prot · GP0990 · 2002-04-04 00:00:00 — Om delar avverksamheten ligger i privata bolag eller andra pri-vata konstellationer, varför ska man inte ha en för-stärkt offentlig insyn i verksamheten? Vad är det förfel på att till en del öka allmänhetens insyn i en verk-samhet som man själv är med och finansierar ochsom på ett övergripande sätt är styrd av demokratiskapolitiska beslut? Vad är skälet till att intevill ha denna insyn?Anf. 16 ()replik:Fru talman! Den här frågan har vi ingåen-de diskuterat i . Den handlar om rättvisavillkor mellan olika typer av skolor. Menar MatsEinarsson att man ska ha större krav på de s.k. fristå-ende skolorna än på de kommunala skolorna?Vi förlitar oss på, fru talman, att föräldrar somväljer att sätta sina barn i fristående skolor, och eleversom själva väljer fristående skolor, bl.a. gymnasie-skolan, också kan bedöma skolornas kvalitet. Jag kaninte se vad man skulle uppnå med en extra kommunalgranskning av de fristående skolorna.Anf. 17 () replik:Fru talman! Det handlar inte alls om att ha olikavillkor för friskolor och offentliga skolor. Det handlartvärtom om att ha samma villkor. I den offentligtdrivna skolan har vi offentlighetsprincipen osv. har en del av utbildningsväsendet flyttats utfrån den offentliga sfären och ligger i privata bolag,fast den är fortfarande offentligt finansierad och styrdav samma lagar som den offentliga skolan. Då finnsdet ett anspråkslöst, inte tillräckligt långtgående, menändock ett steg i rätt riktning från regeringens sidaom att öka möjligheterna till offentlig insyn även i deprivata skolorna. Detta är emot. Jag för-står fortfarande inte varför.Anf. 18 ()replik:Fru talman! Det har väl i någon mån att göra medvilken tilltro man har till de fristående skolornas möj-ligheter att sköta sin verksamhet.Jag vill väl hoppas att det inte innebär ett misstro-ende mot de fristående skolorna när man anser att detbehövs en särskild insyn i de skolorna. Jag säger detän en gång: Det är fråga om att ge skolorna förtroen-det att driva verksamheten. De som gör bedömningenav skolornas verksamhet är naturligtvis, fru talman,de som väljer att gå i dessa skolor.Anf. 19 PER ():Fru talman! Demokrati betyder folkstyre. Ett folk-styre förutsätter att människor både vill och kan deltaoch att de verkligen ges inflytande och känner sigdelaktiga både i beslutsfattandet och i samhället.Frågan är hur vi ska nå detta mål. Regeringen hardragit sitt strå till stacken med en demokratiproposi-tion som vi har väntat väldigt länge på. Det har i sintur gjort att vi har samlat på oss en del frågor somborde ha behandlats tillsammans med demokratipro-positionen i ett betänkande men som har hamnat iandra betänkanden. Det här har gjort det lite svårt föross ledamöter eftersom det hade varit naturligt attkoppla vissa frågor till demokratipropositionen, menvi har avstått för att inte upprepa oss för många gång-er. I en del fall har vi ändå gjort det, för vi har känt attdet är rätt märkligt att prata om demokrati om maninte har frågor som direkt är kopplade till demokrati-begreppet. Därför har det blivit lite till och från.Miljöpartiet har till betänkandet fogat åtta reser-vationer och fyra särskilda yttranden. Det handlar omatt göra demokratin mer livaktig, se till att människorkänner sig mer delaktiga. Efter de diskussioner vi harhaft under finns det nu ett batteri medförslag på vad man kan göra för att försöka förbättrademokratin, dvs. göra människor mer delaktiga ochgöra att de känner sig mer ansvariga.Men det handlar inte bara om det. Jag tror att detvar som var inne på frågan om for-mella och icke-formella möjligheter att styra. Jagmenar att det handlar mycket om livsstil och omansvar. För att vanliga människor ska tycka att det ärintressant att delta i samhället på de villkoren måsteman göra det så pass inbjudande att även unga män-niskor söker sig till politiken och att äldre människorkänner sig behövda och tas i anspråk i olika samman-hang på grund av den enorma erfarenhet som de be-sitter och på grund av