prot · GP09113 · 2002-05-27 00:00:00 — Det har vi inte för avsikt att införa.Vi gillar inte det.Generellt kan jag säga att regeringen följer ut-vecklingen när det gäller solenergi, jordvärme etc.Jag tror att dessa frågor kan få en väldigt stor betydel-se. Vi följer detta och stimulerar forskning och ut-veckling på detta område.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på interpellation 2001/02:472 omregelkrångelAnf. 93 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att öka intresset för regel-förenkling inom , samt vad jagavser att göra för att minska regelkrånglet och göraden svenska regelfloran mer småföretagarvänlig.I sin fråga refererar bl.a. till Små-företagsdelegationens förslag. frågaom varför regeringen inte har genomfört samtligaSmåföretagsdelegationens förslag återkommer gångpå gång i frågor och interpellationer. Vid varje till-fälle har jag redogjort för vad regeringen har gjort,varför det tar tid att genomföra en stor del av försla-gen och varför regeringen av olika anledningar harvalt att inte prioritera en minoritet av förslagen, t.ex.att varje bibliotek ska ha Internetanslutna datorer.Regeringen har följt upp förslagen och vidtagit deåtgärder som vi anser nödvändiga.Jag tänkte även kort kommentera den OECD-studie som nämner i sin fråga. Studienpresenterades 2001 och beskriver företagens admi-nistrativa kostnader för att följa skatte-, arbetsmark-nads- och miljölagstiftningen i elva olika länder. Avstudien framgår att befinner sig någonstans imitten vad gäller administrativ börda. Resultatetvarierar beroende på vilket mått som används. Mätt ikostnad per anställd ligger vi sämre till för de mellan-stora företagen, dvs. företag med 50-200 anställda. Iprocent av BNP eller i förhållande till företagensomsättning ligger dock bra till.När det gäller Simplex är verksamheten fr.o.m.innevarande år inte längre ett projekt utan en del avden reguljära verksamheten. Förutom att Simplexgranskar alla nya och ändrade regelförslag bedriverman även ett långsiktigt attitydförändringsarbete, sombl.a. omfattar råd och stöd till samt utbildningar avregeringstjänstemän och myndighetspersonal. Simp-lex uppgift är även att initiera förenklingsförslag avbefintlig lagstiftning. I detta arbete fyller arbetsgrup-pen för regelförenkling en viktig uppgift. Tillsam-mans med arbetsgruppen, som består av företrädareför näringslivsorganisationerna och småföretagare,för regeringen en kontinuerlig dialog angående detfortsatta regelförenklingsarbetet. Som jag har nämnt itidigare svar har regeringen bl.a. tillsatt olika utred-ningar och vidtagit ett antal åtgärder för att förbättrainformationen för småföretagare och underlätta kon-takten med myndigheterna, t.ex. genom IT-lösningar.Det är viktigt att påpeka att regelförenklingsarbe-tet är en angelägenhet för hela . Föratt markera detta har bl.a. statssekreterargruppen medsärskilt ansvar för arbetet med regelförenkling inten-sifierat sitt arbete. Gruppen, som består av statssek-reterare från Justitie-, Finans- och Näringsdeparte-mentet, har bl.a. beslutat om de särskilda rutiner somger Simplex den särställning som gruppen har inomRegeringskansliet . Statssekreterargruppen be-slutade även om de uppdrag som gavs till sex myn-digheter om att inkomma med förenklings-förslag.Att förenkla tillvaron för småföretag är ett lång-siktigt arbete där det gäller att utveckla bra metoderför ändamålet. Detta är inte unikt för . Olikaländer arbetar på olika sätt och vi har mycket att läraav varandra. Regeringen följer därför noga vad somhänder i andra länder och har regelbundna erfaren-hetsutbyten, bl.a. träffas EU-ländernas regelförenk-lingsansvariga . Simplex har ävenbilaterala erfarenhetsutbyten med sina kolleger i övri-ga länder. Jag kan i detta sammanhang nämna attNorge nu inför en Simplexfunktion inom sin motsva-righet till . Man har insett detlångsiktiga värdet av en granskningsfunktion.Avslutningsvis vill jag betona vikten av att kvan-titativt kunna följa upp och utvärdera regelförenk-lingsarbetet. Regeringen