prot · GQ0913 · 2002-11-07 00:00:00 — För en gångs skull var kul-turministern och jag eniga, och det var ijust den frågan.Sedan finns det andra områden där vi ser olika påkulturpolitiken. Det handlar då i hög grad om synenpå vad staten ska styra och vad andra aktörer skastyra på den offentliga sidan.Vi i hävdar att regionerna, landsting-en, kan kulturfrågor bra på sin nivå. Det innebär att vigärna ser att det statliga bidraget till regionerna ut-formas så att regionerna får stor eller fullständig fri-het att förvalta de pengarna, tillsammans med deskattemedel som de själva satsar. jobbar mantillsammans med kommunerna.På musikens område kan jag nämna några exem-pel på att det kan bli olika hantering i olika delar avlandet. I län och i väljer man att satsapengar på i huvudsak ett område - i det ena fallet påSvenska kammarorkestern och i det andra fallet, iDalarna, på Dalasymfoniettan. I ett mångfaldspers-pektiv kan man naturligtvis ha synpunkter på dettamen det viktiga är att så här har den demokratiskanivån i respektive landsting beslutat. Jag anser ska ha respekt för det. Förhoppningsvis avstårstaten från att komma med pekpinnar om det ageran-det. Varken regeringen eller bör lägga sigi regionernas lokala kulturpolitik. Men jag vet att tillexempel i län har av och till haftsynpunkter på verksamheten.Det här med självstyrelsen fick en bra relief ge-nom en artikel i . Sju socialdemokratiskakommunstyrelseordförande framställer vad de tyckerom statens inblandning i den kommunala självstyrel-sen. Därmed fick jag ett antal formuleringar alldelesgratis. Jag hoppas att användandet av de formulering-arna inte kolliderar med någon form av upphovsman-narätt.De sju kommunstyrelseordförandena säger attriksdag och regering har låtit sin rätt att bestämma gåföre den kommunala självstyrelsen. De säger ocksåatt en stor och därtill växande del av den kommunalaverksamheten är så starkt statligt reglerad att den intelängre går att påverka genom kommunala beslut. Manbeskriver oss här i som ett slags överkom-munfullmäktige.Det handlar givetvis om ekonomiskt mycket stör-re frågor än kulturen men tendensen på området ärdensamma. Detta oroar mig. Både den lokala och denregionala demokratin riskerar att gå förlorade, ochdärmed engagemanget.I kulturpolitik försöker vi alltså att iviss mån renodla uppgifterna. En annan del är synenpå professionalism och amatörism inom kulturen.Den senare är naturligtvis mycket viktig för oss menvi anser att det i huvudsak är kommunerna som skasvara för stödet till amatörkulturen. Statens insatserpå det området räcker genom att man stöder en natio-nell samarbetsorganisation för amatörkulturen.I övrigt bör staten koncentrera sig på den profes-sionella delen. Självfallet finns det väldigt många braprofessionella företrädare ute i regionerna och också ikommunerna men statligt stöd bör gå till professio-nella konstutövare, nationella scener och museer ochså vidare. Vi tror att det finns rätt mycketatt rätta till och att fundera över sett till en del förslagom statliga anslag till enskilda teatrar, museer och såvidare som inte kan betecknas vara av nationellt vär-de, däremot i hög grad av regionalt och kommunaltvärde.Samtidigt behöver inte alla kulturinstitutioner lo-kaliseras inom gränser. Med dagenskommunikationsteknik går det alldeles utmärkt attlokalisera framför allt eventuella nya myndigheteroch institutioner utanför tullarna. Däremot har nogerfarenheterna visat att man ska vara försiktig med attflytta befintliga institutioner.Folkpartiets kulturmotion har rubriken mångfald och kvalitet. Vi anser att kulturen er-bjuder visioner, reflexion, fördjupning och livsglädjeoch utgör en grogrund för tolerans och skapandemöten mellan människor.Avslutningsvis, herr talman, vill jag säga att det ärvår övertygelse att en aktiv kulturpolitik leder tillökad livskvalitet för alla människor i vårt land. Upp-giften för oss i är nu att vara inspirerande ikulturfrågor, liksom på så många andra politikområ-den.Anf. 