att de ofta har insikt i problemsom unga människor inte har och som vi alltid behö-ver ventilera i ett samhälle som utvecklas.Därför är det så viktigt att unga människor får tadel i politiken på ett sätt som de själva vill, att äldremänniskor får göra det och att funktionshindrade fårgöra det, så att alla människor i samhället får en stör-re möjlighet att delta.Jag har ibland tänkt att det hade varit fint med nå-got slags demokratiplikt i samhället, dvs. att man pånågot sätt deltar i en samhällstjänst som handlar ompolitik eller någonting annat, ungefär som militär-tjänsten. Jag vill inte utveckla det vidare, men i tan-ken ligger behovet av att visa hur viktigt det är att videlar på de politiska uppgifterna i samhället, att detinte blir en särskild elit som sysslar med det och deandra klagar och får nöja sig med att ha rösträtt ochatt rösta. Det är väldigt bra, men det räcker inte. Detmåste till ytterligare engagemang för att vi ska fåutveckla vår demokrati, som vi värnar så noga om.Med detta sagt vill jag fortsätta med att säga attpropositionen inte handlar om småpartispärren, mo-narki-republik, antalet riksdagsledamöter här i kam-maren, författningsdomstolsfrågor, finansieringsfrå-gor inför EMU-omröstningen, partistöd, personvals-frågor och funktionshindrades rätt att delta, på det sättsom man tycker att de borde ha gjort. Detta har tagitsupp i andra sammanhang.Själv har jag poängterat en del frågor som reger-ingen har hanterat i olika sammanhang och bereder påett sätt som jag tycker är godtagbart. Det handlar t.ex.om medborgarpaneler, demokratibokslut, som ärväldigt intressant, barnkonsekvensanalyser och ut-vecklande av ungdomsråden till det jag vill kallaungdomsfullmäktige, med ganska stort inflytande ochmöjligheter.Bland de reservationer som jag står bakom finnsen om rösträtt och valbarhet för människor somkommer från andra länder som vi har tillsammansmed . Vi tycker att det är folkbokfö-ringen som ska avgöra om man har rösträtt eller inte.Det ska gälla inte bara EU-medborgare och folk frånIsland och utan samtliga människor som vistasi detta samhälle, och även på alla nivåer.När det sedan gäller rösträttsåldern har Miljöpar-tiet föreslagit ända sedan vi startade partiet. Vitycker att är en bra ålder för rösträtt. Vi har inteså stor framgång med detta här i kammaren i dag.Däremot har vi blivit fler och fler som tycker att detåtminstone borde vara kalenderår , så attnästan hälften av ungdomarna slipper fylla 21 årinnan de har möjlighet att rösta . Vifår inte glömma det. Det är svårt att säga att vi har 18år som rösträttsålder när det ser ut på detta sätt.Många blir komna innan de får rösta förstagången. Det är viktigt med kalenderåret.Därför vill jag, fru talman, yrka bifall till reserva-tion 10.I frågan om skilda valdagar har vi ett särskilt ytt-rande med . utre-der frågan, och den har hanterats många gånger.Vi har en reservation om tröghetsregeln när detgäller utförsäljning av strategisk verksamhet, det vi iMiljöpartiet kallar demokratigaranti. Vi tycker fortfa-rande att det är det bästa instrumentet för att se till attutvecklingen i våra samhällen inte rusar i väg, utandet finns en garanti för att demokratin får fungera pålång sikt.Vi har också en reservation om ekonomiskt stödtill enskild barnomsorg. Vi menar, precis som kd ochCentern, att kommunerna måste ha rätt att kunna gestöd till annan form av barnomsorg. Det här var ettkrav som vi ställde i samband med att vi en gång gickmed på maxtaxan, och det följer vi upp nu.Fristående skolor har diskuterats här. Det finnsfaktiskt den tillsyn från som behövs ochden insyn från kommunen som behövs, så det behövsinte mer.När det gäller obligatoriska miljönämnder har vitillsammans med Vänstern ett krav på att de ska infö-ras igen. Vi tycker att miljöfrågorna har förflackatsoch försvunnit. De är så pass viktiga för framtiden attde måste ha en egen nämnd, som det var förut.Vi ställer upp på de direktvalda kommundels-nämnderna tillsammans med Vänstern, ochFolkpartiet. Det här