prot · GP0968 · 2002-02-13 00:00:00 — måste vara drivande för attEU fullt ut tar detta historiska steg.Under ett halvt sekel har den europeiska unionengjort till frihetens, fredens och demokratinskontinent.Den bärande idén bakom detta är, och har varit,den fria rörligheten över nationsgränser, att brytabarriärer mellan människor och mellan företag ochknyta samman ekonomier och länder på ett sådant sättatt krig och konflikter blir omöjliga. I av terro-risthot och ekonomisk osäkerhet är det värt att på-minna om att denna grundläggande princip hittillsaldrig har naggats i kanten. Den fria rörligheten börgälla för samtliga nya medlemslän-der.Sverige, och världen behöver inte mindreutan mer frihet.Ett konkret exempel är unionens tullar mot fattigaländer. Det har gjorts en del, men mycket mer behö-ver göras. Jag skulle önska att hade en rege-ring som vågade lyfta fram denna fråga som en av deabsolut viktigaste.Om vi menar allvar med att hjälpa människor ifattiga länder kan vi inte fortsätta att neka dem detviktigaste verktyget för att förbättra sin situation. Omsolidariteten med människor i fattiga länder ska varamer än vackra ord måste EU öppna sina gränser förvaror och tjänster från hela världen.Med en borgerlig regering ska vara enstarkare röst för frihandel.Sverige behöver en regering som inte är nöjd medatt sitta på Europasamarbetets avbytarbänk utan somfinns med när sammanträdena pågår och när beslut irealiteten fattas - en regering som vill och vågar tainitiativ i avgörande framtidsfrågor.Det finns nu anledning för oss att ställa ett antalgrundläggande frågor kring framtida roll iEuropa - och att se till att de också får ett svar. Utanett tydligt ledarskap, som handlar mer om hårt arbeteoch aktiva insatser än om fototillfällen, kommer dessafrågor att förbli obesvarade.Sverige måste lämna avbytarbänken. Vi måste lä-ra av historien. Men vi måste också ha förmågan attmöta framtiden med öppna ögon.Det gäller att ta till vara de möjligheter som EU-medlemskapet erbjuder. Vårt inflytande över Europa-samarbetet stärks om vi uppfattas som en konstruktivpartner. Det är inte genom att tillämpa en "vänta-och-se-politik" som vi vinner respekt och inflytande ikretsen inom den europeiska unionen.Tvärtom måste varje medlemsland uppvisa poli-tiskt ledarskap och ställa upp för andra. Det handlarom att ta gemensamt ansvar och om att anta utma-ningar i en union som bygger på, och som kommer attfortsätta att bygga på, gemensamma värderingar.I dag delar 300 miljoner européer i tolv ländersamma valuta. Det blir ännu lättare att röra sig övergränser. Euron stärker samhörigheten och befästerdärmed freden. Det blir lättare att jämföra priser ochlättare att köpa och sälja varor i och från andra länder.Konkurrensen skärps och priserna sjunker.Sverige skulle ha varit med från början, men So-cialdemokraterna vågade inte. Partiets enighet sattesföre fortsatta enande och möjlighe-ter. Opinionssiffror sattes före större inflytande, bättrevillkor för företagande och lägre priser för hushållen.Trots att det vore bra för människor i attinföra euron blir väntan lång.Och finns det inget datum för när dennaväntan kan ta slut. pressades Social-demokraterna till att presentera en tänkbar tidtabellför en svenskt införande av euron. Men när dettavälkomnades av flera borgerliga partier satte man sigåterigen på avbytarbänken.Det bästa vore att hålla en folkomröstning ,efter valet till . Om det inte går måste enomröstning hållas senast , för annars riskerarinförandet av euron i att ytterligare försenas.Fru talman! Debatten om framtid har nupå allvar inletts. Det är en debatt som berör medbor-garna i både medlemsländer och kandidatländer.Min förhoppning är att slutresultatet ska säker-ställa att ett utvidgat EU kan fungera effektivt samti-digt som samarbetets centrala delar skyddas. Men detär också en process som bör sträva efter att minskaklyftan mellan institutionerna och medborgarna.En förutsättning för att detta ska lyckas är att vitydliggör