prot · GP0965 · 2002-02-07 00:00:00 — I det sammanhangetär det mycket svårare att diskutera en så här principi-ellt viktig fråga om det inte finns en förslagspunktfrån regeringen.Jag ska försöka fördjupa den här diskussionen.Hur mycket eget kapital anser finansministern att detbehövs när vi förmodligen går in i en period av kron-förstärkning som kommer att innebära att Riksbankenkan behöva detta kapital? Anser finansministern attRiksbanksdirektionens bedömning att det behövs 100miljarder är korrekt, eller behövs det ett annat be-lopp?Anf. 32 Finansminister ():Fru talman! Jag utgår självfallet från att riksdagenoch dess myndighet har samhällsintressetoch samhällsnyttan i fokus när man fattar sina beslut.Hur stort kapital behöver för egen ochhur stort kapital som kan föras över från Riksbankentill är en fråga mellan just ochRiksbanken. Det är inte regeringens uppgift att stipu-lera vilken nivå det handlar om.Vad regeringen däremot har ansvar för - detta harregeringen också redovisat inför - är att vihar ett oerhört stort finansiellt överskott i de offentli-ga finanserna. Vi hade ett överskott som varöver , trots att vi har som mål att vi under enkonjunkturcykel ska ha ett överskott på igenomsnitt. Också var överskottetöver . Det är faktiskt ett av skälen till att kan föra den mest expansiva ekonomiska politi-ken i hela EU, dvs. att vi kan göra mest för att be-kämpa arbetslösheten av alla i . Det är rege-ringens ansvar, och det ansvaret tar vi.PorrfilmerAnf. 33 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till kulturmi-nister hade en rejäl debatt här i om filmenShocking truth. Filmen satte i gång en folkstorm motvad många uppfattade som väldigt råa sekvenser.Samtidigt var det vissa som oroades för att yttrande-friheten skulle vara i fara om det blev alltför långtgå-ende lagförslag.Min fråga är dels hur kabel-TV-kanalerna har ut-vecklats efter den här debatten, om de har blivit meråterhållsamma i sina skildringar, dels vad regeringenhar gjort sedan debatten sattes i gång.Anf. 34 Kulturminister ():Fru talman! Precis som säger blevdet en väldigt intensiv debatt, inte minst i ,kring Shocking truth. Det har lett till att regeringenredan förra sommaren beslutade att kraftigt kortaförordnandetiderna för filmcensorerna. Vi tror att detär en viktig åtgärd. Vi har fattat beslut om en lag-rådsremiss som går ut på att förbättra granskningsla-gen, dvs. att inte bara sexuellt våld och tvång förbjudsi film utan också sexuella kränkningar och annat sompräglas av råhet och hänsynslöshet.Vi tror att det kommer att ha en betydande effekt,framför allt på det utbud som kabel-TV har av porno-grafisk film, alltså den pornografiska film som når enrelativt stor publik och kommer rakt in i våra var-dagsrum.Vi har också ett arbete i gång för att förhopp-ningsvis kunna åstadkomma ett regelverk som inne-bär att kabel-TV-företagen måste erbjuda porrfriaalternativ till oss som vill abonnera på dem.Anf. 35 ():Fru talman! Jag är mycket nöjd med svaret. Detlåter som att regeringen verkligen arbetar med frågan.En följdfråga som naturligt faller sig är hur vihjälper kvinnorna i porrbranschen som far illa och villta sig ifrån branschen och självklart även hur vi kanhindra nyrekryteringen. Något som kanske är ännumer grundläggande och berör ännu fler är hur vi hjäl-per unga flickor och kvinnor både att stärka derassjälvförtroende och att bejaka sin egen sexualitet,men att sätta gränser gentemot pojkvänner-nas ofta porrfilmsinspirerade krav.Jag skulle gärna vilja ha svar på de följdfrågorna.Anf. 36 Kulturminister ():Fru talman! Detta är ett mycket brett fält och ettuppdrag som jag tror att samtliga ministrar i regering-en har tagit på sig att arbeta med, precis som vi somföräldrar eller som medborgare arbetar med att vårsexualitet icke ska vara totalt genomkommersialise-rad, att se till att flickors självförtroende stärks och attvarken unga flickor eller unga pojkar exploateras. Dethandlar om alltifrån att bekämpa ojämlikhet och soci-ala klyftor till att ha en värderingsdiskussion i skolor-na osv. Det gäller genom hela livet. Alla är vi berördaav detta. Och det finns mängder av insatser som bl.a.denna riksdag fattar beslut om.TeracomAnf. 