prot · GQ0934 · 2002-12-11 00:00:00 — är det ett stortproblem att anslagen till scenkonsten inte följer kost-nadsutvecklingen. Det innebär i praktiken att teatrar,dansinstitutioner och musikinstitutioner fårmindre pengar i stället för att anslagen ska följa kost-nadsutvecklingen. På det fria scenkonstområdet finnsdet ingen kostnadsuppräkning över huvud taget.Vilka blir då konsekvenserna? Jag har försökt attsätta mig in i den här frågan ordentligt för att se vaddet beslut som kommer att fatta kl. 5 i dagfår för konsekvenser så att vi är medvetna om dem.När scenkostnadsanslaget 2003 inte ökar på sammasätt som det ökade tycker man att det bordehar föregåtts av en konsekvensanalys, men det finnsingen sådan. Man har inte hunnit att utarbeta någonkonsekvensanalys.Men det är lätt att se att de redan hårt ansträngdabudgetarna för alla teatrar knappast blir bättre. Mannärmar sig det läge där det är omöjligt att hålla enhög konstnärlig nivå på produktionerna. Att då upp-fylla kraven på att man ska spela för barn och ung-dom kan bli väldigt svårt eftersom det ger så lågaintäkter. finns det dessutom risk för attflera scenkonstinstitutioner måste minska personal-styrkan ytterligare. Det är viktigt att vi är medvetnaom det när vi ska fatta beslutet i eftermiddag.Fler och fler orkestrar befinner sig också i eko-nomiska svårigheter. Eftersom sponsorsintäkternadessutom minskar riskerar man att bli tvungen attsäga upp musiker och minska antalet konserter.När det gäller sponsorsfrågan delar vi i vänster-partiet kulturministerns syn på sponsring som honredogjorde för här från talarstolen.Vad beträffar de fria musikgrupperna så tillhör deredan de svaga grupperna på området. När arrangö-rerna får mindre medel genom att anslaget inte upp-räknas försvagas deras ställning tydligare. Det finnsalltså en risk att den svarta ekonomin på området fåren grogrund. Det som vi gemensamt här ikammaren tog ställning för var att vi måste ge de friagrupperna möjlighet att ge sina anställda löner som äravtalsenliga, och folk ska inte ska behöva arbeta påsin fritid utan att få betalt för det arbete som de läggerned.Hur stor är summan för ansökningarna för år2003? Och hur mycket pengar finns det att fördela för2003? Ja, fru talman, regionala och lokala teater- ochdansinstitutioner har ansökt om sammanlagt drygt400 . Och vad kommer attfördelas? Det fattasalltså 30 miljoner om man jämför vad som har söktsmed vad som har ansetts finnas för behov.De regionala och lokala musikinstitutionerna haransökt om , och då är inte pen-sionskompensationen inräknad. Det är alltså drygt 91miljoner kronor som kommer att fördelas. För regio-nal musikverksamhet har ansökningar kommit in tillKulturrådet om , och detär 215 miljoner som kommer att fördelas.Hur ser det då ut för de fria teatergrupperna? Jo,det är som det har ansökts om.Och vad kommer att fördelas? Jo, fru talman, knappthälften, 51,5 miljoner kronor.De fria dansgruppernas behov är ungefär 47 mil-joner kronor. Och hur mycket finns att fördela? De fria dansgrupperna och koreogra-ferna har ansökt om sammanlagt drygt 36 mil-joner kronor. Förslaget ligger på 11,6 miljoner kro-nor, vilket är en tredjedel av vad som förmodligenkommer att fördelas.Till fria musikgrupper, som har kommit in medansökningar om , kommer 11miljoner kronor att fördelas.Det är alltså konsekvenser som kommer att drabbascenkonstområdet och som vi här i ansva-rar för.Avslutningsvis, fru talman, vill jag ta upp desänkningar som förslag faktiskt inne-bär, för så stora sänkningar som föreslåri år har de aldrig föreslagit förut. Det är alltså enökning med jämfört medförra årets sänkningar. Det är alltså sammanlagt över800 som vill minskakulturbudgeten med.Kent , som inte är kvar här i kammaren,efterlyste att vi skulle diskutera an-slagssänkning seriöst. Men är förslagseriösa, fru talman, med sänkningar på över 800 mil-joner kronor? Och när de säger att de vill öka anslagettill de fria grupperna med 20 miljoner, så vad är detModeraterna egentligen är ute