prot · GP09105 · 2002-05-14 00:00:00 — Ochdet är klart att denna person i , som är enkvinna, uppmärksammar detta och hör och ser vadsom händer och också rapporterar till oss. Så fungerardetta system.Jag är därför för dagen inte orolig, utan jag tror attden press som man har fått på sig - press i dubbelbemärkelse, både tidningspress och radiopress och enannan press - kommer att göra att man kommer attanstränga sig väldigt mycket för att det ska bli bättre.Anf. 22 ():Fru talman! Jag tackar ministern. Jag kan hållamed om att pengarna kanske behövs ännu mer iJämtlands län just . Det som gör mig oroad ochsom gör att vi ändå tycker att det har varit viktigt attlyfta fram denna fråga var just att detta skulle vara ettpilotprojekt som skulle vara modell för andra polis-myndigheter. Andra polismyndigheter vilar nu litegrann på sina lagrar och väntar på att kunna få detta.Då är det självklart att vi blir oroade när vi ser förlorar i stort sett i denna process. Detbehöver nämligen ske mycket inom poliskåren närdet gäller dessa frågor.Det som har varit oroande är de kontakter som vihar fått från , där kvinnor har upplevt attde snarare har fått det mycket svårare och att utveck-lingen går bakåt i stället för framåt. Vi tycker att detär viktigt att man tar dessa signaler på allvar.Fru talman! Jag tror också att det är viktigt att de-batten förs och att man lyfter fram detta. Jag kommersenare att diskutera jämställdhetsfråganinom polisen över huvud taget med justitieministerThomas . Jag tror att det kanske kan varaviktigt att även lyfta in denna fråga. Man kanske frånjustitieministerhåll också ska se till att vi får i gångfler pilotprojekt ute i landet så att vi också har mer attbygga på. När det gäller den offentliga sektorn ochdet politikerstyrda området kan det kanske vara vik-tigt att man också från regeringens håll i sina instruk-tioner till polisstyrelserna, som har ansvaret ute ilänen, lyfter fram jämställdhetsfrågan på ett myckettydligare sätt och att den ska drivas tydligare frånpolitikerhåll i polisstyrelserna. Så det finns säkertmånga andra områden där man kan göra detta.Jag tackar ministern för svaret, och jag hoppas atthon också följer frågan när det gäller . Det ärnämligen en oerhört viktig fråga, och det fanns storaförhoppningar om att detta skulle bli ett bra pilotpro-jekt. Och vi får väl hoppas att det kanske i slutändenockså blir det.Anf. 23 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag är ju jämställdhetsminister förhela landet. Men jag är som riksdagsledamot valdfrån . kan därför vara överty-gad om att jag håller ett alldeles särskilt vakande ögadär.Jag vill bara tillägga att det till detta projekt harknutits en referensgrupp med bred sammansättning,bl.a. forskaren , docenten i företags-ekonomi vid , länsex-perten i jämställdhet och enrepresentant från JämO. Dessa personer ska följadetta och löpande hålla sig informerade om projektetsarbete. De har också möjligheter att lämna synpunkteroch kommer att ha regelbundna möten med ledningendär. Det är nog väl sörjt för att detta ska bli ett riktigtbra pilotprojekt.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2001/02:408 omGränsdragningskommissionenAnf. 24 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag ämnar vidta för att komplettera uppdrag så att det äveninbegriper vad som avses med begreppet uppgift är att ut-reda omfattningen av den mark där renskötselrättföreligger. I uppdraget ingår att fastställa i vilkenomfattning som samerna traditionellt innehar markrespektive nyttjar mark tillsammans med andra medden definition detta har enligt konventionnr 169. Kommissionen ska i sitt arbete främst gåigenom det material som finns hos olika myndigheter.Renskötselområdet är indelat i åretruntmarkerna,som är geografiskt bestämda i rennäringslagen(1971:437), och vinterbetesmarkerna, vilkas omfatt-ning baserar sig på var renskötsel av ålder bedrivitsvissa tider av året. Begreppet utmark saknar betydelsei fråga