399 () replik:Herr talman! Med anledning av diskussionen omdebattartikeln i skulle jag vilja ställa ett parfrågor till sju kommunalråden tar upp, vill jag minnas,tre väldigt konkreta exempel. Det första exempletgäller LSS och , och det andra exemplet gällerflyktingmottagningen. Det tredje exemplet gällerfriskolorna. Är det så att vill reglera mind-re där, ha ett mindre flyktingmottagande? Var det inteså att väldigt bestämt sade nej tillatt kommunerna skulle ha något inflytande när detgäller friskoleetableringarna? Och är vi inte väldigteniga om att LSS och är värdefulla reformer?Anf. 400 () re-plik:Herr talman! Det finns naturligtvis områden där vifattar beslut här i . Men vad som togs upp äratt vi också - från statlig nivå, från - skaskicka med varenda krona som detta kostar. Det finnsområden där man uppenbart inte har gjort det. I frågorsom är av samma karaktär som just kulturfrågornakan jag inte begripa varför man ska tala om för regio-ner, för landsting och kommuner, att de inte får satsapå en orkester utan att det ska gälla alla musikformer.Vad man från statens sida gör är ju att man säger: Niska ha en länsteater som är si eller så stor och så vida-re - detta i stället för att låta kommunerna och lands-tingen själva bestämma sådant.Anf. 401 () replik:Herr talman! borde kunna såmycket om ekonomi att han är införståddmed att de stora pengarna för kommunerna och detsom verkligen påverkar kommunernas utrymme ärsocialtjänsten och utbildningsfrågorna.Jag har inte sett att Folkpartiethar begärt att vi här i för ut mer pengarnatill kommunerna - detta med att täcka finansiering-sprincipen.Folkpartiet skröt i valrörelsen om att man sägersom det är. Men är ett parti som pratarväldigt mycket och som gör desto mindre.Anf. 402 () re-plik:Herr talman! Tyvärr har vi ju inte fått möjlighetatt sitta i regeringsställning. Då skulle fått se på handlingskraft. är vi i den situationenatt vi är i opposition, och vi lägger fram en massakonkreta förslag. Det är inte bara snack, utan det ärmycket konkreta förslag. I det ingår också att öka detkommunala självstyret.Anf. 403 ():Herr talman! Den svenska grund- och gymnasie-skolan rymmer både glädjeämnen och bekymmer.Alltfler elever lär sig inte det de ska i skolan. Flerunderkänns i svenska, engelska och matematik. Detvisar många undersökningar, inte minst från residens-staden i min egen valkrets Västmanland.Och bland de elever som ändå blir godkända kan en snedvriden fokusering på basämnena så attallmänbildning och grundläggande kunskaper i andraämnen kommer i skymundan.Alltför många elever känner sig oroliga och haront i magen innan de går till skolan.Skolans bas - lärarna, personalen - flyr på grund avbristerna i arbetsmiljön.Samtidigt finns mycket positivt i svensk skola.Det visar otaliga exempel på den skolutveckling,framåtanda och värdighet som ändå präglar en stordel av skolan.Ansvaret för de problem som finns åligger i höggrad den centrala skolpolitik som förts de gångnaåren. Trots, eller på grund av, till exempel special-destinerade statsbidrag lider många skolor av resurs-brist. revisorer har granskat de öron-märkta bidragen. Vi kristdemokrater instämmer ideras kritiska slutsats att skolutveckling bäst görs pårespektive skola. Därför lägger vi i vårt budgetförlagmer pengar till kommunerna och därmed skolorna änvad regeringen och dess samarbetspartier klarat av.Därför överför vi också de specialdestinerade statsbi-dragen till den allmänna kommunpåsen eftersom vitror att skolutveckling bäst sker lokalt. Det är bättremed utveckling på skolorna än med styrning frånRosenbad.Herr talman! Målet med skolan är självklart föross kristdemokrater att fostra framtidens medborgaretill goda, trygga människor med hållbara kunskaper,kunskaper som bär genom hela livet. Då är nyckelnjust trygghet. Trygga barn lär bäst. En trygg skola däralla barn blir sedda, bekräftade och respekterade avsåväl andra barn som vuxna är grunden. Därför häv-dar vi betydelsen av ett intensivt arbete med