efter? Är de ute efteratt institutionerna ska avskeda sin personal för attpersonalen sedan ska starta fria grupper eller ta jobb ifria grupper för att jobba till sämre löner och sämrevillkor? Är det detta som förslag om enbredare kulturpolitik och en satsning på det fria kul-turområdet innebär? Det är en fråga som jag ställermig.Frågan om pensionerna har lyfts fram här tidigare,och det är en viktig fråga. Vi vet att det intekommer att bli några konkreta åtgärder direkt nästaår, eftersom det kanske inte finns så många dansaresom kommer upp . Men det ären fråga som vi i kulturutskottet måste arbeta myckettydligare med. Den måste också smitta av sig på ar-betsmarknadsutskottet och socialförsäkringsutskottetsom också är ansvariga för pensionsfrågan. Dethandlar nämligen inte bara om kvaliteten, om att 67-åringar inte ska spela på , utan dethandlar om 67-åringarnas hälsa. Det finns alltså enanledning till att dansare går i pension , helt enkelt därför att deras kroppar är utslit-na.Med det här, fru talman, vill jag än en gång yrkabifall till reservation nr 2. I övrigt står jag bakom allade förslag som har lyft fram.Anf. 102 ()replik:Fru talman! Att brinner för frågorsom handlar om konstnärernas villkor och scenkons-ten har jag ingen anledning att betvivla. Jag har noguppfattat att det är så. Jag måste ändå få fråga omTasso Stafilidis företräder sig själv eller helaVänsterpartiet.Många av de delar som nu har be-rört mycket engagerat i sitt anförande, som jag tackarför, är precis frågor som lyfterfram i olika motioner. Men det är inte bara det, vi harju också reservationer. Då pratar jag inte om pengar.Jag kan förstå att när har bundit uppsig i ett samarbete med Socialdemokraterna och Mil-jöpartiet klarar man inte av att ansluta sig till Krist-demokraterna när vi anför mer pengar till de friakonstnärsgrupperna, mer pengar till de regionalateatrarna, dansen och musiken, för det är precis vadKristdemokraterna gör. Det kan inte Vänsterpartietvara med på. måste ligga på en lägrenivå.Men i utskottet har vi en reservation som intehandlar om pengarna. Den handlar om att vi vill attregeringen ska komma tillbaka till ochberätta på vilket sätt man beräknar sina pris- ochlöneuppräkningar, som vi kritiserar för att de inteligger på den nivå som krävs för att konstnärer ska harimliga villkor. är inte med på denreservationen som inte handlar om pengar. Jag måstefråga: Företräder sig själv eller helaVänsterpartiet? Om det är det senare måste det varaen lucka som man inte är medveten om.Anf. 103 () replik:Fru talman! Jag företräder inte mig själv, jag fö-reträder . Det som jag lyfte fram härtidigare var just att har ett särskiltyttrande i den fråga som tar upp.Den är så klart intressant att lyfta fram när tre partiersitter och samarbetar i en fråga som rör budgeten. Pågrund av valet har vi inte haft samma insynsmöj-lighet inom de enskilda områdena, till exempel kul-turområdet, som vi har haft under det gångna året.Precis som vi skriver i det särskilda yttrandet och ivåra reservationer kommer vi att driva de här frågor-na i vårt samarbete med regeringen. Det är ytterstviktigt. Därför är det också viktigt att vi som samar-betspartner i det här sammanhanget är tydliga och gårut och talar om att vi står bakom förslaget men att vihar invändningar. Det är just dessa invändningar somjag har lyft fram i talarstolen för att få regeringen attännu tydligare förstå vad det är för frågor som Väns-terpartiet driver just inom scenkonstområdet och hurviktigt det är att vi får de här frågorna lösta. Det ärtrots allt vi som har ansvar för det här.Anf. 104 ()replik:Fru talman! Jag får tacka för sva-ret. Det var precis det jag sade i min tidigare fråga, attjag förstår och har respekt för att det finns ett samar-bete där ni är överens om pengarna. Därför höll jagfrågan lite bredvid min frågeställning. Den handladeom reservation i betänkandet, därvi vill ha en tydlig redogörelse från regeringen för hurman arbetar med frågor som handlar om just pris- ochlöneuppräkning