om renskötselområdets omfattning. Däremothar begreppet utmark betydelse när det gäller vissaandra befogenheter som ingår i renskötselrätten.Medlem i sameby har nämligen enligt 25 § rennäring-slagen rätt att jaga och fiska på utmark inom de delarav byns betesområde som hör till renbetesfjällen ellerlappmarkerna, när renskötsel är tillåten där. Ocksånär det gäller uppförande av renvaktarstuga och andrabyggnader finns i lagens 16 § en begränsning till attsådan byggnad endast får uppföras på utmark inombetesområdet.Rennäringspolitiska kommittén anför i sitt betän-kande En ny rennäringspolitik (SOU 2001:101) attdet ibland ansetts oklart vad som avses med begrep-pet utmark. Innebörden av utmarksbegreppet diskute-rades bl.a. av Rennäringssakkunniga (SOU 1968:16).Där ansåg man att utmark var mark som inte varinäga, dvs. all mark som inte är åker och äng ellerträdgård. Någon annan uppfattning av innebördenframgår enligt inteheller av övriga förarbeten till den nu gällande rennä-ringslagen.I Rennäringspolitiska kommitténs förslag till lag-text behålls begreppet utmark. I vad mån det är lämp-ligt att bibehålla uttrycket även i en reviderad rennä-ringslagstiftning, bör enligt min mening avgöras förstsedan remissbehandlingen av det aktuella betänkan-det är avklarad. Huvuduppgiften för bör därför även i fortsättningen varaatt bestämma det geografiska område där renskötselfår bedrivas. Jag är därför inte beredd att ge något uppdrag av den artsom avser.Anf. 25 ():Fru talman! Tack för svaret, jordbruksministern,och tack för att en äntli-gen är tillsatt. Det är många som harväntat på den. Vi tycker alla att det är naturligt att såatt säga först utse kartbilden - innan verkligheten fårgenomslag där. Det är också många som minsannväntar sig stordåd av utredaren. Förväntningarna ärhögt ställda från både markägare och rennäringen omatt båda sidor får sin rätt klarlagd. När det gäller hurdet blir med den saken får vi naturligtvis avvakta tilldess att kommissionen är klar med sitt arbete. Det bliren spännande läsning när utredningen är klar.Det är, som sagt, bra att kommissionen är tillsatt,men enligt min mening borde uppdraget ha utvidgatstill att gälla även mark som det fortfarande råderosäkerhet kring. Det är detta som min interpellationhandlar om.Det hela började långt tillbaka i tiden i och medden s.k. avvittringsprocessen i början av 1800-taletsom fortfarande inte är slutförd vad gäller vissa delarav Norrland.Det här togs upp . sade då borde undersöka problemet med ströängar t.ex.och att man borde titta närmare på konsekvenserna.Men ingenting hände . År 2000konstaterade departementet ånyo i ett svar som jagtidigare fått från jordbruksministern i den här fråganatt förekomsten av ströängar och den problematikenbara medförde, som det står, begränsade problem.Fru talman! Ja, det är minsann begränsade pro-blem för staten. Men den enskilde markägaren somhar sin mark insynad och inritad på kartan uppleveratt det är ett bekymmer när den egna marken - om detnu är egen mark; i varje fall uppfattas marken somegen mark - inte får utnyttjas i den utsträckning somman själv vill, dvs. för jakt och fiske som ju är enviktig inkomstkälla i . Från den enskildessynpunkt är alltså detta definitivt ett problem.Det är viktigt att notera att jag inte talar om attförändra villkoren för rennäringen eller om att för-sämra för eller på något sätt påverka den, men väl omatt tydliggöra markägarens rättigheter vad gäller deegna ströängarna eller utmarken.Fru talman! Jag menar att det är hög tid för jord-bruksministern att trots svaret arbeta för att slutligtreglera den markfråga som är aktuell runtom i vårabygder - en fråga som man kan säga har hamnatmellan stolarna; den är ju inte utredd. Till de små,men dock människor, som finns där uppe i norr ochsom upplever detta som ett problem borde man kunnage svaret: Jo, vi kommer att titta på detta framgent.Anf. 26 Jordbruksminister ():Fru talman! Javisst kan jag ge svaret att viframöver