avgränsningen mellan EU:s ansvarsområ-den och de enskilda medlemsländernas. En centraluppgift för EU är att utöka och förbättra funktionen iden gemensamma marknaden genom utvidgning avunionen och genom att utvidga den gränslösa mark-naden till fler områden. Det gäller framför allt trans-porter, banktjänster, utbildning och sjukvård.Unionen måste också agera för att offentliga mo-nopol inom områden som elektricitet, telekommuni-kation, posttjänster och järnvägar bryts upp.Vi bör alltid noga tänka oss för innan nya uppgif-ter läggs på det europeiska planet. Men när väl EUfått nytt ansvar måste unionen kunna fullfölja sinuppgift. Detta gäller inte minst EU:s roll inom kris-hantering i framtiden.En viktig fråga i framtidsdebatten kommer att va-ra hur EU:s globala roll inom utrikes- och säkerhets-politiken kan stärkas ytterligare. När EU talar med enröst ökar möjligheterna att spela en viktig roll påolika håll i världen.Detta gäller inte minst i , där EU kanstödja och komplettera insatser. Alla an-strängningar måste till för att bryta den onda cirkelsom skapats av våld och terror. Både israeler ochpalestinier måste göra sitt yttersta för att fredsför-handlingarna återupptas.Fru talman! Den afrikanska kontinenten måste fåen tydligare plats i den europeiska politiken. I daglever 150 miljoner afrikaner i yttersta fattigdom. Merän 120 000 afrikanska barnsoldater tvingas delta iaktiv krigföring. Aidsepidemin kräver miljoner ochåter miljoner liv.Vi får inte vara passiva. Vi måste ta vårt ansvar.Fattigdomen kan och ska utrotas. Det vilar ett tungtansvar på den europeiska unionen och på atthjälpa. Det viktigaste är handel och investeringar. Detär så människor i land efter land av egen kraft lämnatfattigdomen bakom sig.Men ibland krävs mer än så. bör entotal skuldavskrivning för de fattigaste låginkomst-länder som är högt skuldsatta genomföras. Huvudde-len av dessa länder finns i Afrika.Allt bistånd måste ges med ansvar. Skuldavskriv-ningen ska kombineras med villkor.Vi måste våga ställa ökade krav på regeringar attrespektera mänskliga rättigheter, införa näringsfrihet,främja frihandel, skapa fungerande rättsväsenden ochbekämpa korruption.Att ursäkta vanstyre är att göra människor i Afrikaen björntjänst. Det gäller att få ledare att inse att sta-bila demokratier är den bästa garantin för ekonomiskutveckling och därmed för välstånd.Ett av de värsta exemplen på motsatsen ser vi i . År gav det internationellasamfundet - inte minst - okritiskt nya lån ochbidrag till landet. Alltför sent reagerade ochomvärlden på avsaknaden av reformer för frihet ochdemokrati.Efter 22 år vid makten har kid-nappat den demokratiska processen och för nu landetallt närmare avgrundens rand. Trots sanktionshot frånEU lär valen bli allt annat än fria ochdemokratiska.Om det är någonstans det länge krävts konfliktfö-rebyggande insatser så är det just i . Detgäller att agera innan ridån går ned för landet.Fru talman! I regeringens deklaration sägs att Sve-riges internationella arbete inte bara kräver engage-mang utan också resurser. stänger Social-demokraterna systematiskt ambassader i Latinameri-ka.Regeringen säger att den vill stärka relationernamellan och de muslimska länderna. Samtidigtstänger Socialdemokraterna flera ambassader i arab-världen.Om regeringen menar allvar med att spela en in-ternationell roll och föra en politik för mänskligarättigheter även utanför vårt lands gränser kan vi intebegränsa våra kontaktytor med omvärlden.Fru talman! Vi har större möjligheter än nå-gonsin att vara med och påverka utvecklingoch också utvecklingen i andra delar av världen. Detbygger på att politiskt ledarskap kombineras medbåde mod och visioner. Först då kommer attkunna spela en verklig roll på den globala scenen.(Applåder)Anf. 3 ():Fru talman! Det finns flerfattiga och fler mycket rika i världen ännågonsin tidigare. finns det resurser somgör att ingen skulle behöva att leva fattig eller svälta.En majoritet av dem som lever i absolut fattigdomär kvinnor och flickor. En tredjedel av alla kvinnor iu-länderna är analfabeter. 