skolansvärdegrund.Värdegrunden är den grund som ett samhälle stårpå, det paket av värderingar som håller alla eller åt-minstone flertalet samman, oavsett till exempel poli-tiska och religiösa synpunkter.Värdegrunden för och för skolan är ut-märkt formulerad i läroplanerna för ochde frivilliga skolformerna. I planerna för grundskolanoch gymnasiet står tydligt och klart om respekten förvarje människas värde och egenart och om jämställd-het mellan könen. Här finns en tydlig hänvisning tillden goda tradition där dessa värden i vårt land för-valtas, inom den judisk-kristna traditionens etik.När värdegrunden praktiseras blir skolan en tryg-gare miljö för alla. Då blir det självklart med nolltole-rans mot mobbning och andra kränkningar. En ge-mensam och god värdegrund krävs för att hålla sam-man och utveckla ett så mångfasetterat samhälle somvårt. Därför vill vi kristdemokrater att varje skola isin kvalitetsredovisning ska redovisa hur arbetet medvärdegrundsfrågorna bedrivs.När skolans värdegrund fungerar finns förutsätt-ningar för lärande. Att våra barn och ungdomar får dekunskaper som krävs är helt nödvändigt. Vi kristde-mokrater vill öka fokus på kunskapen i skolan. Därförbör nationella prov införas i fler ämnen för att garan-tera en nationellt likvärdig och högkvalitativ skola.Herr talman! För att klara detta viktiga uppdragkrävs människor. Utan de goda vuxna - lärare, kura-torer, assistenter och andra - stannar den goda skolan.Lärarnas kompetens är också den faktor som betydermest för om en elev lär sig. Regeringspartierna harmisslyckats när andelen kvalificerade och utbildadelärare stadigt sjunker. Vi vill garantera alla lärare enindividuell, skriftlig kompetensutvecklingsplan somkontinuerligt uppdateras. I planen ska lärarens behovoch önskemål vägas mot skolans och konkret ned-tecknas med både mål och medel - en morot för attvåra kvalificerade lärare ska vilja vara kvar.Herr talman! En skola med trygghet och kunska-per, med personal som känner sig uppskattad ochsedd, där det finns resurser, en god värdegrund, fokuspå kunskap och utveckling för personalen, det är engod skola. Den vill vi kristdemokrater se.Anf. 404 ():Herr talman! Under mina här i riks-dagen har vi debatterat skolan ett antal gånger. Varjegång har jag hört någon representant från Socialde-mokraterna härifrån talarstolen säga att nu minsannska det ske en vändning. Vi andra partier från oppo-sitionen har kritiserat och sagt: Varför kommer detinte några nya förslag så att vi kan se en vändning iskolan? Men regeringens representant har sagt: Snartkommer vändningen. Men det har den tyvärr integjort. Insatserna från Socialdemokraterna och rege-ringen har inte varit tillräckliga.Jag tycker att det är väldigt tragiskt, eftersom vialla partier här i kammaren med ett gemensamtklubbslag har uttalat att alla elever ska lämna grund-skolan med godkända och tillräckliga kunskaper. Allahar vi varit överens om det. Ändå väljer man frånSocialdemokraternas sida att luta sig tillbaka ochsäga: Vi accepterar situationen som den är . Jagtycker att det är synd. Jag tycker att det är tragiskt attvi har den här acceptansen, att vi redan så tidigt gerdenna möjlighet till delning i skolan.Det är ju inte brist på fakta och statistik som göratt vi inte kan ta krafttag eller ta de här besluten.Skolverket har lämnat ett antal rapporter som visar attfler och fler lämnar utan tillräckligakunskaper. Vi vet att många elever inte får den hjälpoch det stöd de behöver för att nå dessa kunskaper. Vivet också att det kommer att krävas att vi tillsätter70 000 nya lärare - 70 000 nya lärare!De här sakerna är ett resultat av Socialdemokra-ternas havererade skolpolitik, som jag ser det. Införförra valrörelsen stod man på barrikaderna och utlo-vade krafttag för skolan. , och ett valsenare, väntar elever, föräldrar och lärare fortfarandepå att dessa krafttag ska komma.Man kan också se att den skolpolitik som förts desenaste åren har lett till att problem harskjutits över till