prot · GP09113 · 2002-05-27 00:00:00 — Regeringen har själv i budge-ten räknat med att statens intäkter från fastighets-skatten ska öka med nära en miljard under de kom-mande två åren.Nu försöker regeringen inför valet stilla den orosom finns över hela landet genom att tillsätta en ut-redning till. Bara det faktum att det blir ytterligare enutredning innebär en bekännelse av att boskatten ärolämplig och borde avskaffas. villavskaffa fastighetsskatten och sänka förmögenhets-skatten.Finansministern har ett gyllene tillfälle atttala om och tydliggöra hur den kommande utredning-en ska se ut. Vilka ramar och vilka direktiv är det somska gälla? Kommer direktiven att innehålla den sed-vanliga begränsningen att statens skatteintäkter intefår minska? Eller är det så, som jag tyckte att jagkunde läsa mellan raderna i en häromda-gen och som jag tror väckte många förhoppningar, attutredningen ska få fria händer? Är det så att manförutsättningslöst kan lägga fram de klokaste försla-gen?Om resultatet trots allt ska vara oförändrat förstaten, vilka konsekvenser får det för t.ex. villaägarnai ? Det finns mycket som man måste fun-dera på, finansministern, och det finns mycket somoroar dem som bor i småhus.Fru talman! Villaägarna har all anledning att kän-na oro för sitt framtida boende. Att tvingas flytta ären stor personlig tragedi. Jag skulle vilja höra vadministern har att säga för att lugna alla dem som gåromkring med oron för detta och som varje månadängslas över om de måste flytta eller kan bo kvar.Kommer normalinkomsttagare och pensionärer attkunna bo kvar i sina småhus ? Vad ärsyftet med och innehållet i den kommande utredning-en?Anf. 149 Finansminister ():Fru talman! Det är regeringens mycket bestämdasyfte att vanliga inkomsttagare och pensionärer skakunna bo kvar i vanliga småhus, och regeringen hardärför vidtagit en rad åtgärder för underlätta ett så-dant boende. Den inkomst som staten får frånfastighetsskatten är i stort sett densamma som förnågra år sedan. Däremot har det skett en viss omför-delning, och den har just skett till förmån för pensio-närer och inte minst för barnfamiljer. Begränsnings-regeln gäller faktiskt även i kommuner som har rela-tivt höga taxeringsvärden. Pensionärer som bor isådana kommuner har särskild nytta av begränsnings-regeln, och där handlar det oftast om att begräns-ningsregeln har inneburit ordentligt sänkta skatter förpensionärer med låga inkomster.Regeringen har alltså via de insatser som hargjorts sett till att av alla fastig-hetsägare har fått sänkt fastighetsskatt. Vihar sänkt skattenivån, infört begränsningregeln ochgjort förändringar i förmögenhetsskatten som innebäratt det är bara ungefär hälften så många somtidigare betalar förmögenhetsskatt. Intäkterna frånförmögenhetsskatten är lägre . Dettahar varit en väldigt god hjälp just för vanliga barnfa-miljer och pensionärer att kunna bo kvar i sina fastig-heter.Jag skulle vilja hävda att den allra största vinsten,som inte minst barnfamiljerna har gjort av regering-ens ekonomiska politik, är att den räntekostnad somen barnfamilj har för sina småhuslån kanskebara är hälften så stor som den var för fem till åtta årsedan, . I och med att vi haren mycket lägre räntenivå än vi hade under exempel-vis regeringen har barn-familjerna fått sänkta kostnader för sina lån.I väldigt många fall, kanske i de allra flesta, är detfaktiskt så att sänkningarna av lånekostnaderna upp-går till många fler kronor än den höjning som mankan ha fått i de lägen i landet där man har fått höjdafastighetstaxeringsvärden och höjd fastighetsskatt.En stor del av befolkning bor i sådanadelar av landet där man har fått både lägre kostnaderför sina lån och sänkt fastighetsskatt. harju fått en sänkt fastighetsskatt.Man bör inte felaktigt beskriva vad som har häntpå fastighetsskattens område. Men man ska naturligt-vis också understryka att det fortfarande finns pro-blem kvar att diskutera, och det är ett av skälen till attregeringen nu ska besluta om