kommer att titta på detta. Det är mångainterpellationer som rör rennäringen m.m. Detvisar att det finns ett intresse för de här frågorna ochatt det hela är mycket kontroversiellt. Jag tycker attdet är rimligt att man bedömer de här frågorna i ettsammanhang och att det görs när betänkande har remissbehandlats. Betän-kandet är nu ute på remiss. Därefter får vi ta ett större grepp omdetta. Då kan det också bli aktuellt att göra övervä-ganden här.Precis som sade uttalade riksda-gen de problem som sammanhängermed ströängar och sade att detta borde undersökasnärmare. På departementet har vi tittat på detta ochredovisat denna översyn i en departementspromemo-ria. 2000 uttalade vi att deströängar som finns i praktiken medför endast be-gränsade problem. Därför menade vi att ett omedel-bart behov av åtgärder inte förelåg. Vi visste ju ocksåatt utredningarna - både utredningoch det betänkandet och Rennäringspolitiska utred-ningen - fanns och skulle komma förställningstagande. Jag tycker att det är viktigt att mantar ställning till allt sammantaget.Sedan vill jag gärna korrigera påen punkt där han sade fel. Det är nämligen så att desom är innehavare av ströängar har rätt att jaga ochfiska.Anf. 27 ():Fru talman! Vad gäller det senare vill jag säga nå-got om dem som har mark ovanför odlingsgränsen.Enligt de markägare som jag har talat med är detväldigt oklart hur det förhåller sig. De upplever att deinte har nämnda rätt. Just när det gäller jakt och fiskehar de fått den här rätten beskuren av länsstyrelsen.Vad jordbruksministern säger i det avseendet stäm-mer alltså inte riktigt, så även den frågan måste nogbelysas på ett annat sätt.Trots allt tolkar jag ministerns svar så att ävenfrågan om utmarksbegreppet och ströängarna, gläd-jande nog, kommer att ingå i den framtida utredning-en. Jag tycker inte att det har stått särskilt tydligt omdet tidigare, utan man har skjutit detta på en obestämdframtid. Men det är glädjande om detta får ingå i helapaketet.Frågan är vad jag svarar mina kamrater uppe iVästerbotten. När kan vi alltså se den här delen bliutredd? Talar vi om ett tioårsperspektiv? Problemethar ju funnits , så det är kanske dags attordentligt sätta ned foten här. Kan jag alltså få ettsvar på frågan om när vi får se en lösning på proble-met, eller i varje fall ett försök att lösa problemet?Jag upprepar att för den lille markägaren är dettaett stort problem och också en källa till irritationmellan samerna och markägarna, så ta ett initiativ,jordbruksministern, och rätta till det här problemet!Anf. 28 Jordbruksminister ():Fru talman! Remisstiden för går ut . Sedan behövs det litearbete, så man kan väl räkna med att vi någon gångunder kommer att kunna presentera en pro-position i de här frågorna. Så ser alltså tidsperspekti-vet ut.Återigen vill jag beträffande den här rätten sägaatt i flera omgångar har slagit fastatt ströängsinnehavare har rätt att både jaga och fiskaoch också att uppföra smärre byggnader att förvarasina redskap i. Således är det nog tämligen oomstrittatt så är fallet.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2001/02:409 om dub-belregistrering av älgjaktenAnf. 29 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att dubbelregistrering-en av licensområden för älgjakt kan upphöra.Bakgrunden till fråga är att detinom lappmarkerna och renbetesfjällen finns en dub-bel jakträtt. Markägaren kan till stöd för sin rätt attjaga åberopa jaktlagstiftningen, medan medlem isameby har rätt att jaga på samma område med stödav rennäringslagstiftningen. Jakten på älg bedrivsinom särskilt av registrerade licensom-råden. Den dubbla jakträtten medför att det registrerasolika licensområden för älgjakt för markägare re-spektive samebyar. Dessa områden överlappar var-andra; marken dubbelregistreras. Älgtilldelningen förmarkägaren respektive samebymedlemmarna skabaseras på en skälighetsbedömning av det antal älgarsom får fällas inom respektive licensområde. Läns-rätten i har i