prot · GQ0912 · 2002-11-06 00:00:00 — Det är inte okänt för någon att vi i val-rörelsen hade öronmärkta pengar för att höja lönernainom den offentliga sektorn, speciellt för kvinnorinom vården. Om man får önska här i talarstolenskulle jag önska större andel pengar till kommuneroch landsting.Vi får fortsätta att diskutera frågan om vårdgaran-tin. Som jag har förstått vårdgarantin går det inte att iverkligheten kombinera den med prioriteringar. Vihar ont om personal. Vi klarar inte av det. Det är ontom specialister. Det går inte ihop med prioriteringsord-ningen.Anf. 77 () re-plik:Fru talman! Jag ser fram emot spännande diskus-sioner i socialutskottet. Jag måste ändå säga att för attkunna höja löner för vårdpersonal krävs en vissmångfald. Det tror jag att vet om. Det är en avde metoder som lönerörelsen alltid har haft att arbetamed.Jag vill ge ett tips till som ny ledamot.I den kristdemokratiska budgeten finns tre och enhalv miljard extra. Om skulle vilja gårdet att trycka på knappen till förmån för kristdemo-kraterna och mer pengar till kommuner och landsting.Anf. 78 () replik:Fru talman! Det kommer jag nog inte att göra,. Jag är mycket nöjd med den över-enskommelse som vi har kommit fram till.Anf. 79 () re-plik:Fru talman! Jag har en fråga om bemanningsföre-tagen. Kan det vara så att det finns för få andra alter-nativa arbetsgivare inom sjukvården och att man dåsöker sig till bemanningsföretagen som läkare ochsjuksköterska för att få utöva sitt arbete och slippa enhel del administration som man annars är ålagd inomlandstingets sjukvård? Vad kan man i så fall dra förslutsats av detta?Anf. 80 () replik:Fru talman! Frågan gällde bemanningsföretagen.Det är ju kris inom den offentliga sektorn, inom vår-den. Vi har talat om långa sjukskrivningar inom vård-sektorn som drabbat väldigt många personer. Detfinns naturligtvis många som söker sig därifrån pågrund av att arbetsmiljön inte fungerar och med för-hoppningen att man kan styra över sin arbetstid inomett bemanningsföretag.Men det är ju ingen lösning för den offentligasektorn. Och vi månar om den offentliga sektorn.Bemanningsföretagen är ju aktiebolag som ska delaut vinst till aktieägare. tror inte att manska tjäna pengar på sjukdomar.Anf. 81 () re-plik:Fru talman! Då måste jag dra slutsatsen att all per-sonal inom offentlig sektor ska vara anställd avlandsting och kommun enligt . Detmåste vara en riktig slutsats. Då åsidosätter man ändåde arbetsmiljöproblem och andra arbetsproblem somger de här höga sjukskrivningarna. Vi vet att det finnsmycket färre sjukskrivna hos privata arbetsgivare äninom offentlig sektor.Den slutsats jag drar är att man måste öppna denoffentliga sektorn så att alla som arbetar där inte allsbehöver vara anställda av landsting och kommun utanmycket väl kan vara anställda av andra, privata ar-betsgivare, eller driva egna verksamheter.Vinst utesluter inte på något sätt kvaliteten i sjuk-vården under förutsättning att man kan välja bort detsom inte fungerar. Men liksom andrapartier vill inte ha den valfriheten. Den är fundamen-tal inom hela sjukvården.Anf. 82 () replik:Fru talman! Jag har inte sagt och Vänsterpartietsäger inte att all personal ska vara anställd inom denoffentliga sektorn. Offentliga sektorn måste demo-kratiseras. Det är väldigt viktigt. Det finns mycket attgöra där. Det finns också stora möjligheter inommånga vårdområden att starta till exempel personal-kooperativ. Där har vi inte kommit långt. Där måstevi jobba. Det finns ju alternativa möjligheter somVänsterpartiet också kan stå bakom.Anf. 83 ():Fru talman! Precis som är jaguppfylld av förra veckans besök i . Det varen resa som gav inblickar i ett verkligt hot mot folk-hälsan, hiv/aids. Närmare var femte person vi möttepå gatan var hivsmittad. Effektiv vaccinbehandlingsaknas där liksom hos oss. Bromsmedicin är för fler-talet inte att tänka på i ett av världens fattigaste län-der. Prevention och attityden till kondomanvändningär något man arbetar med, men mycket återstår. Påvårdavdelningen vid