110 miljoner barn går inte iskolan. En majoritet av dem är flickor.De allra flesta som flyr undan krig och konflikterär kvinnor och barn. En halv miljon kvinnor dör årli-gen i samband med barnafödande. Kvinnor saknarofta äganderätt till det hus som de bor i, till den jordsom de brukar och de lever i rättslöshet.Miljoner kvinnor i har anställts i tillverk-ningsindustri och exportjordbruk som en följd av defattiga ländernas satsning på exportindustrier. Kvin-nor har generellt lägre löner och sämre arbetsvillkorän män.De fattiga länderna konkurrerar på världsmarkna-den med låga löner, och den billigaste arbetskraftenär den fattigaste av de fattiga, dvs. kvinnor i u-länderna.Därför måste bistånd och utrikespolitikgenomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Därförmåste en större del av biståndet gå till att förbättrakvinnors möjligheter till utbildning och hälsovård.Fru talman! Handelspolitiken är sannolikt väsent-ligt viktigare för framtid än biståndspoli-tiken. Biståndspolitikens mål bör vara att avskaffa sigsjälv. är det nödvändigt med ett högt och kvali-tativt säkert bistånd till många områden i världen.Men utan att den rika världen bekämpar sin egenprotektionism och på allvar tar ansvar för fattigaländers tillgång till världsmarknaden kommer väl-ståndsökningen att fortsätta att fördelas orättvist.Tullar och handelsregler gynnar nästan enbart . Dessutom försvårar de ofta för länder att föra enbra miljöpolitik. Handelsreglerna måste därför för-ändras så att de bidrar till att utjämna skillnadernamellan fattiga och rika och mellan kvinnor och män.Världshandeln måste anpassas till vad naturen tål.Fokus måste flyttas från västvärldens krav på tillgångtill råvaror och avsättningsmarknader till de fattigaländernas berättigade krav på utveckling.Internationella handelsavtal ska fullt ut respekteraFN-konventioner om miljö och arbetsvillkor.Världsbanken, ochvärldshandelsorganisationen måste demokrati-seras. och EU:s makt över dessa organisatio-ner måste minska.De internationella institutionernas politik måsteförändras från att ensidigt kräva avregleringar ochökade klasskillnader till att verka för en hållbar ut-veckling, rättvisa och generell välfärd för alla.Fattiga länders skuldbörda till den rika världenmåste minska genom att skulder avskrivs.Fru talman! Den europeiska unionen har under desenaste åren tagit flera steg på väg mot en federalstatsbildning. Den snabba uppbyggnaden av en ge-mensam snabbinsatsstyrka kan inte karakteriserassom något annat än ett embryo till en gemensamförsvarspolitik.Nu har också eliternas och den europeiska storfi-nansens projekt sjösatts. Valutaunionen kom-mer att leda till starka krav på en samordnad ekono-misk politik med skatteharmonisering och gemensamvälfärdspolitik som följd.Den har, trots uttalade ambi-tioner om att slå vakt om EU:s mellanstatliga karak-tär, på punkt efter punkt accepterat - och iblandt.o.m. entusiastiskt förespråkat - förslag som minskarväljarnas möjlighet att utkräva politiskt ansvar. Däri-genom försvagas demokratin.Regeringens agerande i den europeiska framtids-debatten är mer än lovligt svagt. Å ena sidan talarman fint om de nationella parlamentens roll och omvikten av att åtgärda det s.k. demokratiska under-skottet i EU. Å andra sidan viker man sig så fort fede-ralisterna tar till brösttoner.Fru talman! Regeringen brukar hävda att deras ut-rikespolitik är densamma som socialdemokratiskaregeringar har fört. Det är svårt att se attdet stämmer med verkligheten. Svensk utrikespolitikär underordnad EU:s gemensamma utrikes-och säkerhetspolitik, och det har lett till en olyckligtystnad om internationella konflikter och en besvä-rande underdånighet gentemot den kvarvarande su-perstaten ambitioner att styra världen. Om detfinns en röd tråd i svensk utrikespolitik genom histo-rien är det omsorgen om folkrätten och engagemangetför internationell rättvisa. Den nuvarande regeringenförvaltar denna