prot · GP0988 · 2002-04-02 00:00:00 — Näringsministern, jag skulle ganskadetaljerat vilja beröra skatterna just för småföretagareoch fråga näringsministern vad som menas med justtillväxtfrämjande beskattning.Det är väl ändå så att en småföretagare måste be-traktas som en person som tar mycket stora risker.Det gäller då inte bara eget kapital - det är självklart.Ofta måste man också låna när man startar ett företag,och ofta måste då egenföretagaren borga för ett lånoch riskera kanske hus och hem och även annan pri-vat egendom. Det är ytterligare en risk.En tredje risk med att vara egen företagare ochstarta ett företag är att man i början har en mycket låglönebetalningsförmåga. Det är mycket vanligt att manhar små möjligheter att ta ut i varje fall en hyfsad lön- kanske t.o.m. . I stället får man levapå besparingar eller låna pengar. Detta är alltså dentredje risk som måste beaktas när det gäller 3:12-reglerna, något som inte beaktats.Om man inte kan ta ut lön går man miste om intebara en inkomst utan också de förmåner som social-försäkringssystemet ger. Det här är ju kopplat tilllöneutbetalningen. Jag tänker då på pension, sjukför-säkring, föräldraförsäkring osv. Kanske skulle mankunna tänka sig att kompensera den dåliga lönebetal-ningsförmågan eller de förstaåren genom att ta ut en mycket högre lön . Mendå drabbas man av marginalskatter, och ofta kan maninte rekompensera sig för socialförsäkringarna. Övertaket får man ju inte ersättning för de socialförsäk-ringsavgifter som man betalar in. Över huvud tagetfinns alltså denna inkomstrisk med, vilken inte beak-tats vid beskattningen. Jag skulle vilja höra hur när-ingsministern ser på detta. Det är en ganska viktigaspekt som man inte alls har tagit hänsyn till.Dessutom har en liten företagare oftare myckettuffare leveransvillkor och tuffare inträdesvillkor påmarknaden, men det är liksom en kommersiell risksom kanske måste tas. Jag vill ändå peka på den. Förmig är det väldigt viktigt att få veta näringsministernsinställning när det gäller 3:12-reglerna. Dessa detaljerdiskuteras ju inte, utan man slänger sig med uttalan-den om att 3:12-reglerna måste bli bättre. Men manmåste gå på djupet med detta och i detalj gå in på det.Man måste också våga säga att hänsyn ska tas till denrisk som det innebär att inte kunna ta ut lön och attinte komma med i socialförsäkringssystemet samtkanske risken att gå miste om satsat kapital.Det är därför som jag menar att man måste tillåtaatt en egen företagare i mycket större utsträckning fårkapitalbeskattning. Det är ju inte bara artister ochidrottsstjärnor som kan lyckas tjäna pengar. Skulle enegenföretagare göra det gör det väl ingenting ombeskattningen inte är precis lika med vad en anställdskulle ha haft i skatt om det var fråga om lön. Riskta-gandet måste betala sig. Näringsministern har självpekat på att det är svårt att få lönsamhet i såddfinan-siering beroende på att risktagandet där är högt. Dåkan man inte dessutom beskatta risktagandet högre änman gör när det gäller passivt ägande.Jag skulle alltså vilja höra hur näringsministernser på dessa aspekter på 3:12-reglerna. Är det inte såatt mycket större hänsyn måste tas till det risktagandesom företagaren utsätter sig för?Anf. 91 Näringsminister ():Fru talman! Som svar på frågan om arvs- och gå-voskatten vill jag säga att vi har anmält att en bredöversyn ska göras.Det frågas vad vi gör, vad vi tycker osv. Men vimåste ändå vara något seriösa och ha ett bra underlag.I debatten tidigare här har det visat sig att det somsagts inte har stämt - bl.a. att det är svårt att få F-skattsedel. Det har visat sig att det är somfår nej. Vi måste, som sagt, ha bra underlag när vifattar beslut och skriver våra propositioner.När det gäller 3:12-reglerna är bakgrunden att in-komst av arbete ska beskattas likformigt, oavsett omden skattskyldige är anställd eller företagare. Därförsker en fördelning av inkomsten på tjänst respektivekapital. Reglerna har kritiserats för att vara krångligaoch för att