prot · GP0963 · 2002-02-05 00:00:00 — Det är enligt mitt synsätt viktigare nuatt säkerställa kvaliteten i nuvarande betygssystem.Regeringen har därför givit uppdraget att tillsammans med lärarorgani-sationerna, planera och genomföra en nationell kom-petensutveckling om bedömning och betygssättningför lärare.Möjligheten till prövning är viktig för att eleverska kunna reparera tidigare mindre lyckade insatser iskolan. Jag är dock inte nu beredd att vidga möjlig-heten att höja redan godkända betyg medan eleven ärkvar i gymnasieskolan. Det finns flera olägenhetermed ett sådant förfarande, bl.a. att elevernas studier iandra kurser riskerar att bli lidande och den naturligarytmen i studierna kan störas.Prövningsbestämmelserna är utformade för till-lämpning i dagens system. Frågan kan komma attprövas på nytt när 2000 presen-terar sina förslag till den framtida utformningen avgymnasieskolan.Jag kommer till frågorna om viktning av betygoch högskolors och universitets rätt att själva avgöravilka kriterier som ska gälla vid intagning.Inledningsvis vill jag framhålla att en viss vikt-ning förekommer redan nu då de olika betygen fårolika tyngd genom att kursens poängtal beaktas vidberäkningen av jämförelsetalet. I propositionen Denöppna högskolan (prop. 2001/02:15) framhöll rege-ringen att meritvärderingssystemet har stor betydelseför hur ungdomar i gymnasieskolan väljer utbild-ningsvägar och kurser samt för vilken vikt de läggervid studierna i skilda ämnen.Betygssystemen i gymnasieskolan och reglernaför antagningen i högskolan påverkar varandra starkt.Det är därför av stor vikt att förändra dessa systemsamtidigt och gemensamt. Det är enligt min meningviktigt att betygs- och meritvärderingssystem gergoda betingelser för studier i gymnasieskolan somstimulerar till och ger goda förutsättningar för fort-satta studier i högskolan. Jag har därför tagit initiativtill ett förberedande arbete inom Utbildningsdeparte-mentet för förändringar av högskolans antagnings-regler i avvaktan på förslag.I propositionen Den öppna högskolan föreslog re-geringen att styrelsen för respektive lärosäte ska fåmöjlighet att bestämma vilka urvalsgrunder som skaanvändas för högst av platserna på utbildningarsom vänder sig till nybörjare. har den 7december 2001 beslutat i enlighet med regeringensförslag. Mot bakgrund av beslut pågår förnärvarande i ett arbete medatt se över bestämmelserna i högskoleförordningenom behörighet och urval. Avsikten är att bestämmel-serna ska kunna tillämpas inför antagningen höstter-minen 2002.Med hänsyn till studenternas krav på rättssäker-het, förutsebarhet och överblickbarhet är jag emeller-tid inte beredd att helt överlåta åt högskolorna attsjälva avgöra på vilka kriterier en student ska antas.Anf. 37 ():Fru talman! Tack, skolministern. Det var rätt braatt föra ihop de här interpellationerna i en och sammadebatt.Jag tycker att det känns bra att höra ministernsåsikter och att han också delar mina synpunkter fram-för allt när det gäller framtidens gymnasieskola. Vivet ju att elever kommer att ges, och också vill ha, ettstörre ansvar och ett större inflytande. Där är ju bety-gen en del i en tydlig koppling mellan resultat ochinsats.Jag kan tänka mig att lämna den del som handlarom viktning av betyg. Det har ju delvis varit uppe härunder dagen. Jag avvaktar det arbete som uppenbarli-gen sker när det gäller antagningen till högre studier.I stället koncentrerar jag mig på det som jag uppleveratt många elever just nu är lite frustrerade över. Detgäller bl.a. betygen, som vi nu vet att väldigt mångavill ha. Där är kriterierna viktiga. Det är också viktigtför eleverna med en tydlighet om vad som ska gälla,så att de vet vad som kan förväntas av dem. Därför ärdet bra att dagens kriterier ska fungera, att det finnsett uppdrag att se över detta samt att lärarna vet hurdet ska bedöma.Men en sak som jag också funderar på gäller dettamed flera steg för betygen. Jag förstod på ministernatt det är ett stort jobb att se över kriterier