men också om pensionerna.Jag förstår naturligtvis att repre-senterar hela partiet. Men det blir lite märkligt efter-som man ska försvara en majoritetspolitik som manhar kommit överens om och föra en oppo-sitionspolitik. Då uppstår vissa frågeställningar, ochdet är dessa som jag har velat lyfta fram här.Jag hälsar er välkomna till reservationer där viinte talar om pengar, så kan vi göra gemensam sak.Jag utgår från att driver de här frågornaså att vi får se ett resultat. har vi talat omdessa frågor. och jag har diskuteratdem . Vi är fortfarande framme vidsamma fråga än . Det gäller att driva på kanskeännu mer aktivt.Det är riktigt att vi i har ansvar för debeslut vi fattar. Men ansvaret ligger naturligtvis hosmajoriteten. tillsammans med treandra borgerliga partier står inte bakom budgeten. Vihar särskilda yttranden och en annan budget. Vi harmer pengar till kulturen. Vi tar inte ansvar för detbeslut som kommer att fatta om bud-geten på kulturutskottets område.Anf. 105 () replik:Herr talman! sade att Kristde-mokraterna har gemensam budget med tre andraborgerliga partier utöver sig självt. Jag förmodar attModeraterna trots allt inte är inräknade där, eftersomModeraternas kulturbudget ser väldigt mycket an-norlunda ut än Kristdemokraternas.Herr talman! Jag vill ändå påminna GunillaTjernberg om att det under de gångna fyra åren harfunnits och även i detta betänkande finns reservatio-ner som har tillsammans med andrapartier, framför allt med Centerpartiet.Det har hänt väldigt mycket på detta område. Närvi kom in 1998, om ihåg, och när vi debatterade scenkonstområ-det var det väldigt många områden som viäven då var överens om.Om kommer ihåg hände detväldigt mycket . Mycket av det videbatterade blev faktiskt infriat förraåret. Tyvärr har det avstannat. Tyvärr har förhand-lingarna inte lett till att det har kommit mer pengar tilldetta område, vilket jag med hela mitt hjärta beklagar.Vi kommer att stå starka och fortsätta att drivadessa frågor. Det kan vara säkerpå. Vi ser att det finns strukturella problem. Det är destrukturella problemen som vi har ett ansvar för, ochdär vi i också tar på oss ansvaret attförsöka driva på och finna olika lösningar. Vi hargjort det seriöst. Vi kommer att fortsätta att göra detunder den nuvarande mandatperioden.Anf. 106 ():Herr talman! Man måste odla sin trädgård. Det ärett bevingat uttryck som vi har fått från . Påfranska säger man: Il faut cultiver notre jardin. Culti-ver är samma som odla. Kultur och odling har ennaturlig koppling. Kultur är odling.Varje odlare vet att om skörden ska bli bra måstedet till mycket av planering, skötsel, näring och såvidare. måste man rensa bort någonting, ochibland måste någonting tillföras. Verklig kultur blirman aldrig färdig med. Kultur är en process somalltid pågår.I den processen är vi välkomna att delta allesam-mans oavsett ålder och bostadsort. Från Centerpartietvill vi påtala att tanken att hela ska leva ocksågäller utbudet av kultur. Vi tror att alla ansvarskän-nande politiker instämmer i ett sådant påstående.I detta anförande vill jag lyfta fram några kultur-områden som känns angelägna utöver dem som Bir-gitta har tagit upp i sitt anförande. Det handlarförst om området Bidrag till vissa teater-, dans- ochmusikändamål. Här vill öka anslagetmed 24 miljoner kronor.Motivet till vårt förslag är att den fria scenkonsten- till exempel teater, sång och dans som utövas vidsidan av institutionerna och som inte bedrivs påkommersiella villkor - är en konst som har mycketstor betydelse för svenskt kulturliv.Hade vi inte de fria teatergrupperna skulle antaletscenföreställningar minska med närmare entredjedel och för barn och ungdom med cirka hälften.Därför är det mycket angeläget med stöd och bidragtill denna viktiga verksamhet.Herr talman! Vi lever i då ämnet historiahar fått reducerat timantal i skolan. Det är då extraviktigt att vår tids människor erbjuds andra tillfällenatt inhämta kunskap om tider som varit. Här har våramuseer en viktig roll.En viktig del