en fortsattöversyn av fastighetsskatten. Syftet med den är na-turligtvis att se om det fortfarande, trots de insatsersom har gjorts, finns grupper som kan råka ut förproblem med de kraftigt stigande huspriser som vi harsett här i och även i andra delarav landet och som har medfört förändringarna i fas-tighetsskatten.Det är också viktigt, vilket inte är en uppgift förden kommande utredningen men för den kommanderiksdagen, för regeringen och framför allt för kom-munerna här i , att se till att vi får igång ett nytt bostadsbyggande. Om några har drivitupp huspriserna och bidragit till de höjda fastighets-skatterna är det väl de borgerliga majoriteter somIngrid Strömbom och andra får ta ansvaret för iStockholms stad, , , och allaandra borgerligt styrda kommuner med en fullständigtmisskött bostadspolitik. Man bygger några hundralägenheter fastän efterfrågan uppgår till tiotusentalsbostäder. Där ligger ansvaret för höjda huspriser, förhöjda fastighetstaxeringar och för höjda fastighets-skatter.Anf. 150 ():Fru talman! talar vi om fastighetsskatt och tillviss del förmögenhetsskatt, inte om låneränta ochannat som varken regering eller riksdag har att be-sluta om.Jag förstår om finansministern är trött på debatterhär i kammaren om fastighetsskatten. Den har disku-terats . Men jag lovar, de diskussioner-na kommer att fortsätta så länge fastighetsskattenfinns kvar och drabbar på det vis som den gör.Det gamla talesättet "mitt hem är min borg" leverkvar hos människor. De vill ha ett hem där de känneratt de kan bo kvar tills de blir gamla, om de nu trivs isin bostad. Det är många som är oroade . Vi harett system med taxeringsvärden, fastighetsskatt ochförmögenhetsskatt som egentligen är ett system utanbroms. Det ministern säger känns inte betryggande.Jag lovar att de som har lyssnat till vad vi har sagt häri dag kommer att vara lika oroade när vi har talat klarti kammaren. Det enda sättet att komma ut ur systemetär att börja med att ta bort fastighetsskatten och sänkaförmögenhetsskatten.Fastighetsskatten är ju så fel. Skatt kan man betalanär man har pengar i handen, först när man har såltsitt hus och gör en reavinst. Huset ger mig inte någraintäkter medan jag bor där. Det är så i grunden fel.Nej, finansministern, avskaffa fastighetsskatten.Anf. 151 Finansminister ():Fru talman! Jag noterar att intevill tala om de sänkta boendekostnader som de flestasmåhusägare har fått genom betydligtlägre räntor. Jag förstår det. har väl iminne en period med en annanregering som lyckades driva upp räntenivåerna väl-digt högt. Det gjorde att lånekostnaderna var oerhörtbetungande för många barnfamiljer.Via den ekonomiska politik som den socialdemo-kratiska regeringen nu har fört och den bud-getsanering som har skett av det där som andra lämnade efter sig har vi kunnat pressatillbaka räntenivåerna och därmed lånekostnaden rättordentligt. Det är en stor hjälp för barnfamiljerna.Men jag förstår att helst vill glömmaden oerhörda förbättring som har skett för barnfamil-jer och andra som har lån på sina småhus.Man kan säga som , att man bor-de avskaffa fastighetsskatten. Jag har tittat efter iKristdemokraternas motioner som ju säger att manvill avskaffa fastighetsskatten. Då har jag upptäckt attfastighetsskatten återuppstår i form av en kommunalavgift. Det är ingen enskild som låter sig luras på detenkla sättet. Å ena sidan säger man att man tar bortfastighetsskatten, som . Å andrasidan inför man en fastighetsavgift. Det ärsamma pengar för småhusägaren. Jag tror att småhus-ägaren har svårt att förstå logiken i att den som ägeren fastighet för och den som ägeren fastighet för ska betala samma fastig-hetsavgift. Det är väl ändå rimligt att man tar någonhänsyn till värdet på de olika fastigheterna.Samtidigt ser jag att , parti, vill öka skatten när manväl säljer sin fastighet. Det är en väldigt kraftig skat-tehöjning som många kommer att höja på ögonbrynenför. Det är en kraftigt höjd fastighetsskatt vid försälj-ning som parti förordar.