gymnasieskolan. Ett tydligt exempelpå det är att det individuella programmet harblivit det näst största programmet på gymnasieskolan.I och för sig har man sagt att vi ska försöka lappa ochlaga i ett redan ohållbart system för gymnasieskolanoch , men det är just den här efterhands-politiken och bristen på konkreta initiativ som är såtrist.En konkret idé har man i och för sig kommit med.Det var utbildningsministern som under sommarenkom på att om vi tar bort intagningskraven till gym-nasieskolan så syns det ju inte hur många det är sominte klarar dessa krav när de går ut nian. Det är dockmin absoluta uppfattning att olikheter inte kan ellerska utjämnas genom att man sänker kunskapskravenför alla. Min och tanke är i stället att setill att göra de stora insatserna från början, att se tillatt alla elever verkligen får det stöd och den hjälp debehöver.Man kan säga att vi har en omvänd skolpolitikjämfört med den politik som regeringen för . Vivill att man tidigt, elevensätter sin fot i skolan, gör stora insatser i form avspeciella läs- och skrivprogram, individuella studie-planer och kunskapskontrakt.Vi har också en annan syn på skolan som innebäratt det inte är tiden utan kunskaperna som är det vik-tigaste för eleven. Vi vill ha bort den fyrkantiga sko-lan och ge möjlighet för en mer elevanpassad skoladär eleven med sina specifika utgångspunkter ocherfarenheter ställs i centrum. Vi vill inte ha någotfyrkantigt papper där det står att alla ska lära påsamma sätt och inom samma tid.Det är en väldigt viktig och tydlig skillnad mellanCenterpartiets politik och Socialdemokraternas poli-tik. Socialdemokraterna kämpar fortfarande för detgamla klassbegreppet och vill ha kvar den tidsbe-stämda skolan. De vågar inte släppa ifrån sig maktenså mycket som jag och många andra med mig önskaratt de kunde göra.Jag hoppas och väntar mig att man snart läggerfram konkreta och tydliga förslag för att se till atteleverna i får den kunskap som de harrätt att få i det svenska samhället.Herr talman! Sedan tänkte jag kort beröra försko-lan. Där finns det väldigt mycket att göra. Barngrup-perna måste bli mindre om kvaliteten ska kunna blibättre. Det råder en stor brist på förskollärare i dag.I regeringens budgetproposition står det att mantänker tillföra 6 000 nya förskollärare och barnskötareinom barnomsorgen. Men det står ingenting om nå-gon plan för hur man ska tillsätta dessa eller för hurman ska göra yrket mer attraktivt så att människorsöker sig till förskolan.Jag vill fråga : Hur serplanen ut? Hur har ni tänkt er att 6 000 nya förskollä-rare ska komma till? När ska det ske och hur mycketfår det kosta?Anf. 405 () replik:Herr talman! Jag begärde replik därför att jag villetill protokollet föra att inte är sannings-enlig när hon säger att vi i valrörelsen var ute ochtalade om att man skulle ta bort alla krav på behörig-het för inträde till gymnasieskolan. Det är inte sant.Vi sade att vi skulle se till att ungdomar inte hindrasfrån att börja läsa karaktärsämnen på gymnasienivåpå grund av att de inte är godkända i svenska, engels-ka eller matematik. De skulle få möjlighet att påbörjasina studier i karaktärsämnen som de lästein de kärnämnen som ingår i behörighetskraven. Detär någonting helt annorlunda.Anf. 406 () replik:Herr talman! Utbildningsministern gick ju ut ochsade att man skulle sänka kunskapskraven så att flerkunde komma in direkt på gymnasieskolan. När detblev en riktig folkstorm mot detta drogs förslagettillbaka, vilket var väldigt bra.Majléne har ytterligare 30 se-kunder till sitt förfogande, och jag vill fråga henne:Är det inte bättre att föra en annan politik än vad nigör och medge att ni krånglar till det på gymna-sieskolan? Är det inte bättre att i stället göra storainsatser när eleverna börjar skolan? Om man gör entidig satsning lär sig barnen tidigt att läsa, skriva ochräkna i . Det är väl bättre än att lära sigdet svenska språket, läsa, skriva och räkna i gymna-sieskolan. Vidare: När kommer de 6 000 förskollärar-na