37 ():Fru talman! Jag vill rikta en fråga till kulturmi-nister bereder just nu regeringens förslag omatt ge en kreditgaranti på 2 miljarder kronorför att avhjälpa de akuta ekonomiska problem somföretaget har hamnat i som ett resultat av den statligasatsningen på marksänd digital-TV.Nu har dock statssekreteraren på Kulturdeparte-mentet uttalat att företaget inte alls befinner sig inågon ekonomisk kris, vilket ju reser frågan om var-för då behöver en kreditgaranti. Men ärdet väl som så att sanningen ligger närmare den be-skrivning som man i själva ger i sin prome-moria till , där man skriver attföretagets likviditet är på upphällningen och att före-taget riskerar att gå över styr.Oklarheterna är många, och hemlighetsmakerietstort från sida. Jag undrar omkulturministern är beredd att lätta på hemligstämp-lingen och ge medborgarna insyn i hur mediepoliti-ken sköts och hur det verkligen står till med ekono-min i Teracom.Anf. 38 Kulturminister ():Fru talman! vet mycket väl att af-färssekretessen gäller även för statliga företag - intebara för de 63 andra utan också för det 64:e, alltsåTeracom. I stället är det så att och allaandra riksdagsledamöter har full tillgång till allt detmaterial som har tillgång till.Det är så vi garanterar insynen.Teracom är ett företag som har mycket ambitiösatioåriga investeringsplaner över ett brett fält, inte baranär det gäller radio- och TV-distribution. Därför harvi kommit med nya ägardirektiv från regeringenssida. Vi vill att företaget stramar upp sin verksamhetoch koncentrerar sig på kärnverksamheten. De kom-mer att lämna en rapport om detta ,om hur de försöker leva upp till dessa nya ägardirek-tiv. Det får naturligtvis också konsekvenser för deinvesteringsbehov och penningbehov som företagethar.Anf. 39 ():Fru talman! är det så att inte ens alla riksda-gens ledamöter har fått ta del av de hemligstämpladehandlingarna utan enbart de som sitter i finans- ochkulturutskotten. Så insynen är ju tämligen begränsad.Jag tycker att det är rimligt att medborgarna fårreda på hur mycket den digitala marksända TV:nkommer att kosta. Det är ju ett politiskt projekt somKulturdepartementet har pådyvlat och somnu har drivit in i en djup ekonomisk kris.Faktum är att digital-TV-projektet kommer att kostaskattebetalarna tre och . Detär den förlust som gör på det digitala mark-TV-nätsprojektet.Om kulturministern påstår något annat undrar jagom kulturministern är beredd att tillsätta en oberoen-de utredning som kan klargöra vad det här projektetfaktiskt har kostat och kommer att kosta skattebeta-larna.Anf. 40 Kulturminister ():Fru talman! är väldigt illa informe-rad trots att han har tillgång till alla handlingar kringTeracom. Faktum är att det inte har utbetalats en endakrona över statens budget till . ärett statligt företag. Det finns bolagsstämmor som mankan besöka som är öppna för alla riksdagsledamöter.Det finns mängder av offentligt material kring dettaföretag. Det finns en stor kunskap.En digital-TV-kommitté har arbetat och följt di-gital-TV-introduktionen under . Där harockså Moderata samlingspartiet självfallet varit enga-gerat, och i motsats till många av de andra partiernahar de reserverat sig mot digital-TV-satsningen. Fempartier är helt ense om att det är mycket viktig attockså det samhällsägda, analoga marknätet får digi-taliseras och att det inte bara är de kommersiellt driv-na och ägda distributionsformerna som ska digitalise-ras. Det har att göra med att det bara är marknätetsom kan nå alla hushåll i hela landet. Det ansvaret tarinte de kommersiella aktörerna.Handel med barnAnf. 