Överläggningen var härmed avslutad.29 § Svar på interpellationerna 2001/02:467och 492 om alternativa drivmedelAnf. 152 Finansminister ():Fru talman! har frågat när-ingsminister om de medel somavsatts för skattestrategin avseende alternativa driv-medel kan disponeras så att nya pilotprojekt kan be-viljas och hur han avser att gå vidare med arbetet attändra reglerna för pilotprojektdispenser. IngegerdSaarinen pekar på att de i skattestrategin avsattamedlen för att kompensera intäktsbortfallet för engenerell koldioxidskattebefrielse för koldioxidneu-trala drivmedel är mer än vad som behövs på kortsikt, men att de medel som avsatts för pilotprojekt ären otillräcklig summa som knappast medger någranya dispenser. Arbetet inom regeringen är så fördelatatt det är jag som ska svara på den interpellationen.Ingegerd Saarinen har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta för att utvecklingen i ochEU ska vridas åt ett mer gynnsamt håll, så att lagaroch regler stimulerar utvecklingen av alternativadrivmedel i stället för att i bästa fall följa utveckling-en. menar att det svenska regelver-ket kring alternativa drivmedel innebär en detaljstyr-ning och att utvecklingsarbetet styrs ryckigt. IngegerdSaarinen menar dessutom att EG-rättens utformningleder till ytterligare svårigheter.Regeringen har i budgetpropositionen för år 2002lagt fast en skattestrategi för alternativa drivmedelsom kan börja tillämpas . har ien dom ansett att pilotprojektsbe-stämmelsen i mineraloljedirektivet ska tolkas restrik-tivt och enbart omfatta sådana projekt som avserteknisk utveckling av mer miljövänliga produkter.För rena pilotprojekt kan fullständig energiskatte- ochkoldioxidskattebefrielse ges. Till dessa rena pilotpro-jekt har regeringen avsatt perkalenderår. För de koldioxidneutrala drivmedlen harregeringen föreslagit att koldioxidskattebefrielse ges.För detta ändamål har avsatts perår. Detta belopp avses täcka såväl användning avdrivmedel i ren form som i blandning med andraprodukter. har beslutat i enlighet medregeringens förslag.Regeringen gav iuppdrag att analysera möjligheten att revidera ochkomplettera nuvarande bestämmelser om miljöklass-ning av bränslen enligt lagen (2001:1080) om motor-fordons avgasrening och motorbränslen. ska utreda om det är möjligt att genomföraförändringar som innebär att alternativa bränslen,rena eller blandade i bensin eller dieselolja, somsammantaget har lika goda egenskaper som bränslen imiljöklass 1, inte missgynnas i förhållande till kon-ventionella bränslen. I den utsträckning som utred-ningen föranleder det ska verket lämna förslag tilländrade regler för miljöklassning av bränslen. Upp-draget ska redovisas till regeringen senast den 29april 2003.Jag är övertygad om att den 2002 fastlagda skattestrategin kommer att sti-mulera utvecklingen av alternativa drivmedel. Ävenkompletteringen av nuvarande bestämmelser ommiljöklassning av bränslen, i den mån det är möjligt,kommer att gynna alternativa drivmedel. Regeringenkommer noggrant att följa utvecklingen på området.Anf. 153 ():Fru talman! Jag vill tacka finansministern för sva-ret på min interpellation. En del frågor kvarstår dock.Jag skulle vilja gå in på ett mer principiellt resone-mang genom att peka på ett antal avigsidor somsammantaget gör att vi inte har riktigt bra villkor förmiljövänliga fordon och drivmedel.Finansministern tog upp två viktiga åtgärder föratt förbättra situationen. Skattestrategin för alternativadrivmedel är ett bra initiativ, men det finns frågeteck-en.Kommer definitionen av koldioxidneutrala driv-medel att bli klokt utformad, så att den i realitetenstyr utvecklingen mot minskade utsläpp av koldioxid?Här är livscykelanalyser ett bra redskap för att avgöraatt det verkligen blir så.