av den regionala kulturen är länsmu-seerna. Vi vet att på flera håll i landet har våra läns-museer ekonomiska bekymmer. Därför menar att det finns anledning att utreda länsmuse-ernas ekonomiska situation.I dagens är jämställdhet ett av våra positi-va nyckelord. Därför är det extra viktigt att kvinnorshistoria och kulturella gärningar lyfts fram i olikasammanhang. Här gör museum iSkellefteå en stor insats. Där sker samarbetsprojekt,utställningar, föreläsningar, forskarseminarier ochmycket annat. Detta museum har ett starktkommunalt och regionalt stöd, men det känns angelä-get att komma fram till ett nationellt engagemang.Därför bör museet ges ett nationellt uppdrag under dekommande tre åren och få ytterligare 1 miljon kronori anslag.Herr talman! Hela ska leva. Det gälleräven för de kulturupplevelser som landets kyrkor geross. Genom de många församlingssammanslagning-arna har antalet gudstjänster som Svenska kyrkanerbjuder minskat kraftigt. Detta drabbar framför alltmänniskor på landsbygden. De får färre tillfällen tillkyrkobesök.För dessa människor kan TV-gudstjänsten vara ettalternativ. Därför är det oroande att antalet studiosän-da gudstjänster tycks öka på bekostnad av direkt-sändningar från någon kyrka. Vi vet att för de andligaoch kulturella upplevelserna spelar själva kyrkorum-met en stor roll. Våra fina svenska kyrkor från olikatidsepoker erbjuder både en inre och en yttre miljösom en TV-studio aldrig kan ersätta. Centerpartietanser att även i besparingstider ska TV fortsätta attsända från kyrkor i hela vårt land.När vi talar om kyrkor känns det viktigt att någotberöra den motion som jag har väckt angående kyr-koantikvarisk ersättning. Där berörs den oro somförsamlingar och pastorat känner inför framtiden.Kyrkans ekonomi har kraftigt försämrats, och denkyrkoantikvariska ersättningen är mycket viktig föratt kyrkans byggnader och inventarier kan hållas igott skick. I samband med relationsändringen kyrka-stat beslutades om en årlig ersättning fram tilloch med 2009. Summorna är reglerade. ges 100miljoner kronor, och följande år ökas bidraget.Men oron för vad som ska hända efterår 2009 och den försämrade ekonomin för kyrkan,som man inte kunde förutse inför detta beslut, gör attdet är rimligt att redan nu ompröva bidragssiffrornaoch ge en viljeinriktning om vad som kommer att skeefter år 2009.Kulturutskottet tyckte inte att det fanns anledningatt riva upp beslutet om ersättningsnivåerna. Jag be-klagar detta men hoppas kunna återkomma i någotsammanhang för att närmare berätta om den bistraekonomiska verklighet som hotar flera av de kultu-rella pärlor som våra kyrkor representerar.Herr talman! Kultur är viktigt. Kultur är kul. Detär tur att vi är många som tycker så.Anf. 107 ():Herr talman! Inledningsvis vill jag lyfta fram dehundratusentals människor som arbetar medkultur men som inte har nämnts här , nämligenlärarna i skolor, på musikskolor och kul-turskolor. Själv är jag svensklärare och är i och försig van vid ganska fulla salar. Jag har jobbat väldigtmycket med litteraturen. Jag har sett minakolleger arbeta med musik, trä- och metallslöjd, tex-tilslöjd och bild. Historielärarna har jobbat med sinadelar. Kören har tränat. Jag tycker att det är viktigt attvi har med oss att kulturbildning pågårvarje dag runtom i landet.I mitt anförande ska jag framför allt koncentreramig på kulturskaparnas villkor, och då framför alltbildkonstnärernas villkor. Jag tar utgångspunkten i ettbrev som vi som sitter i kulturutskottet fått av Stock-holmskonstnärinnnan . Jag antaratt ni har läst det brevet.Hon berättar om sin situation som aktiv skapandekonstnär i dagens . Hon berättar om utställ-ningar hon producerat och vad hon har fått i ersätt-ning för dessa. Hon redogör också för hur skatternaslår på hennes inkomster och hur hon skulle vilja attkonstnärernas villkor skulle vara.Jag tycker att hon är ett utmärkt exempel på varförvi moderater särskilt tar upp kulturskaparnas villkor.Det är vi moderater som särskilt uppmärksammar justden