prot · GP0976 · 2002-03-05 00:00:00 — Detär först nu som vi har lyckats att komma till en vänd-punkt - inte i alla kommuner ännu, men generellt setti riket har vi sett en vänd-ning som innebär att det blir mer personal.Förutom de 5 miljarder som satsats för att finansi-era reformerna betalas det också ut en extra halvmiljard till en kvalitetsinsats för att stötta kommuner-na så att de kan anställa mer personal och se till barn-grupperna blir mindre.Anders har gjort sig känd i tidigare inter-pellationsdebatter genom att säga att mer pengarsnarare leder till sämre verksamhet i skolan. Detverkar som att detta också är stockholmarnas politik.I får man 48 miljoner i kvalitetspengar,men det verkar inte som att det får någon effekt påbarngrupperna där.Men socialdemokraterna i har lagtfram ett alternativ, som också togupp, som innebär att man kommunalt ska satsa merpengar på förskolan för att få en vändning utveckling. Trots att maxtaxan inledningsvis ärväl finansierad är de beredda att satsa extra kvali-tetspengar för att minska barngrupperna. Är Modera-terna och med på det, då kan vi fåen fantastisk uppslutning för en kvalitetsutveckling iförskolan.Till sist: Jag instämmer i vision om en avgiftsfri förskola. Det härär ett rejält steg på vägen mot det.Anf. 38 ():Fru talman! Jag konstaterar bara att skolministerninte sade ett ord om de 110 000 barn som lämnas heltutanför maxtaxereformen och som inte kommer iåtnjutande av dessa pengar.Jag tog upp flera frågeställningar och rapporter,men skolministern sade inte ett ord eller gjorde någonkommentar om dem. Han sade ingenting, utan hanbara målade upp vad tycker. Jagvill då göra några tillrättalägganden.Jag vill uppmana skolministern att läsa Kristde-mokraternas barnomsorgsmotion, för han verkar intevara påläst.Det är alldeles riktigt att vi sade nej till maxtaxan.Vi ser också till de 110 000 barnen som inte kommeri åtnjutande av de pengar som staten betalar ut i formav subventioner. Vi vill att dessa pengar ska omfattaalla barn och att föräldrarna ska kunna välja.Vi är inte det minsta fientliga till förskolan, tvärt-om. Jag har arbete i förskolan bakom mig, ochjag är utbildad pedagog. Jag tror på förskolan. Menjag tror också på föräldrarna, och det är det som ärvår tyngdpunkt.Såsom den allmänna förskolan var utformad avregeringen sade vi nej till den. Vi sade nej till att deninte skulle omfatta familjedaghemmen. ThomasÖstros skriver mycket riktigt i svaret att barn ochföräldrar - framför allt föräldrar - känner sig tryggamed förskolor, daghem och familjedaghem. Mensedan är han beredd att rycka upp de barn som vistas ifamiljedaghem ur denna trygga miljö för att de skakunna ta del av reformen med allmänna förskolan.Dessa två delar går inte ihop för mig.Vi sade alltså nej till den allmänna förskolan så-som förslaget var utformat i regeringens proposition.Det handlade bara om vistelsetiden i förskolan. Vivill att den ska omfatta även familjedaghemmen. Detvar därför som vi sade nej till allmänna förskolan. Viville bredda den.Vi har inte sagt nej till föräldralediga och arbets-sökande. Det är alltså en vilseledande retorik somman ägnar sig åt. Däremot har vi sagt att det är kom-munerna som ska fatta beslutet, och där har vi intesagt nej. Det handlar om vad man tycker.Jag skulle vilja höra vad skolministern har för synpå hur de barn som ännu inte omfattas av reformenmed maxtaxa ska tillgodoses på ett sätt där valfrihe-ten sätts i fokus. Skolministerns sista mening i svarethandlar om att föräldrarna ska kunna välja, och dåmåste också det som står där vara trovärdigt.Sedan efterlyser jag ett svar från skolministern påfrågan hur han vill se till att barnens rätt att vara till-sammans med vuxna tillgodoses. Detta är en underfi-nansierad reform, och vi kan se att barngrupperna blirstörre. är det pengarna som styr. Jag tror inte attnågon av oss kan säga något annat. Det gör att det blirstörre barngrupper på mindre lokalyta och färre