prot · GP0985 · 2002-03-20 00:00:00 — Alltifrån åkerbärssylt - mycketspeciell, mycket god, som jag själv köpte - och hand-vävda och handsnidade konst- och bruksföremål tilltimrade hus, monterbara gärdsgårdar och mycketannat skulle dessa människor ha kunnat sälja samti-digt till hela världen. Det gjorde jag.Jag yrkar, som jag sade inledningsvis, alltså bifalltill reservation nr 1 under punkt 1.Anf. 143 ():Fru talman! Det betänkande som debatteras in-nehåller en rad yrkanden på olika områden som rörkonsumenträttsliga frågor. Jag vill helt kort ta upp ettpar av dessa. Jag börjar dock med att yrka bifall tillreservation 8 under punkt 11 i avsnittet om nätverks-försäljning.Med nätverksförsäljning avses ett sätt att organi-sera direktförsäljning av varor och tjänster som inne-bär att distributionen sker genom ett nätverk av obe-roende direktsäljare.Direktförsäljning sker vanligtvis genom demonst-ration och beskrivning av varan eller tjänsten. För-tjänsten kommer dels från den egna försäljningen,dels från försäljning av nätverket som säljaren harbidragit till att rekrytera och utbilda.Av betänkandets text framgår att det i förnärvarande inte finns någon särskild lagstiftning somgäller förhållandet mellan direktsäljare och företagmen att lagen om distansavtal och hemförsäljning ärtillämplig på vissa former av nätverksförsäljning närdet gäller förhållandet mellan säljare och konsument.Nätverksförsäljningen har utvecklats starkt de se-naste åren, men spännvidden är stor. Det rör sig bådeom relativt små aktörer och om världsomspännandeinternationella konglomerat.Direkthandelsföreningarna i och i övrigaEuropa har utarbetat etiska regler som varje med-lemsföretag måste följa för att uppfylla de krav sommedlemskapet innebär. Dessa regler har utgjort ett slags norm som är accepte-rad. En svårighet är dock att kunna fånga upp deföretag som inte är anslutna till branschföreningarnaoch som därmed inte anser sig bundna av de utarbe-tade regler som finns.Det är därför angeläget att nu utarbeta nya regleroch eventuellt lagar på området - ett regelverk och enlagstiftning som inte bygger in hinder i den fria han-deln utan som i stället kan leda till ökad konkurrensoch effektivisering i systemen för distribution avvaror och tjänster i en alltmer globaliserad värld.En annan anledning att utarbeta och i än högregrad formalisera ett regelverk gällande alla aktöreroch siktande är att en undersökning visatatt direktförsäljningen, av flera orsaker som jag nuinte ska ta tid att i detalj gå in på, kommer att växaunder nästa årtionde. Generellt kan man dock säga attglobaliseringsutvecklingen och ökad användning avelektroniska medier leder till att både arbetsmarkna-den och människors sätt att leva snabbt förändras.I denna utveckling är det viktigt att vi i Sverigeinte blir efter när det gäller att ta vara på nya ochsnabbt inträdande köprutiner i samhället. Nya af-färsmetodiker kommer annars att drivas ut ur landetoch hamna i svårkontrollerade regioner som visserli-gen är tillgängliga via elektroniska medier men inteutsatta för någon kontroll vad beträffar konsumentensrätt.Jag ska inte ta tid i anspråk med att räkna upp allade kriterier som bör uppfyllas och beaktas i ett fram-tida regelverk eftersom de är nämnda i motionen ochdelvis också i reservationen.Kristdemokraterna har i lagutskottets betänkande,på grund av utskottets avslagsyrkande, genom enreservation markerat vikten av att ett nytt regelverkför nätverksförsäljning tas fram och fastställs.Fru talman! En annan fråga som jag vill ta upp imitt anförande gäller obeställd reklam via elektroniskpost.