i esSalaam fanns 49 patienter, hälften var hivsmittade.Vårdtiden är cirka för diagnos, därefter hem,oftast för att invänta döden. Kampenmot hiv/aids är en gemensam jätteutmaning för helavärlden. Forskning, prevention och behandling, alltlika viktigt, måste gå hand i hand.Fru talman! Vi har en bra hälso- och sjukvård ivårt land. Jämförelsen med ett riktigt fattigt land ärnaturligtvis orättvis. Vi satsar ganska mycket resurserpå hälso- och sjukvården och får också hygglig utdel-ning. Men givetvis finns problem. Vi prioriterar detförebyggande arbetet alldeles för lågt. Hälsoklyftornaär tydliga mellan olika grupper och olika regioner.Vården ges på lika villkor. Personalfråganmåste få sin lösning. Vårdköerna är ett gissel.Centerpartiet anser att hälso- och sjukvården skafinansieras med gemensamma medel. Vård efterbehov och på lika villkor är för oss i ensjälvklarhet. En jämnare befolkningsutveckling, ensolidarisk skatteutjämning och en breddad skattebasger resurser och lika villkor. Vi vill se en decentrali-serad hälso- och sjukvård där till exempel telemedici-nen är ett viktigt stöd. Vi bejakar den medicinskaforskningen som ger nya möjligheter att förebygga,lindra och bota.Centerpartiet vill satsa mycket mer på prevention,att hälsoproblem över huvud taget inte ska behövauppstå. Vi vill helt enkelt medverka till en mer häl-soinriktad hälso- och sjukvård där primärvården utgörbasen.Den 18 mars var folkhälsopropositionen avi-serad. Det kom ingen. står den på propositions-listan för november. Kommer den då? Jag saknar änså länge "drivet" och helhetssynen i folkhälsoarbetetfrån regeringens sida. Splittringen av hälsofrågornamellan ministrar och departement förbättrar inte för-utsättningarna.Fru talman! Som bekant har med-verkat till att vården och omsorgen nu erhåller ytterli-gare ekonomiska resurser som är inriktade på attutveckla primärvården, äldresjukvården, psykiatrinoch att stimulera tillgänglighet och mångfald. Natio-nella handlingsplanen för hälso- och sjukvårdensamlar viktiga åtgärder för att nå utveckling på dessaområden. har lämnat sin första års-rapport över arbetet. Den visar att det händer en heldel positivt när det gäller primärvården. Det händeren hel del positivt när det gäller att utveckla psykiat-rin. Tyvärr går det trögare avseende äldresjukvårdenoch att stimulera alternativa driftsformer.Jag och vill verkligen leva upp tillhandlingsplanen även i dessa delar. Vi tror till exem-pel på ökad mångfald av vårdgivare för såväl perso-nalens som patienternas skull. Vi är överens, åtmins-tone när det gäller den öppna vården, och jag skullevilja fråga socialministern om socialministern ärberedd, gärna i samverkan, att se närmare på möjlig-heterna att påskynda utvecklingen när det gäller attstimulera alternativa driftsformer och även ta ettytterligare tag för att intentionerna när det gäller äld-resjukvården ska få sitt genomslag.Centerpartiet vill medverka till en vård som det ärnära till och som är utan köer. Det ska gälla helalandet och omfatta alla.Våra förslag är bland annat en utökad finansiellsamordning utifrån lokala förutsättningar. Vi hade enuppgörelse tillsammans. sägs ett förslag vara påväg. För sent och för begränsat, men ändåett steg i rätt riktning.Centerpartiet redovisar även ett konkret förslagtill en nationell vårdgaranti som ger alla en uttaladrätt att få vård . Kontakt garanterasmed vårdcentralen som kontakten tas ochett besök hos distriktsläkaren senast inom fem dagar.Vi har även anslagit genomförandepengar. Även härpratar regeringen nu om en nationell vårdgaranti. Detär ett steg i rätt riktning. Min fråga är: När införs den?Fru talman! Forskning, prevention, tillgängligvård och behandling av hög kvalitet för alla i helalandet är vad under den här mandatperi-oden kommer att lägga manken till för att medverkatill.Anf. 84 Socialminister ():Fru talman! Målen för socialdemokratins sjuk-vårdspolitik kan beskrivas i några korta meningar.Sjukvården ska finnas till för alla på lika villkor.Patienten ska få rätt