prot · GQ0912 · 2002-11-06 00:00:00 — Under den gångna mandatperiodeninnebar resurstillskott till kommunsektorn, som s, voch mp kom överens om, att vi i stort sett kom tillba-ka till nivå vad gäller personalresurser ivård, skola och omsorg. I den så kallade 121-punktsöverenskommelsen mellan s, v och mp, somgäller den här mandatperioden, framgår på ett flertalställen att vi gemensamt har ställt ut löften om merresurser till kommunerna. Det handlar om fler lärare iskolan, fler anställda i förskolan och 20 miljarder tillvården för att köerna ska kortas och kvaliteten för-bättras. En viktig åtgärd är att höja lönenivån i kvin-nodominerade yrken. "För att klara detta och för attanställa fler kommer kommuner och landsting att gesökade resurser . "skrev vad gäller kom-munernas ekonomi att de samlade ekonomiska resur-serna ska vara tillräckliga för att möta medborgarnasbehov och förväntningar. Finansieringen av de kom-munala verksamheterna ska bygga på att kommuner-na i största möjliga utsträckning står på egna ben iekonomiska hänseenden. Finansieringsprincipen skatillämpas fullt ut i samband med statliga beslut.Hur ser det då ut? Är de samlade ekonomiska re-surserna tillräckliga? Många politiker i kommu-ner och landsting håller på att göra färdigtsina budgetar . Många av dem har detsvettigt. De ska få sin budget i balans. Kostnadernafår inte överstiga intäkterna. Jag vet också att kost-nadsexplosionen till följd av LSS-reformen gör detytterligare jobbigt att klara en budget i balans. Kom-munförbudet skriver att bruttokostnaderna för handi-kappomsorgen har ökat , eller 10 miljarderkronor, under perioden 1997-2000.Den så kallade LSS-reformen - LSS är en rättig-hetslag - har inneburit en betydande livskvalitetshöj-ning för många funktionshindrade. är denstatliga reformen kraftigt underfinansierad. Här harinte finansieringsprincipen fungerat. Med en funge-rande finansieringsprincip skulle staten ta kostnads-ansvaret för denna rättighetslag. Kommunerna stårredan i dag inför att antingen göra stora nedskärning-ar i övrig kärnverksamhet eller att höja skatten medbetydande belopp. vill ha hållbararegler för finansieringsprincipen. Det innebär attstaten och kommunsektorn ska göra en inbördes eko-nomisk reglering när staten fattar beslut om ändraderegler som påverkar den kommunala ekonomin, någotsom inte har fungerat vad gäller LSS-reformen.Ett sätt att stärka kommunernas framtida möjlig-heter att finansiera sin verksamhet är att på olika sättbredda den kommunala skattebasen. Kommunernasskatteintäkter kan öka, och de generella statsbidragenkan minska.Jag ser att min talartid är slut. Jag skulle baraslutligen vilja säga att det är ett problem att statsbi-dragen inte är kopplade till löneökningarna.När i valrörelsen lovade 10 miljar-der kronor till åtgärder för att minska löneklyftanmellan vad kvinnor och män tjänar fanns det belack-are som anklagade oss för att vilja bedriva statliglönepolitik. Varför inte börja minska löneklyftangenom att låta statsbidragen växa i takt med löneut-vecklingen?Anf. 237 () replik:Herr talman! talade om den kommu-nala ekonomin. För att slippa den diskussionen skullejag vilja inleda med att säga att vi båda två talar förden mellankommunala skatteutjämningen.Vad jag funderar över är när , som juhar stött den politik som regeringen förde , pratar om kommunernas ekonomi.Kommunförbundet redogjorde i en rapport föratt finansieringsprincipen borde ha gett kommunerna5 ½ miljarder mer , pengar som intehar kommit kommunerna till godo därför att man harfuskat med finansieringsprincipen. Det skulle ge 5 ½miljoner bara i min lilla kommun. Det betyder mångatjänster och skulle innebära en stor lättnad.Siv Holma talar om kvinnornas lönesituation.Men det är inte mer än sedan Center-partiet lade ett yrkande om en lönerevision inom denoffentliga sektorn för att lyfta upp de lägsta kvinnolö-nerna. Det sade nej till.Också vårt inkomstskatteförslag, som faktiskt re-jält skulle bredda den kommunala skattebasen, sadeVänsterpartiet