41 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till justitieminis-tern. Vi har på nyhetsprogramsett upprörande vittnesmål om transaktioner, själv-klart mycket kriminella, med barn, flyktingbarn. Jagvill veta vad gör för att stävjadenna form av mycket upprörande kriminalitet.Anf. 42 Justitieminister ():Fru talman! Jag har inte sett de inslag som det ta-las om, men jag vet vad de handlar om, nämligenflyktingbarn som har försvunnit från flyktingförlägg-ningarna. Man kanske ska vara lite försiktig med attdra några slutsatser om vart de här barnen kan ha tagitvägen. Men inte desto mindre vet vi att även Sverigeär drabbat av människohandel där kvinnor och barnbehandlas på ett slavliknande sätt.Det var också därför som drev det härsom en av sina främsta prioriteringar under vårt ord-förandeskap i EU. Det som har skett i är attSexualbrottskommittén har lämnat sitt förslag, ochregeringen kommer att lägga en lagråds-remiss på förslag. Det inne-bär att vi kommer att få ett nytt brott i somkallas människohandel för sexuella ändamål.Anf. 43 ():Fru talman! Det verkar som om det finns storasvårigheter när det gäller just de fall som beskrivs.Jag vet att man måste ta mycket försiktigt på vissasensationella nyheter i medierna, men det ligger ändåmycket starka larmsignaler i det som har visats.Det verkar som om svårigheterna är förknippademed identitetsbestämningar av personer som påstårsig vara föräldrar till barn. Då är det intressant attveta: Hur kan man gå vidare i en sådan situation? Skaman skydda integriteten för de här personerna ellerska man klart och tydligt försöka bestämma identite-ten via DNA-prov?Anf. 44 Justitieminister ():Fru talman! Frågan är om man inte kan göra bådasakerna. Att säkerställa identiteten kan just vara ettsätt att öka skyddet och integriteten för de utsattabarnen. Det finns nu som bekant ett utredningsförslagdär man bl.a. talar om just DNA. Det kan vara frågaom det i det här skyddet som jag talar om. Det är änså länge bara ett utredningsförslag, så jag vill inte gåin på det. Men frågan är därigenom i högsta gradaktuell.Investeringsbidraget till bostadsbyggandeAnf. 45 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Det byggs alldeles för lite i våratillväxtområden. Speciellt byggs det alldeles för fåhyresrätter. Den senaste säkra statistik vi har kommerfrån SCB och . Enligt dem färdigställs ca13 000 bostäder , och av dessa var detendast ca 1 300 som var rena hyreslägenheter.Enligt svensk byggindustri behöver det byggas ca50 000 bostäder för att vi ska kunna tillgodosebehovet av inflyttning och upprustning. Det behövskrafttag för att öka konkurrensen inom byggområdet.Inte minst den senaste veckans nyheter visar på detta.Det behövs krafttag för att hålla byggmaterialprisernanere och krafttag för att ta bort alla krångliga reglerför byggarna.Vi kristdemokrater tror att nyproduktionen skulleöka om man tog bort bruksvärdesprincipen och ökadekonkurrensen genom t.ex. en sänkt byggmoms. Istället har livet blivit krångligare för dem som byg-ger. Det senaste i raden är regeringens stimulansbi-drag. Vad avser ministern att göra för att minskakrånglet för byggarna och verkligen öka produktio-nen?Anf. 46 Statsrådet ():Fru talman! Det investeringsbidrag som riksdagenhar beslutat om och som infördes har väcktväldigt stort intresse. Det har varit väldigt stor efter-frågan på det. Det visar att investeringsbidraget förproduktion av hyreslägenheter är en framgångsrik vägatt beträda för att öka produktionen av hyreslägenhe-ter.Tyvärr har intresset varit sämre i än i övriga landet. I byggs det 1 200hyreslägenheter tack vare investeringsbidraget. ISkövde byggs det 150 hyreslägenheter. I Linköpingbyggs det hyreslägenheter tack vare investeringsbi-draget. Detsamma gäller på en rad andra håll runtom ilandet. Men intresset i har varitrelativt lågt.Som bekant beslutade regeringen för se-dan att ge i uppdrag att överläggamed kommunerna i för att åstad-komma en ökad bostadsproduktion. Till de verktygsom han har till sitt förfogande hör bl.a. att han dis-ponerar i investeringsbidrag somhan kan ge förhandsbesked om till kommunerna iStockholms