tradition genom att ibland acceptera,ja, ibland t.o.m. direkt stödja, brott mot internationellrätt och genom att fördunkla konflikter.När och Nato började bomba Jugoslavienvar detta ett solklart brott mot all internationell rätt.Likväl uttryckte förståelse för och för bruket av militärt våld. Statsmi-nisterns djärva slutsats var att det inte finns någotentydigt stöd i folkrätten för bombningarna. Det hadevarit rimligt att protesterade högljutt ochstarkt mot superstaten sätt att ställa världssam-fundet åt sidan och själv ta sig rätten att användamilitärt våld för att lösa en konflikt.Regeringens förhållningssätt har mycket lite medalliansfrihet eller försvar av folkrätten att göra. Dethandlar om en dramatisk förändring av svensk utri-kespolitik som de svenska Natoanhängarna har an-ledning att jubla över.Den nya säkerhetspolitiska beskrivningen är säm-re än vi hade trott att den kunde vara. Alliansfrihetenframstår där som ett oönskat faktum. Meningen omframtida säkerhet luktar Natomedlemskap lång väg.Den formulering man har kommit överens om inne-bär en mycket klar poängseger för den borgerligasynen. Neutraliteten är borta, och tas ett mjuktavsked av alliansfriheten. Det är närmast en recensionav den politik som har bedrivits: Alliansfriheten -denna säkerhetspolitiska linje - har tjänat oss väl,säger man. Den var bra , alltså, menför framtiden talar man inte längre om alliansfrihetoch neutralitet. Det är ett konstaterande av ett sakför-hållande: är militärt alliansfritt. Men det är endeskriptiv formulering, inte en formulering som pekarmot framtiden.När man talar om framtiden formuleras det mjukaavskedet från alliansfriheten i påståendet att hot ocksåmot säkerhet bäst avvärjs i samverkan medandra länder. Kontrasten mot neutralitetssynens ochalliansfrihetens linje kunde knappast vara starkare!Det finns ingenting alls i dessa formuleringar sominnebär ett nej till en kommande svensk anslutningtill Nato. I själva verket är det svårt att se att en Nato-anslutning inte skulle vara en logisk följd av denförändrade svenska säkerhetspolitik som harpresenterats. Den lämnar också mycket öppet förtolkningar. Vi hörde hur sade att densäkerhetspolitiska doktrinen var modern och öppenoch lägger den gamla alliansfriheten bakom oss.Detta skulle enligt honom vara väl i linje med detborgerliga förslaget : Den ryggradslösasäkerhetspolitikens tid är förbi; ett medlemskap iNato är nästa naturliga steg.Den nya doktrinen uppfyller inte ens det mestprimära syfte som en doktrin ska ha, nämligen attskapa säkerhet i omvärlden när det gäller Sverigessäkerhetspolitiska val. De olika tolkningar som görsav de partier som kommit överens om den här skriv-ningen leder tvärtom till en osäkerhet i omvärlden omvilken väg väljer i framtiden.Hur skulle det då ha kunnat låta? Exempelvis såhär: är militärt alliansfritt. Det är den säker-hetspolitiska linje som ger oss störst handlingsfrihet iolika krislägen. Om en konflikt trots allt skulle brytaut i vårt närområde står det oss fritt att i enlighet medFN:s stadga agera, vara icke krigförande eller förklaraoss neutrala. Den svenska militära alliansfriheten,grundad på en betryggande försvarsförmåga, bidrartill stabilitet i vår del av . Den är en god platt-form för fortsatta svenska strävanden för nedrustningoch icke-spridning av kärnvapen. Så löd det förslagsom regeringen stod för . Det var det förslagsom man förhandlade bort i överenskommelsen medde tre borgerliga partierna.Doktrinen kunde också ha kunnat låta så här: Sve-rige ska vara militärt alliansfritt. Alliansfriheten är ettviktigt säkerhetspolitiskt verktyg. Alliansfriheten geross handlingsfrihet att driva en självständig politik ikrislägen, och också i frågor som nedrustning ochkärnvapenavveckling. Som militärt alliansfria kan vivälja att ställa oss neutrala i en eventuell kris- ellerkrigssituation. Det var den socialdemokratiska parti-kongressens beslut när man fattade beslut om nyttpartiprogram på kongressen i höstas.Fru talman! Efterdyningarna