erforderlig hänsyn inte tas. Därför har dens.k. 3:12-utredningen arbetat med de här frågorna.Den 31 maj kommer utredningen att redovisaresultatet av sitt arbete. Jag kommer då att verka föratt denna fråga i det fortsatta arbetet inom regeringenblir en mycket starkt prioriterad fråga.Jag delar uppfattningen att det finns problem, menjag har inget svar på hur det här ska lösas. Det voreorimligt om jag hade det - jag vill ju avvakta vadutredningen kommer fram till. Sedan får vi ta del avdenna.När det sedan gäller frågan om personaloptionervill jag nämna att har tagit initiativtill ett projekt med syfte att skapa bättre förutsätt-ningar för anställdas aktieoptioner i medlemsstaterna.Projektet handlar om att analysera gällande regler ochom att rekommendera framtida tänkbara reformerinom optionsområdet.Nuvarande regler började gälla ,med verkan års taxering. Det är alltsåinte så att det inte har gjorts något. Regelförändring-arna har begärts främst av amerikanska bolag medverksamhet i . Vi känner inte till den totalaförekomsten av personaloptioner eftersom de intesyns i taxeringen förrän de utnyttjas. Vi vetdock att sådant här är vanligt speciellt i amerikanskamultinationella företag.Sedan vill jag ta upp en sak som kom upp i den ti-digare debatten. Det gäller frågan om pomperipossa-reglerna. Reglerna har, som vi vet, för vissa aktieäga-re som bytt onoterade aktier mot noterade och somfått uppskov med beskattningen inneburit en ogynn-sam beskattning om de tillbytta aktierna gått ned ivärde eller rentav blivit värdelösa. Reglernas effekt ären följd av en konsekvent tillämpning av 3:12-reglerna. Frågan har varit aktuell vid ett flertal till-fällen och bereds nu i i enlighetmed en uppgörelse mellan Socialdemokraterna,. Det här är också enfråga som för mig och regeringen har högsta prioritet.Ni kan inte förvänta er ett svar mig att exakt såhär ska det bli. Jag måste faktiskt avvakta de utred-ningar som pågår, veta vad vi gör och vad det får förkonsekvenser. Det tycker jag ändå ska respekteras häri kammaren.Anf. 92 ():Fru talman! Jag tänkte börja med att berätta om ettreportage som var i min hemmatidning . Jag bor i en ort som heter somligger i utkanterna av och ärgranne till kommun. Där är ett inte alltför litetmen ändock familjeföretag som har fått nyadanska ägare. Det här företaget drevs i familjeregi i50 år. I reportaget säger vd:n för företaget, som alltsåär ägare till företaget, att barnen inte har råd att taöver företaget. Han säger: Barnen tvingas i värsta fallatt skuldsätta sig . För vår del här iHabo fanns ingen annan utväg än att sälja företaget.Hade det funnits en möjlighet hade vi velat fortsättasom familjeföretag, men det var inte möjligt för vårabarn att fortsätta.Detta säger den person som driver företaget till-sammans med sin bror.Regionchefen för företagarnas ombudsman sägeratt det är dags för ett skifte, och kan inte familjen taöver försvinner företaget ut i andra händer inom ellerutanför landets gränser. Därmed försvinner också destarka band till en ort som de familjeägda företageninnebär.Jag har full respekt för det som näringsministernsäger, att det ska finnas ett gott underlag för den lag-stiftning som införs. har den regering som förnärvarande regerar landet, eller åtminstone sitter iregeringsställning, haft möjlighetatt ändra på den här lagen. Är det så att det till? Eller är lagom, eller hur mångaföretag ska hamna i utländska händers ägo därför attvi i inte ser till att vi får en lagstiftning somjämställer villkoren för svenska företagare och inve-sterare med de villkor som finns på andra håll?Regeringen kan vara snabb. Vi har sett att mankan klippa till med en lagstiftning, stopplagstiftningoch liknande, utan någon närmare beredning och utannågon genomgång av konsekvenserna. Men i just dethär fallet krävs det uppenbarligen extra mycket tid.Det tycker jag är väldigt bekymmersamt.Jag väcker inte de här frågorna av några andraskäl än att jag anser att företagen är grunden för vårtvälstånd och