här speciella situationen. Vi tror också att vi harlösningar på problem.Kulturpolitiken måste garantera mångfald, konst-närlig frihet och kvalitet och tillåta det experimentellaoch det udda. Alltför många sätter likhetstecken mel-lan institutioner och kulturpolitik när det i självaverket handlar om den enskilda människan och denenskilda konstnären.För att uppnå detta krävs en politik som minskarskatter, byråkrati och regler som missgynnarkulturskaparna. Vi har förslag för att ge landetskonstnärer goda och trygga förhållanden. Kulturar-betsmarknaden är problematisk och försörjningssitu-ationen för många konstnärer har försämrats. Dagensarbetsmarknadspolitik är oftast ett hinder för utveck-lingen eftersom den inte i tillräckligt hög grad tarhänsyn till kulturskaparnas speciella villkor.Konstnärer har generellt låga inkomster av sittkonstnärliga arbete. I genomsnitt kommer endastomkring en femtedel av inkomsten från detta arbete.Bildkonstnärerna är den konstnärskategori som har delägsta bruttoinkomsterna.Även mycket låga inkomster beskattas med kom-munal inkomstskatt. Därutöver ska egenavgifter be-talas. Konstnärernas låga inkomster medför att denhöga beskattningen utgör ett hinder för flertalet attförsörja sig på den inkomst som de har från sinkonstnärliga verksamhet. Ofta behövs kompletterandeinkomster från ytterligare arbeten. är ju detland som beskattar låginkomsttagare allra högst.Moderaterna har föreslagit att man ska höjagrundavdraget, vilket i allra högsta grad skulle gynnajust den här gruppen.Vi moderater eftersträvar också ett tydligt skatte-system med en enhetlig momssats. Det beror på att vivill undvika riktade och speciella momssatser påolika saker. Det tydligaste exemplet på inkonsekven-sen i dagens momssystem gäller skillnaden mellanom en konstnär själv säljer sitt verk eller väljer attlåta en gallerist göra det. Den frågan har ju tagits upphär tidigare. inträder moms för bildkonst-närer vid egen försäljning . Om honeller han väljer att låta en gallerist sälja tavlan blirmomssatsen 25 %.Vi föreslår att det tillsätts en utredning om engemensam momssats för kultursektorn. I denna ut-redning måste också gallerimomsfrågan belysas.Att sänka skatten har en stimulerande effekt. Det har vi sett inte minst på den sänkta bok-momsen. Varför skulle inte det här receptet kunnaanvändas i andra sammanhang.Vi föreslår alltså en gemensam momssats förkultursektorn.I dag är inte inköp av konstföremål avdragsgillaför företag. Vi vill ändra på det. Företag bör få av-dragsrätt för inköp av konst och för sina konstnärligautsmyckningar. Det innebär att fler människor får delav god konst och kultur på sina arbetsplatser, ochsamtidigt får konstnärerna en större avsättning försina alster. Det blir en större efterfrågan på deraskonstnärliga verk.Cirka hälften av bildkonstnärerna har sin arbets-lokal i eller i anslutning till bostaden. Med dagensinkomstskattelag är avdrag för arbetsrum mycketsvåra att få godkända i deklarationen. Det vet vi riks-dagsmän också. Därför bör man utveckla rätten tillavdrag för arbetsrum eller ateljéer.De flesta småföretagande konstnärer har svårt attleva på sina intäkter från den konstnärliga verksam-heten. Det är därför angeläget att förbättra förutsätt-ningarna för konstnärer beträffande bland annat skat-ter, byråkrati och krångliga regler. Det gäller moms-inbetalningar och egenavgifter. Regler som kringgär-dar småföretagare måste förenklas och avskaffas. Jagvill peka på några förslag som skulle göra livet enkla-re för våra konstnärer.Den av regeringen tillsatta Småföretagsdelegatio-nens rapport innehåller en lång rad förslag som är aven sådan art att de dramatiskt skulle underlätta försmåföretagen utan att ge upphov till statsfinansiellakostnader. presenterade delegatio-nen 81 konkreta förslag till regelförenklingar. Störredelen av de här förslagen är fortfarande inte genom-förda. Jag vill uppmana regeringen att ta del av ochgenomföra de förslagen. Det skulle i högsta gradunderlätta för konstnärer och