för att ut-öka antalet steg. Men i vardagen, i samtal mellanlärare och elever, får elever ofta höra att de liggerväldigt bra till i ämnet, de ligger lite plus eller deligger lite minus, detta för att de ska få något slagsinriktning om var betyget kommer att hamna sedan.Problemet är ju att den skillnaden inte syns sedan närman väl får betyget på ett papper. Därför finns det enönskan om att man ska se över antalet betygssteg.Men om jag har förstått saken rätt har , som bl.a. ser över betygssystemet, fåtttydligt markerat att man ska se över detta med deantal steg som finns . Min fråga till ministern ärom han kan tänka sig att , i denförlängning som man nu ändå har fått, tittar på möj-ligheten att införa flera steg och inte låser fast sig vidpå de antal steg som finns i betygssystemet ,eftersom det i vardagen ändå fungerar med lite plusoch lite minus.Sedan gäller det möjligheten att tenta upp sinabetyg som man faktiskt går i gymnasie-skolan. Det finns ju en viss frustration och även enviss taktikläsning på gymnasiet. När man vet att mankanske inte kommer att klara sig väljer man bortbetyget. Eller det kanske är så, som var uppe i debat-ten tidigare, att man väljer en lättare kurs än t.ex.språk. Möjligheten att tenta upp finns oftast om manhar Icke godkänd.Jag kan se att det kan vara ett problem om det ärså som ministern nämner att möjligheten att tenteraupp betygen i gymnasieskolan skulle störa rytmeneller påverka andra kurser. Jag skulle nog se det så attdet skulle kunna störa rytmen om man inte har möj-lighet att tentera upp betyg när man gåri gymnasieskolan. Det är när det går lite uppoch ned både med hur man mår och med upplevelsenav skolan. Kanske kommer man under hand på vadman vill göra, och rytmen störs då av att man kanskemåste vänta efter det att man har gått utfrån gymnasiet för att tentera upp betygen påkomvux.Jag vill höra om de prövningsbestämmelser somministern nämner kan omprövas och om resultatethärav kanske kan redovisas när Gymnasiekommitténlägger fram sitt förslag. Är det möjligt för ministernatt påskynda detta genom att ge uttryck för att så voreönskvärt?Anf. 38 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag noterar att verkar dela uppfattningen att det är en väldigtstor poäng att vi har engemensam process vad gäller högskolans antagnings-system, gymnasieskolans framtida utformning ochäven de eventuella förändringar som kan ske i gym-nasieskolans betygssystem. Jag talar då inte framförallt om antalet steg utan om ifall betygen ska ges perkurs eller för hela ämnet.Det är väldigt viktigt att vi behåller en sådan ton idialogen. Jag tror att både de studerande och lärarnapå gymnasieskolan och på högskolan förväntar sigdetta. Vi ska inte driva fram beslut på det ena hålletutan att följa och beakta vad som händer på den andrasidan. Det är en väldig poäng att få den samordning-en.Det blir därför av naturliga skäl så att inte allasvar kan ges. Vi måste nu få en fin process framöverför att se till att vi så långt som möjligt kan få ensådan uppläggning av gymnasieskolan och ett sådantbetygssystem i den som stimulerar eleverna till attskaffa sig relevant kunskap, inte en kunskap somframför allt är styrd av taktiska skäl inför intagningentill högskolan.Vi vet från historien att antagningssystem i hög-skolan i väldigt stor utsträckning styr elevernas bete-ende. Eleverna är snabba på att se hur nya system ipraktiken fungerar för dem. De är värda att vi till-sammans för ihop de här processerna.Antalet betygssteg är enligt min uppfattningegentligen inte en ideologisk fråga utan en lämplig-hetsfråga. När det nya betygssystemet infördes i bör-jan gällde avvägningen å ena sidan att hatillräckligt många betygssteg för att det skulle kunnavara ett effektivt instrument för urval till högskolan, åandra sidan att det skulle vara en drivkraft för eleveroch studenter att utvecklas i studierna. Betygsstegenska inte vara så många att det i praktiken blir väldigtsvårt att få det att fungera på ett rättvist