län för att öka produktionen av lägenhe-ter.Anf. 47 ():Fru talman! är det så att jag bor i ,och också i har vi problem med att detbyggs alldeles för lite bostäder. Det här stimulansbi-draget innebär att man ska samråda med kommunernaoch hyresgäströrelsen. är det så att både allmän-nyttan och de privata som bygger i är oroli-ga för att hyresgäströrelsen har fått en för stor roll idetta. De tycker att det är ett problem. Det finnsbyggnationer som har blivit försenade på grund avhyresgäströrelsens roll.Så min fråga till bostadsministern är: Vad ämnarministern göra för att tydliggöra roll idetta och inte intresseorganisationens?Anf. 48 Statsrådet ():Fru talman! Det är och länsstyrelsernasom fattar beslut om tilldelning av investeringsmedel,men vi har i förordningen öppnat upp för att kunna lämna sina synpunkter på prio-riteringen av projektet.Jag konstaterar än en gång att investeringsbidragetså här långt har varit en stor framgång när det gälleratt öka produktionen av hyreslägenheter.Den prognos som byggindustrin lämnade i går vi-sar också att vi når upp till en bostadsproduktion,om prognosen slår in, på 25 000 lägenheter. Det räck-er inte. Vi behöver öka produktionen mer än så. Menjag har väldigt goda förhoppningar om att investe-ringsbidraget kommer att medverka till en ökad pro-duktion av hyreslägenheter. Och det är just det som vibehöver, hyreslägenheter för människor med mernormala inkomster.Den väg som anvisar om attslopa bruksvärdessystemet öppnar upp för en pro-duktion av mer lyxbetonade lägenheter som inte kanefterfrågas av människor med mer normala inkoms-ter. Det är kanske inte den typen av bostadsproduk-tion som vi behöver just i dag.StorstadssatsningenAnf. 49 ():Fru talman! Jag vill ställa min fråga till statsrådetMona Sahlin.I dag ser vi alltfler positiva resultat av de insatsersom har gjorts i de sju kommuner som deltar i stor-stadssatsningen. För några av dem som är engageradei arbetet är det glädjande att så många konkreta för-bättringar har skett i bostadsområden som har haft detväldigt jobbigt. Därför var det också bra med ett be-sked om att kommunerna kommer att kunna fortsättasina insatser också efter utgången av den nuvarandetidsperioden för satsningen.Min konkreta fråga till statsrådet är:Hur avser regeringen att fortsätta planeringen förlångvariga satsningar i berörda bostadsområden?Anf. 50 Statsrådet ():Fru talman! Jag har precis samma allmänna upp-fattning som . Storstadssatsning-en har varit väldigt framgångsrik. Vi kan se tydligaexempel på att i de områden där staten och kommu-nerna hjälps åt - de sju kommuner som det handlarom - har man som ett exempel snabbare kunnatminska arbetslösheten. Det finns många andra områ-den, t.ex. språkförskolor för barnen, vilka har varitväldigt viktiga.Det som vi nu gör med de utvärderingar som finnsnär det gäller storstadsprojekten är att se inte om utanhur staten och kommunerna ska fortsätta att arbetamed storstadssatsningen. Den frågan bereds inomRegeringskansliet . Och vi hoppas kunnalämna besked på vilket sättsom vi ska fortsätta med denna framgångsrika stor-stadspolitik.Anf. 51 ():Fru talman! Vi kan alla läsa de reservationer somoppositionen har skrivit. Man vill avveckla insatser-na. Och något parti tror t.o.m. att man kan lösa pro-blemen med segregationen genom omflyttning.Min fråga är:Vilka effekter skulle en avveckling av stödet förstorstadsarbetet få enligt regeringens bedömning?Anf. 52 Statsrådet ():Fru talman! Min bedömning är väldigt tydlig. Föratt kunna ge människorna i hela möjligheteratt leva ett värdigt liv, att få en bra skola och bralivsförutsättningar behöver staten och de kommunersom storstadspolitiken gäller hjälpas åt.Min bedömning är att om staten drar sig bort frånansvaret, att det behövs extra satsningar i områdendär arbetslösheten är stor, bidragsberoendet stort ochnedslitningen av området stor, blir det sämre för justde grupper som jag menar att storstadspolitiken måstehandla om.För socialdemokratin är det klart och tydligt - detär inte fråga om om utan hur storstadspolitiken skafortsätta.FastighetstaxeringAnf. 