en dom bifallitett överklagande av sameby på så sätt att bynvid älgtilldelningen ska tilldelas av de älgarsom får fällas.Systemet med dubbelregistrering av älgjaktsom-råden har tillämpats . Under dessa århar olika synpunkter på dubbelregistreringen förtsfram. Bl.a. har uttalat att regeringen skaåterkomma till med en samlad redovisningav regeringens arbete med jaktfrågor och vilka åtgär-der som planeras för dessa frågor. Redovisningen börenligt omfatta bl.a. dubbelregistreringen avprivat mark (bet. 1999/2000:MJU17).Rennäringspolitiska kommittén tar i sitt betänkan-de En ny rennäringspolitik (SOU 2001:101) upp ettantal frågor om förvaltningen av vilt- och fiskeresur-serna inom det aktuella området. Det gäller bl.a. frå-gor om omfattningen av markägarnas respektivesamebymedlemmarnas rätt till jakt och fiske, lokaltsamarbete mellan jakt- och fiskerättshavarna samtförvaltningen av vilt- och fiskeresurserna.Som framgår av min redogörelse finns det ett an-tal jaktliga frågor inom renskötselområdet som kanbehöva övervägas grundligare. När det gäller dubbel-registreringen av älgjaktsområden har dessa bestäm-melser nu gällt . Jag överväger därföratt föreslå regeringen att tillkalla en särskild utredareför att göra en översyn och utvärdering av bl.a. defrågor jag nämnt. Resultatet av en sådan utvär-dering får ligga till grund för vidare överväganden omälgjakten inom lappmarkerna och på renbetesfjällen.Anf. 30 ():Fru talman! Jag ber att få tacka ministern för ettöverraskande bra svar. Frågan om dubbelregistreringi mitt hemlän är het, det kan man lugntsäga. Det har säkert ministern stött på under sinaresor runtom i . I är den särskilthet därför att andelen privat mark ovanför odlings-gränsen är väl störst i landet. Det gör att frågan ärständigt på tapeten när man reser runt i länet. Fråganställs: Vad gör ni åt detta? ligger bollen hos mi-nistern, så vi får se vad som händer.Om nu verkligheten blir såsom svaret anger, att ensärskild utredare ska tillsättas för att se över proble-men med dubbelregistrering, tycker jag att det ärmycket glädjande. I ordet "överväger" finns emeller-tid en reservutgång som man om man är dum tolkarsom att inte bry sig om, men tolkar man det välvilligtsäger man att det kommer att genomföras.Då blir min fråga rakt på sak: Kommer det att till-sättas en särskild utredare, eller kommer det inte atttillsättas en särskild utredare? Det vore rimligt att fådet svaret här så att vi kan åka hem till Västerbottenoch säga att ministern har gjort ett undantag och fattatett bra beslut.Fru talman! Det här ärendet brådskar minsann.Särskilt efter domen i länsrätten i , medden utgång som där blev för samebyarnaoch för de privata markägarna, är det medspänd förväntan som man ser an laga-kraftvinnandet uppe i . Jag tror att minis-tern inser vilket problem det skulle innebära somdetta skulle låtas sprida sig runtom i landet och omman tog domen i som intäkt för att det ärså det ska bli. Då tror jag att vi kommer att få se enupptrappning av en konflikt som egentligen inte bor-de behöva vara någon konflikt. och ortsbor ijaktlaget kan mycket väl leva i samförstånd, och vifår frid i fjällen. Det är inga problem med det.Jag hoppas på ett positivt svar på min fråga omdet blir en utredning och frågar i så fall när utredarenska tillsättas och vilken tidrymd man kan tänkas attdet här kan få ta. Slutligen: Vilken principiell inställ-ning har jordbruksministern till principen om dubbel-registrering?Anf. 31 Jordbruksminister ():Fru talman! Dubbelregistrering av älgjaktsområ-den, som infördes genom jaktlag, förändradeinte innehållet i jakträtten vare sig för markägareneller för samebymedlemmarna. Det var i stället frågaom att ge ett rejält innehåll åt de rättigheter som redanhade funnits enligt jaktlagen respektive rennäringsla-gen. Dubbelregistreringen blev då den lösning somstaten fann mest lämplig för att hitta en praktisk lös-ning på det problem som den dubbla jakträtten inne-bar.Jag är inte