och bra sätt.Jag tror att vi i alla partier är överens om att dennamotsättning kan spåras i alla betygssystem. Enligtmin mening har den kompromiss som vi då kom framtill fungerat relativt väl. Jag är inte beredd att i det härläget säga att vi bör gå in med ytterligare betygssteg.Jag är inte övertygad om att det skulle bli bättre.Det är ändå viktigt att få sagt att betygen spelar enviktig roll. De måste dock utformas så att de fungerarväl i praktiken.Vad sedan gäller kopplingen till högskolan tyckerjag att vi nu har en intressant utveckling, där vi haröppnat en tiondel av högskolans platser för högsko-lans eget initiativ att utforma antagningssystem. Jagser framför mig ett tredelat system för antagningentill högskolan:För det första är betygen från gymnasiet viktigaoch måste vara utformade så att de ger eleverna ennågorlunda god studiero. Om man komp-letterar och genomför nya prov som vi harkursbetyg som stressar redan från årskurs 1, är detrisk för att vi i gymnasieskolan får ett klimat som inteuppmuntrar till egentlig inlärning utan det blir väldigtpressat.För det andra är högskoleprovet en viktig del isystemet för antagning till högskolan.För det tredje har vi högskolornas eget inflytandei antagningssystemet, som vi nu har öppnat för.Jag tror att vi på så sätt kan få en ganska fin ba-lans. Det skapar en överblick och ger en grundläg-gande rättssäkerhet, och det innebär också en utveck-ling av nya antagningsformer inom högskolan.Anf. 39 ():Fru talman! Jag instämmer i det som ministernsist sade, att det är viktigt att se över antagningen tillhögskolan och att den så att säga kan stå på tre ben.Vi kommer säkert fram till något bra i det avseendet.Jag vill återkomma till något som framför alltmånga elever på gymnasieskolan upplever, nämligenatt det vore bra att ge en andra chans. Visserligentrodde alla när det nya betygssystemet infördes att detskulle fungera väldigt bra, men det har visat sig attdet säkert går att göra lite bättre.Det är sant att vi måste få lugn och ro för attkomma fram till kriterierna för de rätta bedömningar-na, så att vi sedan kan säga: Sitt lugn i båten, för dethär är bra! Vi har dock en gymnasiekommitté somhar fått ett förlängt förordnande och som dels ska seöver betygssystemet, dels - som ministern varit innepå - ska ta ställning till om vi ska ha betyg för kurseneller betyg för ämnet.Detta lär den väl komma fram till, men i dennaöversyn är antalet betygssteg låst. Min ena frågagällde om kommittén ska studera betygssystemet barautifrån det antal steg som finns . Många eleveroch kanske faktiskt också lärare känner ett behov avett realiserande av den verklighet som de upplever och där det pratas om att eleven är stark ellersvag i ämnet. Kan man få in något av detta?Vi är inte riktigt på det klara med kriteriernaför t.ex. betyget Mycket väl godkänd, och det voreväl bra om man ser över dessa kriterier. Det voresynd om man skulle låsa fast sig. Min tanke var att enminister som ändå har en insikt om betygens faktiskabetydelse - även om de inte är det enda viktiga -kanske skulle kunna tänka sig att ge Gymnasiekom-mittén detta tilläggsuppdrag, så att den inte blir såfastlåst.Vad gäller det som jag kallar en andra chans finnsdet många som, om de fick en möjlighet tilldetta, skulle vilja tentera upp sitt betyg medan deännu går kvar i gymnasieskolan. Detta har man kun-nat göra tidigare, så det skulle kanske inte vara såjättesvårt att ge dem den möjligheten. Exakt hur detska gå till kan man återkomma till.Ministern säger i sitt svar, som jag tolkar det, attprövningsbestämmelserna kan komma att omprövasnär redovisar sin översyn. Jag ärlite nyfiken på om den kommer att undersöka om detska bli möjligt att tenta upp. Eller är det snarare så attom ministern ser positivt på att ge möjlighet till sådantentamen, har man då för avsikt att återkomma tilldetta? Jag tror att detta kan ha viss betydelse.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2001/02:197 omskriftliga omdömenAnf. 