måste vara en väg för att utveckladirektdemokratin och demokratin på det lokala pla-net. Det är inte värre än att de kommuner som önskardet ska kunna införa det. Vi begär att regeringen skaåterkomma med förslag.När det gäller folkinitiativ om folkomröstningar ärvi en majoritet för det. Det är bara att gratulera oss tillatt vi är det.Jag har ytterligare två reservationer, en om demo-kratifolder och en om bidrag till politiska kampanjer.Demokratifoldern är en trevlig idé. Några av er minnsOm kriget kommer, en broschyr som alla hushåll ficken gång. När vi var i med utskottet fick vise att konstitutionen fanns i nästan alla människorshänder. Den fanns som bilderbok, och den fanns imer avancerad form. De kände till sin konstitutionmycket bättre än vad vi känner till vår, med vår långatradition. Jag menar att vi ska se till att fixa det ochgöra en enkel folder som man skickar ut med telefon-katalogen så att den når alla hushåll. Den ska varaenkel, och alla ska kunna läsa sin konstitution.Fru talman! Min talartid har runnit ut, så jag fårstanna där.Anf. 20 () replik:Fru talman! Jag måste ställa samma fråga till PerLager som jag ställde till . Per Lagerhar tyvärr anslutit sig till den utskottsmajoritet sominte vill att allmänheten ska få en större insyn i defristående skolorna. Min fråga är helt enkelt: Varför?Har samma skäl som , nämli-gen att man helt enkelt får lita på dem, att det är enförtroendefråga?Anf. 21 PER () replik:Fru talman! Jag vet egentligen inte vad det hand-lar om, . Kommunen är allmänhetensrepresentant. Kommunen har full insyn. Vad är detsom menar ska till ytterligare? Ochvarför har man fört in ett nytt begrepp,"allmänheten"? Jag vet inte när det fördes in i lag-stiftningen, men vad jag förstår är det ett nytt be-grepp.För mig är allmänheten representerad av kommu-nen, och om kommunen har insyn har allmänheteninsyn. Har dessutom tillsyn är det garante-rat att verksamheten fungerar som den ska. Sedantycker jag självklart att vi ska ha tilltro till skolorna,inte bara till de fristående utan även till de offentligaskolorna, där jag själv har jobbat i 20 år.Anf. 22 () replik:Fru talman! Jag skulle nog vilja varna Per Lagerlite grann för det sättet att argumentera, därför att detkan leda till den positionen att vi kan upphäva offent-lighetsprincipen helt och hållet.Kommunen har insyn i sin egen verksamhet. Var-för ska då offentligheten och allmänheten ha någonytterligare insyn? Finns det en parallell? Javisst,kommunen har en viss insyn i de fristående skolorna,men här handlar det om medborgarnas insyn. Varförska den inte öka i friskolorna? Varför ska man inte hasamma eller åtminstone lite bättre insyn än nu i defristående skolorna när man har denna insyn i dekommunala?Anf. 23 PER () replik:Fru talman! menar alltså attkommunen inte utövar den insynsrätt som man har,utan han vill ha lite mera, extra insyn för allmänhe-ten. Hur ska det gå till? Hur ska det rent praktiskt gåtill när allmänheten har insyn i fristående skolor omde inte utnyttjar sina kommunala politiker? Jag för-står inte det. Detta har inte med offentlighetsprincipenatt göra, utan detta handlar om möjligheten att bedri-va verksamhet där man har både tillsyn och insyn ochdär olika representanter och politiker har möjlighet attlyfta upp allmänhetens frågor.Anf. 24 () replik:Fru talman! Det här med direktvalda kommun-delsnämnder kan låta väldigt vackert med närhetentill medborgarna osv. Även inom mitt parti finns detsådana som förespråkar detta, även om de i förhopp-ningsvis är i minoritet. Men det finns ett konstitutio-nellt problem eller ett kompetensproblem med denhär typen av verksamhet.Anta att man direktväljer en kommundelsnämndoch att denna nämnd sedan driver en politik som står istrid med vad fullmäktige säger. Då drar fullmäktigein pengar och resurser från nämnden, och så står mandär med sin direktvalda nämnd utan att ha någonegentlig kompetens. Som jag ser det måste man, omman ska införa detta, ha en konstitutionell kompetensför nämnderna, men Per