prot · GP0985 · 2002-03-20 00:00:00 — Utan demokrati klarar vi varken ut-veckling eller att leva upp till de mänskliga rättighe-terna.Folk röstar inte för krig. Folk röstar inte för mör-dande. Folk röstar inte på regimer som trampar påmänskliga rättigheter, om det är fria, öppna, rättvisaval. Det har vi framfört om och om igen. Och vi vin-ner mer och mer terräng. När vi började tala om attlyfta in mänskliga rättigheter som ett övergripandemål för biståndet möttes vi av skepsis. I den sistautredningen, , lyfts just detta fram. Det är vimycket glada för.Flera talare har sagt att anledningen till att de stårhär och talar som politiker är att de slåss för mänskli-ga rättigheter. Så är det säkert för många, kanske allasom arbetar politiskt här. Så är det för mig också. Detvar mina erfarenheter från en diktaturstat som gjordeatt jag gick in i politiken. Det är det land som är påallas läppar, Zimbabwe.På den tiden var det den vite mannen som för-tryckte de svarta. När jag arbetade med afrikanernaute på landsbygden hände det att de sattes i fängelsedärför att de jobbade med politik. är det densvarte ledaren som förtrycker sitt eget folk, som harbegått massakrer på matabelefolket i sydvästra delenav landet när landet blev fritt 1980 och som intetillåter fria val. Här måste man tala klartext. Det gårinte att humma. Man måste tala klartext med grann-länderna - , alla SADC-länderna. De måsteställa upp på demokrati.Jag yrkar bifall till reservationerna nr 2 och 14.Reservation 2 rör bistånd och demokrati. Reservation14 rör Taiwan.Det finns en reservation där man menar att vi skavara generösa med visum för människor från ,oberoende av ställning. Vårt parti har drabbats avdetta. Vi ville få hit presidenten till vårt hundraårsju-bileum. var han bara med på video och beklagadeatt han inte kunde vara personligen närvarande. Dettagör man därför att man faller undan för . Sveri-ges regering vågar inte.Här har jag en direkt fråga till , . Ni var med och tyckte attdet var en vettig lösning. Era parlamentariker i EU,, Schörling och andra, tycker att vårt förslagär bra. Varför har ni helt plötsligt bytt fot i ?Gäller inte det som ni sade ?Slutligen ska jag beröra det som har kommit attdominera debatten om mänskliga rättigheter ,nämligen synen på folkmord när det gäller assyri-er/syrianer. Jag ser alla som sitter på läktaren. Detmåste vara förbryllande för er att lyssna på debatten.Jag ska än en gång försöka reda ut hur jag och Folk-partiet ser på det.Det sades här att vi ska visa respekt mot assyri-er/syrianer. Vi ska förstå deras situation, har flerasagt. Gör inte det? Har vi inte gjort det? Jaghar själv åkt omkring i sydöstra för över tio årsedan och besökt byarna. Jag har varit i ,, Midiat och Karboran. Jag har sett ödeläggel-sen och förödelsen. Jag har sett tomma byar. Jag harförstått att det har begåtts ett folkmord. Det har jagtyckt , att det moraliskt sett är ett folkmord.Låt oss slå fast det. Ingen har sagt något annat här.Det saken gäller, som vi försöker reda ut, är precisdet som säger i sin reservation.Han säger i sin reservation att det ankommer intepå att ta ställning till detta. Så skriver Mu-rad . skakar han på huvudet. Då får jag välläsa ur betänkandet.Jag läser det som skriver:"Frågan omhuruvida ett brott begåtts är en fråga för juridiskainstanser." Detta har redan läst upp här,förresten. "är ingen domstol." Vi är i riks-dagen . "Det ankommer sålunda inte på den svens-ka att, i juridisk mening, göra något ställ-ningstagande rörande folkmord. "Så skriver . skriver MuradArtin i sitt yrkande, som han vill ha igenom här, attdet är just det vi ska göra. Det skriver han i yrkande 1i sin motion. Det är klart att det blir förbryllande fördem som läser detta och hör denna debatt.Här har sagts om och om igen att det som skedde1915, och tidigare och senare, är att betrakta som ettfolkmord ur moralisk synpunkt och hade troligtvisockså varit att betrakta som ett folkmord, säger vi, omdet begrepp som fastställdes hade existerat då.Då