40 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågatstatsministern om han kommer ta initiativ till att allagrundskoleelever får skriftliga omdömen tidigt i skol-gången och, om det enligt statsministern är viktigtmed information , hur dessa då ska se ut. Efter-som detta är en fråga som berör skolans område be-svarar jag interpellationen.Informationsutbyte om elevens studiesituation ochsociala utveckling mellan lärare, elev och hem är enväsentlig del av arbetet med att främja elevens läran-de. Det är oerhört viktigt att elever och föräldrar fåren tydlig återkoppling på vad som sker i skolan. Ele-ver och föräldrar har rätt till tidig och tydlig informa-tion om kunskapsutveckling och studieresultat.Den naturliga mötesplatsen är utvecklingssamta-let. Utvecklingssamtalet är regelbundet återkomman-de , minst en gång per termin.Det ska ge ömsesidig information och kan leda tillömsesidiga åtaganden. Eleven och föräldrarna ska fåklara besked om elevens studieresultat och socialautveckling i relation till målen i läroplaner och kurs-planer. Om en elev riskerar att inte nå målen skaeleven och föräldrarna få reda på det på ett så tidigtstadium som möjligt.Utvecklingssamtalet kan, på begäran av vård-nadshavare, kompletteras av en skriftlig informationom elevens skolgång. En sådan dokumentation avutvecklingssamtalet och framför allt av de eventuellagemensamma överenskommelser och åtaganden somgjorts kan vara mycket värdefull. Den ger stadga ochstruktur åt samtalet, och det är lättare att vid nästatillfälle gå tillbaka och diskutera resultatet av det mankommit överens om. Denna skriftliga information fårdock inte ha karaktären av betyg. Det är viktigt attinformationen har ett individuellt perspektiv och inteär standardiserad eller avsedd att användas i jämfö-rande syfte. De författningsbestämmelser som finnspå detta område och som har beslutats i demokratiskordning måste självfallet följas på lokal nivå.Jag anser att det finns många fördelar med skrift-lig information. Enligt min uppfattning kan en skrift-lig information ge en mer komplett, framåtsyftandeoch nyanserad bild av elevens studieutveckling änvad betygen kan ge. Inte minst för föräldrar medbristande kunskaper i svenska språket kan skriftligaomdömen förtydliga informationsutbytet mellan sko-lan och hemmet.Statens skolverk stöder nu utvecklingen av ut-vecklingssamtal och skriftlig information, bl.a. ge-nom en interaktiv webbplats på skoldatanätet. Senarekommer att sammanställa det materialsom kommit in och visa på intressanta exempel frånskolor som arbetar aktivt med dessa frågor.I grundskoleförordningen sägs att elever som intenår målen i slutet av det nionde skolåret kan få ettskriftligt omdöme på egen eller vårdnadshavarensbegäran. Detta kan för eleven bli ett "kvitto" på enarbetsinsats, även om den inte lett fram till ett betyg iämnet. Jag anser att möjligheten att avge skriftligaomdömen för elever som inte nått godkänt i alla äm-nen när de lämnar borde utnyttjas oftare.Ett sätt att åstadkomma detta är att bättre upplysa ommöjligheten att få sådana omdömen.Jag ser det som mycket värdefullt att skriftligt do-kumentera elevernas studieutveckling, inte bara somunderlag för utvecklingssamtal utan för att kunnaarbeta på ett mer individualiserat sätt. Min uppfatt-ning är att det finns ett stort utrymme för förbättringoch utveckling av informationen till föräldrar ochelever om studieresultaten.Anf. 41 ():Fru talman! Det gläder mig att den nya skolmi-nistern inte bara är minister utan också förälder medbarn i sådan ålder att han kommer att komma i kon-takt med såväl utvecklingssamtal som förhoppnings-vis också någon form av skriftligt omdöme, liksomjag själv och många andra föräldrar runtom här iSverige.Det känns lite ovanligt nu att plötsligt få prata omde här frågorna på ett lite mer positivt och framtidsin-riktat sätt än vad som tyvärr har varit fallet tidigare,både med ministrar och . Inte minst enkommun nära , , har brottats en heldel med vad som ska gälla beträffande