och sprida dem vidare tillde områden som inte har lyckats komma så långt.En annan viktig orsak till att vi lägger fram dettaförslag är att professionen var väldigt positivt inställdtill institutet, förutom en grupp och det var . Man betonade att institutet kan få betydel-se för utveckling av professionalism inom primärvår-den. Det är också ett argument för att vi vill inrättainstitutet.Anf. 61 () replik:Fru talman! Jag är något förvånad. Nätverk kän-netecknas just av det är ett nätverk för kommunika-tion. Men här ska man tillgodose nätverkets behovgenom att centralisera och byråkratisera kontakterna.Jag undrar om vet hur mycketkonferenser som hålls. Varför ska ett institut behövaatt sprida kunskap om olika modeller? Problemet ärsnarare att det är för mycket konferenser, vilket göratt folk är borta från sina arbetsplatser. I stället för attvårda sina patienter deltar folk i konferenser om hurde ska samarbeta, men sedan samarbetar de inte. Feletligger ju på en helt annan nivå.Det finns möjlighet att sprida kunskap via IT.Varenda vårdcentral är uppkopplad på nätet och därkan man gå in och skaffa sig kunskaper, inte bara frånSverige utan från hela världen. Det hela är en illust-ration av hur man bygger upp någonting som - precissom säger - en del av professionenvar positiv till.Svensk förening för allmänmedicin var positiv.För dem är detta lite grann av att få en liten guldkantoch möjlighet att visas upp. Men det finns ju ingetpatientperspektiv här, och det finns inget stöd frånandra. Man anser att detta i stället riskerar att cemen-tera det revir som redan finns och där det är svårt förallmänmedicinare att samarbeta med övriga specia-lister. Detta bör i stället rivas upp, och man bör se tillatt det kommer till stånd ett verkligt samarbete.Det var naturligtvis ett krav från Svensk föreningför allmänmedicin på regeringen att man måste läggadet här offret på föreningens altare för att de skullestödja den nationella handlingsplanen som antogs förett par år sedan. Då hade föreningen detta som krav.Men det tillför ju inte patienterna och inte utveckling-en av vården någonting, utan det är bara en åtgärd föratt visa att man har gjort någonting. Men det är ing-enting som tillförs vården.Anf. 62 () replik:Fru talman! och jag har helt olikasyn på det här institutet och dess möjligheter.Institutet ska jobba . Det kommer attgöras löpande utvärderingar av institutets arbete, ochvi kan säkert ta del av vad man åstadkommer respek-tive inte åstadkommer . Vi får nogåterkomma längre fram till den debatt som vi är innepå . Men vi har helt skilda åsikter om vad institutetkan åstadkomma.Anf. 63 () re-plik:Fru talman! Jag förstår att harplanerat att hålla ett anförande om bildandet av ettfamiljemedicinskt institut. Men jag vill ändå fråga:Vad ska regeringen göra åt äldrevården och det sominte fungerar? Jag är solklar över att om detta hadeuppdagats i någon vård med en annan driftsform haderegeringen agerat. Jag undrar: Hur ska man agera?Man kan inte bara säga att det ska bildas ett familje-medicinskt institut.Tycker att införandet av en vär-dighetsgaranti skulle vara en lösning på problemet?Anf. 64 () replik:Fru talman! Först vill jag gå in på huvudanförande där hon tog upp händelserna iGislaved. Det som har hänt är tragiskt för alla somjobbar inom äldrevården. handlar detom personers lämplighet att jobba med människor,vilket är väldigt svårt att skydda sig emot oberoendevilken driftsform man tillämpar eller vilka regler somman sätter upp. I det här fallet handlar det kort ochgott om personer.Vad ska vi göra för att komma till rätta med pro-blemet? Jag tror att det är viktigt att inrätta ett famil-jepolitiskt institut och att det får jobba med just dia-gnostisering kopplat till en primärvård som har möj-ligheter att genom teamverksamheter rotera special-kunskaper från till primärvården. Team-verksamheten ska vara flexibel och kunnaanpassas efter behov. Dessa behov ska institutet läsaav. Det är en av deras uppgifter.Anf. 65 () re-plik:Fru talman! Jag vill börja med att instämma i LarsU konstaterande, att alla givetvis mårdåligt i en sådan här situation. Det är nog många fler- personal och pensionärer - inom äldreboendenasom mår dåligt. Personalen känner sig otillräcklig.Man vill göra ett bra jobb, och man försöker så gottman kan. Men man har inte möjlighet