vår välfärd i landet. Det fordras svenskaföretag som producerar och kan konkurrera medandra länders företag för att vi ska kunna få framresurser för en värdig vård för den som är sjuk, för enomsorg som fungerar för den som är gammal och enbra skola för ungar som växer upp. Då tycker jag inteatt det duger att vi i inom stora områdenhåller oss med en lagstiftning som är sämre än densom gäller i andra länder. Det handlar om förmögen-hetsskattereglerna, 3:12-reglerna, arvs- och genera-tionsskiftesreglerna, om dubbelbeskattningen som ärbetydande problem och som placerar vidstartlinjen från målsnöret, medan andrastartar vid 100. Gör något åt detta, näringsministern!Anf. 93 ():Fru talman! En av politikens viktigaste uppgifterär att underlätta för dem som vill starta och drivaföretag, för dem som vill ta ansvar för sin egen ochandras försörjning genom att driva verksamhet i egenregi. Grunden för vår välfärd, för vårt välstånd, ärmänniskor i arbete som tar saker i egna händer ochsjälva är företagsamma. Då tycker jag att det är ettbekymmer när näringsministern inte kan ge beskedens om färdriktningen på många viktiga frågor.Jag har full förståelse, precis som , för att beredning får ta tid, att det inte är möjligtför statsrådet att här ge detaljerade besked om denexakta utformningen av den framtida lagstiftningen.Men jag tycker inte att det är acceptabelt att regering-en inte ens kan ge besked om färdriktningen. Behöver3:12-reglerna ses över så att beskattningen på småfö-retagsägarna blir rejält lägre och rejält enklare - jaeller nej? behöver inte inveckla sig idetaljer, men vill regeringen och statsrådet få lägreoch förenklad beskattning av småföretagsägarna?Detsamma gäller arvs- och gåvobeskattningen.Vilken är den färdriktning som regeringen och stats-rådet vill ha? Är man beredd att sänka skatterna föratt göra det möjligt för barn och barnbarn att ta överföretagen, att göra det möjligt att behålla många avsmåföretagen i svenskt ägo? Jag kräver inte detaljera-de svar, men jag tycker att det vore rimligt med ettbesked om färdriktningen.Jag tycker att det är ett bekymmer när många fö-retag flyttar utomlands, när ägandet flyttar utomlands,när vi har ett alltför lågt företagande totalt i Sverigejämfört med vår omvärld. Det är ett problem när fleroch fler säger att många av problemen ligger i detpolitiska regelverket och att det är så svårt att få enförändring av detta politiska regelverk.Det är frustrerande att i näringsutskottet höra ex-perter t.o.m. från LO tala om bekymren med den högabeskattningen av riskkapital, av hårt arbete och högutbildning och ändå i kammaren behöva konstateraatt ingenting händer.Jag upprepar fråga: Hur mångaår ska det ta - en mandatperiod till, , ?Hur länge ska det dröja innan vi får bättre regler förföretagare?Anf. 94 ():Fru talman! Den här interpellationsdebatten hartyvärr visat att regeringen antagligen inte kommer attslopa förmögenhetsskatten och inte heller gåvobe-skattningen. Jag kan ändå tolka interpellationssvaretså att man ska se över beskattningen. Jag tror absolutinte att det kommer att innebära att man slopar något.Det är synd. Det verkar som att de fördelningsmässi-ga hänsynen väger över de hänsyn som man skullekunna ta om man mer såg till det ekonomiska väl-ståndet. Sänker man vissa skattesatser kan skatteba-sen ibland öka kraftigt så att skatteintäkterna blirstörre. Det skedde t.ex. när man sänkte bolagsskatten.Den var omkring 25 miljarder tidigare. När mansänkte bolagsskatten kraftigt ökade intäkterna. Nuinbringar bolagsskatten omkring 70, 80, 90 miljardervarje år i stället för 25 som . Det är verkligensynd.Slutligen, näringsministern, har jag i frågan ompomperipossaskatten absolut inte begärt att få vetahur den exakt kommer att se ut. Det var inte det jagfrågade i den förra interpellationen. Det är ju de bor-gerliga och som har tvingat fram ensnabbare utredning av den del av 3:12-reglerna somvi kallar för pomperipossaskatten. Därför är det såviktigt att veta när det kommer ett