skriftliga om-dömen eller ej.När det gäller svaret som ministern nu gav behö-ver jag väl inte tillägga så väldigt mycket, för mycketav det som ministern sade har ju samma utgångs-punkter som jag och vi moderater har när vi resonerarom det här: vikten av att ha någon form av skriftligdokumentation på uppnådda resultat och ambitioner,och gärna någon form av utveckling av vad manförväntas kunna leva upp till.Jag har själv barn, och jag har märkt stor skillnadbara när det gäller den s.k. kvarteneller utvecklingssamtalet. Den har kommit väldigtlångt framåt, men den är än så länge - åtminstone intei vår skola - inte skriftligt dokumenterad. Men mångalärare säger att skulle den vara skriftlig skulle detockså vara mycket lättare att följa upp sina mål ochatt vara specifik för den enskilda individen.Om jag förstår ministern rätt nu är det så att påhemsidan som har lägger man upp olikaförslag där man arbetar med någon form avskriftligt omdöme eller dokumentation för att det inteska ha betygskaraktär och för att man också ska kun-na sprida det här vidare. Jag tycker att det är ett brasteg.Vad jag funderar på är följande: Det finns fortfa-rande på sina håll ett visst motstånd, och man har juall rätt att vara motståndare till det här, men ministernär ändå uppenbarligen positiv, och också Skolver-ket. Den här rätten som man har som förälder attkunna få ett skriftligt omdöme finns ju redan i dag.Däremot är det inte så väldigt många som känner tillden. Skulle de känna till den är det inte alltid som detuppmuntras att man ska få utnyttja den. Min fråga tillministern är: Hur skulle vi kunna öka föräldrarnasvetskap om att det faktiskt är möjligt att få skriftligtomdöme? Kommer ministern att ta något initiativ fören mera positiv syn ute i kommunerna och för sko-lornas del på att mera aktivt informera och dessutomgenomföra det här med skriftliga omdömen?Anf. 42 Utbildningsminister ():Fru talman! Min bestämda åsikt är att både föräld-rar och elever har rätt till en tidig och fullödig infor-mation om hur det går i skolan. Det är väldigt viktigt.Det är också en av de främsta anledningarna till attjag tycker att betyg inte ska sättas tidigare i skolan,för de fungerar inte på ett bra sätt när det gäller attförmedla den information som behövs till elever ochföräldrar om hur man arbetar, hur långt man harkommit mot att nå målen och hur lärare, förälder ochelev ska kunna arbeta tillsammans för att få en brautveckling. Då menar jag att skriftlig information kanvara ett sådant viktigt komplement till de muntligasamtalen.Skolan har, menar jag, stort utrymme att förbättraoch utveckla lärandeinformationen. Jag delar faktisktCatharina Elmsäter-Svärds uppfattning att det händermycket här. Det märker vi som småbarnsföräldrar,och det märks också på en nationell nivå. Det ärmycket mer genomarbetade arbetssätt när det gälleratt föra en dialog mellan skola och hem om hur detgår i skolan, och det välkomnar jag verkligen.Jag vill också säga, eftersom tarupp , att jag som rikspolitiker och som statsrådtycker att det är mycket olyckligt om man kommunaltdriver politik på det sättet att man medvetet, om mannu vill göra det, försöker sätta sig över de regler,förordningar och lagar vi beslutar om nationellt. Jagtror att det är väldigt olyckligt för hela diskussionenom skolan. Det är ju inte så att skriftlig informationska vara en bakväg, ett slags sätt att komma tillbakamed betygen när vi i demokratiska former har be-stämt en uppfattning om betygen i skolor.Det tär på förtroendet för skolan, för skolpolitiker ochför skolpolitiken.Nu har ju kommun och fört endialog, och man har kommit fram till ett resultat därman har enats om utformningen av den skriftligainformationen. Det är klart att om man inför, nästanpå pin kiv, betygsliknande omdömen så har manfråntagit föräldrarna sitt fria val, och man har satt deprofessionella, lärarna, i en väldigt svår sits. Vem skade lyssna till: , regeringen eller kommunal-rådet? Jag tolkar det att nu har backat ochändrat sin