att tillgodosealla olika krav som ställs på en.Mycket av personalens kraft har pumpats ur. Manhar inte så värst mycket kvar att ge när det kommernya besparingskrav. Jag har den allra största förståel-se för denna otillräcklighet.Trots allt räcker det inte att ha förståelse. Vi måsteockså göra någonting. Det är beklämmande. Jagskäms över att ädelreformen nu har varit i kraft i tioår, och vi har inte ens lyckats att utbilda lite mer änhälften av personalen inom dessa boenden - precissom om inte dessa pensionärers sjukdomstillståndskulle vara lika viktiga att behandla som de sjuk-domstillstånd som vi i vår ålder har.Vi ska känna empati för hela situationen, och detgör jag också. Men vi är ansvariga för de människorsom har det svårt och som inte själva kan hävda sinrätt, nämligen pensionärerna. Vad ska vi då göra?Tycker att införandet av en värdig-hetsgaranti vore ett sätt att komma till rätta med pro-blemet, eller vad ska vi göra?Anf. 66 vill erinra om att debatten gäller ärendet ombildande av ett familjemedicinskt institut.Anf. 67 () replik:Fru talman! Jag tycker att vi ska hålla oss till detsom vi ska debattera.Jag tror att det finns många goda idéer. Man harjobbat olika ute i kommunerna. I min hemkommunPiteå har man en väldigt bra äldrevård och äldreom-sorg. Man har gjort forsknings- och utvecklingsinsat-ser. Det finns inga köer. Det är möjligt föräldre att få plats när de så behöver det. Personalenkänner sig väl till mods med sitt arbete i den organi-sationen.Låt detta institut, som förvisso ska jobba på pri-märvårdssidan, vara det som snappar upp goda idéeroch sprider dem vidare till andra delar. På så sättskapar man ringar på vattnet.Anf. 68 () re-plik:Fru talman! Vi är överens när det gäller det fa-miljemedicinska institutet. Men vi har ett antal mo-tioner från allmänna motionstiden, och vår reserva-tion handlar om läkarmedverkan inom äldrevården.Vi är tydligen enligt betänkandet ändå överens om attdet här är väldigt viktigt. Men åtminstone vi i Folk-partiet tycker att det har gått så och ingentinghänder. blir det många människor somfar illa av att de inte får den medicinska vård som deverkligen är i behov av.Därför vill jag fråga : Har Soci-aldemokraterna några konkreta förslag för att på-skynda att medicinsk vård kommer till stånd även förmänniskor i särskilt boende? Då menar jag läkarmed-verkan men även medverkan av sjuksköterskor, somverkligen kan ta tag i de problem som människornahar på äldreboendena.Anf. 69 () replik:Fru talman! Det som vi slog fast i den nationellahandlingsplanen ligger väldigt mycket i linje med detsom tar upp om vad man ska harätt att tillgå i äldreboenden.I det betänkande som vi nu behandlar finns ingaförslag om riktade medel eller extra pengar till insat-ser på det området. Om det är det som vill ha, måste vi komma tillbaka i en debattom det någon annan gång.Anf. 70 () re-plik:Fru talman! Det handlar ju inte bara om pengarnär det gäller att se till att den medicinska vården skafungera. Det har hitintills talats väldigt mycket om attdet här är en sak som kommuner och landsting skakunna samverka kring, och se till att det fungerar.Det är ändå så att Socialdemokraterna har ett stortinflytande i många av landstingen i men äveni många kommuner. Kanske regeringen skulle kunnata ytterligare initiativ för att se till att samarbetetkommer i gång. Det handlar inte om något yrkandeom pengar i vår motion, utan det handlar om att manmåste sätta fart på den här processen så att människorslipper fara illa.Anf. 71 () replik:Fru talman! Jag kan dela den uppfattningen. Vi fårväl stöta på regeringen så att man kommer tillbaksmed sådana förslag. Det är det enda jag kan säga.Anf. 72 () re-plik:Fru talman! och jag är överensom institutets tillkomst och inriktning. Därför ska jagbegränsa mig till en enda fråga, och den gäller justlokaliseringen.Livskraft i hela landet, säger ju , ochdet är då speciellt viktigt att pröva möjligheterna attförlägga nya verksamheter utanför storstadsområde-na. Ett exempel har vi just , där möjligheten äruppenbar att det, enligt min uppfattning, skulle kunnafungera alldeles utmärkt med en lokalisering utanförstorstadsområdena.Min fråga till är: Varför tar inteni och den socialdemokratiska regeringen chansen attsprida verksamheter när möjligheten nu finns?Anf. 73 () replik:Fru talman! vet mycket