efter terroristdåden iNew och har lett till att den gamlajesuitregeln att ändamålet medlen har fått nyaktualitet. Vi ser att rättssäkerhet och respekt förmänskliga rättigheter riskerar att dumpas under detvällovliga syftet att utrota terrorismen.Regeringen har förklarat att det gäller att finna enbalans mellan terroristbekämpningen å ena sidan ochrespekten för mänskliga rättigheter å andra sidan.Detta är feltänkt. Mänskliga rättigheter är inte för-handlingsbara. Det gäller inte att finna en balans. Detgäller att i varje läge försvara rättssäkerhet ochmänskliga rättigheter mot övergrepp från vem detvara månde. Endast det kan utgöra grunden för ettförsvar av demokrati och öppenhet.Därför är det sorgligt att se den svenska regering-ens svaga agerande när tre svenska medborgare fårsina tillgångar frysta och man uppenbarligen inte harredovisat några som helst skäl för beslutet.Därför är det sorgligt att se att avvisar tvåasylsökande till under hänvisning till att manhar erhållit garantier för deras säkerhet - garantiersom i princip innebär att den egyptiska regeringenlovar att dessa asylsökande ska behandlas i enlighetmed egyptisk lag. Vi talar om ett land som systema-tiskt kränker mänskliga rättigheter och rättssäkerhet.Vi vet också att rättssäkerheten sitter trångt till närUSA behandlar fångar som djur.Vi vet att också att den ifrågasätts och bekämpas av starka krafteri . När hörde vi utrikesministern säga något omden lagstiftning som den amerikanska senaten antogden och som innebär att den internatio-nella brottmålsdomstolen ska bekämpas med allamöjliga medel av presidenten om någon amerikanskmänniska skulle ställas inför rätta av denna domstol?Det finns en stor risk att rättssäkerhet och mänsk-liga rättigheter blir en lyx som man kanhänvisa till i högtidstal. I denna värld, fru talman,behövs partier och regeringar som ifrågasätter roll. I denna värld behövs partier ochregeringar som tar ställning för global rättvisa ochinternationell solidaritet. I denna värld behövs de somvågar uttrycka att en annan värld är möjlig.(Applåder)Anf. 4 ():Fru talman! anser att männi-skans värdighet, dvs. varje persons eget och enskildavärde, ska vara grunden också för vårt utrikespolitis-ka agerande.En sådan utrikespolitisk värdegrund bör Sverigetillämpa i arbetet med FN:s, och Europarådetskonventioner för mänskliga rättigheter.Kristdemokraterna anser att inte enbartska främja mänskliga rättigheter i världen. Sverigeska agera, och man ska agera tydligare än hittills.Målet måste vara solklart: internationell fred ochsäkerhet för att nå mänskliga rättigheter, demokratioch öppenhet.Utrikesminister ! är ettland som präglas av slutenhet och brist på mänskligarättigheter. Det är dags att politiskt ta itu med presi-dent . Här måste agera hårt inom EU.Fru talman! Mänskliga rättigheter kränks överhela världen, även i . Det är att rege-ringen nu presenterar en nationell handlingsplan föratt vi i ska kunna leva upp till de mänskligarättigheterna i vårt eget land. harefterfrågat en sådan handlingsplan . Genom attvidta åtgärder i kan vi med större trovärdig-het agera internationellt för människors fri- och rät-tigheter.Målet för arbetet med mänskliga rättigheter är attskapa etiska och rimliga livsbetingelser för alla män-niskor. Människor med olika kulturer och traditionerska kunna leva och utvecklas tillsammans.De rättigheter som krävs i olika MR-konventionerär odelbara och ska vara universella. Alla rättighetergäller alla. Vi lever i en gemensam värld, och vi ärgränslöst beroende av varandra.De mänskliga rättigheterna är en minsta gemen-samma nämnare när det gäller livsbetingelser. Dessalivsbetingelser måste göras lite bättre, litemänskligare, för att höja värdet för vars och ens stundpå jorden.Brotten är många. Det gäller slavhandel, barnsol-dater, sexuell exploatering, kvinnors rättigheter,dödsstraffet, minoriteters rättigheter och fattigdom.Sverige måste agera med och genom EU.Fru talman! Det är angeläget att rättssamhället gesökade