tror jag att det hade klassats som ett folkmord.Men det är precis som säger. Det skulleha varit en domstol som fastställt detta. säger nisjälva att inte ska göra det, och då accepte-rar jag det. Jag tycker att det är rätt.Vi har inte politiska domstolar i , och detska vi vara glada för. Det är jurister som sköter dendelen. Då kan man inte säga som attdetta är juridiska spetsfundigheter. Det är ett nedvär-derande av hela det system vi har att säga att det ärjuridiska spetsfundigheter.Murad får bestämma sig. Ska vi i riksdagenvara en domstol och klassa detta som folkmord ellerska vi det inte? Det måste klara ut medvad han själv skriver i sin reservation.Jag yrkar bifall till de två reservationerna 2 och14.I detta anförande instämmer ().Anf. 193 () replik:Fru talman! sade : Jag är osäker på om det som har drabbatassyrier/syrianer är ett folkmord. och har haft på sig. Jag vetatt har jobbat seriöst medfrågan. Jag vet att han har läst på. Men Karl-GöranBiörsmark vill inte ta steget ut och kalla det för ettfolkmord.Man säger "sannolikt" eller "med största sanno-likhet". Det är vad säger. Det är vad be-tänkandet handlar om. Vi säger att inte ären domstol. Vi säger att vi ska ha ett politiskt ställ-ningstagande. ska ha en officiell redovisningom detta.Vi säger så här:"Det skall framhållas att det somdrabbade armenier, assyrier/syrianer och kaldéerunder det tid skall betraktas somfolkmord enligt Artikel II konvention, omden hade varit i kraft vid den aktuella tidpunkten. "Så säger vi. Men och andra vill för-falska vad vi säger. Vi säger att det ska betraktas somett folkmord. Men ni säger: Vi förnekar detta. Visäger att inte är någon domstol. Den skainte syssla med detta, säger vi. Men vi säger att det ärett moraliskt och historiskt faktum. Detta säger ni intei betänkandet, . 194 ()replik:Fru talman! Jag vet inte om argument biter längre.Jag ska försöka en gång till.Jag ska först läsa upp vad vi skriver i vårt särskil-da yttrande:"Ur ett moraliskt perspektiv måste detäven för dåtiden varit uppenbart att det inträffade varett folkmord." Så skriver vi. Det är det första.Det andra är följande. Jag var osäker förra året.Fast jag har jobbat med dessa frågor blevjag osäker. Bl.a. därför att det påstods, bl.a.av , att FN hade fattat ett sådant beslutom armenierna.När man får en sådan information utan att få dentillrättalagd och motsagd är det klart att det impone-rar. visar det sig att FN inte har fattat någon så-dant beslut. Vårt resonemang byggde bl.a. på det. Nuhar jag läst mer, studerat mer och jobbat med fråganytterligare.Det är en poäng med att det står "sannolikt". Ut-gångspunkten för det är just det säger.Riksdagen är ingen domstol. Vi går inte in i de delar-na. Vi kan inte fastslå detta. Men sannolikt skulle endomstol ha gjort det om den fanns då.För mig är detta klart. Men jag tror inte att jagriktigt når fram med det argumentet vad jag än säger.Jag tror att det är precis som här. Det gäller nu att inte låsa oss fast totalt. Härfinns en öppenhet för att se vad saken egentligengäller. Då måste man pröva och också lyssna på mot-argumenten. Det har jag gjort.Anf. 195 () replik:Fru talman! Den argumentation och den debattsom vi har haft hedrar . Jag vetatt vill veta sanningen.Det är sant att FN fastslog detta 1985. Det är ingetfel. Här är rapporten. FN:s rapport är precis som dethär betänkandet. Den säger tydligt och klart att dettaär ett exempel på folkmord. Jag håller rapporten här imin hand. Det är flera sidor som säger detta. Det äringet fel i det.Vi säger inte att det är en resolution som har fast-slagits. Vi säger att FN har fastslagit det. Vad sägerKarl-Göran Biörsmark om vad EU sade 1987? Vadsäger man om den resolution som kom nu den 28februari, som också har röstat för? Vadsäger man om det?Det är ett folkmord. Resolutionen säger det. Dengår ännu längre och kräver att ska erkännadetta. Inte bara EU har erkänt det. Jag vet att har jobbat med frågan. Det vardärför jag sade att har jobbatseriöst med frågan.Varför stöder