nej till.Det är stor skillnad mellan retoriken och prakti-ken!Anf. 238 () replik:Herr talman! Först några ord om finansiering-sprincipen. Om jag har räknat rätt när det gäller Cen-terpartiets ekonomiska motioner och hur mycketCenterpartiet skulle vilja öka kommunsektorn klararman inte av vad här har uttryckt.Jag uttrycker mig på följande sätt. Kommunsek-torn behöver mer resurser för att klara av att höjalönerna i kvinnodominerade verksamheter. Det räckerinte med en lönerevision. Jag tycker att det är oför-tjänt att gör det till en politisk poäng.Det viktiga i sammanhanget tycker jag är att ocksåvidta åtgärder som får avsedd effekt. Tyvärr ges detinte med vad beskriver kring eko-nomiska politik i de här sammanhangen.Anf. 239 () replik:Herr talman! Ja, vi lägger till ganska många flermiljarder till kommunerna i vårt budgetförslag. Fram-för allt har vi varit väldigt noga med att följa finansie-ringsprincipen. En enig styrelse i Kommunförbundetkritiserade majoriteten och sade att här fattas 5 ½miljarder. Det var förra mandatperioden. Vi får väl sehur mycket som fattas den här mandatperioden.Om vi ska prata kvinnolöner finns det två sakersom kan göras. Dels kan man göra en lönerevisioninom den offentliga sektorn. Detta har Vänsterpartietsagt nej till. Dels kan man faktiskt sänka skatterna förmänniskor med de lägsta inkomsterna.Under de senaste fyra åren har ni medverkat tillskattesänkningar som handlat om att sänka fyra gång-er mer för den som tjänar än för den somtjänar . Detta drabbar kvinnor oerhört hårt.Dessutom har ni sett till att stänga in kvinnor i denoffentliga sektorn genom att vara med och rösta förstopplagar som inte har gett kvinnorna möjligheter attskaffa annan försörjningsform än anställning inomden offentliga sektorn där de väldigt tydligt lönedis-krimineras.Anf. 240 () replik:Herr talman! När det gäller lönerevisionen vill jagminnas att när finansutskottets betänkande i samman-hanget behandlades var uppfattning ifrågan tillgodosedd. gör en politisk poäng avatt den här motionen inte blev bifallen, men i sak varden tillgodosedd.Sedan har vi frågan om den offentliga sektornsförstärkning och så vidare. Under denna mandatperi-od kommer jag - jag nämnde i min uppräkning att detfinns ett gott underlag för att förstärka den offentligasektorn - att arbeta för att se till att det görs på ett sättsom säkert inte hade klarat av vare sig i enblågrön mittenregering eller i en renodlat borgerligregering. Jag känner mig alltså ganska trygg i denförvissningen.Det finns problem med att sänka skatten för atthöja lönen. vet lika väl som jag att det ärviktigt att ha en pensionsgrundad lön - detta för attkunna ha en vettig ålderdom och få en vettig pensionnär man blir pensionär. Det kravet tillgodoses inte närman sänker skatten.Anf. 241 () replik:Herr talman! Jag har noterat att har enlång rad behov som hon vill tillfredsställa - LSS-reformen och andra reformer och utgifter. Det ärfråga om enorma behov.Jag har en mycket enkel fråga: Hur skapas denekonomiska tillväxt som skulle göra dessa reformermöjliga?Anf. 242 () replik:Herr talman! Hur skapas tillväxt? Ja, det uttrycktejag i början av mitt anförande. Det handlar om syssel-sättning - om att ha hög, ja, full, sysselsättning, omatt ha arbete åt alla. Det skapar det välståndsbringan-de som man kan använda sig av när det gäller attfördela. Naturligtvis ingår i detta att vi har företag.Om trodde att jag skulle säga attjag är företagsfientlig, så kan jag säga att det är heltfelaktigt. Jag tror att iriksdagen kommer att upptäcka att tillexempel har en relativt hyfsad småföretagarpolitik.Anf. 243 () replik:Herr talman! En tidigare ledamot av skatteutskot-tet drev en mycket företagsvänlig skattepolitik -åtminstone försökte han göra det - men han kördehuvudet i väggen och lämnade salen.Det är klart att sysselsättning, och hög sysselsätt-ning, är väldigt viktigt. Men man kan inte vara sys-selsatt i vad som helst - säg av AMS, för att ta ettextremt exempel. Jag menar att det är en