kommer därför att utvecklaen svensk modell i nära samarbete med näringslivetför att mäta administrativ börda i företagen. Det ärviktigt att regering och näringsliv är överens när detgäller mätmetoder innan nya mål sätts för det fortsattaarbetet med att förenkla reglerna. Det är ett arbetesom jag avser att driva vidare med oförminskad kraft.Anf. 94 ():Fru talman! Jag tackar näringsministern för svaret.Trots många fagra ord under med social-demokratisk regering är den allmänna meningenbland svenskar i allmänhet och bland företagare attregeringen har misslyckats med näringspolitiken. EnTemo-undersökning visade atttilltron till företagarklimatet blivit sämre från en re-dan låg nivå. 3 av 4 företag i vårt land upplever attregelbördan ökat under senare år.Bennettrapporten, som presenterades , pe-kar bl.a. på det olösta problemet med regelkrångletsom en del av det otillfredsställande företagarklima-tet. Det är inte konstigt att antalet företagare minskatoch att antalet nyföretagare är rekordlågt. Det är inteheller konstigt att färre och enklare regler är ett stän-digt återkommande krav från landets företagare.Interpellationssvaret föranleder en del frågor, somjag vore tacksam om näringsministern ville lyssna på.I interpellationssvaret påstår näringsministern heltutan förbehåll att Simplex granskar alla nya och änd-rade regler. Var finns då Simplexanalysen avseendeförslaget om nya ändrade regler om offentlig upp-handling, ett förslag som är direkt småföretagarnega-tivt? Var, , kan jag ta del av denkonsekvensanalysen?När Simplexgruppen havererade avgick dess ord-förande med orden: Jag hade räknat med att stångapannan blodig men inte att avlida på min post. - Hanhade tröttnat på det interna motståndet och den inter-na byråkratin. När näringsministern nu påstår att detfinns "särskilda rutiner som ger Simplex den särställ-ning som gruppen har inom " und-rar jag: Om avsikten är att Simplex ska ha en särställ-ning, varför var då en av förstaåtgärder som ansvarig minister för Simplex att taifrån Simplex dess organisatoriska status som egenenhet?Näringsministerns betoning av vikten av att kvan-titativt kunna följa upp och utvärdera regelförenk-lingsarbetet låter närmast patetisk. : "Regeringen kommer därför att utveckla ensvensk modell, i nära samarbete med näringslivet, föratt mäta administrativ börda i företagen." Detta,, betyder att ingenting i denna väg,trots alla årens diskussioner om denna sak, har ut-vecklats eller ens varit föremål för ett utvecklingsar-bete.Varför har metoder för att kvantitativt kunna följaupp och utvärdera regelförenklingsarbetet inte ut-vecklats under hittillsvarande medSimplex? Är inte detta en metod som borde finnassedan länge, även avssende annat regelarbete än detsom berör de mindre företagen?Björn ! Hur avser regeringen att mätasitt uppställda luddiga treårsmål förregeringsarbetet?Anf. 95 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig börja med att ta upp den Te-moundersökning som hänvisade till.Jag är faktiskt lite tveksam till vad den undersökning-en egentligen visar.Undersökningen omfattar 1 100 intervjuer medsvenskar som är eller äldre. Intervjuerna hargenomförts per telefon, och av de 1 100 är73 företagare. Som säger visar svarennär det gäller samtliga tillfrågade att något färre äntidigare tycker att företagsklimatet är gynnsamt, 31 %i augusti 2001 och . har dockandelen som tycker att företagsklimatet är ogynn-samt sjunkit från år2002.Bland de tillfrågade egenföretagarna upplevs fö-retagsklimatet som gynnsamt av , att jäm-föras 1999. upplevs företagskli-matet som ogynnsamt av mot år1999.När man läser den här Temoundersökningenmåste man konstatera att regeringen har lyckats gans-ka väl. Så kan man använda statistik och undersök-ningar. Går man lite djupare, som jag nu gjort, visardet sig dock att de företagare som tillfrågades tyckteatt det hade blivit bättre, och det var väl en poäng.Likväl har ett bra företagsklimat, trots vadvar och varannan moderat riksdagsman interpellerarom