man i så fall inte denna reservation?Då skulle man inte säga "med största sannolikhet"utan att det "skall" betraktas folkmord.Om vi säger "sannolikt" innebär det i juridiskatermer att det är sant, och då finns alltid 25 %som man inte tror på. Det är därför vi säger "skall"betraktas som ett folkmord.Anf. 196 ()replik:Fru talman! säger att jag har sagt attjag arbetar med frågan seriöst. Jag hoppas verkligenatt jag gör det. Det är just därför jag kommit fram tilldet här ställningstagandet.Det som viftar med är ingen FN-resolution. Det kan framstå som en sådan när manstår och viftar med ett FN-dokument på det här sättet,men det är ingen FN-resolution! Det var det jag gickpå förra gången som det lät så här; jag trodde det.Men vet jag mer.Jag vädjar än en gång till er: Lyssna även på mot-argumenten! Försök att lyssna och ta till er - ni somhar den här, som jag tycker, fastlåsta positionen.Lyssna på vad det är som vi säger. Det blir så för-bryllande, inte minst för asyrier/syrianer i Sverige.Det är som om vi skulle förneka detta!Jag vet att har jobbat meddetta . Hon reste för bara några veckor sedanborta i Diyarbakirområdet. Hon kan mycket om detta,och hon lägger hur mycket tid som hels på det. Skulledet vara oseriöst? Skulle hon inte veta vad hon talarom? Egentligen skulle be omursäkt med tanke på allt det jobb hon lägger ned på dehär frågorna, just för att få att förstå vad manhåller på med. Ge lite credit fördet!Anf. 197 ():Fru talman! Det betänkande som vi nu debatteraroch ska besluta om är ett betänkandesom, vilket Biörsmark just påpekade, har ökat i om-fång . Det är väl ett bevis för detengagemang som finns i för mänskligarättigheter från väldigt många och i många fall ocksåtvärpolitiskt. Många av de motioner som ligger tillgrund för betänkandet är skrivna av representanter församtliga partier under motionstiden.Samtidigt kan man säga att detta är ett tecken påatt när det gäller mänskliga rättigheter så har världendelvis stått still. Det har inte hänt så mycket för attförbättra de mänskliga rättigheterna. En stor del avjordens befolkning lever under förtryck. En stor dellever i krig och i krigszoner. En stor andel kan inte fåäta sig mätta. Många kan över huvud taget inte få detsom vi anser höra till de mänskliga rättigheterna där-för att det saknas.I biståndsutredningen har vi just lyft inett särskilt avsnitt om rättighetsperspektivet. Det harvi gjort utifrån att vi har sett att detta är oerhört vik-tigt. Om man ska bygga ett samarbete i en värld därvi tillsammans arbetar för att minska fattigdomen ochöka möjligheterna för mänskliga rättigheter så måsterättighetsperspektivet komma fram tydligare.Jag tror att det också kan vara en grund för ettförbättrat samarbete när det gäller bistånd och inter-nationell samverkan att man lyfter in just rättighet-sperspektivet som en ledstjärna. Det måste finnasmed.Tittar man på betänkandet så kan man se att detinnehåller en stor andel ämnen: dödsstraff, tortyr,kvinnors situation, rasism, slavhandel, terrorism,religionsfrihet, funktionshindrades situation ochkrigsförbrytelser. Det finns en mängd områden därmänskliga rättigheter saknas och förtrycket fortgår.Det finns också en mängd länder med i betänkandetdär vi har pekat på att man brister i aspekterna kringde mänskliga rättigheterna.I grunden tror jag att vi i utskottet är ganska över-ens i de här frågorna, precis som jag tror att ocksåhela egentligen är det. Men sedan har vi jualltid våra egna delar, som vi tycker borde ha betonatstydligare, skrivits in bättre, markerats på ett annat sätteller fått en annan behandling.Tittar man på betänkandet ser man att det intefinns så många reservationer, utan de flesta motioner-na är besvarade med en text som innebär att man haruppmärksammat situationen och att bör göramer på området.Det finns en mängd områden där vi måste varamer aktiva. Min uppfattning är att kan ochbör vara ännu mer aktivt inom området som gällermänskliga rättigheter i ett internationellt perspektiv.Det är viktigt att