vård i rätt tid. Patienterna skamötas med respekt och omtanke och vara delaktiga ivården. Vården ska präglas av säkerhet och hög me-dicinsk kompetens. Den ska utvecklas med modernmedicinsk teknik och snabbt ta till sig nya forsknings-rön. Medborgarna ska kunna påverka besluten omsjukvårdens utveckling.I valet fick vi socialdemokrater ett kraftfullt stödför vår välfärdspolitik. Målen för svensk sjukvårdligger med andra ord fast. Men det betyder inte att alltska fortsätta som . För att nå deövergripande målen krävs en fortsatt reformering avsjukvården. Både dess organisation och dess arbets-former behöver utvecklas.Under de kommande fyra åren ska den svenskasjukvården präglas av förnyelse och utveckling.För det första: Vi ska garantera patienterna rättvård i rätt tid. Hela den svenska sjukvården ska präg-las av 0-7-90-regeln. Den innebär att det ska varanoll väntetid för att komma i kontakt med sinvårdcentral, att man ska få träffa sin läkare inom sjudagar och att man ska erbjudas behandling efter fast-ställd diagnos . Vid akuta fall gällernaturligtvis omedelbar behandling.Under mandatperioden ska vi införa ett enhetligtnationellt telefonnummer till sjukvårdsupplysningen.Genom att slå ett enda nummer - gärna 0790 - skamedborgarna snabbt få kvalificerad vägledning ochråd om hur de ska gå vidare med sina problem. Dennationella vårdlinjen ska garantera att patienten ome-delbart får tala med utbildad sjukvårdspersonal.Vårdlinjen blir ett verksamt stöd för utvecklingen avprimärvården och familjeläkartanken.För det andra: Vi ska införa en nationell vårdga-ranti. Den svenska sjukvården har under de senasteåren fått ökade resurser. Med handlingsplanen förhälso- och sjukvårdens utveckling föddes ett resur-stillskott på . Tillgänglighetspeng-arna på har innebu-rit att köerna nu kortas.Det är inte så att personalen flyr den svenskasjukvården. har vi fått 3 000 fler läkare,10 000 fler sjuksköterskor och 4 500 fler undersköter-skor i vården i . Vi har därmed goda förut-sättningar att införa en nationell vårdgaranti.Regeringen kommer att inleda samtal medLandstingsförbundet om villkor och tidpunkt för dennationella vårdgarantin.För det tredje: Vi ska öppna för en gränsöverskri-dande vård. Inom Europeiska unionen har ett spän-nande arbete inletts om gränsöverskridande vård. Enutvecklad samverkan mellan de europeiska högspeci-aliserade sjukhusen och den medicinska forskningenkan erbjuda helt nya möjligheter både försvenska patienter och för den svenska vården. Detlångsiktiga målet är att gränsöverskridande vård, ellercross border care som det kallas i EU, ska bygga påsamma principer som landstingens fria vårdval. Ompatienten inte kan få rätt vård i rätt tid i det egnalandstinget har hon möjlighet att välja var i landethon ska få vård. ökar möjligheterna förpatienterna att få högspecialiserad vård i andra länder.Genom EU-samarbetet kan också den svenska hög-specialiserade vården spela en central roll för utveck-lingen av hela den europeiska sjukvården.För det fjärde: Vi ska förnya sjukvårdens organi-sation. Personalen är sjukvårdens viktigaste resurs.Landstingen ska därför erbjuda stimulerande ochutvecklande arbeten och arbetsmiljöer. Vi måsteersätta otidsenliga hierarkier med korta beslutsvägar,ökat personalinflytande och lagarbete. Yrkesrollernainom vården måste utvecklas och gammaldags gräns-dragningar mellan olika kompetensområden omvär-deras. Förbättrat ledarskap och större möjligheter tillkompetensutveckling är andra nödvändiga åtgärder.Jag kommer att inbjuda de fackliga organisatio-nerna och arbetsgivarna till en dialog om vad somkrävs för att göra vårdyrkena mer attraktiva, ta bättrevara på personalens kompetens och öka deras infly-tande.För det femte: Vi ska utbilda fler till framtidenssjukvård. Det finns ett stort intresse bland ungdomaratt söka högskolornas vårdutbildningar. Det är sex sjusökande till varje plats på läkarutbildningen och tresökande till varje plats på sjuksköterskeutbildningen.Vi har backat upp personalök-ningen inom