År 1999 tog efter förslag i en proposi-tion från regeringen beslut om att obeställd e-postreklam ska vara tillåten genom en s.k. opt out-lösning. Denna innebär att reklamen får sändas underförutsättning att e-postadressinnehavaren inte motsattsig detta genom att anmäla sig till ett register. Någotsådant register fanns inte då beslutet togs men skulleenligt regeringen tas fram.Bl.a. vi kristdemokrater ansåg attett sådant förfarande inte skulle fungera och reserve-rade oss därför tillsammans med andra till förmån fören s.k. opt in-lösning. Denna lösning innebär att re-klamavsändaren först måste förvissa sig om att inne-havaren av e-postadressen vill ha reklamen. Förstdärefter får denna sändas. Denna lösning fanns redandå och tillämpades i flera europeiska länder.På regeringens uppdrag utredde Konsumentverketregisterfrågan och kom fram till att denna lösning iprincip var oframkomlig. Frågor till regeringen ochmotioner har väckts om attupphäva beslutet om opt out-lösningen och i ställetinföra opt in.Nu tycks läget i det arbete som pågår i EU med ettdirektiv som har samband med e-postreklamfråganvara att regeringen har förordat olika varianter av optin-lösningar och fått stöd för dessa i . Regeringen har således ändrat inställning tillförmån för en inriktning som ligger i linje med bl.a.den kristdemokratiska motion som behandlas i dettabetänkande och tidigare ställ-ningstagande i lagutskottet.Vi ser naturligtvis med tillfredsställelse på rege-ringens ändrade hållning, och vi förutsätter att rege-ringen vidhåller och fullföljer detta nya ställningsta-gande genom att aktivt verka för en opt in-lösningbåde i och i EU.Med anledning av det pågående arbetet i fråganoch regeringens ändrade hållning har vi kristdemo-krater valt att i det betänkande som debatterasendast göra ett särskilt yttrande.Anf. 144 ():Fru talman, åhörare! Jag börjar med att instämmai reservationer nr 4 och 5.I reservation nr 4 berörs elektronisk handel. Detpågår en ständig utveckling av den elektroniska han-deln, vilket innebär att det löpande måste ske en upp-följning av de rättsliga frågorna.En mängd olika tjänster och varor erbjuds övernätet till alltfler. Därutöver ökar också möjligheternaatt ta del av det ökade utbudet från offentlig servicevia den digitala tekniken. Detta ställer stora krav påsäkerhet.För att medborgarna ska vilja använda den nyatekniken måste de känna tillit till systemet både vidhandel via nätet och vid kontakter med myndigheter-na.Ett sätt att öka medborgarnas tillit är att införa ettsystem med elektroniska identitetskort, s.k. smartakort. Det systemet skulle underlätta medborgarnaskontakter med myndigheter och andra offentligaservicegivare. På ett tillförlitligt sätt kan de då skötasina ärenden smidigare än . Användning av ettsådant kort kan också möjliggöra underteckning ochvid behov kryptering av handlingar och meddelanden.Utöver offentlig service bör de medborgare somså önskar även kunna nyttja sitt elektroniska identi-tetskort för andra tjänster. Tanken bakom smarta kortär att den som utnyttjar tjänsterna kan identifieras påett tillförlitligt och säkert sätt och att handlingar ochandra dokument ska få samma rättsverkan som ettegenhändigt undertecknande. Detta är viktigt förutvecklande av servicen till medborgarna.Jag vill också ta upp reservation nr 5 om obeställde-postreklam. Jag vill framföra syn-punkt att regeringen i det fortsatta arbetet inom EUmåste verka för en opt in-lösning. Vi anser det varaskäligt att kräva ett förbud mot att sända e-postreklamtill konsumenter som inte i förväg samtyckt härtill,detta med hänvisning till den olägenhet och de mer-kostnader som uppstår vid mottagande av obeställd e-postreklam.Vi anser att vårt ställningstagande eliminerar be-hovet av ett nationellt spärregister.Med den ändring i marknadsföringslagen sombörjar gälla blir det lagligt att skicka ut e-postreklam till - att spamma - alla som inte aktivtmotsätter sig detta. Spammande har medfört attmånga människor har drabbats av mycket storamängder oönskad reklam. Detta skapar problem ge-nom att viktig e-post dränks i allehanda skräputskicksom många får.När det gäller reklam via telefax och automatiskuppringning föreslog regeringen en opt in-lösning,men för spam föreslog den en opt out-lösning. Vitycker att det finns anledning att ompröva riksdagenstidigare fattade beslut och att bör medverkatill att Internet och e-post inte drunknar i digitaltskräp och reklam.Anf. 