Är det inte stor risk att medlen för sänkning avkoldioxidskatt inte utnyttjas fullt ut medan potten förpilotprojekt blir övertecknad? Kan medel flyttasmellan de två potterna om det skulle behövas?Pilotprojekt är för övrigt ett kortsiktigt instrumentsom inte kan användas vid investeringar i nya pro-duktionsanläggningar. Det vore bra om finansminis-tern kunde kommentera mina farhågor kring det.Den andra åtgärden som finansministern tog uppvar miljöklassningen av drivmedel och att en utred-ning har påbörjats hos . Det är jagglad för. Det var delvis på mitt initiativ som proces-sen inleddes. Men det tar ju innan utredningenär klar. Vi har faktiskt en del konkreta problem påmarknaden . Det är tekniska detaljersom hade kunnat lösas för länge sedan. Om regering-en också hade beviljat skattedispenser för pilotprojektde i stället för att helt stänga kassakistanhade problemen egentligen inte varit lika stora.Det finns fler exempel på åtgärder som har avig-sidor. Sänkta förmånsvärden på miljöbilar är en somMiljöpartiet har bidragit till och är stolt över. Mennågra enskilda typer av fordon har valts ut, möjligenpå bekostnad av andra lösningar. Åtgärderna ska gällatre till , och det är troligen för attmånga företag ska kunna köpa sådana bilar.Det pågår en vägskatteutredning som gör en sam-lad översyn av skatter på fordon. Detta kommer sä-kert att leda till ett antal förändringar i beskattningen,men först . råder en osäkerhetpå marknaden.Fordonsskatten på tunga fordon, som lastbilar ochbussar, är utformad så att den reduceras kraftigt ommotorerna är modifierade för att gå på annat drivme-del än diesel. Om fordonet inte modifieras, men ändågår på alternativt drivmedel, utgår full skatt.Biogas till fordonsdrift är fullt skattebefriad, ochdet är bra. Biogasen måste dock tillverkas genomrötningsprocess. Om den tillverkas på något annat visblir det full skatt på gasen. Om man tillverkade vätgaspå solenergi skulle ingen skattebefrielse utgå. Det ärsynd att ha regler som sätter stopp för vettiga alterna-tiv om dessa utvecklas.Ett föreslaget EU-direktiv om biodrivmedel inne-håller både definitioner och villkor som till viss delskulle vrida klockan bakåt för alternativa drivmedel.Är finansministern beredd att kämpa för att densvenska skattestrategin sätter sin prägel på EU-direktivet i stället för tvärtom?Sammantaget ser man en rad bra insatser, men dehar också avigsidor. Detaljregler styr hur miljövänli-gare fordon och drivmedel ska se ut, snarare än attstyra mot slutresultatet lägre miljöpåverkan. En radåtgärder och utredningar ger inte heller det klimat avkonsekvens och långsiktighet som behövs för tekniskutveckling och investeringar i företag. Det handlarom ett komplext område.Anf. 154 ():Fru talman! Jag vill ta tillfället i akt och ställa enfråga till ministern. Jag har uppfattat saken så att mani förbereder en notifiering av hurSverige använder dessa medel. Därför passar jag påatt ta upp frågan.Idén med att ge befrielse från koldioxidskatt meninte från övriga energiskatter är vad jag förstår enbarten svensk konstruktion. finns ramen på 900 mil-joner kronor, och vi menar att det är avgörande atthela ramen kan utnyttjas för befrielse från både kol-dioxidskatt och energiskatt. Vi måste ha flexibilitet. Iannat fall är det nog tyvärr så att vi lägger en dödhand över hela biodrivmedelsbranschen.EU-kommissionen har föreslagit att biodrivmedelfrån 2005 ska svara för av den totala försäljning-en av bensin och diesel i varje medlemsland, för attdärefter öka . Vidare föreslår manfrån EU:s sida utökade möjligheter för medlemsstateratt ge skattebefrielse.Vi tycker att det är en bra inriktning, men vi hysersamtidigt farhågor för att handlar för snabbt.I avvaktan på nya EU-regler får inte regeringen iskrivelser till kommissionen och till ministerrådetlåsa fast sig vid en skattepolitik som kanske intekommer att fungera framgent.Jag vill fråga ministern: ministern lugnamiljövänner och biodrivmedelsbranschen och lova attSverige inte lägger ett lock på den framtida utveck-lingen inom det här området i , utan att vihåller möjligheten öppen för att kunna öka produk-tionen av dessa drivmedel?Anf. 155 Finansminister ():Fru talman! De frågor som hartagit