vux-na. Barnen har också mindre tid tillsammans medsina föräldrar. Det är konsekvenserna av maxtaxan.Jag skulle vilja ha en kommentar till detta.Anf. 39 ():Fru talman! Jag återkommer till skolans kostnaderoch kvaliteten i förhållande till de resurser man har.Vi får ta en egen debatt om det så småningom.Tack för svaret på min fråga om avgifter. Här gåralltså Socialdemokraterna väg, nämligenatt förskolan helt och hållet kommer att bli kostnads-fri. Jag frågar mig då: När blir det aktuellt? Blir detunder nästa mandatperiod eller precis lagom innanvalet?Visst är det en ideologisk fråga. Båda vill vi sättabarnen i centrum, det tror jag att vi kan vara överensom, men från vilket håll ser vi barnet? Jag ser barnetfrån föräldrarnas håll medan ni tillsammans medVänstern ser det från statens och kommunernas per-spektiv. Det är den stora skillnaden.Det är lite synd att diskussionen handlar om tek-nik, om vem som ska betala, hur mycket som skabetalas och vilka som ska få tillgodogöra sig detta.För mig står det klart att det ska gälla alla, att det skavara gemensamt finansierat och att det ska vara enenhetlig taxa - hur stor taxan ska vara kan man dis-kutera. Skolministern tycker att det inte ska varanågon kostnad alls.Jag undrar om ministern är beredd att föra en breddiskussion om hur man kan utforma ett stödsystem,statligt och kommunalt, som går direkt till barnfa-miljerna så att de själva kan avgöra hur de vill dispo-nera de pengar som är avsatta för förskola och barn-omsorg. Moderna familjer ser väldigt olika ut. En delvill utnyttja barnomsorgen eller på annatsätt. Ett sådant styrt system som maxtaxan innebär ärinte modernt, och redan nu borde man kunna diskute-ra en reform av den.Anf. 40 ():Fru talman! Det gläder mig att Socialdemokrater-na och utbildningsministern delar Vänsterpartietsuppfattning om förskolans roll i det livslånga läran-det.Man kan göra olika vinklingar, men jag kan kon-statera att den samlade borgerligheten sade nej tillreformen om allmän förskola och maxtaxa på olikabevekelsegrunder. Man sade nej och lanserade enannan lösning. Det får vi inte glömma. Jag har fullrespekt för att borgerligheten lade fram ett annatförslag, men man kan inte i efterhand stå och säga är för allmän förskola, för arbetslösas och föräld-raledigas barns rätt till förskola när man de facto hadeandra förslag här i kammaren.Jag ska ta upp en annan sak som nämndehär, som jag tycker är viktig när vi diskuterar denallmänna förskolan, nämligen lekens betydelse. Vidiskuterade förskolans pedagogik, som jag tycker äroerhört intressant, som det också finnsoroande drag. Det finns tendenser till en skolefieringav förskolans verksamhet. Jag, och jag tror att jagtalar för , ser gärna att den speciellapedagogiken inom förskolan hellre får förskolefieraskolans pedagogik. Om utbildningsministern hadenågra sekunder över skulle jag vilja att han kommen-terar hur vi kan arbeta för att i stället för en skolefie-ring av pedagogiken i förskolan kan få en förskolefie-ring av pedagogiken inom skolans ram.Anf. 41 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är en väldigt viktig ideologiskdiskussion som vi nu för. Det är väldigt tydligt att dethär finns grundläggande skillnader.Jag ser förskolan som en del av idén om generellvälfärd. Jag ser också förskolan som en del av ettlivslångt lärande, precis som , med leken som pedagogisk idé och med denfina plattform som förskolans läroplan utgör.Idén om den generella välfärden gör det naturligtatt också ha visionen om en avgiftsfri förskola. Detsom vi nu gör är ett fantastiskt fint steg på vägen motdenna med ett stort och starkt stöd bland föräldrar.Knappast någon verksamhet möter en så stor och höguppskattning som förskolan.Jag skulle gärna se att vi fick en uppslutning iriksdagen kring en satsning på kvaliteten i förskolan.Om nu efter att ha sagt nej tillmaxtaxa, nej till allmän förskola, nej till föräldraledi-gas och arbetslösas barns rätt till