man där använder sig av sin rollinom EU för att trycka på och lyfta fram just frågornaom mänskliga rättigheter på ett tydligt sätt.Jag tror också på vikten av att visa på rätten tillfrisk luft och rent vatten och rätten på fred. Det är degrundläggande delarna i de mänskliga rättigheterna,som är hotade i många delar. Vi kan ju se att viinte har fred i världen. Det pågår en mängd krig ochdet finns en ständig oro. Det är många som inte harrätten till vatten . Det finns en stor risk att manframgent i ännu större utsträckning än kommeratt privatisera vatten genom att stora multinationellaföretag köper upp det vatten och de vattenrättighetersom det borde vara varje människas självklara rättig-het att få ha tillgång till. Detta försvårar naturligtvissituationen för många människor, och därför bör viockså vara oerhört uppmärksamma på de här frågor-na.Det kommer en särskild debatt om i mor-gon. Det är ju bara ett bevis på att situationen i Israeli dag är oerhört allvarlig. Den har tyvärr inte föränd-rats särskilt mycket, utan snarare försämrats. När viskrev vår motion tryckte vi bl.a. på att man måstefundera på om man inte ska använda sig av sank-tionsmöjligheter mot . Vi hade också det uppe ifrågestunden med , som sade att man nogkan behöva titta på det. Vi kommer att bevaka frågan,och vi lär återkomma till ämnet . Det finnsall anledning att fundera över hur man ska kunnaagera för att öka trycket bl.a. på i situationendär nere.Det finns fler länder som vi väl alla känner ett en-gagemang för. Jag tycker att det är mycket glädjandeatt vi har fått fram att man kommer att jobba mycketmer med framöver. är ju ett landsom har utsatts för oerhört svåra situationer och somnu behöver internationell stöd och hjälp för att byggaupp demokratin och situationen när det gäller demänskliga rättigheterna.Det är tämligen tyst kring , trotsatt bombningar fortgår och situationen naturligtvisinte har förbättrats särskilt mycket för människorna iAfghanistan. är det väldigt stor uppmärk-samhet på ett land därför att det händer någonting där.Det finns många journalister och andra på plats somrapporterar. Men det är väl tyvärr i de tysta stundernasom människor har det värst - när situationen i landetinte längre uppmärksammas och förtrycket kan fortgåi det tysta. Jag tycker att situation ärmycket bekymmersam, inte minst för kvinnorna. Vikan bara hoppas på att det hela kan leda till att manpå sikt får en förbättring av de mänskliga rättigheter-na i landet.Det finns ett avsnitt där man tar upp förändrings-arbetet och reformerna inom FN. Vi har där en reser-vation som jag yrkar bifall till - det är reservation nr18 - om . Vi ville att mer aktivt skulleverka för att skulle få en stör-re styrka i det internationella samarbetet.Vi skulle vilja ha den till en världsekologisk organi-sation. Det fick vi dock inte gehör för. Men vi åter-kommer väl i den frågan också. Vi får se vad somhänder . Vi har dock fått utskottet attuttala att det gemensamma miljöarbetet är viktigt ochatt skulle behöva ha mer ekonomiska resurserför att kunna genomföra det jobb som åligger dem.Vi stöder naturligtvis de reservationer som vi stårbakom, men jag yrkar bara bifall till reservation 18.Anf. 198 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja veta varför MarianneSamuelsson är emot att demokratiskt valda ledarefrån ska få besöka som honär för att diktaturen ledare får komma till Sve-rige. Jag skulle vilja veta om själv tycker att detta kan beskrivas så att hontydligt värderar demokratin. stod Miljöpartietbakom en text som inte gjorde en tydlig skillnadmellan officiella och privata besök av ledare.Om åtminstone hade kunnat stå bakomhälften av sin gamla politik så hade vi fått enmajoritet i kammaren för att öppna för besökav demokratiska ledare, men det förmåddeman inte. kunde alltså ha agerat till för-mån för demokratin men valde att avstå och lade istället fram ett särskilt yttrande. Jag skulle vilja attMarianne reder ut varför man gjorde pådet sättet när man kunde ha