145 ():Fru talman! Konsumenträtten är ett område somär både viktigt och vittomspännande. Det ser vi påmotionsfloran och de yrkanden som finns i motioner-na som ligger till grund för vårt betänkande LU16.Inledningsvis kan vi konstatera att konsumentfrå-gorna har fått en starkare framtoning vilket kan beropå EU-ordförandeskapet och på den debatt som för-des och förs. Många frågar sig varför vi i skabetala mycket mer för livsmedel och för byggnadsva-ror, bara för att ta två exempel.Galna ko-sjukan och dioxiner i fisk har också bi-dragit till att debatten om konsumentfrågor har inten-sifierats. Det tycker jag är bra, dvs. att debatten ärlivlig.Svensk konsumenträtt är stark. Under våren 2001fastställde vi en handlingsplan för konsumentpoliti-ken 2001-2005.I den har vi fem framåtsyftande mål för konsu-mentpolitiken. Jag upprepar målen även om de är välkända av dem som sitter i kammaren.· Konsumenternas ställning och inflytande påmarknaden ska stärkas genom det s.k. inflytan-demålet.· Hushållen ska ha goda möjligheter att utnyttjasina ekonomiska och andra resurser effektivt, dets.k. hushållningsmålet.· Konsumenternas hälsa och säkerhet ska skyddas -säkerhetsmålet.· Sådana konsumtions- och produktionsmönster skautvecklas som minskar påfrestningen på miljönoch bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling -miljömålet.· Konsumenterna ska ha tillgång till god vägled-ning, information och utbildning - det som kallaskunskapsmålet.Dessutom har vi ett väl fungerande konsument-verk som åtnjuter stor respekt inom landet men ävenutanför landets gränser. Jag tänker då främst på EU.Ett kort citat från årsredovis-ning: "Konsumentområdet har fått vind i seglenoch jag ser med tillförsikt fram emot de närmasteåren. är redo att fortsätta och utökasitt gedigna arbete för konsumenternas bästa. "Detta har sagts av , som många avoss känner.Fru talman! Jag kräver ett besked av om . Det gäller även oss politi-ker som anser att konsumentpolitiken är viktig. Tyck-er att vi är förmyndare eller rentavfångvaktare? Det är ett rättmätigt krav att ställa. Jagvill ha ett klart svar. Detta kommer upp i varje debattsom jag har fört med under dennamandatperiod. Det känns tråkigt, eftersom jag vet attKonsumentverket har en god verksamhet. Det är denoch oss politiker som ofta inriktar sigpå.Har läst årsre-dovisning? Annars har jag den här. Jag skulle gärnakunna tänka mig att låna ut den. Den är väl värd attstudera.Handlingsplanen för konsumentpolitiken före-gicks av en utredning som i och för sig gick längre änvad handlingsplanen gör. Däremot är det väldigtmånga av utredningsförslagen som bereds eller utredsi . Utredningen hade väldigt kort tidtill förfogande, så därför är det både bra och rimligtatt regeringen arbetar vidare med de förslag som ärkomplicerade.Exempel på det är hur konsumenter ska få tillgångtill IT-baserad konsumentinformation om dagligvaroroch hur konsumentskyddet vid finansiell rådgivningska utformas så att kvaliteten blir hög.Konsumentverket har också fått flera uppdrag attarbeta med som ligger i linje med vad utredningenkom fram till. Det visar på bety-delse.Det råder väldigt stora skillnader mellan social-demokratisk och moderat syn på god konsumentpoli-tik. För gäller ledstjärnan "sköt dig självoch ." - ni vet vad jag menar. Det är inte alltid sålätt.För oss socialdemokrater är det viktigt att ge be-folkningen möjlighet att bli starka som konsumenter.Samtidigt vet vi att även starka konsumenter behöverstöd av samhällets lagar och regler.Dessutom vet vi att både ochKonkurrensverket står på konsumenternas sida.Fru talman! Jag vill gärna kort kommentera deolika reservationerna.I reservation 1 skriver att distansav-talsdirektivet och distansavtalslagen är förlegade ochinnebär ett hinder mot e-handel. Det finns delar idetta som jag kan hålla med om, men har inte reser-vanterna uppmärksammat att fått iuppdrag att göra en utvärdering av det svenska ge-nomförandet av distansavtalsdirektivet?Jag som socialdemokrat tror till skillnad från