barnomsorg nu byterfot med insikt om det som partiledare sade isöndags, att det inte går att gå till val på den här poli-tiken, då är ni välkomna. Vi är mycket intresserade avatt diskutera också med om vi kangöra ytterligare insatser för att stärka kvaliteten ochbehovet av ytterligare resurser.Förskolan hade liksom all offentlig verksamhet entuff period . har ju kommunerna fåtttillbaka mycket av den möjlighet som gör att vi äntli-gen ser en vändning i många kommuner, inte i alla.Men med statens insatser också i form av rena kvali-tetsinsatser kan vi få den vändning av kvaliteten iförskolan som jag tycker vore oerhört roligt att se.Maxtaxereformen är beräknad på ett underlag ba-serat på antalet i barn förskolan. Det har visat sig varaen intressant utveckling sedan beräkningen gjordes.Det är drygt 20 000 färre barn i förskolan än enligt deberäkningar som gjordes, så inledningsvis är maxtax-ereformen väl finansierad. Sedan ska vi tillsammansmed naturligtvis föra en diskus-sion efter det att vi har fått en grundlig analys av detförsta året om hur utvecklingen blev och om det be-hövs ytterligare insatser.Om det är så att med detta nusäger ja till maxtaxa, ja till allmän förskola, ja tillföräldraledigas och arbetslösas barns rätt till förskolaoch dessutom är beredda att satsa ytterligare statligamedel på kvaliteten i förskolan, är det en mycketintressant vändning vi har fått. Men jag tror inte attdet är så. Jag tror att det ni håller på att arbeta med,det som ni kallar för maxtaxeparaplyet, i själva verketkommer att dränera förskolan på resurser. Då tror jagatt vi får en precis motsatt utveckling, att förskolanskvalitet försämras och att den inte blir den fina startpå ett livslångt lärande som förskolan bör vara.Som en del av en generell välfärdspolitik, som endel av en idé om utbildningspolitik på ett nytt sätt blirockså allmänna förskolan en väldigt viktigreform. Förskolan ska ha leken som pedagogisk idé,den ska ge trygghet för barnen, den ska ha välutbildadpersonal. Vi har också en ny lärarutbildningsreformsom bättre förbereder personalen, framtidens för-skollärare, på att ta det här viktiga ansvaret. Men dåkrävs det att kommuner och stat tillsammans fortsät-ter att satsa på förskolan.Anf. 42 ():Fru talman! Jag konstaterar bara att skolministernväljer att inte ens tänka in de 110 000 barn till föräld-rar som väljer en annan barnomsorgsform, att låtabarnen vara tillsammans med sina föräldrar. Vi krist-demokrater anser att föräldrarna ska kunna väljavilken omsorgsform de vill ha.När jag läser svaret ser jag att skolministern väl-digt tydligt pekar på vuxnas behov. I reformen finnsett antal idéer om vuxnas behov. Det talas om vuxnasbehov av att kunna planera den pedagogiska verk-samheten, om kontakten mellan personal och föräld-rar, om föräldrarnas möjlighet att förena föräldraskapoch förvärvsarbete osv. Men var finns barnet? Bar-nets behov lyser med sin frånvaro.Jag har inte fått något svar på frågan om att tamed familjedaghemmen i den allmänna förskolan. Vihade en liten öppning när skolministern och jag de-batterade frågan. Den lilla öppningen har jag inte settalls , utan utbildningsministern väljer att inte ensprata om familjedaghemmen inom den allmännaförskolans ram. Jag tror att utbildningsministern nå-gonstans upptäckte det misstag man hade begått, attytterligare en stor grupp barn frikopplas från en storreform som den om den allmänna förskolan.Detta skulle jag vilja att skolministern kommente-rar. Det gäller de 110 000 barnen som inte finns medoch den allmänna förskolan såsom den nu är utfor-mad. Kommer familjedaghemmen att omfattas av denreformen? Jag får nog avsluta med dessa konkretafrågor för att jag ska få ett svar, så att det inte blir nyavilseledande målningar här.Anf. 43 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag har redovisat regeringens politik.Det har lagts fram propositioner i , det hardebatterats, det har beslutats och besluten