väl attjag är norrbottning och kommer från . Kanskeskulle det då vara någon sorts garanti för att jag skulleställa mig upp och slåss för en etablering utanförstorstadsregionerna. Det är två invändningar som jaghar mot det.För det första: Det är inte regeringen som ska be-sluta om det, utan det är föreningen själv som skafastställa var institutet ska etableras.För det andra: Jag tror inte att treåriga projekt -om det är det som hänger upp sin livs-kraft i hela landet på - och nätverk med en eller tvåpersoner här och en eller två personer där ger myckettill livskraft, tyvärr.Därför tycker jag inte att vi över huvud taget skalägga oss i frågan om lokaliseringen.Anf. 74 () re-plik:Fru talman! Det är en fråga om vilja. En av delta-garna i institutet är faktiskt staten. Har man intresseav att sprida verksamheter, även om det ger ett be-gränsat antal arbetstillfällen, tycker jag att man ska tadessa tillfällen - många bäckar små.Det är väl uppenbart att det här som i all lokalise-ringspolitik är en skiljelinje. repre-senterar ett centralistiskt parti, och jag representerarett decentralistiskt parti. Jag tycker att man ska tamöjligheterna när de finns, även om det ger relativt fåarbetstillfällen, att sprida verksamheter över landet.Det må vara , det må vara , det måvara övriga delar av landet som har problem medbefolkningsutvecklingen. Jag tror att vi ska ha enödmjukare inställning, och där vi kan hitta verksam-heter och utvecklingsmöjligheter där ska vi ta dem.Förringa inte ett mindre antal arbetstillfällen!Jag konstaterar att vi åter missar en möjlighet.Men vi från kommer inte att ge oss,utan vi letar efter möjligheter att sprida utverksamheter över landet. Och vore detroligt att få ett stöd från Socialdemokraterna i detjobbet.Anf. 75 () replik:Fru talman! När det gäller frågor om etableringute i landet skulle jag kanske vilja ge ett stöd till nå-got som är större än ett nätverk som ska vara i gång . Det är mitt svar på frågan.Jag ska gå tillbaka till vad vi gör. Jag tycker attjag var ganska tydlig i mitt huvudanförande på hurjag och vi socialdemokrater ser på det arbete som detfamiljmedicinska institutet ska utföra. Det är viktigtatt det finns ett informationsflöde mellan landsbygdoch storstad när det gäller de vårdproblem som skiljerdessa, vad jag kallar, två ytterligheter åt. Sedan trorjag inte att vi ska gå in och styra, utan vi ska ge dethär institutet en möjlighet att bildas på rätt sätt och fåen verksamhet som fungerar.Återigen: och mycket av nätverks-struktur - om det hade varit något mer rejält kanskejag hade kunnat sträcka ut en hand för att hjälpa Da-larna.Anf. 76 ():Fru talman! Tillskapandet av ett institut till stödför primärvårdens kunskapsutveckling är mycketpositivt och helt i linje med de krav som primärvår-den har på sin verksamhet för att fortlöpande utveck-las. Man bör kunna ha stora förhoppningar på insti-tutet som en gemensam arena för alla verksammainom primärvården. Jag känner dock ett behov av attbidra till debatten genom att föra ett kort resonemangom de två begreppen generalist och specialist ur ettkompetensutvecklingsperspektiv.I utredningen som ligger till grund för regeringensförslag betonas att det familjemedicinska institutetska arbeta med kompetensutveckling av det generellaoch inom allmänmedicin, inte när det gäller det speci-fika eller inom specialistområden.Jag anser att man kan diskutera hur definitionenav vad som är generellt ska göras. Enligt utredarensdefinition är det läkare och distriktssköterskor som ärgeneralister. Övriga yrkesgrupper är "till viss delgeneralister men mest specialister".Alla professioner arbetar i team, så detta områdeska institutet syssla med, men inte specialisternasområdesspecifika kompetensutveckling. Redan reso-nemanget med generalist och specialist kan alltsåskapa problem när det gäller hur resurserna ska an-vändas och vad de ska räcka till.Låt mig ta sjukgymnaster som exempel. Sjuk-gymnaster har generell kompetens att bedöma allatyper av patienter, men enligt all-männa råd om kompetenskrav för anställning ska ensjukgymnast för att ge god vård också kunna erbjudaområdesspecifik kompetens inom sex områden. Sjuk-gymnasters åtgärder är av hög kvalitet och mycketskiftande inom olika områden, vilket ställer krav ävenpå specifik kunskap och kompetens.Enligt förslag finns det en risk