konsthantverkare.Ytterligare en frågan som jag vill nämna handlarom upphovsrätten. På samma sätt som företagare iandra branscher kan trygga sin försörjning med hjälpav till exempel patent och mönsterskydd måstekonstnärer kunna känna sig säkra på att lagar ochregler om upphovsrätt ger dem fullgod säkerhet så attderas verk blir skyddade. Så är inte fallet i dag.Olika bidrag, stöd och ersättningsformer finns ju,och de bygger på att det ges bidrag . Mennär det finns så många olika stödformer är risken attersättningarna går till kulturadministratörerna snarareän till kulturskaparna. Projektmedel är i hög gradknutna till institutionerna i stället för till den eller dekonstnärer som ska utföra arbetet. Det finns rättmycket statistik om detta.Vi förordar i likhet med konstnärerna att statensstöd inriktas på att öka de yrkesverksamma konstnä-rernas möjligheter att få ersättning för det arbete deutför och möjliggöra att verken visas och framförsinför publik. Villkoren för de professionella konstnä-rerna ska vara sådana att de kan basera sin försörjningoch inbetalning till socialförsäkringssystemet påersättning för utfört arbete.En ökad efterfrågan på konstnärernas alster ochkompetens leder till ökade arbetsmöjligheter, ochdärmed till ökade inkomster. I stället för selektivastöd och bidrag ska statens åtgärder inriktas på attförbättra konstnärernas arbetsmarknad och därmedderas möjligheter att försörja sig.Två typer av ekonomiska förhållanden är karakte-ristiska för konstnärsyrket. Det ena är etableringen.Det tar att etablera sig som konstnär. Detandra är att inkomsterna är så ojämna över tiden.Detta visar med tydlighet behovet av ändrade och merindividanpassade system. Samma sak gäller med detrygghetssystem vi har. Där borde man kunna hatilläggsförsäkringar som täcker inkomstförluster ochett skattesystem som gör att man kan fördela ut sinainkomster över tiden.Pensionssystemet har redan omnämnts här, så detska jag inte ta upp. Men det finns exempel på kom-plement till det allmänna socialförsäkringssystemetsom kan administreras av de olika konstnärsförbun-den. har något sådant.Herr talman! Kulturen ska vara en fri och obun-den kraft i samhället och ge förutsättningar för ettkulturellt växande . Genom en större enskildsektor och ett starkare civilt samhälle kan såväl män-niskor som företag växa. Vi moderater har en klar ochgenomtänkt politik för att förbättra kulturskaparnasvillkor. Vi har visat på en förändring av politiken påen rad områden och har en rad punkter om detta ivåra förslag. Det skulle innebära väsentligt förbättra-de arbetsförhållanden för och allalandets konstnärer.Avslutningsvis vill jag betona att det är självklartatt konstnärer bör kunna basera sin försörjning påersättning för utfört konstnärligt arbete och inte påbidrag. Därmed försäkras kulturen också oberoende.Anf. 108 () replik:Herr talman! Med viss tveksamhet begär jagreplik. Jag tycker att inlägget från ärnågot märkligt. De flesta av de frågor hon tar upphandlar faktiskt om andra utskotts verksamhetsområ-den - arbetsmarknadsutskottet, skatteutskottet ochsocialförsäkringsutskottet. Jag märkte väldigt lite avkulturpolitik.Men i ett fall kan jag för en gångs skull hålla meden moderat talare, nämligen i fråga om att ni är väl-digt konsekventa i er politik. Ni tror att sänkta skatterlöser alla problem. Om vi ska få mer kulturell mång-fald och ett bättre kulturliv ska vi sänka ersättningenoch bidragen till konstnärerna, föreslår ni, och sedanska någon sorts dynamiska effekter lösa detta. För egen del är jag mycket skeptisk tillden ståndpunkten.Anf. 109 () replik:Herr talman! Ja, man kan se det så. Men vi harlagt fram en politik som gäller hela politikområdet.Vi har motionerat i utskottet för att markera att vitycker att saker och ting hänger ihop. Om vi nu ikulturutskottet ägnar oss åt bidragsgivning och tyckeratt vi kanske ska se på medborgarna, i det här falletkonstnärerna, på ett lite annorlunda sätt måste viockså lyfta fram de alternativ som vi tycker är bra.