genomförsnu.Men i fråga om alternativet är det tydligt attKristdemokraterna är på väg att ändra sin politik, tillvad vet vi ännu inte. Vi har fått veta att det frånKristdemokraternas sida inte är lämpligt att gå till valmed att säga nej till maxtaxan. Men vad är alternati-vet? Vad kommer att hända med förskolan om ni fårmakt och inflytande över dess framtida utveckling?Enligt min uppfattning är maxtaxan en väldigtviktig och fin reform för förskolans utveckling ochframför allt för barnen. Den gör att föräldrarna slipperstämpelklockorna och rusandet till dagis för att hinnatill vissa tider. I stället kan man planera sin tillvarotillsammans med barnen utifrån vad man själv tyckeroch göra egna bedömningar. Kraftigt sänkta avgifterger också den ekonomiska styrkan att själv kunnabestämma också över arbetstiden och hur man självvill lägga upp sin tid med familjen. Den allmännaförskolan ska naturligtvis ha det pedagogiska innehållsom den välutbildade förskollärarpersonalen kan ge iförskolan och som gör att det blir starten på ett livs-långt lärande. Den politiken möter en mycket starkuppslutning.Kristdemokraterna märker detta och är på väg attändra sig. Men ni kommer att hamna i läget att niinser att ni måste använda de resurser som vi nu sat-sar på att införa också ett barnomsorgskonto. Därmedkommer ni att dränera barnomsorgen, förskolan, påresurser. Det kommer att bli en viktig politisk diskus-sion framöver.Men är det så att ni nu bjuder in till en diskussionom ökade resurser till förskolan, är jag säker på attdet finns partier här i som är mycket intres-serade av att föra en sådan diskussion med Kristde-mokraterna. Vill ni ha ökade offentliga medel tillförskolan, ta i så fall kontakt med oss så börjar vi attresonera om detta. Men tala tydligt om vad er politikkommer att innebära !Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2001/02:271 om yr-kesförbudAnf. 44 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att behöriga lärareinte ska diskvalificeras från rätten att undervisa pågrund av politiska åsikter.Att har utbildade, kunniga och engagera-de lärare är en förutsättning för en bra undervisningoch verksamhet i övrigt i skolan och för att utbild-ningsmålen ska kunna förverkligas.Lärarnas insatser är avgörande för kvaliteten iskolan och för skolans utveckling. Lärarnas betydelseför att ge våra barn och ungdomar en god undervis-ning kan knappast överskattas.Kommunerna är skyldiga att för undervisningenanvända lärare som har en utbildning avsedd för denundervisning de i huvudsak ska bedriva. Undantag fårgöras endast om personer med sådan utbildning intefinns att tillgå eller om det finns något annat särskiltskäl med hänsyn till eleverna. Vid anställning avlärare ska sakliga grunder såsom utbildning, förtjänstoch skicklighet vara avgörande.I regeringsformen anges att i har varjemänniska rätt att fritt uttrycka sina åsikter och atttillhöra en organisation, oavsett politisk, religiös ellerannan inriktning. Lärare i skolan får ha vilken åsiktsom helst i en fråga men måste utföra sitt arbete somlärare i enlighet med det synsätt som kommer tilluttryck i läroplanen. Skolan har en viktig uppgift närdet gäller att förmedla och hos eleverna förankra degrundläggande värden som vårt samhälle vilar på.Skolan vilar på demokratins grund. I skollagenslås fast att verksamheten ska utformas i överens-stämmelse med grundläggande demokratiska värde-ringar och att var och en som verkar inom skolan skafrämja aktningen för varje människas egenvärde ochrespekten för vår gemensamma miljö.Skolan ska bl.a. genom ämnet samhällskunskapbidra till elevers förmåga att förstå och leva sig in iegna och andras villkor och värderingar och därmedockså till att kunna ta avstånd från och aktivt motver-ka olika former av förtryck och rasism. Ämnet sam-hällskunskap har ett särskilt ansvar att ta upp ochanalysera de demokratiska värdena och i det sam-manhanget utveckla förmågan att granska, värderaoch