upp är oerhört viktiga och komplicera-de. Vi befinner oss på ett område där vi alla har enstark strävan att försöka skapa fler alternativa driv-medel som belastar vår miljö mindre. pågåren snabb teknisk utveckling, och det är därför viktigtatt man inte låser sig för ett enda alternativ, för detfinns ju flera.Jag har lång erfarenhet av den här branschen ef-tersom jag som trafikpolitiker var involve-rad i många av dessa diskussioner. Någon teknikerpåstod ständigt att de hade hittat det slutgiltiga exaktadrivmedlet som inte hade några negativa effekter.Nästa år hade något nytt drivmedel ungefär sammaegenskaper. Men det visade sig att inget av dem höll iverkligheten.Därför har regeringen tillsammans med Vänster-partiet och - som juvet - medvetet formulerat att det handlar om att för-söka hitta en inriktning där så mycket som möjligt avkoldioxidneutralitet kan främjas. Vilken teknik man isista hand använder sig av är av underordnad betydel-se.Jag kan svara på fråga genomatt säga att det självklart alltid finns möjlighet att göraomfördelningar mellan olika anslag. Men trycketkommer säkert att vara så hårt på båda posterna, bådede 150 miljonerna som används för pilotprojektenoch de 750 miljonerna för nedsättning av koldioxid-neutrala drivmedel, att det kommer att vara svårt attgöra den typen av omfördelningar. Tekniskt finnsmöjligheten, men vi ska naturligtvis inte ens diskuteradetta förrän vi har bättre erfarenheter av det.Nu är vi starkt inriktade på att försöka hantera denalternativa strategi som finns utformad på ett sådantsätt att den både passerar Europeiska unionen ochsedan praktiskt kan omsättas i verklighet fr.o.m. nästaår.Samtidigt som vi är inne i den här processen harvi också jobbat med andra förslag som haratt ta ställning till. Det gäller t.ex. förslaget om alky-latbensin. Jag hoppas att EU snabbt kan hantera frå-gan. Det kan bidra till att våra gräsklippare, båtmoto-rer och många andra mindre motorredskap får en mermiljövänlig drivmedelssituation i fortsättningen.Detta är alltså långt ifrån något slutarbete. Det ärsnarare en start på ett ganska omfattande miljöarbetemed alternativ drivmedelsenergi. Vi ska naturligtvishela tiden utvärdera detta arbete. När det gäller justpilotprojekt och allmän nedsättning kan vi göra deförändringar som kan behöva göras också mellan deolika insatserna.Jag hoppas också att teknikutvecklingen och tek-nikförnyelsen kan vara till hjälp. Den kan vara det omvi är beredda att ställa krav på att industrin och forsk-ningen ska bidra till detta.För att ta exemplet med alkylatbensin är jagövertygad om att när vi gör en rejäl förändring på detområdet genom en sänkning av skatten med 1:50 perliter kan det i sin tur påverka hela distributionsappa-raten. Detta gör att vi , , kan fåen helt annan situation just när det gäller de mindremotorerna. De finns ofta inne i våra tätbebyggdasamhällen, och det är därför av stor betydelse att fåbort dem.Detta gäller naturligtvis också förhållandena påsjön, där inte minst den tyngre sjöfarten är en miljö-bov. Även där måste vi försöka hitta alternativa driv-källor.Anf. 156 ():Fru talman! Jag delar finansministerns uppfattningom att alkylatbensinen bör fram så snabbt som möj-ligt. har jag tyvärr erfarit att den nog inte kommeri juli, som jag hade hoppats, utan först tidigast i au-gusti. Det är jättetråkigt.Jag tänker främst på utombordarna. Bensinspillförgiftar väldigt mycket i vattnet. Om alkylatbensinenfunnits skulle man alltså ha fått en betydligt gynn-sammare situation. Men det går inte så fort som manskulle önska. Förhoppningsvis kommer den i augusti.Ingenting skulle glädja mig mer än om hela pottenpå 750 miljoner för koldioxidneutrala drivmedelutnyttjades. Det skulle innebära att marknaden växerfort, och det finns alternativ som faktiskt kan klara sigenbart med en subvention på koldioxidskatten. Detvore ju fantastiskt glädjande. Då skulle vi ha nåttnästan dit där vi vill vara.Men jag är lite mer pessimistisk än finansminis-tern. Jag