här i . Jag måste säga att jag inte ärdjupt imponerad över detta.Jag har mött den här debatten , ochjag kan konstatera att det svenska näringslivet likvälfungerar ganska bra:Likväl är det så att vi har hanterat ungefär 70 %av småföretagardelegationens förslag.Likväl är det så att vi startar en mängd olika före-tag i Sverige.Likväl är det också så att många av de här företa-gen utvecklas och går bra.Mycket kan göras bättre, och låt oss då tala litejust om Simplex.Det är ändå så att Simplex har lyckats väldigt väl.Det är också så att Simplex har en särställning i re-geringen. Anledningen till hopslagningen var att vihade väldigt svårt att skilja mellan vad som är enregel och vad som är något annat som ska åtgärdas inäringslivsklimatet.Den som pläderade för detta var , som då jobbade på ochsom nu är verkställande direktör på . Jag har stort förtroende för henne. Honargumenterade väl för detta, och jag tyckte att det varriktigt att man inte kan skilja mellan en liten regel ochen stor regel och hantera dem olika. Reglerna hörihop.Som jag uttalat har Simplex en stark särställning.Det är ett organ som ska sortera och gå igenom allaförslag oberoende av vilket departement de kommerifrån. Därför har vi också en samordningsgrupp medinriktning både mot näringslivet och mot arbetet iRegeringskansliet. Det är i första hand Justitiedepar-tementet, och Näringsdeparte-mentet som berörs av detta.Anf. 96 ():Fru talman! Jag fick inte svar på två av minaställda frågor. Jag hoppas att näringsministern besva-rar dem i nästa inlägg.Vi kan kivas om olika mätningar av företagarkli-matet, men den mest kända internationella studien avnyföretagande, Global Entrepreneurship Monitor,visar att kommer på en mindre hedrande 24:eplats bland 29 undersökta länder vad avser andel avbefolkningen som är engagerad i aktiviteter kringföretagande. Samtliga övriga nordiska länder harlångt bättre placeringar. De bakomliggande anled-ningarna är flera, och regelkrånglet är en viktig orsak.Näringsministern säger i interpellationssvaret attSimplex bedriver ett långsiktigt attitydförändringsar-bete, som bl.a. omfattar råd och stöd samt utbildning-ar av regeringstjänstemän och myndighetspersonal.Negativa attityder till företagande utgör hinder förnäringslivets utveckling. Det medger nu näringsmi-nistern, men vad är det som har skapat denna negativaattityd om inte ett långt socialdemokratiskt och före-tagarfientligt regeringsinnehav?Näringsministern pekar i sitt svar på att regering-en tillsatt olika utredningar. De senaste91 månaderna har den socialdemokratiska regeringentillsatt 993 utredningar. 114 av dessa ligger inomnäringsministerns ansvarsområde. Många av utred-ningarna följer regeringen inte upp, t.ex. Regionalpo-litiska utredningen. Andra utredningar förlängs ellerläggs ned utan att man gör någonting i sak.Att regelförenkling har utretts i småföretagardele-gationen vet alla. Alla vet också vad som har hänt.Det har inte förändrat bördorna för företagen. Det ärdet viktiga i den här frågan, näringsministern.När det gäller Simplex vill jag säga följande, med Socialdemokraterna. Regeringens regel-förenkling havererade innan den ens kom i gång.Sedan har regeringen själv krånglat till och hindratregelförändringsarbetet.Organisatorisk form har ändrats fyra gånger.Namn har ändrats fyra gånger. Ansvarig statssekrete-rare har ändrats sex gånger. Ansvarig minister harbytts en gång. Minst fyra s.k. nystarter av regelför-enklingsarbetet har gjorts. Vi har hört många fagraord utan synbara resultat.Småföretagardelegationen har mest blivit en ku-liss. Förslagen har hamnat i utredningar eller integenomförts. är genomförda enligt densocialdemokratiska rapporten om företagarklimatetsom kom för inte så länge sedan. Småföretagarna harinte märkt någon lättnad av regelbördan. Det är dettasom är problemet, näringsministern.Om näringsministern får fortsätta efter valet, vil-ken garanti finns då för att Simplex inte kommer attfortsätta förändras och ryckas upp och bli föremål