beredd att uttala någon annanhållning. Eftersom jag satt med i vid dentidpunkten och röstade för den här förändringen stårjag naturligtvis bakom den även . fick uppdraget att se över ocksåjaktfrågorna utöver alla de andra mycket stora ochmycket besvärliga frågor som de hade att utreda. Dehann inte helt enkelt. Det är den kommitténs förslagsom nu är ute på remiss. Kommittén föreslog att detborde bli en särskild utredning som gäller just jakten.I det ingår dubbelregistreringen av älgjaktsområden.Normalt avvaktar man remisstidens gång innanman börjar röra i de förslag som en utredning läggerfram. Det borde innebära att jag skulle vänta till no-vember innan jag gjorde någonting åt just den härfrågan. Men eftersom jag också gärna vill ha frid ifjällen och tror att olika grupper kan leva sida vidsida, att det är nödvändigt att det vi får till stånd ettsådant samförstånd, överväger jag att ge avkall påprincipen om att vänta och i förväg tillsätta en utreda-re. Något mer besked har jag inte att lämna just nu.Anf. 32 ():Fru talman! Jag är nöjd med svaret att vi före no-vember kommer att få se en utredare tillsatt somhanterar bl.a. dubbelregistrering. Det är ett gott be-sked. Problemet med dubbelregistrering är nytt avden anledningen att det knappast fanns älg i skogarnai i den omfattning som denfinns . Det blev ett intressant inslag i ekonominför både samebyar och ortsbefolkningen. I takt medatt älgstammen har ökat har också konflikten ökat.Därför är det ytterst nödvändigt att vi kommer tillrätta med detta.En annan fråga som ligger i samma problem-komplex är den fria fjälljakten. Tillåt mig att säganågonting om den.Förhoppningsvis kommer den fria fjälljakten attstanna. Tusentals och åter tusentals jägare har nuäntligen fått tillgång till de tidigare stängda markernai fjälltrakterna, och det är utomordentligt bra. Fråganär ändå inte okomplicerad, som inga jaktfrågor är.Här har kritik framförts från olika håll, både frånjägarhåll och från samebyarna, där man tycker attfrågan inte skötts helt korrekt av länsstyrelserna. Detär byråkratiskt, och det kan upplevas problem påolika sätt. Tillgängligheten i fjällen för jägarna harkritiserats, och å andra sidan tycker samebyarna attdet har varit ett intrång.Jag har själv tillsammans med ett antal andra per-soner, och för övrigt 20 remissinstanser i sambandmed , framfört förslagom att pröva lokal förvaltning av fjällen när det gällerjakt och fiske som ett led i att få verklig frid i fjällenoch för att få ett incitament för de boende att utnyttjajakten med bibehållen fri jakträtt som vi har ,men så att man lägger ansvaret på lokal nivå frånlänsstyrelserna. Det vore intressant att höra hur mi-nistern ser på den frågan, om vi kan lägga till denockså. Har vi nu fått en bra lösning på dubbelregistre-ringen kanske vi kan få ett försök någonstans i Sveri-ge, varför inte i , med att få till ståndlokala lösningar för jakt och fiske.Anf. 33 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag kan bli mycket kortfattad. Ocksådenna fråga, den s.k. fria jakten, är väldigt kontrover-siell, det vet vi. Beroende på vem man talar medtycker man olika. Ska jaktfrågorna utredas är det förmig en självklarhet att också detta kommer in. Jag ärsjälv lite tilltalad av tanken på lokal förvaltning. I såfall kommer också denna idé att få prövas av utreda-ren - om det nu blir någon utredning.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2001/02:410 om ren-näringspolitikenAnf. 