alldeles förenkel syn som här kommer till uttryck. I Afrikasfattigaste länder arbetar människor oerhört hårt och imånga timmar. Problemet är att de har en väldigt lågproduktivitet.Jag kan omformulera min fråga. Vi har arbetslöshet - lite grann beroende på hur manräknar. Hur ska vi få det så att de människor som ärsysselsatta också har en hög produktivitet?Eller låt mig göra frågan lite mer specifik och in-riktad på det kommunala: Hur kan man tänka sig attändra det kommunala skatteutjämningssystemet ochincitamenten vad gäller kommunernas användning avekonomiska resurser på ett sådant sätt att tillväxt ochproduktiv sysselsättning främjas? Det är ju inte barautgifter utan också en inkomstsida att tänka på.Anf. 244 () replik:Herr talman! Vi har duktiga företrädare i skatteut-skottet. och har gjort,och kommer också fortsättningsvis att göra, bra insat-ser när det gäller detta, så kan varaväldigt lugn.Jag förstod inte riktigt frågan om utjämningssys-temet. Men principiellt tror jag på en rättvis utjäm-ning - ett inkomst- och kostnadsutjämningssystem äri sig produktivt. Rättvisa är i sig produktivt. Ingentingtalar för att stora klyftor i samhället skulle vara inci-tament för att få människor att bli mer produktiva. Ioch för sig motsägs väl det av ex-empel om Afrika.Syftet med nuvarande utjämningssystem är attutjämna strukturella och opåverkbara skillnader mel-lan olika kommuner. Skattekraften är ett sådant ex-empel. När det gäller inkomstutjämningen tycker jagatt det absolut viktigaste i utjämningssystemet är justutjämningen av inkomster när det gäller skattekrafteni hög- och låginkomsttagarkommuner.Anf. 245 () replik:Herr talman! Det var bra att förtydli-gade sig i replikskiftet. Hon tyckte ändå att det är braatt vi har företag för att kunna betala allting. Det är enbra start. Frågan är om man tycker att det så bra att vihar företag att man är beredd att driva en politik somhandlar om att folk ska vilja starta företag, att företagska växa och göra det här i vårt land. Som jag för-sökte förklara för tidigare kan maninte betala sjuksköterskor med skatt på sjuksköter-skor. Då är hög sysselsättning viktig, inte bara attmånga människor jobbar utan också att de jobbareffektivt och bra. Man är sysselsatt om man till ex-empel är sjukskriven och hemma.Målet för den höga effektiva sysselsättningen,, kommer inte att nås. Det kommer att plana utoch sjunka lite grann. Därför är min fråga om SivHolma skulle kunna ta i repliken för attutveckla hur man vill göra för att få folk i jobb.Anf. 246 () replik:Herr talman! Jag vill börja med att säga en sak tillKarin . Att sätta det privata gentemot detoffentliga blir lite konstigt. Ta till exempel en sjuk-sköterska som jobbar i ett privat sjukhus och betalarskatt. Det är bättre, och det genererar mera av värdeför att klara av välfärden.Det finns många åtgärder som måste vidtas för attklara sysselsättningen. Vi har ett mål på . Precissom sade i sitt anförande ligger vi nupå , och det finns risk för att man inte kan klaraav att komma upp till 80. Det krävs, enligt Vänster-partiets sätt att se på detta, ytterligare åtgärder, därkampen mot ohälsan är en viktig åtgärd för att heltenkelt få bukt med de ökande, accelererande sjuk-kostnaderna.Anf. 247 () replik:Herr talman! Det är väldigt intressant. Det verkarsom att ni i det röda laget helt enkelt inte har klart förer sambanden, att det är den privata sektorn sommåste skapa resurserna så att man kan använda demtill de viktiga och bra saker som vi finansierar i denoffentliga sektorn. Den sjuksköterska som jobbar i ettprivat vårdföretag men vars verksamhet bekostas avoffentliga medel jobbar i det sammanhanget på exaktsamma villkor som om hon vore i den offentligasektorn. Det måste likafullt finansieras från annanprivat verksamhet.Det är en fråga som jag skulle kunna bolla tillba-ka. När det nu är så att de sjuksköterskor som jobbar ide privata vårdföretagen har lägre sjukfrånvaro, högrelöner och trivs bättre, varför är det dem ni vill be-kämpa i stället