till?Anf. 407 () replik:Herr talman! Jag vill än en gång betona att närman talar i denna kammare bör man vara varsam medorden. Vi var icke ute i valrörelsen, vare sig utbild-ningsministern eller någon annan socialdemokrat, ochtalade om att vi skulle sänka kunskapskraven. Viskulle möjliggöra för den enskilda eleven att läsakurser på två olika nivåer, karaktärsämnenpå gymnasienivå och kärnämnen på grundskolenivå.Något annat sade vi inte.Anf. 408 () replik:Herr talman! Innebär inte det som säger att man sänker kunskapskraven?Man låter eleverna få tillträde till gymnasieskolantrots att de inte har tillräckliga kunskaper.Jag har en annan syn på detta. Jag tycker att ele-verna ska ha rätt att få med sig tillräckliga kunskaperoch godkända betyg från innan de gåröver till gymnasieskolan. Vi har olika syn.Majléne svarade inte på minandra fråga, men vi får återkomma till den i budget-debatten.Anf. 409 () replik:Herr talman! Det var bra att redde ut att utbildningsministern inte har sänkteller tagit bort några behörighetskrav för gymnasie-skolan. Snarare har väl problem medsina borgerliga kamrater som har velat sänka kun-skapskraven i gymnasieskolan genom att de har sagtatt de elever som ska börja på de yrkesförberedandeprogrammen egentligen inte är tillräckligt kloka föratt klara av en så lång och krävande utbildning. Deklarar inte av behörighetskraven i matte, svenska ochengelska och därför ska man sänka kunskapskravenför de yrkesförberedande linjerna. Är det några parti-er som har gått till val på sänkta kunskapskrav så ärdet de borgerliga partierna, inte Socialdemokraterna.Anf. 410 () replik:Herr talman! Jag håller med att det är trist att detfinns flera som vill gå tillbaka till den gamla gymna-sieskolan. Det är oerhört viktigt att vi ser till att gym-nasiet utvecklas, att - precis som vår tanke när detgäller - det är kunskaperna och intetiden som är det viktiga. Utifrån elevernas förutsätt-ningar och kunskaper ska man kunna välja etappin-delning och till exempel varva teori och praktik. Menstudierna ska vara högskoleförberedande som de är idag.Då vill jag fråga: Vad anser varadet viktigaste förslagen som regeringen ska läggafram för man ska kunna ändra på det här trista som viser , att elever går ut utan tillräckli-ga kunskaper? Vilka är de viktigaste politiska insat-serna som Socialdemokraterna ska föra fram för ge-nomföra förändringar och erbjuda eleverna möjlig-heter?Anf. 411 () replik:Herr talman! Precis som vet gick vitill val på att vi skulle satsa 5 miljarder extra pågrundskolan för att man skulle kunna anställa 15 000fler lärare och andra specialister som ska hjälpa deelever som inte får tillräckligt med stöd ochhjälp. Det var detta som det svenska folket valde attrösta på.Anf. 412 () replik:Herr talman! Jag kan informera om att vi i Cen-terpartiet vill satsa ett par extra miljarder på skolanför att kommunerna ska kunna göra skolan ännu bätt-re. Den stora skillnaden mellan Socialdemokraternaoch är att vi har både resurser och enpolitik som gör att skolan blir bättre.Anf. 413 ():Herr talman! En grön skolpolitik är en politik däreleven står i centrum. Skolan ska vara en plats för alladär barn och ungdomar med olika förutsättningar frånolika miljöer och kulturer lär sig att leva tillsammansmed respekt för varandras egenart. Det viktiga är attskolan utgår från barnen, från ungdomarna och stu-denterna.Miljöpartiet vill ha ett decentraliserat styrelse-skick i skolan. På gymnasieskolorna vill vi att det skafinnas styrelser med elevmajoritet. Vi anser attelevråden ska ha tydligare beslutande funktion i frå-gor som rör eleverna.För att få eleverna att ta ansvar måste man ocksåge dem ansvar. Jag hoppas att den arbetande kommer att lägga fram förslag somstärker elevernas inflytande och rättigheter.Den kanske viktigaste livskvalitetsfrågan i skolan- precis som i samhället i övrigt - är stressen. Alltflerelever som jag möter vittnar om en skolsituation meden enorm stress. Det är stress inför prov och betygs-stress. Den