ta ställning i samhällsfrågor och främja viljan attdelta och påverka. Det etiska perspektivet ingår i allutbildning men får sin särskilda betydelse när detgäller frågor kring demokrati, mänskliga rättighetersamt makt och förtryck i olika former. Ämnet ska gemedvetenhet om och insikter i sådana frågor och getillfällen till reflexion om det personliga ansvaret. Enviktig aspekt är kunskaper om nationella minoritetersoch invandringens roll i samhället.Lärare måste på ett balanserat och nyanserat sättkunna arbeta med dessa frågor med respekt för degrundläggande värdena i vårt samhälle. Detta grund-läggande synsätt gäller naturligtvis all undervisning iskolan. Lärare får inte i sin undervisning uttryckaåsikter som strider mot skolans värdegrund och upp-drag. Lärare ska problematisera och belysa frågor påett objektivt och sakligt sätt.Rektor har ett ansvar för att åsikter som är oför-enliga med skolans värdegrund inte förs fram i klass-rummet. Jag förutsätter att även lärarnas fackligarepresentanter följer och bevakar dessa frågor. Sta-tens skolverk som tillsynsmyndighet har också ettansvar att bevaka frågor om diskriminering av bådeelever och vuxna i skolan, bl.a. i arbetet med gransk-ning och tillsyn av verksamheten i skolorna.Åsiktsfrihet gäller i . Jag känner inte till attdiskriminering på grund av politiska åsikter skullevara ett problem vid rekrytering av lärare till skolan,än mindre tal om yrkesförbud. Skolans roll för attbefästa demokratin och principen om alla människorslika värde kan inte överskattas.Anf. 45 (-):Fru talman! Jag har haft många debatter här iriksdagen med . Vi har sällan varitöverens, men det har faktiskt varit både trevliga ochgivande debatter. är vi, om jag tolkar svaret rätt,helt överens i den här aktuella frågan. Det är trist i , där vi som ministern säger hyllaråsiktsfrihet och demokrati, ska behöva ta upp ettsådant här ärende i riksdagen.Det handlar alltså konkret om att en lärare iKarlskrona skildes från sin anställning, eller sintjänst, för att han hade haft en politisk åsikt som intepassade i det politiskt korrekta - detta trotsatt ingen har bevisat att läraren i fråga någonsin, un-der någon lektion, fört fram tankar som skulle stå istrid med hur man ska undervisa i den svenska sko-lan.Han fick sparken, för att använda ett talande ut-tryck, för att han privat hade den politiska åsikt somhan hade. Elever uppmanades av ett syndikalistisktfackförbund att ockupera skolsalen, och det kundeinte rektor stå emot. Att SSU och MUF lokalt iKarlskrona stödde beslutet förvånar mig inte ettsmack. Men att kollega varmycket svävande när hon fick en fråga om detta vidett besök i , det förvånar mig.Jag tycker, fru talman och , att dethar gått rätt långt på demokratins nedförsbacke närman skiljer en lärare från hans tjänst trots att ingenkan bevisa eller påstå eller med trovärdighet hävda attpersonen i fråga har använt och framfört sina privatapolitiska åsikter i undervisningen. Ändå blir han skildfrån sin tjänst.Nu säger ministern på slutet att han inte känner tillnågot fall. Men det här fallet tror jag faktiskt att hankänner till. Då vill jag fråga : Är inteutbildningsministern bekymrad över att en behöriglärare fick lämna sitt jobb för att han hade en visspolitisk åsikt som han under undervisningen höll försig själv - ändå fick han lämna jobbet. Anser statsrå-det att detta är hedrande för det svenska utbildnings-systemet?Jag hade aldrig ifrågasatt det här beslutet om detpå något sätt kunde bevisas att läraren under lek-tionstid försökt att pracka på eleverna sin personligauppfattning. Det har ingen kunnat påstå att han hargjort, ändå fick han sluta sin tjänst. Vad ger det,, för signal till andra lärare? Är detokej med en lärare på den yttersta vänsterkanten? Jaghar aldrig hört att en sådan har blivit skild från sintjänst. blir han skild från sin tjänst eftersom hantyvärr offentligt i andra sammanhang än i skolan haryttrat sin politiska uppfattning. Jag