förnystarter? Varför gör inte näringsministern som iEngland och ser till att regelförenklingsenheten fårtyngd, kraft och en självständig ställning?Anf. 97 Näringsminister ():Fru talman! Jag trodde inte att vi skulle göra nå-gon allmän bedömning av politiken. Jag tycker i såfall att mitt läge är ganska gott. Här talas om åtta årmed Socialdemokraterna och att allt har havererat,gått åt skogen.När vi tog över 1994 hade vi ett budgetunderskottpå över 200 miljarder. Vi hade en öppen arbetslöshetpå nästan 10 %.I dag har vi goda statsfinanser. De hör till de bätt-re i . Den öppna arbetslösheten ligger på3,. Det är den lägsta siffran sedan tio år tillbaka.Jag tycker att ni moderater ska vara lite försiktiga. Nihöll på att köra detta land i sank totalt. har virättat upp det.Vad uppehåller ni er kring? Jo, Simplex. Ni sägeratt det inte har gått riktigt bra. Jag vill ändå påstå attdet faktiskt går väldigt bra när det gäller regelföränd-ringarna och den verksamhet som Simplex har dragiti gång. Vi för en dialog med Företagarnas Riksför-bund och framför allt . Men manlöser inte detta . Vi har gjort mycket.Jag ska be att få återkomma till frågan om mät-metoder.Eftersom jag har en minut kvar ska jag nämnanågra källor när det gäller olika bedömningar. Efternedgång 98/99 steg antalet nystartade företag igen år2000 och nådde en ny rekordnivå. Sammanlagt star-tade 39 520 företag vilket är fler än 1994. Detvar inte så dåligt.Under 2001 har antalet nystartade företag sanno-likt minskat. Det har helt att göra med den konjunktu-rella situationen. Det finns indikationer på att nyfö-retagarkurvan pekar uppåt , enligtITPS.Möjligheten till ökad tillväxt är, som sagt var, in-timt förknippad med förmågan att utnyttja ny tekno-logi och utveckla nya produkter. Satsning på forsk-ning och utveckling, framför allt inom kunskapsin-tensiva sektorer, är en av de viktigaste indikatorernapå ett bra företagsklimat. investerade 1999mest av alla i forskning och utveckling.Tre fjärdedelar av pengarna satsas inom näringslivet.Andelen forskare i förhållande till arbetskraften ärhög i , allt enligt OECD.I en jämförelse av olika länders konkurrenskraftfrån 2002 bedöms 49 länder efter 314 kriterier.Avsikten är att rangordna länderna efter förmågan attskapa en miljö för uthålliga och konkurrenskraftigaföretag. Ungefär en tredjedel av kriterierna baseras påen opinionsundersökning bland 4 000 företagsledarevärlden över. har avancerat i konkurrenskraftfrån nittonde plats till elfte plats 2002.Vi kan ta frågan om innovationsligan. Där liggerSverige etta, t.o.m. före . Den internationellanäringslivsorganisationen en rapport om tillväxtutsikterna i75 länder. Den senaste rapporten har sammanställtsav ekonomer vid det amerikanska Harvarduniversi-tetet. Länderna rangordnas både efter förmågan attutnyttja aktuella resurser för att skapa välstånd ochefter potentialen för tillväxt framåt i tiden.Sverige har avancerat i rangordning både när detgäller globalt konkurrenskraftsindex från sjunde tillsjätte plats och tillväxtindex från tolfte till niondeplats. Jag kan fortsätta på punkt efter punkt.Som jag har sagt , vill man inte lyss-na på mig eller på interpellanten kan man lyssna påandra som gör bedömningar.Anf. 98 ():Fru talman! Det stämmer att vi toppar i forskningoch utveckling och patent. Men det blir inga företagav det. Det är det som är problemet. Där är närings-klimatet skulden.Näringsministern har inte svarat på min fråga omvar jag kan hitta konsekvensanalyser när det gälleroffentlig upphandling, inte heller när det gäller mät-metod. I stället går näringsministern i bräschen för attklaga på att moderater klagar över att företagsklima-tet är dåligt. Det är inte bara moderater som gör det.Det är inte vi som har hittat på att näringsklimatet ärdåligt. "För krångligt att vara småföretagare" är en arti-kel som har skrivit. "Företagarpolitikenen katastrof" är ett uttalande av en f.d. medarbetarepå näringsministerns departement, en som är verkligtinsatt i vad som händer på departementen. "Ett