prot · GP09119 · 2002-06-04 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:119Tisdagen den 4 juniKl. 11.00 - 16.1818.00 - 21.26Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 29 maj.2 § Anmälan om uppteckningar vid sammanträdeTalmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde inkom-mit.3 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden /02:KU35och betänkanden /02:LU24 och betänkanden /02:SoU19 ochSoU23Utbildningsutskottets betänkanden /02:UbU14-UbU164 § Beslut om ärenden som slutdebatterats den31 majSfU15 Integrationspolitik för 2000-taletPunkt 1 (Integrationspolitikens mål)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 3 (fp)Förberedande votering:82 för res. 114 för res. 3230 avstod23 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:168 för utskottet78 för res. 180 avstod23 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 39 v, 2 kd, 2 mpFör res. 1: 77 m, 1 -Avstod: 38 kd, 16 c, 12 mp, 14 fpFrånvarande: 6 s, 4 m, 4 v, 2 kd, 2 c, 2 mp, 2 fp, 1 -Punkt 5 (Arbete före uppehållstillstånd)1. utskottet2. 12 (m, kd, c)Votering:191 för utskottet135 för res. 121 avstod22 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 39 v, 15 mp, 12 fpFör res. 12: 77 m, 40 kd, 16 c, 1 fp, 1 -Avstod: 1 fpFrånvarande: 6 s, 4 m, 4 v, 2 kd, 2 c, 1 mp, 2 fp, 1 -Punkt 7 (Mottagande av ensamkommande barn)1. utskottet2. 14 (kd, c, mp)Votering:135 för utskottet192 för res. 1422 frånvarandeKammaren biföll res. 14.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 2 m, 7 v, 1 fpFör res. 14: 75 m, 32 v, 40 kd, 16 c, 15 mp, 13 fp,1 -Frånvarande: 6 s, 4 m, 4 v, 2 kd, 2 c, 1 mp, 2 fp, 1 -() anmälde att hon avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Punkt 10 (Svenska för invandrare och arbetspraktik)1. utskottet2. 17 (kd, c, mp)Votering:254 för utskottet72 för res. 1723 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 77 m, 38 v, 14 fpFör res. 17: 40 kd, 16 c, 15 mp, 1 -Frånvarande: 6 s, 4 m, 5 v, 2 kd, 2 c, 1 mp, 2 fp, 1 -Punkt 14 (Gömda barns skolgång)1. utskottet2. 23 (mp)Votering:275 för utskottet52 för res. 2322 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 77 m, 2 v, 40 kd, 16 c, 14 fp, 1 -För res. 23: 37 v, 15 mpFrånvarande: 6 s, 4 m, 4 v, 2 kd, 2 c, 1 mp, 2 fp, 1 -Punkt 15 (Utvecklingen i storstadsregionerna)1. utskottet2. 24 (v)Votering:230 för utskottet39 för res. 2458 avstod22 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 77 m, 14 mp, 13 fp, 1 -För res. 24: 39 vAvstod: 40 kd, 16 c, 1 mp, 1 fpFrånvarande: 6 s, 4 m, 4 v, 2 kd, 2 c, 1 mp, 2 fp, 1 -Punkt 18 (Arbete och försörjning)1. utskottet2. 33 (fp)Votering:180 för utskottet14 för res. 33130 avstod25 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 1 m, 38 v, 15 c, 1 -För res. 33: 14 fpAvstod: 75 m, 1 v, 40 kd, 14 mpFrånvarande: 6 s, 5 m, 4 v, 2 kd, 3 c, 2 mp, 2 fp, 1 -Punkt 20 (Folkhälsa)1. utskottet2. 39 (mp)Votering:311 för utskottet15 för res. 3923 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 76 m, 39 v, 40 kd, 16 c, 14 fp,1 -För res. 39: 1 m, 14 mpFrånvarande: 6 s, 4 m, 4 v, 2 kd, 2 c, 2 mp, 2 fp, 1 -Punkt 24 (Kvinnor och flickor med utländsk bak-grund)1. utskottet2. 43 (kd, c, mp)Votering:241 för utskottet72 för res. 4312 avstod24 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 76 m, 39 v, 1 fpFör res. 43: 40 kd, 16 c, 14 mp, 1 fp, 1 -Avstod: 12 fpFrånvarande: 6 s, 5 m, 4 v, 2 kd, 2 c, 2 mp, 2 fp, 1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.FiU24 Tillämpning av EG-förordningen omgränsöverskridande betalningar i euro1. (kd, m, c, fp)Votering:181 för utskottet145 för res.23 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 39 v, 1 c, 15 mp, 1 fpFör res. : 77 m, 40 kd, 14 c, 13 fp, 1 -Frånvarande: 6 s, 4 m, 4 v, 2 kd, 3 c, 1 mp, 2 fp, 1 -UU11 Krigsmaterielexporten år 2001Punkt 4 (Följdleveranser)1. utskottet2. 