gjort annorlunda.Det är också så att har häv-dat i olika sammanhang att det finns ett somskulle förhindra att man ändrade visumpraxisen. Detär inte alls på det sättet. Det finns en inofficiell EU-praxis som den mycket väl kanvara med och ändra. Hade ståttupp för demokratins värderingar hade vi haft enmajoritet i för att se till att den svenskaregeringen ändrade EU-praxisen, men Miljöpartietföll till föga och backade. Jag vill be att förklara sig.Anf. 199 ()replik:Fru talman! I det här fallet har jag valt att göra ettsärskilt yttrande. Jag förutsätter att regeringen aktivtarbetar med den här frågan inom EU. Jag tycker na-turligtvis också att det är självklart att människor skakunna röra sig fritt i världen oavsett vilken ställningde har. Det vidhåller jag, men i det här fallet har jagvalt att göra ett särskilt yttrande.Anf. 200 () replik:Fru talman! har i detta sär-skilda yttrande över huvud taget inte berört möjlig-heten för demokratiska ledare att komma tillSverige. Det hon skriver är att officiella besök inte ärmöjliga. Det finns ingen som hävdar det heller. Honberör inte möjligheten för demokratisktvalda ledare att komma till på privata besök.Summan av kardemumman av hennes politik bliratt varje taiwanes är välkommen till . Men omman reser hem från och kandiderar i ett de-mokratiskt val och sedan vinner sitt folks förtroendeoch blir demokratiskt vald är man inte välkommenlängre. Detta är politik. Det är dettaMiljöpartiet nu står bakom därför att man inte haderyggrad nog att fullfölja det man sade eller ensbara hälften av det man sade . Då var man inteens noga med att göra skillnad mellan officiella ochprivata besök. Det vi begärde den här gången var attMiljöpartiet skulle stå upp så mycket för demokratinatt man tillät privata besök, och det gick alltså inte.Det är en sak att bedriver en ett-Kina-politik, att vi inte har fulla diplomatiska relationeroch att vi inte kan ta emot eller åka på officiella be-sök. Men det innebär inte, , inte skulle kunna tillåta privata besök frånTaiwans demokratiska ledare inom ramen för en ett-Kina-politik.Nu får leva med att man aktivt harbidragit till, varit tungan på vågen eller vågmästar-parti, att stänga ute dem fem högsta demokratiskaledarna i . är den första demokratin iden kinesiska kultursfären . Det handlar om23 miljoner människor som i fria val utser sina ledare.Marianne säger nej tack till dem om deskulle vilja komma och besöka . Jag tycker attdet är ytterligt klent. Vi hade haft majoritet om Mil-jöpartiet hade haft ryggrad. har vi dessvärre intedet.Anf. 201 ()replik:Fru talman! tar i ganska rejält i denhär frågan. Jag vet inte riktigt hur han menar att detskulle bli så stor förändring i EU-praxisen om ni hadehaft med er i den här reservationen. Vihar valt att påpeka att vi tycker att det är oerhört vik-tigt och angeläget att människor kan röra sig fritt ochresa. Vi förutsätter att regeringen kommer att se tillatt så också blir fallet i den mån man kan påverkadetta.Vi får väl se vad resultatet blir och vem som på-verkar mest när det gäller att förändra möjligheternaför demokratiskt valda personer att resainom EU.Anf. 202 ()replik:Fru talman! Jag begärde replik på samma temasom , och jag tänkte ta tillbaka minreplik. Men när jag nu hör svaret kan jag inte göradet. Jag blir väldigt förbryllad när undrar vad det skulle göra för skillnad om manhade haft kvar samma ståndpunkt som man hade förett år sedan. Det hade varit en enorm skillnad. Dåhade ju en riksdagsmajoritet gett en klar signal tillregeringen hur de ska agera. Jag tycker att det ärväldigt olyckligt. Det har verkligen betydelse. Omman är så blygsam som är nuhar man verkligen devalverat sin roll i . Nihade ju möjligheten att tippa ett beslut från en mino-ritet till en majoritet, och ni säger att det kanske intehar så stor betydelse.Jag kan konstatera att nu välkomnar vice-presidenten i slutet på veckan till ett möte iUngern. De tar ställning. Det kanske beror på att de ären yngre demokrati och brinner på ett annat sätt änvad det kanske sovande gör undfallande förKina.Det hade haft stor betydelse om ni hade varit medäven , . 