möjligheter att utvecklas internationellt genomfolkrättens utveckling. Vi behöver en utveckling avdet internationella normsystemet. För oss kristdemo-krater är det alltid människan som ska utgöra subjek-tet i en sådan rättsutveckling - inte regimer och intestater.Det innebär att en regering, en regim eller enhärskare aldrig ska kunna hänvisa till inre angelägen-heter och på så vis gömma sig bakom statssuveräni-tetsprinciper inom landets gränser. Brott mot mänsk-liga rättigheter ska alltid uppmärksammas av omvärl-den. Det ska vara självklart att omvärlden har bered-skap att agera diplomatiskt men även militärt för atthindra folkmord och andra brott mot mänskligheten.Den internationella koalitionen med , somstår bakom kampen mot terrorismen, blir ett exempelpå en normutveckling som kommer att sätta tydligaspår i internationell folkrätt.Kristdemokraterna anser att varje land och varjeregering har rätt att skydda sina medborgares liv ochhälsa mot terrorhandlingar, oavsett om dessa före-kommer i , , eller Spanien.Vi är väl medvetna om problemen när det gäller attdefiniera såväl terrorism som terrorister. Här behövsen utveckling av folkrätten. Vid en utveckling ochförändring av folkrätten är det viktigt att behålla entydlig värdeorientering och en moralisk kompass.I kampen mot terrorismen, som syftar till att för-svara demokrati och mänskliga rättigheter, måsterättssäkerheten garanteras för alla medborgare, ävenför terrorister och tillfångatagna krigare.Det är oacceptabelt att de terroristutpekade svens-karna ännu inte har fått reda på varför de är anklaga-de. Mänskliga rättigheter gäller för alla.Anna ! De rättssäkerhetsgarantier som finnsinom EU:s sanktionssystem måste även finnas på FN-nivå. Detta är en uppgift som regeringen omedelbartmåste ta itu med.Fru talman! Det stora språnget på det internatio-nella planet kallar vi globalisering. Det är en företeel-se som markerar att alla jordens länder och medbor-gare är starkt involverade i varandras utveckling.Globaliseringen rymmer stora positiva förväntningar,men också stor rädsla hos många.Globaliseringen leder till en allt snabbare integra-tion av kultur, språk och marknader genom allt effek-tivare kommunikationer. Detta får stora konsekvenserinte minst på det politiska området.Det är min övertygelse att globaliseringen rymmerfantastiska möjligheter till en bättre värld. Det blir ettöppet samarbete mellan demokratier i en värld därtyranner får allt svårare att gömma sig bakom na-tionsgränser. Det blir en värld där öppenheten kom-mer att introducera demokrati, mänskliga rättigheteroch marknadsekonomi på medborgarnas villkor.I år kommer flera globala institutioner att stå icentrum. hålls ett toppmöte i en för finansiering och utveckling.Insikten om att skattefinansierat bistånd inte räckerleder till att man nu måste ta näringslivet och denglobala handeln till hjälp.I sommar kommer det att hållas en konferens omhållbar utveckling, efter . Det ärmycket som har hänt . Tyvärr pekar mångatrender åt fel håll. Jag tänker på att klimatförändring-arna är ett faktum och på utarmningen av den biolo-giska mångfalden, utfiskningen, skogsskövlingen,jorderosionen och spridningen av gifter och kemikali-er.Fru talman! Globaliteten finns på flera områden.Den globalt planerade terrorismen är ett överhängan-de säkerhetsproblem - ett problem som vi sannoliktstår på tröskeln till.Terrorism i sig är inte ett nytt fenomen, men deglobala nätverkens organisation skapar en globalosäkerhet. Ingen är oberörd.Forskare världen över har utarbetat analy-ser och scenarier där bl.a. nukleära, kemiska ochbiologiska vapen riktats mot civila mål. Men vemkunde anta att terrorister skulle kapa passagerarflyg-plan och störta dem mot civila mål med tusentalsoffer som resultat?Redan 1999 varnade en statlig kommission för attamerikaner skulle dö av terrorattacker i . Farhågorna upprepades sjumånader före terrordåden, men överraskades.Anna ! Regeringen har ansvar för att Sveri-ge ska dra lärdom av detta.