förslag till riksda-gen. Kommer den propositionen i vår? Det är vad jagville veta.Anf. 95 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig börja med frågan om genera-tionsskiften. Jag tycker att det är en allvarlig fråga inte kan göra ett generationsskifte av mångaskäl. Då kan man konstatera att det inte bara handlarom skatterna, utan det handlar också om finansiering,dvs. att de barn som inte vill vara med ska lösas ut.Vi vet också att det görs många goda generations-skiften på lång sikt. De s.k. 3:12-reglerna utreds nu.Jag delar uppfattningen att vi måste ha en enklaremetod ur skattesynpunkt. Men det handlar inte baraom skatterna. handlar det också omfinansiering. Man kan göra en jämförelse med en-skiftet, när ägorna lades ihop för att lösa problemetnär barnen skulle ta över marken. Här handlar det omatt ta över pappas och mammas företag.Vi tillsätter inte utredningar därför att vi tycker attreglerna är för enkla och vi vill krångla till dem. Vigör det därför att vi ser ett problem. Det gäller ävennär vi tar upp frågan om arvs-, gåvo- och förmögen-hetsskatt. Annars skulle vi inte ha detta breda anslag.Vi ser ett problem. Därmed har jag angett färdrikt-ningen.Vi återkommer till 3:12-reglerna. Utredningenläggs fram och sedan får regeringen ta tag i frågan.Det finns ingenting som säger att arvs-, gåvo- ochförmögenhetsskatten inte kommer att ändras. Det ärdärför vi tillsätter en utredning.Jag vill erinra om att vi har sänkt skattetrycketmed totalt 20 miljarder. Det är inte dåligt. Det tror jaginte ens att den borgerliga regeringen lyckades medpå sin tid. Det var egentligen inte mycket den lycka-des med, om man nu får vara lite ofin.Vi måste satsa och vidta åtgärder av en mängdolika slag inom politikområdet för att utöka och för-bättra företagandet.Om vi ska klara välfärden handlar det mycket omatt se till att vi får ett nyföretagande som agerar pånya marknader med nya produkter, varor och tjänster.Vår industriella struktur bygger fortfarande mycketpå basnäringarna, på stora företag som sysselsättermånga människor.Företagen måste öka sin produktivitet. Då syssel-sätts allt färre. De har oftast mogna produkter somkonkurrerar på en marknad där det handlar om priset.Då finns det ingen annan väg att gå än att stimuleraentreprenörskap, nya innovationer och nytt företa-gande. Där är vi ense om färdriktningen. Det handlarinte bara om skatter, vilket ni fokuserar på mångagånger. Det handlar om en mängd frågor inklusiveskatter.Anf. 96 ():Fru talman! Det finns inte bara ett problem. Omförändringar av arvs- och gåvoskatt skulle komma tillstånd löser det självfallet inte alla problem för företa-gen. Men om man ska vidta en mängd åtgärder måsteman börja med någon. De skatterna har identifieratssom ett problem vid generationsskifte i företag. Dekan tydligt identifieras som det största problemet,som gör att barn inte har råd att ta över den förmö-genhet som ligger i det företag deras föräldrar harbyggt upp. Här har näringsministern tillsammans medfinansministern en mycket viktig uppgift att ta sig an.Politiken kan inte lösa alla företagens problem.Företagen har själva att komma med de goda idéerna,utveckla dem, marknadsföra dem osv. Vi som politi-ker har till uppgift att se till att företagen har godavillkor att verka under så långt det är möjligt. Vipolitiker ska i bästa fall fungera som trädgårdsmästa-re. Om det går riktigt dåligt tvingas vi i stället fungerasom tafatta brandmän som måste rycka ut.Jag kommer att fortsätta bevaka de här frågorna.De är av mycket stor betydelse för svensk företag-samhet, nya jobb, välståndet i och allas vårvälfärd.Anf. 97 ():Fru talman! Vi kan vara överens om en mängd åt-gärder som behöver vidtas för att göra det lättare attstarta och driva företag. I min interpellation tog jagupp ett antal av dem och ett antal av de problem somtogs upp på hearingen.Jag nämnde den höga beskattningen av entrepre-nörer, både i form av fåmansbolagsreglerna och op-tionsbeskattningen. Ett annat problem är