tycker att dettainte bara är snudd på en skandal. Det är faktiskt enskandal!Anf. 46 TALMANNEN:Jag får påminna om att vi här i kammaren inte de-batterar eller lägger oss i hanteringen av enskildaärenden hos myndigheter här i Sverige.Anf. 47 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag tackar för det påpekandet fråntalmannen. vet ju också att detta intefår ske. Det är en viktig del av vår demokratis sätt attfungera. Vi kan inte här, som regering och riksdag,diskutera enskilda fall ute på enskilda myndigheter.Det vet , men han vill ändå driva denhär debatten på detta sätt.Låt mig säga till att skolan inte ärnågon värderingsfri plats. Skolan har till uppgift attskänka möjligheter till kunskap till våra elever, menockså att stärka dem och ge dem en grunduppfattningom demokratiska rättigheter, demokratiska värden, ivårt samhälle. Det gäller alla människors lika värde.Det gäller kamp mot flyktingfientlighet och rasism.Det gäller att se till att eleverna öppet och fritt kandiskutera och bibringas en tilltro till ett demokratisktsamhälle.Det är en väldigt viktig del av skolans värdegrund.Det innebär att lärarna har ett mycket stort ansvar föratt förmedla denna värdegrund. Det är viktigt i allavåra skolor, för alla våra lärare. Naturligtvis är det såatt det råder åsiktsfrihet i vårt land, men i skolanråder inte en frihet från grundläggande demokratiskavärderingar. Det är det jag vill ha sagt med mitt inter-pellationssvar.Anf. 48 (-):Fru talman! Jag har suttit i , ochjag har hört att man har tagit upp enskilda ärenden imånga interpellationer. Jag ska inte göra det när jagnu fortsätter, men man kan nog hitta, om man gårigenom arkiven, att det har förekommit många gång-er.När det gäller det här med allas lika värde är vihelt överens, . Jag hoppas faktiskt attdet här interpellationssvaret kommer att vidareför-medlas till lärarnas fackliga organisationer så att devet vad de vid eventuella förhandlingar har att rättasig efter.Det kan inte vara så att vi antingen har yrkesför-bud i skolan eller att man som privatperson i andrasammanhang inte ska få lov att tala om sin politiskauppfattning av rädsla för att därför bli hämmad i sittyrkesliv.Framför allt bland anställda inom den offentligasektorn har det förekommit många demonstrationerdär anställda har demonstrerat med huvor framföransiktet för att de är rädda för att det kan bli negativakonsekvenser. På arbetsplatsen har de inte kunnatsäga vad de tycker och tänker på grund av att de harvarit rädda för att gå miste om befordran eller för attfå en försämrad karriär. Då har de fått dra en luvaöver huvudet.Jag tycker att ministerns svar var klargöran-de, och jag hoppas att de som berörs av det känner sigstyrkta. Jag inser att statsrådet trots allt - även omhan försöker slingra sig från det - delar min uppfatt-ning att man ska kunna ha ett offentligt jobb i Sverigeoavsett vilken politisk åsikt man har, bara man inte isitt jobb försöker påverka andra utifrån sin politiskauppfattning.Även om jag enligt talmannen gjorde fel som togupp ett enskilt fall, tycker jag att jag ändå har nått enviss framgång med den här interpellationen.Anf. 49 Utbildningsminister ():Fru talman! Om med sitt exempelom att inte få uttrycka sin åsikt i den offentliga sek-torn menar att man som lärare ska ha frihet att i sko-lan få uttrycka främlingsfientliga åsikter vill jag varamycket tydlig: Det är icke tillåtet. Det är inte förenligtmed skolans värdegrund, och det är inte på något sättförenligt med skolans uppdrag, nämligen att spridademokratiska värderingar och att stärka elevernaskänsla för och uppfattning om demokrati och allamänniskors lika värde.På denna punkt vill jag vara mycket tydlig tillSten , också för framtida bruk.Anf. 50 (-):Fru talman! Jag hämtade mitt exempel från utta-landen av ledande fackliga företrädare inom denoffentliga sektorn. Deras medlemmar vågade på sittjobb inte framföra sina ärliga åsikter om förhållandenpå jobbet.