53 ():Fru talman! Jag talade med en yrkesfiska-re i vars hus av naturliga skälligger nära sjön. Han berättade för mig att han betalaröver extra i fastighetsskatt jämfört med vadhan skulle göra om hans skulle ligga längre upp påland.Jag skulle vilja fråga finansministern eller bo-stadsministern om de tycker att det är rimligt.Anf. 54 Finansminister ():Fru talman! Som bekant utgår den fastighetstaxe-ring som vi har från de värden som finns på fastighe-terna. Man försöker bestämma ett värde på fastighe-terna i ett större område. Man tar naturligtvis ocksåhänsyn till fastigheternas belägenhet. Fastigheter medsjöläge eller sjönära läge har oftast ett högre taxe-ringsvärde. Det är också betingat av att de har etthögre värde på marknaden.Under de senaste åren är det framför allt i stor-stadsområdena som vi har haft väldigt kraftiga pris-stegringar. Det har gjort att vi hargjort justeringar i fastighetsskatten och ändringar iförmögenhetsskatten. Vi har infört en regel, som inteminst äldre, pensionärer och andra som har låga in-komster har stor nytta av, som innebär att ingen be-talar mer än högst i fastighetsskatt. Det gynnarsäkerligen personer som har små inkomster. Det kanhandla om fiskare och andra grupper.Anf. 55 ():Fru talman! Det var ju ett konstigt svar. Det inne-bär alltså att finansministern menar att om dennaperson har ett gott fiske ska han betala högreskatt om han skulle gynnas av denna begränsningsre-gel.Han berättade dessutom för mig att hans taxe-ringsvärde har stigit så mycket att sänkningen i pro-cent av skatten innebär att han ändå får en högrefastighetsskatt.Jag för min del tycker att det är fullständigt orim-ligt att en yrkesgrupp vars inkomst innebär att manmåste bo nära sjön får betala så mycket i extra skattför att man har sitt arbete där.Anf. 56 Finansminister ():Fru talman! Fastighetstaxeringen och fastighets-beskattningen är en del av vår kapitalbeskattning. Föratt likställa beskattning av fastigheter med beskatt-ning av kapital kan man naturligtvis inte göra särskil-da undantag för särskilda objekt på samma sätt somman inte kan göra det i kapitalbeskattningen. Det göratt om man har en fastighet som har ett högre värdeåsätts man också ett högre taxeringsvärde. Därmed ärdet en del av fastighetstaxeringen. För att då skyddaden som har små inkomster - det kan gälla fiskare,pensionärer och andra grupper - har vi satt ett extratak för taxeringen på högst . Om man då ett spe-ciellt år har mycket låga inkomster så är det naturligt-vis ett extra skydd så att man inte behöver betala likamycket i fastighetsskatt. Det är alltså enbart till för-mån för den enskilde.Segregation i skolorAnf. 57 ():Fru talman! fick vi veta attbetygsintagningen till gymnasieskolorna i Stockholmhar ökat segregationen, en uppdelning beroende påvar i världen man är född, hur mycket föräldrarnatjänar, vilken utbildning föräldrarna har och vilketkön man har.Som vänsterpartist är jag föga överraskad att denborgerliga skolpolitiken i har fått dessakonsekvenser. Naturligtvis vore ett arbete mot ennärhetsgaranti, där man organiserar intagningarna tillgymnasieskolorna så att elevgrupper möttes, en heltannan väg att motverka segregationen.Min fråga som jag riktar till statsrådet är:På vilket sätt kommer regeringen att agera medanledning av utvecklingen av den ökade segregatio-nen i gymnasieskolor?Anf. 58 Statsrådet ():Fru talman! I första hand hoppas jag att väljarna iStockholmsområdet agerar och ser till att det blir enannan majoritet i som också kanföra en annan politik när det gäller integrationenoch skolområdet.Jag är inte tillräckligt insatt i vad t.ex. utbild-ningsministern exakt kan göra eller har för avsikt attagera när det gäller den här rapporten. Vi vet dock attsegregationen i har ökat mellan fattiga ochrika områden under det moderatledda styre som finnsi . Det visar också att det