Mo-deraterna att e-handeln utvecklas i positiv riktningden dag konsumenterna känner att konsumentskyddetär gott. Om inte vi som konsumenter känner trygghetoch förtroende för den elektroniska handeln kommervi inte att använda oss av den. Det går, enligt mitt sättatt se, stick i stäv med det avser med sinreservation.Vad gäller reservation 2 kan jag bara hänvisa tillatt det precis kommit en proposition som handlar omelektronisk handel. När vi behandlar den kommer viatt avgöra frågan.Reservationerna 3 och 4 kan egentligen besvarasmed att det som begärs är på gång.När det gäller och Centerpartietsreservation 5 om obeställd reklam pågår det arbetebåde inom EU och i . Det arbetetligger helt i linje med reservationerna. Det kan varaså att EU hjälper regeringen på traven eller tvärtom,det vet jag inte. Men det arbete som pågår är bra. Jaghälsar det med tillfredsställelse.Reservationerna 6 och 7 avslås på grund av deregler som redan finns och de arbeten som pågår.Som goda konsumenter måste vi både ställa kravoch känna ansvar. Med bra och tydliga lagar ochregler och kloka och ansvarskännande konsumenterkan vi komma betydligt längre än i dag.Konsumentpolitik handlar om vår verklighet varjedag. Den förtjänar att stå högt upp på den politiskadagordningen.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till utskot-tets förslag i betänkandet och avslag på samtligareservationer.Anf. 146 () re-plik:Fru talman! och jag är eniga inästan alla delar när det gäller konsumentpolitiken.Vi har också suttit i den konsumentpolitiska utred-ningen, så vi känner varandras ståndpunkter mycketväl. Jag är glad att vi har jobbat till-sammans i utskottet på ett bra sätt med de frågorna.Men jag måste ändå replikera när det gäller fråganom obeställd reklam. Här hade ni socialdemokraterett gyllene tillfälle att sätta ned foten och välja denlösning som andra partier hade valt. Ni gjorde intedet. är ni jätteglada åt att EU kommer med försla-get.Jag är väldigt besviken på att ni inte vågade. Jagkan inte se det på annat sätt än att det var fegt. Jag kan kanske få en kommentar till det frånKarin Jeppsson.Anf. 147 () replik:Fru talman! fick ett uppdrag attutreda om det gick att införa ett spärregister somskulle ha kunnat vara en bra hjälp för att vi skulleslippa den formen av obeställd reklam, såsom opt in-lösningen innebär.Nu visade det sig att det inte gick. Jag vill inte på-stå att vi duckade. Men om vi hade vetat det somKonsumentverket kom fram till i sin utredning hadevi kanske redan då kunnat förespråka en opt in-lösning rakt av.Som det ser ut känner jag tillfredsställelseöver att vi har kommit så långt som vi har gjort ifrågan.Anf. 148 () re-plik:Fru talman! Historiskrivningen är följande: Närsamverkanspartierna skulle arbeta fram propositionenoch tog upp frågan om vi skulle välja opt in eller optout var regeringen mycket tydlig på den punkten attopt in skulle gälla.När sedan propositionen kom på bordhar man gjort en kovändning. Anledningen till detkänner vi också till. Det var att svenskt näringsliv inteville ha den lösningen. Då valde man att gå på denlinjen, mot vilja, mot den enadekonsumentrörelsen, mot partier i och ävenmot ganska många socialdemokrater i riksdagen.Jag tycker att det var synd att ni duckade och attni hade en sådan tilltro till registret. När propositio-nen lades fram hade ni direkt kunnat välja att stödjamotionen som gick i en annan riktning. Det gjorde niinte. Det är jag besviken på.Anf. 149 () replik:Fru talman! Vi hade inte kommit ett dugg längre ifrågan än vad vi är , . Jag tyck-er egentligen att det känns lite trist att vi ska diskuteravad som hände förra gången vi diskuterade den härfrågan.EU har tagit itu med frågan. Det hade mangjort oavsett hur vi hade svarat förra gången. Detutredningsarbete som har gjort ären bra grund. Vi vet att det inte fungerar. Då kan vimed fog säga att vi vill ha opt in-lösningen.Jag hoppas verkligen att EU kan enas så att detblir en opt in-lösning för hela EU. Sedan hoppas jagatt det kan genomföras i större