vården genom att öka antalet utbild-ningsplatser för både läkare och sjuksköterskor. Viska nu noggrant följa utvecklingen och se om detfinns behov av fler insatser. Om det behövs kommerregeringen att se till att öka antalet utbildningsplatserytterligare.För det sjätte: Vi ska förstärka primärvården.Handlingsplanen för sjukvårdens utveckling var start-skottet för ett omfattande förändringsarbete inomprimärvården. Detta arbete fortsätter med kraft. Encentral del i handlingsplanen är människors rätt till enfast och förtroendefull relation med sjukvården. An-talet anställda allmänläkare inom primärvården harökat kraftigt . Men det räckerinte. Vi måste anstränga oss till det yttersta för att fåfler läkare, sjuksköterskor och undersköterskor attvälja familjemedicinen.I februari i år invigdes Familjemedicinska Insti-tutet, Fammi. Personalen inom primärvården skagenom Fammi få möjlighet till kompetensutveckling,fortbildning och erfarenhetsutbyte. Fammi kommerockså att få i uppdrag att utarbeta ett program förklinisk forskning inom primärvården.Flera landsting, särskilt i norra , har haftstora svårigheter att rekrytera personal till sinavårdcentraler. De tvingas antingen anlita mycket dyrabemanningsföretag eller stänga viktig verksamhet förmedborgarna. Samma problem finns också i delar avlandsting som i övrigt har lätt att rekrytera personal.På så sätt ger exempelvis primärvården i Stockholmen mycket splittrad bild. Det är nödvändigt att snabbtutreda om det krävs nya insatser eller instrument föratt underlätta rekrytering av personal till familjemedi-cinen, särskilt inom de mest utsatta landstingen. I ensträvan att skapa en väl fungerande och väl utbyggdprimärvård i hela landet måste vi vara beredda attpröva alla vägar. Bl.a. är vi beredda att pröva om enfri etablering av allmänläkare och distriktssköterskorinom dessa områden kan vara en väg att snabbareutveckla primärvården.För det sjunde: Vi ska utveckla den högspecialise-rade vården och stärka den medicinska forskningen. Imitten av presenterar vi en över-syn av den högspecialiserade vården. Målet är att densvenska sjukvården ska tillhandahålla högspecialise-rad vård i världsklass när det gäller kvalitet, tillgäng-lighet och alla medborgares lika tillgång till vård.Arbetet har inletts. I samverkan med företrädareför forskarvärlden, den medicinska professionen ochsjukvårdshuvudmännen analyserar vi förutsättningar,utmaningar och framgångsfaktorer för att utveckladen högspecialiserade vården och den medicinskaforskningen. För att den svenska sjukvården ska kun-na utvecklas på en internationellt hög nivå måste vigarantera ett rejält utrymme för den kliniska forsk-ningen. Kraven på en effektiv och tillgänglig vård fårinte stå i konflikt till kraven på en utveckling avforskningen.Till arbetet med den högspecialiserade vården harvi bjudit in företrädare för personalorganisationerna.Vi har också bjudit in företag som är verksammainom vården för att diskutera hur samhället och före-tagen bättre kan samverka för att möta framtidensutmaningar.För det åttonde: Vi ska se över äldreomsorgen.För tio år sedan genomfördes den så kallade Ädelre-formen. Kommunerna blev huvudmän för hemsjuk-vården för äldre och funktionshindrade. Ädelrefor-men var en bra reform i rätt tid. Den innebar i mångaavseenden en förnyelse av omsorgen och blev enbekräftelse på ett nytt och vidare sätt att se på sam-spelet mellan omsorg och sjukvård. För många äldrehar livet blivit lättare eftersom deras behov har satts ifokus. Fler och fler har fått verkliga möjligheter att bohemma.Men fortfarande rapporteras svårigheter i samver-kan mellan landstingen och kommunerna. Det hand-lar såväl om bristerna i den gemensamma planeringenoch kommunikationerna mellan alla berörda som omosäkerhet i fråga om det ekonomiska ansvaret. Rege-ringen kommer att lägga fram förslag ommöjlighet att bilda gemensamma nämnder mellanlandstingen och kommunerna, men vi kommer ocksåatt utvärdera äldreomsorgen. Med erfarenhet ärdet dags att pröva om dagens