34 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag avser att vidta dels för att klargöra rege-ringens inställning till om den svensk-norska renbe-teskonventionen kan antas innan avslutat sitt arbete och dels vad gällerförändringar av svensk lagstiftning inför en eventuellratificering av ILO-konventionen.Konventionen mellan Sverigeoch om renbetning reglerar den svensk-norskagränsöverskridande renskötseln. Konventionen gälldeursprungligen t.o.m. , men efterförslag av regeringen godkände att giltig-hetstiden förlängs t.o.m. (prop.2001/02:67, bet. 2001/02:MJU12, rskr. 2001/02:153).Bakgrunden till beslutet var att det inte var möj-ligt att hinna med förhandlingarna om en ny konven-tion inom sådan tid att en ny konvention kunde träda ikraft den 1 maj uppgift är att ut-reda omfattningen av den mark där renskötselrättföreligger. I uppdraget ingår att fastställa i vilkenomfattning som samerna traditionellt innehar markrespektive nyttjar mark tillsammans med andra medden definition detta har enligt konventionnr 169. Kommissionen ska redovisa sitt arbete senastden 31 december 2004.Förlängningen av renbeteskonventionens giltig-hetstid och resultatet av Gränsdragningskommissio-nens arbete uppmärksammades i några motioner isamband med behandling av propositio-nen om förlängning av giltighetstiden. Riksdagenlämnade därvid motionerna utan åtgärd.Det har enligt min mening inte framkommit någotefter behandling som skulle föranleda migatt vidta några ytterligare åtgärder i den frågan.I betänkandet Samerna - ett ursprungsfolk i Sve-rige (SOU 1999:25) lämnades vissa förslag på utred-nings-, informations- och lagstiftningsåtgärder somenligt utredaren krävdes för att ska kunnaratificera konvention nr 169. I Rennäringspoli-tiska kommitténs betänkande En ny rennäringspolitik(SOU 2001:101) lämnades ytterligare förslag på så-dana åtgärder. Det betänkandet remissbehandlas förnärvarande. Regeringen har för avsikt att efter remis-stidens utgång ta samlad ställning till vilka åtgärderav olika slag som krävs för att ska kunnaratificera konvention nr 169. Jag kan därför inte nulämna besked om vilka förändringar av svensk lag-stiftning som kan bli aktuella vid en eventuell ratifi-cering av konventionen.Anf. 35 ():Fru talman! Jag tackar jordbruksministern för sva-ren, för det är två olika svar. Dels gäller det kontra renbeteskonventio-nen. Förenklat kan man säga att min fråga till minis-tern är: Är ministern beredd att förlänga tiden arbete så att det blirklart innan man ratificerar renbeteskonventionen?Själva vitsen med det hela är att få det klarlagt att detföreligger renbetesrätt på den här marken innan manskriver på ett avtal med . Det är poängen i frå-gan, och det är den frågan som jag vill ha ett svar på.I det skrivna svaret har angetts ett antal datum,och det är i och för sig lovvärt. Men det viktiga är omregeringen är beredd att i det här skedet säga ja till enförlängning så att det blir absolut klarlagt att det finnsrenskötselrätt på marken i fråga innan man fastställerrenbeteskonventionen.När det sedan gäller detta med fegar minis-tern förstås. Det är ju inga lätta frågor, och jag förståratt ministern ogärna lämnar något svar med inriktningpå vad regeringen avser.Men utredningarna har duggat tätt. Det var Hörn-grens utredning, det var Rennäringspolitiska kom-mittén, och är det väl även som jobbarmed en utredning om . har regeringenäven lovat att enbart dubbelregistreringen ska utredas,utöver jakten i allmänhet. Visst är det bra med utred-ningar och att man får ett underlag, men framför alltmåste det ju vara en minister och en regering somvågar visa vägen och tycka någonting i frågan, ochhär fegar ministern.Ska man göra förändringar i den svenska lagstift-ningen så att man når upp till ribban i , krävs det förändringar som påverkaräganderätten. Så är det, och det var också därför somRennäringspolitiska kommittén var delad. Det varfyra partier som stod bakom en reservation - en soci-aldemokrat, en moderat, en centerpartist och en krist-demokrat - därför att man tyckte att förslagen gickför långt. Därför tycker jag inte att det är mer än rättatt ministern säger: Jag är beredd att förändra lagstift-ningen på ett sådant sätt att vi når upp till 169,oavsett om det påverkar äganderätt eller ej. Det är detsom ministern ska svara på och inte fega.Anf. 36 ():Fru talman! De svar vi får på frågorär inte så där enormt kristallklara, och det kan ju hasin förklaring i att det inte är så enkla frågor.