hel-vete att driva företag" - ursäkta, fru talman - skriverMichael Treschow. Företrädare för företagarna iVästmanland, och län har gåttut och begärt de två näringsministrarnas avgång bero-ende på att ingenting har hänt som förbättrat villkorenför företagande i Sverige.Näringsministern borde vara bekymrad över att såfå företag startas i med anledning av alladessa patentansökningar, att forsknings- och utveck-lingsinsatserna ger så liten effekt i tillväxt av företagoch att nyföretagandet är så lågt.Vad kommer näringsministern att göra för att setill att det blir enklare för företagare att bedriva verk-samhet i ?Anf. 99 Näringsminister ():Fru talman! Likväl har 39 520 företag startat un-der 2000 vilket är fler än 1994. Likväl har Sve-rige ett utomordentligt bra företagsklimat om vi jäm-för oss med andra länder. Likväl kan det bli bättre.Det är min och regeringens roll att se till att detkommer att bli bättre. Vi tar bit för bit.Avslutningsvis ska jag svara på några frågor. Dettar tid att utveckla mätmetoder. Andra länder har fåttkritik för att de inte har valt tillräckligt bra metoder.Det gäller exempelvis och . Vi villvälja en bra metod som passar för svenska förhållan-den. När vi startade sedanfanns få metoder att utgå från.I propositionen som föregick lagen om offentligupphandling finns en konsekvensanalys. Det finnsalltså att läsa i propositionen. Det trodde jag att inter-pellanten var medveten om.Får jag avslutningsvis tacka för debatten. Den harvarit spännande om än inte alltid så saklig, docksjälvklart från min sida. Vi har tagit fram en skriftsom heter Produktionsplats - fakta om detsvenska näringslivsklimatet. Vi tar där upp frågorsom har med makroekonomi att göra, överskott i deoffentliga finanserna. Vi har tagit upp frågor somhandlar om skuld och inflation. Vi visar räntekurvor.Vi har tittat på tillväxt, skattekvot, arbetskraftenssammansättning och kompetens etc. Vi kan barakonstatera att ligger mycket bra till. Detta ärfakta.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på interpellation 2001/02:474 omresegarantinAnf. 100 Statsrådet ():Fru talman! har frågat näringsmi-nister vad han avser att göra för attlösa resegarantifrågan på ett sådant sätt som intehämmar svenskt småföretagande och inte heller drab-bar konsumenterna.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som ska svara på interpellationen.Syftet med resegarantilagen (1972:204) är att gekonsumenterna ett skydd mot förluster de kan drab-bas av om ett reseföretag får svårigheter med att be-tala sina skulder. Därför ska de företag som anordnareller förmedlar resor som omfattas av lagen ställasäkerhet för sin verksamhet. Resegarantilagen byggeri stora delar på EG:s paketresedirektiv (rådets direktiv90/314/EEG).Regeringen har , som påpekat, fö-reslagit att resegarantilagen även ska till-lämpas på paketreseliknade resor (prop. 2001/02:138Utökad resegaranti för konsumenter). Ett sådantförstärkt konsumentskydd är mycket angeläget, efter-som det har blivit allt vanligare att konsumenter sätterihop sina egna resor i stället för att köpa färdiga pa-ketresor. Denna trend har förstärkts ytterligare genomatt man numera kan köpa resor på Internet.Den föreslagna utvidgningen av lagens tillämp-ningsområde är också angelägen eftersom den bidrartill att skapa en förbättrad konkurrensneutralitet iresegarantisystemet. Resegarantilagens nuvarandetillämpningsområde innebär nämligen en risk för attvissa reseföretag medvetet försöker kringgå lagstift-ningen genom att marknadsföra separata tjänster, t.ex.flyg och hotell var för sig. Eftersom dessa företag inte behöver ställa någon resegaranti, vinner dekonkurrensfördelar.Regeringen föreslår dessutom att de minimibelopppå 50 000 respektive , som gäller , tasbort. Enligt gällande rätt krävs det särskilda skäl föratt Kammarkollegiet ska kunna bestämma resegaran-tins storlek till ett lägre belopp. Minimibeloppensavskaffande kommer att skapa ett mer flexibelt ga-rantisystem och bör leda till att säkerheten i flera fallkan