omsorg är organiseradför de äldres bästa. Fungerar det delade huvudmanna-skapet som det var tänkt? Är dagens gränser bästasättet att skapa en fungerande äldrevård?För det nionde: Vi ska utveckla samarbetet mellansjukvården och företagen. Vi socialdemokrater kom-mer aldrig att acceptera ett sjukvårdssystem medsärskilda gräddfiler för dem som kan betala för sig.All offentligt finansierad sjukvård, oavsett vårdgiva-re, ska ges på lika villkor och följa samma regler.De centrala delarna av sjukvårdens infrastrukturska inte överlåtas till vinstsyftande företag. En sär-skild utredare arbetar nu med frågan om vårdensägarformer. Regeringen kommer att presente-ra ett lagförslag med tydliga spelregler för vårdensaktörer.Med en sådan tydlighet öppnas för mer konstruk-tiva diskussioner mellan det offentliga och det privatanäringslivet om framtidens samverkan. Människorska veta att förändringar av organisationen, driftenoch arbetsmetoderna inte syftar till att avlägsna sjuk-vården från allemansrätten. Företagen ska veta inomvilka områden och efter vilka principer de kan delta isjukvårdens utveckling.Tillsammans måste vi i ökad utsträckning intres-sera svenska företag för de stora framtida utmaning-arna i sjukvården. Företagen måste finnas med inomde områden där sjukvården ska ta nya steg. Det berörnaturligtvis sådana områden där svenska företag his-toriskt har varit mycket framgångsrika - nya behand-lingsmetoder, medicinsk teknik och läkemedel. Mendet gäller också relativt nya områden såsom tillämp-ning av informationsteknologin, t.ex. telemedicinen.För det tionde: Vi ska bilda ett internationellt fo-rum för vård på lika villkor. Det är inte bara i Sverigesom det förs en intensiv debatt om sjukvårdens finan-siering, organisation och driftsformer. Runtom i värl-den förs samma debatt. Tillsammans med hälsomi-nister från har jag tagitinitiativ till ett internationellt forum för att över na-tionsgränserna diskutera hur vi bevarar och utvecklarvård på lika villkor. Ett första möte äger rum nästa år.Fru talman! Ursäkta mitt lilla överdrag, men jagvill bara betona att skaall kraft inriktas på målet att alla patienter får rätt tillvård , att den ges på lika villkor och att den är avhögsta internationella kvalitet.Anf. 85 () re-plik:Fru talman! Jag vill först säga att socialministerngör en intressant sammanfattning av aktuella frågor,och han har också en del intressanta tankar som försfram till diskussion. Det är bra.På min fråga om när vårdgarantin skulle kunna in-föras var svaret att det förs samtal. Det kunde varaintressant att få en inblick i vilka ambitioner somfinns i fråga om tidpunkten.När det gäller folkhälsofrågorna var det ganskatalande att socialministern inte lyfte fram dem, åt-minstone inte tydligt. Jag frågar igen: Kommer detnågon folkhälsoproposition och i så fall när? Sersocialministern att det finns en helhetssyn på folkhäl-sofrågorna från regeringens sida?När det slutligen gäller att stimulera alternativadriftsformer har ju senast en redovisning i DagensMedicin visat att arbetet för att få ökadmångfald har stannat upp något. Det varierar mycketöver landet. Jag pratar nu om den öppna vården, somjag tror att vi är överens om. Är socialministern be-redd att samverka för att sätta ny fart på en utvecklingmot ökad mångfald inom den öppna vården?Anf. 86 Socialminister ()replik:Fru talman! Vårdgarantin ska införas - det är alldeles klart. Den ska införas såsnart som möjligt. Det är två saker som är avgörandeför tidpunkten. Det ena är att vi inte vill ha en vårdga-ranti som ställs ut där det uppenbart är brist på resur-ser, vilket innebär att vårdgarantin förlorar i värde.Det andra villkoret är att vi ska kunna räkna med attvårdgarantin ska fungera över hela landet, så att viinte får en situation där halva i huvudsak skaskicka sina patienter till den andra hälften.Jag är ganska optimistisk när det gäller tidpunk-ten. Jag tror att det inte ska dröja alltför länge innanvi kan komma överens med omett införande av en nationell vårdgaranti. Men