2 (v, mp)Votering:273 för utskottet54 för res. 222 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 77 m, 40 kd, 16 c, 14 fp, 1 -För res. 2: 39 v, 15 mpFrånvarande: 6 s, 4 m, 4 v, 2 kd, 2 c, 1 mp, 2 fp, 1 -Punkt 13 (Krigsmaterielexport till enskilda stater ochområden)1. utskottet2. 5 (v, mp)Votering:274 för utskottet53 för res. 522 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 77 m, 1 v, 40 kd, 16 c, 14 fp, 1 -För res. 5: 38 v, 15 mpFrånvarande: 6 s, 4 m, 4 v, 2 kd, 2 c, 1 mp, 2 fp, 1 -Punkt 15 (Försvarsmaterielsamarbetet inom EU)1. utskottet2. 7 (mp)Votering:309 för utskottet16 för res. 724 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 76 m, 39 v, 39 kd, 16 c, 14 fp,1 -För res. 7: 1 kd, 15 mpFrånvarande: 7 s, 5 m, 4 v, 2 kd, 2 c, 1 mp, 2 fp, 1 -Per () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats ha röstat nej.Punkt 16 (EU-gemensamma regler för krigsmaterie-lexport)1. utskottet2. 8 (m)Votering:248 för utskottet79 för res. 822 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 39 v, 40 kd, 15 c, 15 mp, 14 fpFör res. 8: 77 m, 1 c, 1 -Frånvarande: 6 s, 4 m, 4 v, 2 kd, 2 c, 1 mp, 2 fp, 1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.UU15 Ett forskningssamarbete med Västeuropeis-ka försvarsmaterielgruppen (WEAG) och för-draget om observationsflygningar m.m.Kammaren biföll utskottets förslag.BoU14 Vissa inomhusmiljöfrågorPunkt 1 (Delmål för inomhusmiljön)1. utskottet2. 1 (m, -)Votering:249 för utskottet77 för res. 123 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 39 v, 40 kd, 16 c, 15 mp, 14 fp,1 -För res. 1: 77 mFrånvarande: 7 s, 4 m, 4 v, 2 kd, 2 c, 1 mp, 2 fp, 1 -Punkt 7 (Byggnadsdeklarationer)1. utskottet2. 6 (c)Votering:309 för utskottet16 för res. 61 avstod23 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 76 m, 39 v, 39 kd, 15 mp, 14 fp,1 -För res. 6: 16 cAvstod: 1 kdFrånvarande: 6 s, 5 m, 4 v, 2 kd, 2 c, 1 mp, 2 fp, 1 -() anmälde att hon avsett attrösta ja men markerats ha avstått från att rösta.Punkt 10 (Nationellt handlingsprogram för inomhus-miljön)1. utskottet2. 8 (kd, c, fp)Votering:253 för utskottet72 för res. 824 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 76 m, 39 v, 14 mpFör res. 8: 1 m, 40 kd, 16 c, 14 fp, 1 -Frånvarande: 7 s, 4 m, 4 v, 2 kd, 2 c, 2 mp, 2 fp, 1 -Punkt 11 (Övriga åtgärder för en god inomhusmiljö)1. utskottet2. 9 (c)Votering:306 för utskottet18 för res. 91 avstod24 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 75 m, 38 v, 40 kd, 15 mp, 12 fp,1 -För res. 9: 1 m, 16 c, 1 fpAvstod: 1 vFrånvarande: 6 s, 5 m, 4 v, 2 kd, 2 c, 1 mp, 3 fp, 1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.LU33 Ändringar i konsumentköplagenKammaren biföll utskottets förslag.5 § EU:s framtidsfrågor och verksamheten iEuropeiska unionen samt detsvenska ordförandeskapetFöredrogskonstitutions- och utrikesutskottets betänkande2001/02:KUU2EU:s framtidsfrågor (skr. 2001/02:115) ochutrikesutskottets betänkande 2001/02:UU10Verksamheten i Europeiska unionen under år 2001samt det svenska ordförandeskapet(skr. 2001/02:160 och skr. 2001/02:105)Anf. 1 PER ():Fru talman! Det är en spännande tid för den euro-peiska unionen. Det är en spännande tid, därför attunionen står inför sitt sannolikt största utvidgnings-projekt sedan den startade. Slutförhandlingar förs numed upp till tio nya medlemsstater, som inom enförutsebar framtid kan komma att bli nya deltagare iunionens arbete.Men det är också spännande därför att det sanno-likt är första gången som vi på allvar sedan Romför-draget slöts i grunden startar en diskussion om EU:suppgifter och om EU:s sätt att arbeta. Det behövs dåoch då i varje organisation, men naturligtvis särskilt ien organisation med så förpliktande inslag som deneuropeiska unionen innehåller.Det spännande i den diskussion som förestårblir inte mindre av att förutsättningar dessutom ska-pats för att föra debatten i en form som den