för att bejaka det? Vi får mindre ut-gifter och mera nöjda sjuksköterskor och patienter.Det är det som är den stora vinsten. Varför skjuter niin er på de vårdföretag som har lägre sjukfrånvarooch högre löner?Anf. 248 () replik:Herr talman! Först och främst skulle jag vilja sägaatt det inte finns något samband mellan höga skatteroch låg sysselsättning. är ett sådant land somhar en relativt hög skattenivå, men vi har också en lågarbetslöshet och en hög sysselsättning jämfört medmånga andra länder. Det resonemang som Folkpartietmed flera tar upp är att det skulle vara tillväxthäm-mande att ha höga skatter. Som jag sade är rättvisaoch trygghet produktivt.Att inte vara förtjust i att privatisera den offentligasektorn handlar om att vi vill ha skola, vård, omsorgsom är tillgängliga för alla och som styrs av behov,att grunden inte är att man ska ha en tjock plånbok.Det handlar om att säkerställa vård, skola, omsorgutifrån behov i offentlig regi, vilket man förlorar närdet är privatiserat.Anf. 249 ():Herr talman! Ärade ledamöter och åhörare! Vi haren ganska allvarlig ekonomisk situation i med en vikande internationell konjunktur, dras-tiskt sänkta börskurser, en marknad i somvacklar och där hushållens tilltro till den framtidaekonomiska utvecklingen har sjunkit ned på en nivåsom bedöms som oerhört alarmerande.Samtidigt har vi i stora ekonomier somockså vacklar. Vi har i en exportindustri somhar fått sälja mindre och där kurvornahar brutits, särskilt under den senaste månaden. Vihar drastiskt ökade sjuktal, och vi har i den lågkon-junktur som vi befinner oss i ökande kostnader i deolika trygghetssystemen. Vi har sjunkande värde påkronan, någonting som långsamt gör oss alla fattiga-re. Dessutom har vi ett utbrett missnöje med vårdenoch skolan hos de människor som är väljare, skatte-betalare och också konsumenter i den offentliga sek-torn. har en av de stora fackliga organisa-tionerna, , sagt upp sitt avtal för revision.Det handlar om ett stort förbund med många kvinnli-ga medlemmar, anställda i den offentliga sektorn, ettförbund vars medlemmar inte har sett frukterna avden högkonjunktur vi just har gått igenom och somdärför bär med sig ett missnöje som i den här situa-tionen blir oerhört farligt.Å andra sidan har vi en regering som under fyra århar försummat att vidta de strukturreformer som hadebehövts, en regering som har ägnat sig åt att spenderai stället för att konsolidera och, skulle jag vilja säga,fundera över den här situationen.I torsdags, , kom en rapportfrån om lönebildningen. Vi stårinför en ganska djup ekonomisk diskussion i Sverigeframöver, eftersom scenariot för omröstning om etteventuellt medlemskap i tornar upp sig.I denna situation har i sinrapport pekat på lönebildningen som en viktig faktorför hur det ska inom eller utanför EMU i fortsättning-en. Lönebildningen är en viktig faktor med tanke påatt vi ligger för högt i fråga om lönebildningen, runt5 %. Optimalt är 3 ½ %. Det är siffror som all exper-tis pekar på som den nivå som vi egentligen borde ha.Vad medför en lönebildning som fungerar på detviset att den ger 1-1 ½ % för hög nivå? Ja, det med-för till exempel att sysselsättningsmålet blir omöjligtatt uppnå. Divergensen mellan regeringens prognoseroch det som redovisar ligger på3-4 %. Och det kostar, det kostar oerhörda summor istatsbudgeten. Det kostar också i minskad tillväxt, entillväxt som under den mätperiod som det handlar omi rapporten skulle, om man kunde hålla lönebildning-en på rätt nivå, ge ett reformutrymme på 55-60 mil-jarder. Det är nästan precis det reformutrymme somskulle behövas för att rätta till ganska mycket av detsom många i den här kammaren, men framför alltmånga medborgare, är oerhört kritiska till.I det här läget säger statsministern att lönebild-ningen i fungerar, har upprepat det vid fleratillfällen. Jag skulle vilja höra vad för åsikt i denna fråga. Fungerar lönebildningen,eller fungerar den inte i ?Lönebildningen är ju parternas ansvar, det är jagockså fullt medveten om och