dåliga arbetsmiljön är stressande. Mobb-ning och brist på resurser stressar också. Vi riskeraratt få en generation som är sönderstressad innan denens har kommit ut i arbetslivet. Det, herr talman, ären av de största utmaningarna framöver.Skolan måste bli en plats dit alla går med glädje.En viktig del i arbetet för att komma till rätta medstressen är att avskaffa de nuvarande betygen i grund-skolan och ersätta dem med ett utvecklat system medutvärderingar. Sant lärande visar sig inte så enkeltsom med en bokstav eller en siffra. I väntan på ettavskaffande av dagens betygssystem måste vi geelever rätt att överklaga betyg.Gymnasieskolan måste utgå från ett självständigtkunskapssökande och undervisningen genomsyras avett individperspektiv. Vi kommer väl att få anledningframöver att återkomma till en debatt om reformeringav gymnasieskolan, men jag vill redan nu peka på endel problem som jag ser finns inom gymnasieskolanoch som kräver en förändring.Många gymnasieskolor har lyckats väl med sinanya uppgifter, men det finns brister. Vissa elever påyrkesförberedande program, som i undervisning ikärnämnen möter samma innehåll och undervisnings-form som det som har utformats för elever på deteoretiska programmen har svårigheter att tillgodogö-ra sig undervisningen. Det kan i värsta fall handla omutslagning i stället för utveckling av unga människor.Det måste ske en utveckling där undervisningen ikärnämnena anpassas efter programmets innehåll ochmetodik. Undervisningen måste, för att komma tillrätta med de här problemen, så långt som möjligtanpassas efter individens egen förmåga och läggning.En individualiserad undervisning kräver emellertidmindre undervisningsgrupper.Miljöpartiet har i samverkan med regeringenmedverkat till ökade statsbidrag till kommunernasskolverksamhet. Vi har i 121-punktsöverenskommelsen sagt att barnen ska stå icentrum för politiken. Det är otroligt viktigt att vilåter våra beslut här i genomsyras av ettbarnperspektiv.Vi är överens med Socialdemokraterna ochVänsterpartiet om att en av de viktigaste åtgärdernaframöver är att det blir fler lärare i skolan och mindrebarngrupper i förskolan. Skolan måste alltid mötaeleverna där de befinner sig.För att förverkliga det här är det viktigt att detfinns kompetent personal för att ge stöd. Det har oftavarit kringpersonal som tyvärr har fått stryka på fotennär kommunerna har sparat pengar. Det har gjortlärarnas arbetsuppgifter mer komplexa och svåra. Desom i första hand drabbas är elever med behov avsärskilt stöd. Det behövs i skolan fler specialpedago-ger, kuratorer, skolsköterskor, vaktmästare, fritidspe-dagoger och elevassistenter. På det sättet kan elevernafå det stöd de behöver och lärarna kan få vara lärare.Vi måste, slutligen, i skolan bejaka individensförutsättningar och motverka all diskriminering ochmobbning. I skollagen föreskrivs ett obligatorisktarbete mot mobbning i varje skola. Men fortfarandeär det enligt en rapport från Barnombudsmannencirka 100 000 barn som utsätts för mobbning.Nu är det att gå vidare och ge rätt till elever attalltid medverka i framtagandet av mobbningsplaneroch en skärpt tillsyn för med sank-tionsmöjligheter. Det här kommer vi att återkommatill i senare förslag till ny skollag.Man kan dock redan nu konstatera att det är nöd-vändigt med ett kraftfullt förebyggande arbete motmobbning som inkluderar både elever, personal iskolan och föräldrar. Det är en grundläggande demo-kratisk rättighet för en elev att känna sig trygg i sko-lan och slippa bli föremål för övergrepp eller förned-rande behandling. Ingen ska behöva vara rädd för attgå till skolan på grund av mobbning. Och ingen för-älder ska behöva oroa sig för att hans eller hennesbarn utsätts för någonting sådant.Anf. 414 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka MikaelaValtersson för att hon lade vikt vid det som måstevara grunden i all skolpolitik, omsorg och kärlek tillbarnen. Skolan är inte bara en förberedelse för livet,det är en del av livet.