europeis-ka unionen aldrig har prövat. Medett brett deltagande från regeringar och parlament skanu ett antal ledamöter i det europeiska konventetförsöka finna sådana lösningar som senare kan ac-cepteras av en sedvanlig regeringskonferens.Det här är också, fru talman, ett excellent tillfälleatt bredda och fördjupa debatten också i omvår relation till det alltmer samarbetande ochatt ställa oss själva frågan vad vi vill använda vårtmedlemskap i den europeiska unionen till, och inomparentes lägga bakom oss diskussionen om huruvidavi faktiskt ska vara med eller inte. Dessutom bör viställa oss frågan hur vi på bästa sätt konstruktivt bliren aktiv del i arbetet med och inom unionen. Det ärvår uppgift, liksom alla andra medlemsstaters uppgift,att aktivt påverka unionens sätt att fungera och att tatill vara de intressen som är inom ramen förunionens arbete.Låt mig säga, fru talman, redan inledningsvis, får mera inflytande i organisationer där man fulltut är beredd att ta ansvar för besluten. I denna meningär utanförskap i förhållande till EMU ettbekymmer, inte bara därför att vi inte får tillgång tillde gemensamma pengar som ett helt europeiskt folkredan använder, utan därför att det lätt skickar signa-len till våra samarbetspartner att inte fullt utär berett att acceptera och delta i sådant som för unio-nen och dess övriga medlemsländer framstår somvarande av central betydelse.Den debatt som nu avhåller och det be-tänkande som det gemensamma konstitutions- ochutrikesutskottet har avlåtit är baserade på dels enregeringsskrivelse inför konventets arbete och Sveri-ges hållning till detta, dels ett antal omfattande ochinsiktsfulla motioner från partier. Det äremellertid värt att understryka att trots regeringsskri-velse och trots motioner finns ingen ambition förriksdagen att instruera vare sig egna leda-möter i konventet eller än mindre den representantsom regeringen utsett att företräda sig.Låt mig, fru talman, säga ett par ord om ett par avde frågor som det här betänkandet innehåller ochframför allt koncentrera mig på det som brukar kallasför de institutionella spörsmålen. kommerGöran Lennmarker för att mera diskute-ra frågeställningen vad EU ska göra snarare än hurdet ska göras.Låt mig redan nu emellertid säga att vi följer enlika enkel som förpliktande princip när det gäller attavgöra hur EU-arbetet ska gestalta sig i institutionellthänseende, nämligen att det ska vara svårt att tilldelaEU nya befogenheter, men när väl befogenheterna ärtilldelade ska det vara enkelt och rationellt för deneuropeiska unionen att fullfölja de förpliktelser somfördragen har lagt på den. Får jag också till dettalägga att EU inte får vara eller ska vara en tummel-plats för allehanda eljest nationella frågeställningar,som bättre hanteras av nationella parlament ellerlokala kommuner. EU får inte bli en plats som uppre-par allt det som finns någon annanstans, utan ska varaen institution som handhar sådant som inte bättresköts av någon annan.EU är, fru talman, ingen stat, men det är helleringen vilken internationell organisation som helst.Denna dubbelhet - inte stat, men inte en internatio-nell organisation vilken som helst - gör att de nor-mala förhållningsregler eller rättesnören vi har fråndet nationella politiska arbetet respektive övriga in-ternationella organisationer inte riktigt passar in. EUär inte heller bara en mellanstatlig organisation elleren överstatlig, utan en kombination av båda.När man ser till EU:s institutioner är det av viktatt slå vakt om det som alltsedan första början harvarit EU:s institutionella grundidé, nämligen starkaoch sinsemellan hyggligt oberoende institutioner sombalanserar varandra: parlamentet, som genom årenhar fått mera inflytande, rådet, som representant förregeringarnas strävanden och kommissionen, somrepresentant för hela det europeiska intresset.Låt mig säga att denna maktdelning