respekterar. Ändå finnsdet en tydlig lönediskriminering. Medlingsinstitutetrapporterade att inte ett enda avtal i sista om-gången hade adresserat jämställdhetsproblematiken.Tre förbund hade en låglönesatsning på somindirekt gav en viss jämställdhetseffekt, men annarsfanns det ingenting.Samtidigt har Socialdemokraterna med stöd avVänsterpartiet och under det föregåendeåret ägnat sig åt skattesänkningar, vilket ju är bra.Men problemet är att dessa skattesänkningar är felad-resserade. som det finns en stor gruppkvinnor som inte klarar sitt dagliga liv och sin familjoch som mår dåligt av denna lönediskrimineringsänker man skatten fyra gånger så mycket för densom tjänar jämfört med den som tjänar15 . Det är dessa kvinnor som utgör kärntrup-pen i som reagerar mot detta. Delsligger de på låga lönenivåer, dels kan de inte leva påden lön som de får för ett - som vi alla vet - hårt slit ioffentlig sektor.Då blir min andra fråga till : Hurska man se till att dessa stora grupper av kvinnor fårett konsumtionsutrymme som gör att de kan leva ettdrägligt liv utan att man sätter lönebildningen ur spelpå ett sådant sätt att det totalt äventyrar den svenskaekonomin?Anf. 250 () replik:Herr talman! talar om vikande börskurseri . Vilket tidsperspektiv är det då som avses?Jag undrar om är medveten om att efter detatt budgetpropositionen lades fram harbörskurserna i gått upp med - mellan tum-men och pekfingret - . Men harkanske ett längre perspektiv.När det gäller den sjunkande kronan, vilket per-spektiv handlar det då om? Är eller tvåmånader? Annars är det ju bara som ringar på vattnet.Det säger ingenting. Tala om vilket tid det gäller!Jag ska inte använda min repliktid till att svara påfrågor från den som talar. Dessa frågor får till mig senare.Jag vill bara påminna om att i slutet av 80-taletvar det sjuksköterskornas löner som var problemet. Iriksdagens talarstol stod då den tidens statsministerIngvar och sade: Vi klarar att höja lönernaför sjuksköterskorna om inte alla andra ska kompen-sera sig. Likadant är det för medlemmar.Anf. 251 () replik:Herr talman! Antingen kan man ha respekt förmänniskors problem eller också kan man strunta idem. Vi kan ju diskutera deciler, årsstatistik ochSCB:s arbetssätt över huvud taget. Men min fråga är:Anser - och det har han möjlighetatt ta upp nu eller i sitt anförande - att lönebildningeni fungerar? Håller han med statsministerneller inte?Denna grupp medborgare och kvinnor som har såstor betydelse för svensk ekonomi förtjänar att kunnaleva på sin lön. Dessa kvinnor förtjänar också enhögre lön, men där har vårt förslag om lönerevisionröstats ned. Mycket står arbetsmarknadens parter för,men det finns en del som vi i skatteutskottet och ikammaren kan göra när det gäller konsumtionsut-rymmet för denna grupp kvinnor. Man kan välja att taderas problem på allvar eller att inte göra det.Anf. 252 () replik:Herr talman! Jag anser att lönebildningen i Sveri-ge fungerar mycket bättre nu än vad den gjorde . Den fungerar inte perfekt, men iblandfunderar jag över om man kan nå det perfekta. Ar-betsmarknadens parter i - lägg märke till attjag inte bara talar om de fackliga organisationerna -har tagit ett stort ansvar , och det är värt all respekt. Jag tror att de är påväg att nå det som är så nödvändigt, att löneutveck-lingen i inte får gå snabbare än i jämförbaraländer.Lena Ek får väl göra som jag om hon inte vill hastatlig lönepolitik, nämligen lita på de fackliga ar-betsmarknadsorganisationerna.Anf. 253 () replik:Herr talman! säger att lönebild-ningen har blivit bättre. Mellan vilka år menar handå? Så kan jag fortsätta denna diskussion.Det som vi kan jämföra med är årets resultat iKonjunkturinstitutets rapport. Där konstaterar man attvi ligger 1-1 ½ % för högt för att vi ska kunna klarasysselsättningen och tillväxten på ett sådant sätt att viåstadkomma lite konstruktiva saker i det här landetoch inte bara ägna oss åt att försöka att hitta billigastmöjliga lån därför att statsskulden kommer att öka pågrund av att