är motståndare till attkommunerna ska få denna tydliga kompetens i för-hållande till riksdag och regering.Anf. 25 PER () replik:Fru talman! Jag förstod nog inte det sista i fråge-ställningen, men jag håller helt med att detta inte är något helt problemfritt sätt attstärka demokratin. Jag inser också att kommundelenstår i ett förhållande till kommunen, budgeten och hurman hanterar pengar. Detta måste självklart ha någonform av regelverk kring sig, så att både kommunenoch kommundelen får kompetensen där de ska haden.Anf. 26 () replik:Fru talman! Det sista som Per inte förstodgällde ju den kommunala självstyrelsen. Staten kan intervenera, eftersom det inte finns något grund-lagsskydd för kommunernas kompetens. Per Lagerhar inte velat vara med och sätta i gång en process därman får en förstärkt självstyrelse i grund-lagen.Anf. 27 PER () replik:Fru talman! Det handlar ju, , omatt i grundlagen mer precisera kommunens kompe-tens. Det hela är en process, och när det gäller kom-munerna är jag lite rädd för att precisera kompeten-sen, eftersom det låser deras möjligheter att fortsättautvecklas utan att man gör nya ändringar. Jag seralltså det här med preciseringarna som en fara i sig.Det hade varit lätt om man hade kunnat ta fram alltsom behövs, men så är det ju inte. Därför är jag mernoga med att hålla grundlagen fri från just precise-ringar.Anf. 28 ():Fru talman! I det här betänkandet behandlar videmokrati för det nya seklet, regeringens propositionangående demokratifrågor. Till skillnad från dem somtidigare har varit uppe i talarstolen tycker jag att deninnehåller en hel rad förslag om hur man kan förnyaoch förstärka demokratin i vårt land.Men det handlar i stor utsträckning om att förstär-ka medborgarinflytandet - flera talare har i talarstolensagt att det bör förstärkas - men det ska alltid ske iharmoni med den representativa demokratin, för denrepresentativa demokratin måste vi i alla lägen värna.Jag kan konstatera att det har däremot ingen nämnt ettord kring.Målen för demokratipolitiken är att öka valdelta-gandet, att en ökad andel av medborgarna ska innehaett politiskt förtroendeuppdrag, att medborgarna skaha bättre möjlighet att delta i och påverka den politis-ka processen samt att påverkansmöjligheterna ska blimer jämlika än i dag.Det här låter sig höras, men man måste också halagändringar som gör att de här målen kan införlivas,och jag tycker faktiskt att det finns förslag om en helrad lagändringar. Jag skulle bara vilja nämna några avdem.Det första handlar bl.a. om medborgarförslag somfår väckas i fullmäktige om fullmäktige så beslutar.Det handlar också om att arbetsvillkoren för förtroen-devalda ska förbättras, så att skiftarbetande, som dethar varit en del motioner om i det här utskottet, ochsmåbarnsföräldrar får bättre möjligheter att delta i ettpolitiskt arbete än . Möjligheterna för brukarin-flytande stärks via delegationsrätten. Det finns förslagom att man ska ha rösträtt i kommunala folkomröst-ningar om man har rösträtt i kommunalvalen. Detfinns ett förslag om att stärka minoriteter i fullmäkti-ge, och det går ut på att samma rätt ska gälla vidåterremissförfarande i fullmäktige som vid ett bord-läggningsförfarande. Dessutom förstärks insynen förallmänheten i privata entreprenader när man driverkommunal verksamhet på entreprenad.Det är bara några saker i propositionen som jagville lyfta fram just med anledning av att man sägeratt den är uddlös. Men det är också viktigt, som harframhållits här tidigare, att allt kring demokratifrå-gorna inte kan lagstiftas, för det är ett långt vidarebegrepp än så. Demokrati handlar om attityder. Dethandlar om ansvar, och det handlar om engagemang.Och det finns ett ansvar inte minst för oss alla som ärpolitiskt aktiva men även för de politiska partierna attverkligen jobba hårt med de här frågorna.Det handlar om ansvar och öppenhet. Det handlarom det vardagliga samtalet mellan människor, mellanväljare och valda, för att man på så sätt ska få folkengagerade och intresserade av att delta