områden än bara inomEU. Ska opt in-lösningen ha något verkligt genom-slag är det bra om vi får en global överenskommelse.Det hoppas jag att vi ska kunna få tack vare EU.Anf. 150 ():Fru talman! Vi diskuterar någonting mycket spän-nande, nämligen konsumentens situation i IT-världen.Det är inte alls en enkel fråga. Det är t.o.m. svårt atttala om det därför att det finns så många speciellanamn och begrepp att använda - opt in och opt out.Det är därför ofta svårt att ta ställning.Jag minns när jag kom in i hösten 1999att vi diskuterade den nya bokföringslagen. Den lag-texten skulle också anpassas till IT-världens verklig-het. Jag minns mycket väl att vad vi bestämde då intekunde passa in i IT-världens verklighet.Jag är säker på att vi här i kommer att taupp frågan på nytt, på samma sätt som vi nu tar uppfrågan om opt in och opt out.Det är väldigt svårt att i ett enda land spika fastbestämmelser och lagar innan de internationella över-enskommelserna är någorlunda tydliga. harvi en skyldighet att stärka positionen för konsumen-ten i det egna landet. Den skyldigheten är lika starksom alltid.Detta är en mycket svår balansgång. Därför villjag framför allt tala om en motion som harlämnat in och som jag inte hade möjlighet att ta uppunder utskottets arbete. Det gäller motionen T409yrkande 1, som jag yrkar bifall till. Jag är mycketmedveten om att vi inte kommer att få igenom det ivoteringen . Men jag vill göra en markering införden kommande verksamheten.I den motionen talar om en som ska arbeta för att stärka konsumen-tens ställning i IT-världen. Myndigheten ska ge stödoch information till konsumenten men också hjälpanäringsidkare som verkar inom IT-världen. Myndig-heten ska föra en ständig diskussion om etik inom IT-handeln och skulle kanske också kunna arbeta medcertifiering för näthandelsföretag.Jag tycker att det är värt att vi satsar ordentligt påden idén i fortsättningen. Det är klart att en sådantanke kommer att behöva lite mer tid och ansträng-ning för att föras i hamn. Men vi är säkra på att detkommer att hända så småningom.Jag ska inte tala så mycket . Jag ska inte fyllahela min talartid, eftersom jag inte tycker att det be-hövs. Har man ingenting att säga är det mycket bättreatt hålla tyst. Jag vill bara markera att det är glädjan-de att frågor om diskriminering, mäklare som diskri-minerar och diskriminering vid kreditgivning har lyftsfram i olika motioner.Det fanns ingen anledning att jobba vidare meddessa frågor i detta betänkande eftersom och har ettmycket långtgående arbete på gång inom dessa områ-den. Jag till tacka mina riksdagsvänner som tog uppdessa frågor. Med detta avslutar jag mitt anförande.Anf. 151 ():Fru talman! Jag missade möjligheten till replik-skifte tidigare. Jag vill kort ta upp frågan om nät-verksförsäljning.Den motion som finns i betänkandet och som av-styrks är en signal och egentligen en vädjan från demsom seriöst håller på med just nätverksförsäljning attregeringen ska engagera sig i dessa saker med regel-verk osv. så att det blir seriöst över hela marknaden.Jag hörde ingen kommentar om det i anförandettidigare. Jag vill därför vända mig till den frågan och eventuellt få ett svar på det.Anf. 152 () replik:Fru talman! Jag vill be om ursäkt för att jag glöm-de bort att kommentera det. Det pågår ett arbete påEU-nivå. Vi känner att vi inte vill förgripa det, utan viväntar på vad resultatet blir. Det får vi behandla sena-re när vi får besked om vad det blir. Det var synd attjag glömde bort att kommentera det.Anf. 153 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret. Det är bra attfrågan har kommit upp. Man väntar på att arbetet skaskyndas på. Vi har markerat det genom att ta uppfrågan och reservera oss. Jag hoppas att man skyndarpå arbetet också inom EU och i Sverige.