203 ()replik:Fru talman! När det gäller Taiwanfrågan tyckerjag att gjorde väldigt mycket inrikespoli-tik av en fråga som egentligen borde ha varit utrikes-politik. Ni agerade väldigt kraftfullt för delvis för-sämra situationen för . Det tyckte jag intestärkte situationen, utan snarare tvärtom. Jag är heltövertygad om att vi kommer att kunna påverka situa-tionen när det gäller på olika sätt, och det skavi naturligtvis göra.Anf. 204 ()replik:Fru talman! Jag vet att välkomnar den härinbjudan. Det var en artighetsinvitation. var inbjuden som enda svenska partiledare tillTaiwan vid presidentinstallationen. Det har hela tidenlegat i luften att det skulle bli ett återbesök. Det varman också glad för i . påskina att detta skulle vara kontraproduk-tivt. Då skulle ha varit medoch lyssnat på presidenten när han talade via TV iandrakammarsalen . Han tackade för inbju-dan och beklagade att han inte kunde komma. Vi vetju alla varför han inte kunde det. Han hade varit härom regeringen hade gett honom visum. Regeringenvägrade visum till en demokratiskt vald president.Därför var han inte här. Det beklagar både vi och han.Anf. 205 ()replik:Fru talman! Det är naturligtvis beklagansvärt.Men jag tror inte att han hade varit här även om vi idet här fallet hade skrivit en gemensam reservation.Det hade inte löst problemet som det ser ut ,tyvärr. Det gäller väl för oss alla att ligga på för attförbättra sådant som gäller mänskliga rättigheter. Vikanske har olika kanaler för att göra det.Anf. 206 ():Fru talman! Det är med blandade känslor som jagstår här för att prata om utrikesutskottets betän-kande om mänskliga rättigheter. Det är glädjande attdet råder stor enighet i riksdag kring dessaviktiga frågor. Även om vi på några punkter har olikaåsikter förenas vi kring synen att svensk utrikespolitikska vara aktiv och fast förankrad i respekten för de-mokrati och mänskliga rättigheter. Detta ger Sverigeen stark röst inom det internationella samfundet, enröst vi kan använda för att ständigt arbeta för att re-spekten för mänskliga rättigheter upprätthålls.Under det senaste året har ett par händelser i våromvärld starkt påverkat förutsättningarna för arbetetmed mänskliga rättigheter. Det första är naturligtvisattacken mot i den 11september . Attacken och de händelser somsedan följt visar på ett tydligt sätt behovet av att FNstärks och lika tydligt på behovet av att de spelreglersom vi gemensamt satt upp i världen följs. Det gällerkrigets lagar såväl som att de mänskliga rättigheternaföljs.En rad händelser har förändrat densyn vi har på internationella relationer. Krigen påBalkan, folkmorden i och kriget i Östtimorvisar alla att vi är på väg mot en värld där stater spe-lar mindre roll och människor större. Mänskliga rät-tigheter är inte bara en skrift i vatten utan blir just vadde en gång var tänkta: Alla människors rättigheter,universella till sin karaktär, individuella i sin tillämp-ning. Inte minst förra diktator kanvittna om detta från sin cell i . Förmodligentrodde han att han skulle komma undan på sammasätt som generationer av diktatorer har gjort förehonom. Det är min fasta övertygelse att ställningenför de mänskliga rättigheterna kommer att fortsättastärkas. som denna utveckling känns hopp-full finns det mycket att vara sorgsen och oroas över.Vi har bevittnat hur RobertMugabe i utnyttjar hela registret av tricksoch fula knep för att bli omvald som landets presi-dent. Genom att utnyttja frågan om fördelningen avland har han kunnat bryta mot de mänskliga rättighe-terna i en omfattande och systematisk skala. Detta ärinte på något sätt acceptabelt, och jag välkomnarEU:s tydliga ställningstagande mot . Precissom alla andra folk förtjänar folket i som respekterar demokratins grundläggandespelregler och de mänskliga rättigheterna.En annan konflikt som flera har nämnt ochsom det finns anledning att vi ser med stor oro på ärkonflikten i .