i den politis-ka processen. Men det är också viktigt att stötta ochuppmuntra ideella organisationer som arbetar för attfrämja demokratiutveckling. Det gör man lokalt, ochman gör det också på nationell nivå.I det här sammanhanget skulle jag vilja nämnaPeace , som har gjort mycket bra för demokra-tiutvecklingen nationellt. Ungt val, , är enannan del där man lyfter fram de här demokratifrå-gorna och tydliggör dem för människor.Med detta vill jag ha sagt att all demokrati intekan stadgas i lag - inte heller i förordningar ellerannat i riksdag. Det handlar om attityder,engagemang och ansvar. Vi har alla, tillsammans medde många människor och goda krafter som finns ute ivårt samhälle som vill samma sak som vi, ett jätte-stort ansvar.Vi kan ändra lagar så mycket vi vill, men finns detinget engagemang från medborgarna eller någon viljaatt delta i en demokratisk process kommer lagänd-ringarna ändå att vara överflödiga.Jag skulle vilja ta upp de tre reservationer som visocialdemokrater har tillsammans med Vänsterpartiet.Den första reservationen handlar om den medbor-gerliga insynen i friskolor, som har debatterats tidiga-re. Just frågan om insyn i friskolor är för oss social-demokrater en oerhört viktig demokratifråga. I enverksamhet som helt eller delvis finansieras av of-fentliga medel ska allmänheten ha möjlighet till in-syn. Det gäller inte bara ekonomisk insyn, utan ocksåinsyn i ett vidare perspektiv vad det gäller verksam-heten.Den enskilde medborgaren ska kunna vända sigtill eller till kommunen där friskolan ärbelägen för att få tillgång till information. Man sägernej till det från utskottsmajoritetens sida. Det förvånarmig inte att moderater, folkpartister och kristdemo-krater säger så. Vad som är förvånande är att Centernoch instämmer i detta. Vi har hörtÅsa i talarstolen prata sig varm för attCenterpartiet är det enda parti som värnar demokra-tin.Hur kommer det sig då, och , att ni inte vill att allmänheten ska ha insyn ifriskoleverksamheten, som finansieras med offentligamedel? Var ligger faran i detta? Jag tycker att det ärett högst rimligt krav, med tanke på att det finns sam-hällsmedel i verksamheten. Det är en viktig demo-kratifråga, men det är också en viktig rättvisefråga.Med det vill jag säga att jag yrkar bifall till reser-vation 24, men av lagtekniska skäl yrkar jag att för-slaget till riksdagsbeslut ska ha följande lydelse. "antar nedan angivna lagförslag. Där-med bifaller proposition 2001/02:80 i den-na del och avslår motionerna 2001/02:K59 yrkande 2,2001/02:K60 yrkande 3, 2001/02:K65 yrkande 6 och2001/02:K66 yrkande 18.Förslag till lag om ändring i lagen (2002:000) omändring i skollagen (1985:1100)Härigenom föreskrivs att 15 kap. 11 § skollagen(1985:1100) i stället för dess lydelse enligt lagen(2002:000)¹ om ändring i nämnda lag ska ha följandelydelse.Regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får meddela föreskrifter om skyldighetför skolhuvudmannen att lämna sådana sakuppgifterom skolverksamheten och sådan verksamhetsredovis-ning som behövs för uppföljning och utvärdering avverksamheten samt sådan information som gör detmöjligt för allmänheten att få insyn i denna.Regeringen får vidare meddela föreskrifter omvite för den som inte följer bestämmelserna om upp-giftsskyldighet i första stycket. "Till det ofullständiga SFS-numret finns en fotnotfogad, där det står: "Lydelse enligt prop. 2001/02:35,bet. 2001/02:UbU7, rskr. 2001/02:184. "Jag fortsätter med nästa reservation, som handlarom frågan om folkinitiativ om folkomröstning. Visstär det så att de bestämmelser kring folkomröstningsom gäller och som trädde i kraft inte harökat medborgarnas inflytande vad det gäller denkommunala processen. Denna fråga har som bekantutretts av . När dessförsta huvudbetänkande, som heter Att vara med påriktigt, gick ut på remiss ställde sig några av remiss-instanserna något tveksamma till förslaget.Jag satt med i . Vityckte att det skulle bli en folkomröstning om 10 %av de röstberättigade ville ha en folkomröstning.Detta