inte minsttjänar de intressen som som liten nation stårför utomordentligt väl. Låt mig i detta sammanhangvarna för den vurm som man märker, ocksåi det nuvarande regeringspartiet, för tron att ett annatförhållningssätt mellan och inom institutionerna ändet som har värkt fram skulle vara meragagneligt för oss. Den tanke av mellanstatlig karaktärsom tilldelar rådet, i synnerhet meddess sammansättning av stats- och regeringscheferna,ett avgörande inflytande finns det skäl att varna förmed hög stämma. Det är en organisations- och infly-tandemodell som säkerligen passar utmärkt för storanationer som redan från början har mycket inflytande.Men den passar inte de små nationer som hellre haratt ty sig till de fasta institutionernas spelregler, deklara överenskommelserna och fullföljandet av dessa.Med den utgångspunkten finns det skäl att under-stryka att alla utvecklingar i riktning mot att beskäraden europeiska kommissionens avgörande inflytandeinte ligger i intresse. Det ligger inte i vårtintresse att gradvis överflytta den europeiska kom-missionens inflytande till t.ex. det europeiska rådet.Därmed skulle tappa några av sina viktigastelandvinningar som liten nation som har vunnits underEU:s tillblivelse.Alltså: Slå vakt om maktbalansen mellan institu-tionerna och om den lilla nationens alldeles speciellaföreträdare i detta sammanhang.Fru talman! Det jag nu säger innebär inte att rådetinte behöver genomgå betydande reformering. Detbehöver det göra. Men det behöver inte genomgåreformeringar i akt och mening att ta makt från någonannan av de balanserande institutionerna menväl för att främja en ökad öppenhet i rådets arbete.Att låta rådet utveckla sig till en lagstiftande ellerdellagstiftande institution som sköter detta arbete ifull öppenhet - det skulle ligga i intresse.Det skulle ligga i deras intresse som främjar öppenhetoch transparens också i det europeiska arbetet.Fru talman! Till slut: Ett EU som är starkt måstevara ett EU som är folkligt förankrat. Människormåste förstå idén bakom EU men också kunna kon-trollera det som EU gör och ställa dem till svars somhar makten och inflytandet över unionens beslut. Detkräver att det finns en förankring för EU:s uppgifter isak hos folket i allmänhet men också en förståelse förde strukturer inom vilka arbetet sker. Det är ett av deviktigaste skälen till att ett av syftena med det kon-vent som har börjat sitt arbete måste vara att görafördragen enkla, begripliga och tydliga. Det måstekunna ses också av vanligt folk vem det är som tarbesluten och helst också varför de har gjort det.Fru talman! Låt oss se dagens riksdagsdebatt ickesom avslutningen på någon månad av utskottsarbeteutan som inledningen av en bred debatt här i och bland svenska folket för att ledsaga detarbete som det europeiska konventet och sedermerade europeiska regeringarna har att genomföra underde kommande åren.Jag ber att med detta få yrka bifall till utskottetshemställan på de punkter där den inte motsvaras avmoderata reservationer. Jag yrkar särskilt bifall tillden moderata reservationen nr 1.Anf. 2 ():Fru talman! I en debatt som den här om EU:sframtid, som ju handlar om framväxten av ett nyttfördrag mellan en stor del av , ett för-modligen utvidgat EU - dock inte alla ,det är viktigt att påpeka - kommer skilda meningarfram och kontrasteras för att sedan, om det är möjligt,sammansmälta. Där det inte är möjligt ger det ut-rymme för framtida idémässig och politisk kraftmät-ning.Innan jag kommer in på det som skiljer - efter attha hört Per måste jag säga att det är en hel del- är det viktigt att slå fast vissa saker där det åtmins-tone mellan de politiska partierna i finns enhygglig enighet. Det framgår av betänkandet KUU2.Jag hinner inte nu konkret kommentera och förhållamig till det Per har sagt.Den enkla bilden är att det alltid ska finnas storaskillnader mellan oss som är EU-kritiska