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §. )11 § Immaterialrättsliga frågorFöredrogslagutskottets betänkande 2001/02:LU17Immaterialrättsliga frågor.Anf. 154 (m):Fru talman! Vi har att behandla lagutskottetsmotionsbetänkande som tar upp olika immaterialrätt-liga frågor väckta i motioner från den allmänna mo-tionstiden . Flertalet motioner avstyrks rutin-mässigt med hänsyn till pågående utrednings- ellerberedningsarbete. Vi moderater deltar dock i tvåreservationer, och vi beklagar att utskottsmajoriteteninte anser sig kunna gå på vår linje.Den ena reservationen - nr 4, som jag för övrigtber att få yrka bifall till - vänder sig mot att statenalltjämt ska utse ordförande och två ledamöter i upp-hovsrättsorganisationen . fårnog upphovsrättsorganisationerna i allmänhet ochkanske i synnerhet anses stå så starka att stateninte nödvändigtvis ska behöva hålla sin hand inne iverksamheten.Numera har vi faktiskt också fått sällskap i denuppfattningen av åtminstone två socialdemokratiskaledamöter i denna kammare av vilka den ene dess-utom har varit ordförande i kulturutskottet.De hävdar i sin motion att det statliga engagemanget iSTIM t.o.m., som det heter i motionen, kan få negati-va kulturpolitiska effekter.Det är bara att beklaga att dessa socialdemokratis-ka motionärer inte har fått sina s-kamraters öron i justdenna fråga. Till saken hör nämligen också, fru tal-man, att 1995:84 i sitt slut-betänkande föreslog att staten inte skulle utse ordför-anden och två ledamöter i eftersomdet skulle kunna ge intrycket av något slags neutralstatlig instans, vilket inte rimmar med organisationenroll som partsföreträdare för upphovsmän.Utskottsmajoriteten anför nu tvärtom att motiverar offentlig insyn liksomdet faktum att har att tillämpa internationellakonventionsförpliktelser.Man skulle möjligen kunna hysa viss förståelseför det resonemanget om det hade varit så att organi-sationen hade befunnit sig i ett uppstartningsskede.Men är den etablerad, och behöverinte inta en särställning i detta avseende jämfört medandra upphovsrättstagarorganisationer. Varför har i såfall inte dessa andra organisationer också av statenutsedda företrädare i sina respektive styrelser? kanman ju stillsamt undra. En del av dem har ju dess-utom att tillämpa internationella konventioner när detgäller att bevaka rätten till upphovsrättsliga ersätt-ningar för sina medlemmar.Nej, fru talman, det går inte att frigöra sig frånmisstanken att här finns någon oklar prestigelåsning ibotten av ganska oklar grund.Den andra reservationen, nr 5, tar sikte på att upp-dra åt regeringen att låta utreda förutsättningarna atteventuellt införa en s.k. arenarätt, droit de stade, somman säger på franska, också i svensk rätt. Den finns ien del andra europeiska länder. Det är framför allt avintresse att utröna om man kan stärka - om uttryckettillåts - informationsupphovsrätten för arrangörer avidrottsevenemang och där eterburna eller kabeldistri-buerade sändningar kan bli aktuella för försäljning tillnågot produktionsbolag eller sändande TV- ellerradiobolag.Här kommer också frågan om äganderätten tillvisst evenemang in i bilden och principfrågan huruvi-da någons rätt här kan anses ha företräde framförnågon annans. Detta bör enligt vår mening närmarebelysas, inte minst i ljuset av de erfarenheter somvunnits sedan EG-direktivet implementerades ochbl.a. genom propositionen om den s.k. TV-listan.Fru talman! Vi moderater står alltså bakom reser-vation nr 5 men nöjer oss här med att nu yrka bifalltill reservation nr 4.Anf. 155 ():Fru talman! Betänkandet innehåller en rad olikamotionsyrkanden som är välkända för kammaren ochför oss i lagutskottet. Jag kommer därför inte att hållaett långt anförande, utan tvärtom bara att lyfta uppden reservation som vi i vill stödja.Inledningsvis, fru talman, vill jag tala om attVänsterpartiet ställer sig bakom utskottets betänkandeoch de ställningstaganden som är gjorda, med un-dantag av de punkter där vi inte är överens med ut-skottets majoritet.Det gäller bl.a. reservation 2, som handlar om pa-tent på biotekniska uppfinningar eller patent på livs-former. Vi anser att det är en olycklig konsekvens.Jag yrkar bifall till reservationen.Vidare har vi en reservation som handlar om pa-tent på datorprogram.