var flera av remissinstanserna tveksamma till.Det visar hur komplex frågan är.Regeringen avser att återkomma i denna fråga isamband med att beredning sker av det andra betän-kandet från . Det be-tänkandet heter Att tänka efter före. Även i det betän-kandet tangeras frågan om folkinitiativ i sambandmed samrådsförfarande.Jag tycker att det vore ganska klokt att tänka efterföre, som betänkandet heter, och avvakta den bered-ning som pågår i Regeringskanslietkring folkinitiativ och kommunala folkomröstningar.Frågan är på intet sätt glömd utan kommer att tas uppså småningom. Därför bifaller jag reservation 31.Jag skulle också avslutningsvis vilja kommenteraindelningsfrågorna något. Kommundemokratikom-mittén, som jag har nämnt, hade fått i uppdragatt utreda just indelningsfrågorna efter ett tillkännagi-vande. Sedan inträffade det märkliga att frågan om ettutskottsinitiativ kring samma sak som hade att utreda väcktes i KU mittunder pågående utredning. Initiativet väcktes avsamma majoritet som tidigare ville utreda frågan. Förmig ter sig detta mycket inkonsekvent.Socialdemokraterna, och för övrigt också Väns-terpartiet, anser att Kommundemokratikommitténsarbete och regeringens beredning av frågan måsteavvaktas. Därför yrkar jag också bifall till reservation29.Jag har valt, precis som flera andra talare, att intege mig in i diskussioner på områden som tidigaredebatterats i denna kammare. Det gäller laglighets-prövning, kommunala bolags vara eller inte vara osv.Här har vi redan tidigare kända ställningstaganden,byggda på våra grundläggande värderingar. Detskulle bara förlänga tiden här i kammaren att upprepadetta.Många frågor i betänkandet har tagits upp ochdiskuterats tidigare . Jag tänker inte gå inpå några ytterligare diskussioner om dessa redandebatterade frågor.Avslutningsvis yrkar jag bifall till reservationerna24, 29 och 31, samt i övrigt bifall till förslaget i be-tänkandet.Anf. 29 ()replik:Fru talman! Jag förstod inte riktigt det som Kers-tin sade om att ingen har talatom den representativa demokratin. Det är faktiskt detvi har talat om en stor del av tiden. Vi har talat omhur man ska få folk att vilja åta sig uppdrag inom denrepresentativa demokratin, osv. Själva begreppet harockså nämnts flera gånger.Demokratiministern är tyvärr inte i kammaren föratt diskutera demokratipropositionen, så därför måstejag rikta frågan till istället. har i och för sig försökt försvara pro-positionen så gott det går och sagt att det är fint attdet finns förslag om att medborgarförslag ska kunnaväckas i fullmäktige om fullmäktige så vill.Då måste jag fråga: Var finns de tunga, demokra-tiskt intressanta förslagen i Demokratipropositionen?Vilket förslag var det som gjorde mest hänförd när hon läste Demokrati-propositionen, som gjorde att hon verkligen tyckte attdemokratin och debatten om demokratin utveckladesi ?Jag hinner också med frågan om folkomröstning-ar. Det är tydligen så att i har intagit enställning som hon har möjlighet att stödja här i kam-maren - eller hur - nämligen att ett visst antal, när-mare bestämt , ska kunna få driva fram att detverkligen blir en folkomröstning. Är detdå inte rimligt att stö-der sitt eget förslag här i kammaren och inte bara talarom att det finns negativa remissinstanser? Det finnsdet alltid i demokratin.Anf. 30 () replik:Fru talman! Att demokratiministern inte är här be-ror, som också vet, på att det ärregeringssammanträde nu . Det blevså olyckligt att den här debatten lades just en förmid-dag då ett sådant inträffade. Men jag kan konstateraatt utskottets ordförande inte heller finns på plats.När det gäller frågan om folkomröstningar är detmycket riktigt så, vilket jag nämnde i mitt anförande,att jag har varit med i ,och i denna tog vi ställning för att om av deröstberättigade i en kommun ville ha en folkomröst-ning skulle en sådan ske. Visst, det har jag tagit ställ-ning för en gång i Kommundemokratikommittén.Men som och många andra iden här kammaren vet går alla betänkanden frånkommittéer ut på remiss.