och de par-tier som är EU-positiva. I grunden ligger det en san-ning i det. Men det finns också många gemensammaståndpunkter.Vi är t.ex. ense om sådana viktiga saker som attmedlemsstaterna ska vara fördragens herrar och attnationalstaterna ska bestå - de är ju en förutsättningmen som vi vet långt ifrån tillräcklig förutsättning fördemokratins utveckling. Vi vill att de nationella par-lamentens roll och därmed förhoppningsvis väljarnasinflytande i EU-samarbetet ska förstärkas, även om vikanske skiljer oss åt i konkreta frågor i det fallet. Viär överens om att EU ska inordnas i den europeiskakonventionen för de mänskliga rättigheterna. Vi ärockså för att EU:s institutioner och beslutande arbeteska präglas av offentlighetsprincip och öppenhet.Om vi säger att det på dessa och kanske andraviktiga områden finns en betydande enighet är det engod grund för att kunna samtala om framtidsfrågornautan att de präglas av sterila låsningar.I debatten om hur ska omvandlasdrar olika krafter åt olika håll. Det tillhör i och för sigden demokratiska processen. Märkbart är dock attkommissionen, som kan liknas vid en sorts tjänste-mannaministär inom EU, och många företrädare förEU-parlamentet företräder positioner som innebärmera makt koncentrerad till kommissionen, den euro-peiska och domstolen - de organ somär mest avlägsna från väljarnas inflytande och kon-troll.När kommissionen vill lägga under sig en inter-nationell talesman för och därmed i praktiken endaglig ledning för en, som de hoppas, gemensamutrikes- och säkerhetspolitik eller då kommissionenvill skaffa sig ett större inflytande över den ekono-miska politiken i medlemsstaterna, går den in för attgöra EU till en än mäktigare byråkrati med minskadåtkomlighet för väljarnas ansvarsutkrävande.Fru talman! Frågan om EU:s framtid gäller om viska få ett lett av en stark central apparat ellerom vi ska finna former för ett samarbete med en starkoch levande demokrati.Demokratin har stora problem. Många män-niskor upplever sig marginaliserade. Politiken hartendenser till elitisering. Klasskillnader som ocksåfår tydliga etniska dimensioner förändrar villkorenliksom en globaliserad ekonomi med stora kapitalrö-relser över gränserna momentant och snabbt.EU är självfallet inte upphovet till de tendenserna.Men dess svårgenomträngliga beslutsstruktur, dessöverstatlighet även i sådana frågor och på sådanaområden som folken i olika länder själva vill styra,påverka och se formade utifrån sina förhållanden ochtraditioner bidrar till den marginalisering av männi-skorna inför politiken som existerar.EU - men inte bara EU - bär på en tendens tillpolitikens elitisering som EU måste göra upp med omEU någonsin ska kunna bli något som liknar en fol-kens union.Det är säkert så att när människor tvivlar på attden politiska processen tar hänsyn till dem, eller attderas röster spelar någon roll, vänder de lätt politikenoch demokratin ryggen. Om t.ex. nationella parla-ment som inte längre verkar styra huvud-delen av politiken så minskar sannolikt valdeltagan-det och intresset för den politiska debatten. Och omväljarna upplever att deras röster ändå väger så lättsom de faktiskt gör i EU-sammanhanget så får inteEU, och bör kanske inte heller få, legitimitet blandväljarna - åtminstone inte som uttryck för deras vilja.Ett mera överstatligt EU, som kommissionen ochstarka krafter inom vill ha, avlägsnarunionen än mer från väljarnas inflytande och ökarderas marginalisering. När kommissionen läggerförslag som ska ge den direkt makt över utrikespolitikoch ekonomisk politik, som jag nämnde tidigare, ja,då är det verkligen att bidra till att förstärka det främ-lingskap inför politik och demokrati som mångamedborgare upplever. Det är att bidra till politikenselitisering.