att en stordel av det individuella sparandet är låst i pensions-fonder och därför inte kan användas av individen somstartkapital till företag. Ytterligare ett problem är enhårt reglerad arbetsmarknad som gör det riskabelt förmindre företag att anställa. Ännu ett problem är atttrygghetssystemen till stora delar är kopplade till enanställning. Den som säger upp sig riskerar att förlorapensionspengar. Sist tog jag upp att viktiga arenorsom vård, skola, omsorg och hushållsnära tjänster ärstängda för entreprenörskap.Fru talman! Det skulle ha varit en spännande am-bition för att bli den näringsministersom öppnade för ett ökat företagande, för fler ochväxande små och medelstora företag. riskerar hani stället att bli känd som den näringsminister som hartillsatt flest utredningar.Anf. 98 Näringsminister ():Fru talman! Om ingen annan talar om hur bra manär får man göra det själv. Under de år jag har varitmed i regeringen har vi halverat arbetslösheten ochökat tillväxten. Näringsklimatet är avsevärt bättre ändet var när regeringen startade. Jag tycker att det ären felaktig bild som ges.Vi har problem. Jag kan nämna några. De gäller oftast relativt enkla jobb som utförsi fabriker i glesbygden. Arbetena flyttar utomlands.De gör det av det skälet att det här-ifrån finns länder som fungerar. Det är ländermed välutbildad arbetskraft, juridik, infrastruktur,lagstiftning etc. som fungerar. Företagen flyttar ditdärför att lönerna är hälften så höga som i Sverige.Vi kan aldrig satsa på tillverkning av enkla pro-dukter, varor eller tjänster, där det krävs en halveringav lönerna. Vi kan bara satsa på ett högt förädlings-värde. Det har vi i jämfört med många andraländer. Men vi kan bli bättre. Denna debatt kan ledatill att kammaren fattar beslut efter många bra förslagfrån denna regering.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på interpellation 2001/02:285 omstöd till kommunala bostadsbolagAnf. 99 Statsrådet ():Fru talman! har mot bakgrund avförslaget om fortsatta insatser för att stödja omstruk-tureringen av kommunala bostadsföretag som reger-ingen lade fram i propositionen frågat mig- vilka initiativ som togs för att utreda konsekven-serna av riktade stöd till kommunala bolag innanpropositionen lades fram,- vad jag avser göra för att förhindra snedvridenkonkurrens samt- vad jag avser göra för att utreda hur de stöd somtas upp i propositionen är förenliga med EU:skonkurrensregler.Inga Berggren hävdar i sin interpellation att för-slagen i propositionen Allmännyttiga bostadsföretaghar väckt mycket kritik. Hon tar specifikt upp densnedvridande effekt förslagen skulle ha på konkurren-sen.Jag vill inledningsvis säga att regeringen är myck-et bekymrad när det gäller konkurrensproblemen, inteminst på bygg- och bostadsmarknaden. Mot bakgrundav bl.a. dålig konkurrens och det fusk och slarv somunder avslöjats inom bygg- ochanläggningsbranschen beslutade regeringen nyligenatt tillsätta en kommission som särskilt ska fokuserapå kostnader, kvalitet och konkurrens i byggsektorn.Regeringen fattade även beslut om en propo-sition för att effektivisera kampen mot karteller ochgöra det lättare att avslöja och lagföra företag somingår i olagliga karteller. Detta är bara exempel på detarbete som regeringen bedriver för att förbättra kon-kurrensen.Jag vill dessutom påminna om den situation sompåkallat förslagen i propositionen. Den regionalautveckling vi har - och har haft -med en kraftig befolkningsminskning i stora delar avlandet, ger oerhört allvarliga konsekvenser på mångaställen. Kommuner som har tagit ett stort ansvar föratt trygga bostadsförsörjningen under de expansivasextio- och sjuttiotalen, inte sällan för att svara uppmot de krav som den lokala industrin har ställt, får nuproblem att klara av den grundläggande välfärden förmedborgarna som en följd av tomma lägenheter i detkommunala bostadsbolaget. De åtgärder vi har före-slagit handlar också om stöd till kommunerna, intedirekt till bostadsbolagen.Naturligtvis kan även andra