för attvi ska kunna bestämma tidpunkten och också redovi-sa villkoren för garantin är det nödvändigt att för-handla med . Jag hoppas attganska snart kunna återkomma med en redovisningav hur de här förhandlingarna går.När det sedan gäller folkhälsopropositionen ochfolkhälsopolitiken betyder den regeringsombildningsom genomfördes att vi nu har ett delat ansvar. Jag äransvarig för hälso- och sjukvården, och är ansvarig för folkhälsopolitiken. Det finnsmöjlighet att diskutera detta med honom senare ieftermiddag.Anf. 87 () re-plik:Fru talman! Då får jag göra det.När det gäller vårdgarantin gäller det att vi fårfram ett bra förslag. Jag tycker att de intentioner somnu redovisas, som har sagts tidigare, är ett steg i rättriktning.Det som jag också skulle vilja ha en kommentarkring är de alternativa driftsformerna. Det var denfjärde punkten i vår gemensamma uppgörelse, somlade grunden för den nationella handlingsplanen förhälso- och sjukvård.Det är jätteviktigt, enligt min och Centerpartietsuppfattning, att beslut att stimulera alter-nativa driftsformer inte stannar upp utan att det bliren fortsättning. Här handlar det inte om stopplagar inågon riktning, utan om morötter, om att ta bort hin-der och om att ge politiska signaler som gör att vi fårökad valfrihet både för patienter och för personal.Anf. 88 Socialminister ()replik:Fru talman! pekar på det somär något av kärnan i diskussionen om alternativadriftsformer. Det visar sig nämligen att många av deprivata företag som är engagerade i primärvårdensaknar intresse av att etablera sig i de mest utsattadelarna av . Anledningen till att det har skettså få etableringar i vissa delar av norra är heltenkelt att det inte har funnits några företag som gettbud. Det pekar på problemet, nämligen att det ärviktigt att samhället är berett att ta det sista ansvaretför att vården fungerar.Jag skulle önska att det fanns fler alternativ ochfler som var intresserade i de delar av landet som vinu talar om. Det är därför jag är beredd att pröva påvilket sätt vi kan stimulera fler att etablera sig inomprimärvården och inom familjemedicinen. Jag är tilloch med beredd att pröva om en fri etablering inomvissa delar av landet skulle vara den stimulans sombehövs för att vi ska få fler som söker sig dit. Då nårvi det gemensamma syfte vi har, nämligen att hittaflera olika former för etablering.Anf. 89 () replik:Fru talman! Socialministern kom när det gälldemålen in på personalen, och hantryckte just på personalen som en viktig resurs och påatt det var viktigt att stimulera och öka inflytandet.Det får mig att tänka på bland annat ett exempel frånSkåne, på bolagisering.Det har blivit ett maktskifte i , och en röd-grön regim har tagit över. Man gick till val på att manskulle avbolagisera sjukhusen. Personalen där, somverkligen känner stimulans, nära till beslut, uppmunt-ran och entusiasm, har vädjat till den nya majori-teten att få behålla bolagiseringen. 700 av personalenpå lasarettet har skrivit under ett brev. Fackförbundeni form av bland andra , , och har också skrivit till den nya led-ningen och bett att man ska avbryta avbolagiseringen.Detta om någonting är väl, socialministern, ett sättatt stödja personalen? Vad säger socialministern tillpersonalen nu?Anf. 90 Socialminister ()replik:Fru talman! Svaret är detsamma som jag ger tillalla som diskuterar exakt vilken driftsform man skavälja: Det är varje landsting som bestämmer, medutgångspunkt från de bedömningar gör.Det gäller också i . Hur man väljer att beslutanär det gäller driftsformer för de här delarna av sjuk-vården i blir en fråga för lands-tinget.Däremot vill jag mycket bestämt hävda att Cristi-na Husmark allmänna hållning, att måletför sjukvården är privatisering, att varje steg skahandla om att försöka hitta privatisering, faktisktskulle innebära att stora delar av inte ficknågon fungerande sjukvård. Problemet i stora delar avSverige, nämligen de norra delarna, är att det inteetableras några privata företag därför att det inte ärnågon business.