Även om man skulle krydda detta genom att över-föra en del frågor till regional eller lokal nivå är detändå de stora frågorna som styr de små. De storabesluten styr i allmänhet de små.Lösningen på problemet måste i stället vara attEU byter utvecklingsbana och ges en mera uttaladmellanstatlig inriktning. Inom de institutionella för-hållandena skulle det innebära att till centralism ochöverstatlighet strävande institutioner, som kommis-sionen och , kunde ombildas. Kom-missionen borde då göras om till ett medlemsstater-nas ministerråds gemensamma sekretariat och till ett organ som, utsett av och såledesmed rötter i de nationella parlamenten, därmed ärmera folkförankrat.EU måste inom ramen för detta kunna utveckla ettmer flexibelt samarbete som ger ordet flexibilitet iEU-sammanhanget en helt annan innebörd än det somdet nu har, nämligen att några stater ska vara spjut-spetsar på vägen mot en europeisk superstat.I stället kan ett samarbete utvecklas där medlems-staterna demokratiskt inser att gemensamma tag ochlösningar är till allas fördel, och när detta behov för-ändras kan också samarbetet förändras. Formerna församarbetet ska kunna växla; de ska kunna vara bådetätare och glesare. Vi ska kunna få ett EU som meraaccepterar olikheter och som kännetecknas av mindrecentralism och byråkrati.Utvecklingen måste föras över på en bana så attmänniskorna märker att den politiken och EU:s för-ändring går i takt med deras behov och intressen. Detär därför enligt vår mening nödvändigt att iarbetet starkt markerar mot tankarna på en centralise-rad överstatlighet och bildande av ny superstat i Eu-ropa. Det är nödvändigt att vi för till torgs stånd-punkter som blir en röst för en utveckling som stärkerdet folkliga inflytandet via organ som folken känneratt de kan påverka och som de har möjlighet att på-verka och utkräva ansvar av.Sveriges talesman bör därför i EU-debatten intenärma sig de elitistiska strävandena från vissa organi-sationer och grupperingar med en överslätande prag-matism i begreppsliga frågor eller i de institutionellafrågorna. Även om man kan dela uppfattningen iutskottsbetänkandet att inga slutmål bör sättas upp förpolitiken så måste man i så fall ge det innebörden attett mål måste man ha, nämligen att öka demokratinoch att minska de ekonomiska, sociala och därmeddemokratiska och kulturella klyftorna. Bara så kan viförhindra att dagens demokratiproblem förvärrasgenom en centralisering av EU med ett ytterst oöns-kat resultat.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till re-servationerna 2, 8 och 12 i KUU2, men jag står givet-vis fast vid de uppfattningar som i detta betänkandekommit till uttryck i övriga reservationer från Väns-terpartiet.Anf. 3 ():Fru talman! funderade jag nå-got djupare kring mångfaldsbegreppet. Mångfald kanju upplevas både negativt och positivt. Det negativaär något som åtskiljer, separerar och isolerar. Iblandkan det också teoretiseras kring mångfalden - mankan hylla mångfalden i teorin men i praktiken levaefter enfalden. ska vi inte hysa fördomar motsvenskar, men ibland kan man få känslan att i densvenska debatten får det bara rymmas en åsikt i taget.Är det så, då är det enfaldigt.När jag funderade kring mångfaldsbegreppetsökte jag en positiv bild - helheten i mångfalden. Jagfann en sådan bild i mosaiken, kanske främst i denglasmosaik som finns i många av våra kulturbyggna-der. Den består av en sammanhållande yttre ram ochett inre kitt samt glasstenar som var för sig kanskeinte ser så märkvärdiga ut men tillsammans bildar ettvackert mönster. Mångfalden sedd som en mosaik.Fru talman! fick jag frå-gan hur min bild, min vision, är av den europeiskaunionen. Då erinrade jag mig denna bild av mångfal-dens mosaik, dvs. EU som en mosaik.Som den yttre sammanhållande ramen kan man seden unika rättsliga konstruktion inom vars gränserunionens medlemsstater återfinns. Kittet är den vär-degemenskap som finns i den europeiska kulturen.EU som idé skapades just utifrån ett värdetänkan-de.