att sjuk-gymnasters kompetenshöjning inom dessa sex områ-den skulle kunna klassificeras som specifik kompe-tens och alltså inte innefattas i det familjemedicinskainstitutets verksamhet. Det är i detta sammanhangviktigt att komma ihåg att sjukgymnaster i primärvår-den inte kan remittera patienter till sjukgymnaster isluten vård utan endast hänvisa till annan kollega iprimärvården, där kompetensen måste finnas ochutvecklas.Enligt min mening måste vi se till att institutetsresurser enligt förslaget kommer att räcka till fort-bildning för andra personalgrupper än läkare och attdet kommer att räcka till fortbildning och utvecklingav team. Syftet med institutet får inte bli att rekryteraoch utbilda läkare i allmänmedicin. Det är bra attutskottet ger regeringen till känna att även folkhälso-arbetet bör beaktas.Fru talman! Arbetet i primärvården kräver ett tän-kande som avspeglar helheten, och detta kan inte varaförbehållet några få yrkeskategorier. Det krävs enömsesidig respekt mellan yrkeskategorierna och derasolika kompetenser för att uppnå målen med den na-tionella handlingsplanen.Jag har inget eget yrkande utan ställer mig bakomutskottsmajoritetens förslag. Jag vill bara passa på attkonstatera att i denna debatt som i så många andranämns alltid läkarna när vi pratar om yrkeskategorierinom vården. Också sjuksköterskorna nämns alltid.Sedan kommer resten av alla skickliga yrkesutövaresom "övriga". Tack för ordet!Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )6 § betänkande 2001/02:JuU6Kriminalvårdsfrågor.Anf. 77 ():Fru talman! Vi moderater står naturligtvis bakomsamtliga våra reservationer och särskilda yttranden,men jag nöjer mig med att så här inledningsvis yrkabifall till reservation 1.Våldet ökar i svenska fängelser. På minst 30 avlandets fängelser har internerna organiserat sig i kri-minella gäng. Det, fru talman, är vardagen i svenskkriminalvård. Det här har jag hämtat från tidningenMetro årets andra dag. Enligt , ombuds-man på Kriminalvård, anmäls runt 300mer eller mindre allvarliga incidenter till Kriminal-vårdsstyrelsen. Mörkertalet bedöms dock somenormt: "Den verkliga siffran är minst den tredubbla.I stort sett inträffar en allvarlig händelseinom kriminalvården." Detta säger också till Metro.En stor del av våldet inne på anstalterna är kopplattill narkotika, vare sig det rör sig om eget bruk, för-säljning eller insmuggling. Jag anser att regeringenvisar en handlingsförlamning när det gäller att kom-ma till rätta med narkotikan på anstalterna. Jag villredan här ställa en fråga till , som förregeringens talan i dagens debatt. Vilka åtgärder ärYilmaz Kerimo och Socialdemokraterna beredda attgenomföra för att få bort, eller i varje fall kraftigtminska, tillgången till narkotika inne på våra svenskaanstalter?Jag fortsätter med ytterligare ett citat från Metrosamma dag, detta år. Man skriver såhär: "Ett av de största problemen inom kriminalvår-den är att fängelserna är så överfulla att det integår att flytta en bråkig fånge till en annan anstalt. "Också detta citat är från talesmannen för SEKO-anslutna inom kriminalvården.Förra året inträffade ett antal upplopp och giss-lantaganden inom den svenska kriminalvården. En avorsakerna till dessa händelser anges vara den högabeläggningen. Det är om inte omöjligt så i alla fallmycket svårt att flytta en intagen som bråkar till enannan anstalt. Detta vet de intagna om, och de ut-nyttjar situationen.Jag vet inte vilken tilltro och So-cialdemokraterna har till de anställdas fackliga orga-nisationer, men att döma av de åtgärder som ni poli-tiskt lägger fram ligger det nära till hands att tro talar för döva öron till er. kommerverksamhetsstatistik från Kriminalvårdsstyrelsensplaneringsenhet, och på första sidan i den senasteutgåvan läser jag: "Antalet verkställighetsfall påhäkte, det vill säga klienter vars domar är verkställba-ra men som är kvar i häkte i avvaktan pårätt anstaltsplats, fortsätter att vara högt. de 268 och av dessa hade 201 väntat på lämpliganstaltsplats . Orsaken till det högaantalet verkställighetsfall på häkte är alltjämt anstal-ternas ansträngda beläggningssituation. Detta gör attdet är svårt att hitta lämplig plats, främst vad gällerslutna anstaltsplatser." Så står det alltså i kriminal-vårdens senaste statistik.Fru talman! Det behövs fler platser inom krimi-nalvården.