än de kommunala bo-stadsbolagen ha problem. Regeringen är - och harvarit - beredd att ta ett stort ansvar för att bostads-marknaderna och finansieringssystemen ska fungera.Under bank- och fastighetskrisen gjordestaten oerhört kraftfulla insatser som riktades till denprivata sektorn. Kommunerna, och de kommunalabostadsföretagen, fick då ingen assistans. Mot dessainsatser gjordes inga invändningar om snedvridenkonkurrens.Fru talman! Regeringen har inte saknat kunskapom behovet och de möjliga konsekvenserna av insat-ser för att hjälpa de kommuner och bostadsbolag somhar den mest prekära situationen. Bostadsdelegatio-nen har genom ett mycket gediget arbete analyseratsituationen i ett stort antal kommuner och träffat avtalom rekonstruktionsåtgärder och ekonomiskt stöd i 39fall. De åtgärder som avtalats om har i samtliga fallkrävt stora men nödvändiga uppoffringar från kom-munerna. Jag vågar påstå att åtgärderna mötts medstor respekt och förståelse från de olika parterna påbostadsmarknaderna lokalt.Denna bild bekräftades också på det möte i Fi-nansdepartementet som refererar till. Ioch för sig framfördes även där farhågor att stöd avdetta slag skulle kunna komma att snedvrida konkur-rensen. bekräftadedock att de insatser som Bostadsdelegationen gjortinte hade haft någon sådan snedvridande effekt.Bankföreningen välkomnade stödet, eftersom sådanainsatser kan leda till att "den känsliga balansen mel-lan tillgång och efterfrågan på bostads- och fastig-hetsmarknaden kan återställas".Konkurrensverket slår i ett skriftligt yttrande tillmötet fast att verket inte har några synpunkter påförslagen om fortsatt stöd till omstrukturering avkommunala bostadsföretag. Regeringen ska naturligt-vis säkerställa att även det fortsatta arbetet med attstödja omstruktureringen av de kommunala bostads-företagen genomförs på ett ansvarsfullt och nyanseratsätt, så att insatserna bidrar till att skapa sunda ochlångsiktigt hållbara förhållanden på marknadernalokalt.När det gäller frågan om förhållandet till EU:skonkurrens- och statsstödsregler kan jag bara konsta-tera att regeringen självklart hörsammar de regelverksom ställts upp av EU inom de områden som träffasav reglerna. Regeringens bedömning är dock att bo-stadspolitiken primärt är en nationell angelägenhet,som inte står i konflikt med den gemensamma mark-naden.Anf. 100 INGA ():Fru talman! Det svar som ministern lyckats pres-tera är dessvärre inte mycket att tacka för. För detförsta svarar inte på frågan omvilka konsekvensanalyser som gjorts. Departementetoch ministern har inte ens klarat av att följa regering-ens egna regler om att göra analyser av sina förslagoch hur de påverkar de små fastighetsföretagens möj-ligheter att verka på bostadsmarknaden.För det andra tycker jag att det är direkt utmanan-de att som svar på min andra fråga hänvisa till dentillsatta kommissionen, ledd i spetsen av , landshövding i . Min fråga tarupp det ekonomiska stöd som regeringen avser att gevissa parter på bostadsmarknaden, nämligen de all-männyttiga, ingenting annat.Försök inte att komma undan. Svara på frågan.Vad tänker göra för att förhindrasnedvriden konkurrens på bostadsmarknaden? borde verkligen vara bekymrad över att vissabostadsbolag på en ort ska få riktade bidrag enbart föratt kommunen är ägare medan andra bostadsföretagpå samma ort som har exakt samma yttre förhållan-den inte får ett vitten. De riktade bidragen till dekommunala bolagen snedvrider uppenbart förutsätt-ningarna på marknaden, och dessutom på ett sätt somtorde strida mot EG-rätten.För det tredje: Att hävda att bostadspolitiska åt-gärder enbart skulle vara en nationell angelägenhetkallar jag delvis desinformation. Det finns inte nå-gonstans i EG-rätten angivet att offentlig närings-verksamhet avseende bostadsföretag skulle vara un-dantaget från och rättsakter. Det finnsanledning att varna för den felaktiga tolkning somstatsrådet gör. Det innebär en risk för de bi-dragstagande kommunala företagen. De kan bli åter-betalningsskyldiga.