vi inte klarar tillväxten. Det är ett för-hållningssätt.Det är också ett förhållningssätt hur man engage-rar sig för de människor som har en låg lön. Arbets-marknadens parter förfogar över avtalen, men derasarbete underlättas oerhört mycket om dessa grupperpå ett annat sätt får ett ökat konsumtionsutrymme.Anf. 254 ():Herr talman! Av naturliga och kanske tvingandeskäl består en sådan här debatt mest av deklarationer.Men det får vi försöka att leva med.För min del vill jag för mitt parti och för den soci-aldemokratiska gruppen i skatteutskottredovisa vilka huvudsakliga linjer som kommer attgälla för vår skattepolitik under den kommande man-datperioden. Men vi har naturligtvis ett öppet sinneför att det kan ske väldiga förändringar som vi nu intekan bedöma, och det får vi i så fall återkomma till.Först ska vi ha ordning och reda i ekonomin.Budgettaken ska hållas. Överskottet i de offentligafinanserna ska vara av bruttonationalproduktenöver en konjunkturcykel. Detta måste vi möjligenändra, men det beror på hur diskussionen förs vidfolkomröstningen om EMU. Det får vi återkomma tillsenare. ska överskottet vara avbruttonationalprodukten över en konjunkturcykel. "Socialdemokratin kommer aldrig att medverkatill att ekonomi undermineras. Därför måstereformer vara finansierade. I första hand måste nyaresurser användas för att öka tryggheten och rättvisan.Det måste gå före stora skattesänkningar." Så sade vii den valrörelse som avslutades med valet den 15september, och det gäller lika mycket i dag.Vi har ett högt skatteuttag i . Skälet är heltenkelt att vi ofta i stor politisk enighet bestämt oss fören väg för att komma till rätta med den generellavälfärdens finansiering. Välfärden ska gälla alla, intebara några. Vi kan naturligtvis diskutera vad vi menarmed välfärd. Jag anser att det innebär ett antal resur-ser som gör att vi kan kontrollera våra egna liv ochvåra närmastes sätt att leva.Välfärd rör sig inte bara om ekonomiska tillgång-ar såsom inkomst och förmögenhet. Det handlar ombostad, skola, barnomsorg, sjukvård, arbete och a-kassa om man blir arbetslös. Det är ett livslångt lä-rande. Det är kunskap. Sedan finns det en del annatsom inte har direkt med pengar att göra, nämligentrygghet i ett vitt perspektiv, ett socialt nätverk. Det är delaktighet. Det är att ha politiskaresurser för att kunna hävda sina egna och sina kam-raters intressen.För oss är det inte en tillfällighet - och det tycksgälla för den överväldigande delen av svenska folket- att den gemensamma välfärden i huvudsak skafinansieras genom skatter. Man kan naturligtvis görapå annat sätt. Man kan införa avgifter och försäkring-spremier, men då skulle troligen väldigt många män-niskor med lägre inkomster stängas ute. Vi har valtskattevägen eftersom vi är övertygade om att det ärdet effektivaste sättet att finansiera en välfärd somska tillkomma alla. Lägg märke till att jag säger alla!Det gäller inte bara några, inte och inte ,utan det gäller alla.För oss socialdemokrater i allmänhet och för soci-aldemokraterna i skatteutskott i synnerhethar skatterna tre, kanske fyra uppgifter.För det första ska skatterna betala våra gemen-samma utgifter, och jag vill påminna om de utgiftersom vi ofta i stor enighet har beslutat om.För det andra tycker jag, med all respekt för An-ne-Marie , att de ska vara utjämnande. De skafördelas dels över varje människas livscykel, delsmellan olika grupper.För det tredje ska skatterna vara miljöstyrande. Viska genom exempelvis den tekniska metoden skatte-växling bekämpa sådant som är miljöstörande ellerdirekt miljöfarligt, och det ska vi göra för våra barnsoch barnbarns skull, om vi inte tänker på oss själva.För det fjärde - men det är lättare att säga än attgöra - skulle jag vilja använda skattesystemet som ettkonjunkturpolitiskt medel, alltså höja skatten ochstrama åt när det går för fort och sänka skatten när vibehöver blåsa på. Men jag vet att detta, för jag harvarit med om att försöka, är mycket lättare att säga änatt göra.Herr talman!