är bådebostadssegregationen och t.ex. ett fasthållande vidstorstadssatsningen som är politikområden som visocialdemokrater kommer att prioritera. Men, somsagt, väljarna har det största avgörandet för omStockholmsområdet ska bli ett mer rättvist område ändet är i dag.Anf. 59 ():Fru talman! Det är klart att alla politikområdenhänger ihop när man ska arbeta med integration. Menbetygen påverkar arbetet i skolan på olika sätt. Somvänsterpartist ser jag naturligtvis många negativakonsekvenser av betyg och betygsliknande omdömen.Vad vi ser av exemplet är en situationdär betygen faktiskt ökar segregationen. Ett sätt förregeringen att i arbetet med att öka integrationen voreatt på allvar ta tag i betygsfrågan. Den socialdemo-kratiska kongressen pekade på en utveckling därbetygen ska spela en allt mindre roll. De flesta tolka-de det nog som att Socialdemokraterna vill avskaffabetygen. Den nye ansvarige ministern att betygen ska finnas kvar så långt han kan se.Min följdfråga till statsrådet med anledningav betygens segregerande effekter blir: Vilken linjeförordar statsrådet i egenskap av ansvarig för integra-tionsfrågor och storstadspolitik - den socialdemokra-tiska kongressens eller ?Anf. 60 Statsrådet ():Fru talman! Det är en inte helt enkel fråga att sva-ra på här från talarstolen, måste jag faktiskt säga. Jagutgår från att frågeställaren kan föra en debatt ombetygsfrågan med ansvarig minister, jag är gärna med och diskuterar i vilken månbetygen är orsak eller verkan, för det måste man nogockså resonera en hel del om.Jag vet hur mycket problem som bostadssegrega-tionen i sig orsakar just i , mendet finns politiska metoder för att åtgärda det. Jag vetockså hur mycket politiken via t.ex. storstadssats-ningarna måste utjämna det som är direkta orättvisoroch klasskillnader mellan områden i föratt ungarna - var de än bor - ska ha samma rättighe-ter och möjligheter att växa upp och föra ett drägligtliv.Men i betygsfrågan vill jag säga: Ta den debattenmed , så tar vi gemensamt debattenom ansvar för misslyckandet när detgäller Stockholmsområdet.Brottsoffrens rättssäkerhetAnf. 61 ():Fru talman! Jag har en fråga till justitieministerThomas . Det gäller rättssäkerheten. Iblandfinns det en känsla av att det vid olika tillfällen tasväldigt stor hänsyn till gärningsmannen. Det är bra,för man ska ha en rättssäker prövning, oavsett vadman gjort, innan man är dömd. Men ibland glömsbrottsoffren bort.Detta är en fråga som av förklarliga skäl varitganska aktuell och som intresserat flera ministrarunder . Det är bra, men jag är väldigtorolig för att vi snart kommer att se situationen attmånga brottsoffer inte får någon hjälp inför domstols-förhandlingar vad gäller rätten till och stödet medmålsägandebiträde.Där har man nu från bestämt attdet ska vara en ytterst begränsad tid, maximalt tvåtimmar. Det är inte mycket stöd man kange en sönderslagen kvinna.Anf. 62 Justitieminister ():Fru talman! Det var inte en riktigt korrekt be-skrivning av förslag. Det man harbeslutat om från är att det ska varasamma regler för målsägandebiträden som för försva-rare, nämligen taxor när det är fråga om kortare mål.Det finns en fördel med det, och det är att det blirsamma förutsättningar för målsägandebiträden somför offentliga försvarare.Min principiella ståndpunkt, som jag också hargett uttryck för, är dock att taxor är ett dåligt systemdärför att det systemet inte premierar hårt arbete varesig från målsägandebiträde eller från offentlig försva-rare. Därför kommer vi nu i någon del av attpå prov ta bort taxorna för målsägandebiträden ochoffentliga försvarare. Förhoppningsvis medför dettainte ökade totala kostnader. Detta i sig kan ge ettincitament för att ta bort taxorna både förmålsägandebiträden och offentliga försvarare. Det är ialla fall min förhoppning.Anf. 63 ():Fru talman! Det är bra med lite försök. Men po-ängen är väl ändå att man , om jag förstår justitie-ministern rätt, ska införa ett försök med något som viredan har.