tror att det dröjer ett tag innan vi får denmarknaden, innan fabriker har kunnat byggas och vifår drivmedel. Jag är rädd för att det tar lite längre tidän så.Till vill jag säga att koldiox-idskatten är en utmärkt konstruktion. har vi kom-mit fram till att koldioxidneutrala drivmedel inte skabetala koldioxidskatt. Framför allt är detta en lång-siktigt mycket klok inriktning som kan göra att före-tag vet hur framtiden kommer att se ut och vågarinvestera.Som finansministern förstår är jag ute efter en in-ställning som går ut på att miljövänligare alternativinte ska hindras av teknikaliteter. Det handlar om ettslags beredvillighet från regeringens sida att vid pro-blem snabbt ändra regler i förebyggande syfte, elleratt utforma regler så att de är resultatinriktade ochmålstyrande mer än detaljstyrande såsom det har varithittills.Man kan se en situation där starka politiskaaktörer får alla fördelar medan svagare aktörer, inteminst framtida aktörer och de som ännu inte finns påmarknaden, t.ex. framtida teknologier, inte får någrasärskilda fördelar alls.Det gäller inte bara riktade skattesubventionerutan också i fråga om utformningen av detaljerna iskattereglerna. Om vi håller på så här kommer vi attfå se att enbart dagens etablerade aktörer fortsätter sinverksamhet med samma teknik fast i större skala. Vikommer inte att se de nya aktörerna och innovatörer-na. Förhoppningen var att vi skulle få se dem.Vi har sett vad en framsynt teknikupphandlingkan innebära och åstadkomma i form av teknisk ut-veckling på miljöområdet. Man skulle kunna användaskattesystemet på liknande sätt genom att utformaskatteregler så att de verkligen lägger grunden för ochgynnar teknisk utveckling i en miljömässigt bättreriktning.Man kan t.ex. sätta upp tuffa miljöklasser för bilaroch drivmedel som ännu inte finns på marknaden ochkoppla rimliga skattefördelar till dem. Har finansmi-nistern några förslag till hur man skulle kunna ha ensådan proaktiv och offensiv hållning?När miljöfördelarna från en satsning inte blir såstora som vi har hoppats används det ibland somargument för att inte satsa på andra tekniker. Det ärett ganska underligt sätt att resonera. Också finansmi-nistern har tidigare för sådana resonemang och gördet även nu.Om man i stället vänder på systemet och har mergenerella skatteregler som ger en skattefördel för allamiljövänligare lösningar och att nivån på skatteför-delen anpassas till miljönyttan låter man marknad ochaktörer anstränga sig att försöka klara utmaningen.Lyckas det är det jättebra. Lyckas det inte slipper manbetala skattesubventionerna.Anf. 157 ():Fru talman! Jag ska fatta mig kort. Vi vill alla haökad biodrivmedelsproduktion och ökad användningav biodrivmedel i vårt land. Det är självklart. Det ärjust därför som jag undrade över regeringens förhål-lande till EU i det här fallet och också hur regeringenser på de svenska biodrivmedlens situation i framti-den.Kommer regeringen att verka för att man fårsamma utveckling och samma möjligheter i Sverigesom i andra europeiska länder? Jag tror att det ärväldigt viktigt hur regeringen ställer sig och hur re-geringen rapporterar om sin politik till EU.Vi vill alla att vi ska ha en positiv utveckling. Vivet att kraven kommer att öka från EU. KommerSverige att klara detta om vi i tidigt skede låser ossför en viss skattemodell?Anf. 158 Finansminister ():Fru talman! och jag är överensom att det är bra om man kan använda sig av gene-rella medel så långt det går och att man kan stimulerafram en teknikutveckling på området som gör attindustri kan bidra. Sedan finns det lägen där det ty-värr inte går att använda generella medel. Om maninte gör begränsningar, inskränkningar och precise-ringar kan det också missbrukas.Vi har framgångsrikt gemensamt mellan Miljö-partiet, och Socialdemokraterna tagitfram de nya förmånsskatteregler som gör att vi för-hoppningsvis successivt kommer att få en ändradinriktning på vår bilpark i vårt land. I det läget fannsen risk.