hållning som att man förstår hur viktigt dethär är också ur ett nationellt perspektiv för skoldis-kussionen.Men jag menar att just att utveckla skriftlig in-formation och muntlig dialog med hemmet är en avskolans viktiga framtidsuppgifter för att riktigt ochbra fånga upp hur det går för våra barn och ungdomari skolan och sedan kunna ge rätt stöd i rätt tid tillbarnen.Anf. 43 ():Fru talman! Det är aldrig rätt att sätta sig överreglementen, regelverk eller lagar, oavsett vad det änhandlar om, det är också min uppfattning. Men om viska ta , så kan jag ändå känna att den vilja ochtro som drev kommunpolitikerna i ju var denambition som också ministern har givit uttryck för häri debatten: viljan att ge elever och föräldrar en så tidiginformation som möjligt om elevernas kunskaper ochockså ge ett bra instrument för lärarna att ha den härdokumentationen i sitt utvecklingssamtal, naturligt-vis. Jag skulle nog nästan vilja påstå att vi fick denhär diskussionen när man i drog i gång medsin vilja att införa skriftligt omdöme. Det var ju ocksåså att det här var en tolkningsfråga: Vad var det somegentligen gällde? Det här drevs ju så långt att detockså föll ut som en dom.Jag kan se en klar skillnad: Då fanns det ett mot-stånd från . har man rett ut vad som skagälla, och man är överens. är man positiv frånSkolverket, och man jobbar dessutom för att exempli-fiera för andra kommuner hur man skulle kunna göra.Det behöver ju inte gå så långt att bara för att nå-gon är så mycket för, t.ex. en moderat, så måste nå-gon annan, t.ex. en socialdemokrat, vara emot, och såglömmer man att diskutera sakfrågan i sig. Jag trorändå att utgångspunkten för Nackas politiker var attvilja sätta elever och föräldrar i centrum.Det som kom ut av det hela är förhoppningsvisnågonting som är gott och som vi kan bygga på fram-åt i tiden. Det tycker jag vore mera intressant: Hurkan andra kommuner jobba vidare på att ge eleveroch föräldrar en så tidig information som möjligt, nunär vi vet vilka gränser som vi har att förhålla oss till.Det var ju det som var lite oklart tidigare. vet vi jumera vad som gäller.Jag tycker också att det är oerhört positivt med enminister som också sätter ett stort värde på att kunnage föräldrar och elever en så tidig information sommöjligt om hur man ligger till i skolan. Det vore in-tressant att veta om det kommer att tas några initiativtill hur vi ytterligare kan informera föräldrar om attden här möjligheten finns. Det är också positivt omkommuner tar över de här initiativen.Anf. 44 Utbildningsminister ():Fru talman! Vi har i en av interpel-lationsdebatterna diskuterat centrala roll,inte minst som tillsynsmyndighet. gör ettfint arbete genom att bidra till att se till att kommunerinte av politiska skäl försöker gå runt gällande lagaroch regler, för att försöka vinna poäng. Skolverketkan också konkret visa hur skriftlig information kanutvecklas. är man överens med kommunom utformningen av den skriftliga informationen.Vi måste lita till professionen. Det har jag varittydlig med efter det att jag har fått ansvaret också förskolfrågorna. Välutbildade lärare med stort engage-mang för sina elever utvecklar nya arbetssätt för attstärka dialogen med hemmen, med föräldrar ochelever. Man vill tidigt kunna visa hur det går för bar-nen och framför allt kunna föra diskussioner om hurman kan stärka barnens utveckling. Lärarna spelar enalldeles avgörande roll. Vi skall så lite som möjligtdetaljreglera. I stället ska vi ge stöd till lärarkåren attfortsätta utveckla sin insats. På så vis kan vi få en brautveckling av dialogen mellan hem och skola, mellanelever, lärare och föräldrar.Anf. 45 ():Fru talman! Låt mig avslutningsvis säga tack tillskolministern, som har fått en ganska tuff start på sinförsta dag som skolminister. Jag hoppas att ministernska sätta spets på skolfrågorna och få känna på ossallihop. Vi har all anledning att återkomma undervåren och inte minst hösten.Jag vill naturligtvis hålla med om att vi ska lita tillprofessionen.