fastställas till lägre belopp än vad som är möjligti dag. Detta innebär kostnadssänkningar för framförallt de små företagen i resebranschen.Regeringens lagförslag innebär också att rättssä-kerheten stärks för reseföretagen. De kommer nämli-gen att kunna överklaga Kammarkollegiets beslut iärenden om ställande av säkerhet till domstol.Frågan om garantisystemets utformning har över-vägts i flera utredningar och lagstiftningsärenden.Bl.a. har alternativa fond- och försäkringslösningardiskuterats. I en proposition (prop. 1995/96:182Stärkt konsumentskydd i resegarantilagen) somöverlämnades till 1996 gjorde regeringenbedömningen att inte gå fram med det förslag om enfondkonstruktion som utarbetats av en arbetsgruppinom . Ett avgörande skäl förregeringens ställningstagande den gången var resul-tatet av remissbehandlingen, där företrädare för bådestora och små reseföretag hävdade att det svenskaresegarantisystemet står sig väl i jämförelse medandra länders system.Den nu aktuella komfram till att det nuvarande systemet i huvudsak börbibehållas. Utredningen presenterade inte några alter-nativa förslag i form av exempelvis en fond- ellerförsäkringslösning. En övervägande majoritet avremissinstanserna delade utredningens bedömningeller lämnade den utan invändning. Regeringen hardärför inte föreslagit några förändringar av garantisy-stemet. Men jag kan försäkra att jagnoga kommer att följa utvecklingen och ta initiativ tillatt på nytt se över utformningen av systemet om detskulle behövas.Anf. 101 ():Fru talman! Jag tackar så mycket för svaret.Jag tycker att det är bra att det finns en resegaran-tilag. Den kritiserar eller ifrågasätter jag inte, utankritiken gäller snarare hur det nya lagförslaget ser utmed tanke på de små företagen.Enligt min mening binder resegarantin mycketkapital utan att den utnyttjas. Det är alltså det jagifrågasätter. Låt mig ta ett exempel.En kvinna startade på äldre dar, som hon själv ut-trycker det, ett företag som arrangerar trädgårdsresorbåde inom och i . Trädgårdstrenden,liksom upplevelsetrenden, växer stadigt enligt henne.Intresset för hennes resor har också ökat och är nume-ra ganska stort.Hon flyger med SAS, dvs. Ändå måstehon ha samma resegaranti som de stora charterbola-gen. För fem planerade resor hade honstundtals krav på en garanti , vilkethon tycker är ganska betungande.Det är ganska mycket pengar för ett litet företag.Detta kan jämföras med arrangörer som ,Vingresor, Always och andra, vilka har kapital somde kan avsätta för resegarantin. hade sommest deponerade på banken förresegarantin. Om någonting hade inträffat skulle detha kostat dem att ta hem allaresenärer.Vi är helt eniga om att konsumenterna självklartska komma hem. Det vore väl illa annars. Men jagtycker inte att detta står i proportion till vad man villåstadkomma för att skydda konsumenterna.Jag ser inte heller att man har lyssnat på alla isamband med remissbehandlingen. Föreningen har lämnat in en stor bibba som det intehar tagits någon notis om. Vi har i lagutskottet fåttföredraget för oss varför man inte gjorde det. Detframkom också hur mycket företagen får betala förresegarantin.I remissrundan ansåg Kammarkollegiet att garan-tibeloppet skulle vara högre än tidigare, dvs. det somnu föreslås tas bort. Med tanke på rättssäkerhetenundrar jag hur rättssäker man kan vara när reseföreta-gen ska ställa säkerheter i form av garantibelopp.Anf. 102 Statsrådet ():Fru talman! Man kan säkert, som , hitta exempel på enskilda företagare somtycker att de har fått ställa alldeles för stora säkerhe-ter jämfört med vilka risker de anser att konsumen-terna kan drabbas av i den verksamhet som de erbju-der.Det är omöjligt för mig att gå in på enskilda falldär Kammarkollegiet har gjort bedömningar. Jag kanbara konstatera att här finns en inbyggd konflikt sominte går att bortse från. Den handlar om att små ny-startade företag inom denna bransch inte har en histo-ria och ett namn att värna om. Därmed utgör de rim-ligen en större risk för den enskilde resenären.