prot · GQ0941 · 2002-12-20 00:00:00 — Studier visar att förtroen-det för äldrevården har blivit allt lägre. Listan kangöra än längre - alltför lång.Nu är det inte statens uppgift att utföra, men välatt stödja och delvis finansiera, den kommunala verk-samheten och att skapa förutsättningar för kommuneroch landsting. Men staten tvångsstyr med innehållna,återtagna eller öronmärkta bidrag. Kommunerna harpå senare år använts som någon form av buffert. Detsom kallas ökade bidrag har i stället, sett som netto,de facto varit ett minskat statsstöd. Det framgår blandannat av och Kommunförbun-dets analyser. Enligt ärindragningarna 16 miljarder i fast penningvärde sedan1993.Vi kristdemokrater bedömer att en avgörande or-sak till kommunsektorns trångmål är att den faktisktär underfinansierad. Vi menar att det fordras störreekonomiska resurser för att kommuner och landstingska kunna klara sina uppgifter. Det ska ske i paritetmed våra intentioner för som välfärdsnation.Landstingen behöver mer resurser för de allt äldresom behöver alltmer av framgångsrikare och alltdyrare behandlingar. Ett exempel på detta är att på enortopedklinik var hälften av de opererade över 80 år.Det behövs mer personal och fler vårdplatser. Vård-kostnaderna bedöms öka med 0,7-0,medanbefolkningen ökar med 0,1 %Om kommunerna ska kunna ta ansvar för sinverksamhet måste de också få ta ansvar för sin verk-samhet. Det betyder att det finansiella stödet bör varaobundet och utan öronmärke. Kommunernas ochlandstingens förtroendevalda politiker är bäst skicka-de att planera just sin verksamhet. Den kommunalasjälvstyrelsen och den subsidiära principen utgår ifrånden här verkligheten.På kort sikt är det nödvändigt att öka det statligastödet, annars finns ingen chans att tillgodose befolk-ningens behov. Det har regeringen också klokt noginsett. Vi menar dock att det behövs ytterligare ettantal miljarder nu . På lite ärden viktigaste finansieringsgrunden inte allt störrestatsbidrag, det vill säga att utgiftsområdet växer sigallt större som andel av statsbudgeten. Den avgörandefaktorn är tillväxt i den svenska ekonomin. Skatteba-sen måste växa.En politik som underlättar för och instituerar enexpansiv ekonomi är det avgörande statliga bidragettill kommunsektorn . Då får sektorn sin egentrygga långsiktiga skattebas. Det gäller, som vi krist-demokrater brukar påpeka, inte bara att fördela kakan,vilket är nog så viktigt, utan också att få den att växa.Här finns många olika insatser att föreslå. Det gör viockså i våra motioner över hela fältet av utgiftsområ-den. Det handlar om utbildning, forskning, regelver-ket för företag, skatter, jämställdhet, kommunikatio-ner, rehabiliteringsinsatser med mera.Herr talman! Av det sagda inses lätt att vi menaratt kommunernas resurser måste stärkas. Regeringenföreslår en förstärkning. Det är bra, men den är otill-räcklig. Vi vill tillföra ytterligare 3 ½ miljarder kro-nor över tvåårsperioden i generella bidrag. Vi villbehålla regeringens så kallade tillgänglighetspengarpå 1,25 miljarder men ta bort öronmärket. Dennafinansiering är fortfarande otillräcklig för vården,skolan och andra kommunala behov. Men det är ettuppehållande steg på vägen mot en acceptabel nivå påvår kommunala välfärdsproduktion. Här är det up-penbart att vi tills vidare i överförd mening får låtaläkarens motto gälla: Trösta, lindra och om möjligtbota.Anf. 21 ():Herr talman! En politisk verksamhet är uppbyggdpå ett signalsystem. Det är inte bara de formellasammanträdena som styr. Det är också aktörernasagerande på den politiska marknaden som är styran-de. Därför är det viktigt att rätt signaler ges.Utifrån ett befolkningsperspektiv är basen i densvenska demokratin kommunerna och deras ansvars-områden. Det är där närheten till beslutsfattarna finns,det är där det direkta ansvaret kan utkrävas och det ärdär insikten i verksamheten finns. Den nivån bliralltmer satt under förmyndare. Den nivån framståralltmer som ett marionettstyre. Den nivåns förmågaatt sköta sina angelägenheter undergrävs alltmer avbeslut här i . Det är inte acceptabelt.Det kommunala självstyret är grundlagsfäst. Detär ett välförankrat system som är unikt för Sverige.Det är dessutom ett system som rätt utövat är över-lägset flertalet andra demokratiska system.Vi har fått signaler om oförrättersom sker eller håller på att ske inom Kommunsverige.En sådan signal är att sex tunga kommunalråd, någraav dem socialdemokratiska med direkt förankring iKommunförbundet, gick till angrepp mot denmisstro som staten visar mot kommunerna i skolfrå-gor. En annan signal kommer från de socialdemokra-tiska kommunalråden i och som förett par veckor sedan uttalade sin misstro mot att sta-ten på område efter område lastar över ansvaret påkommunerna utan att sända med pengar. Finansie-ringsprincipen har alltså satts ur spel. Det innebärgivetvis att kommunernas förmåga att fullgöra sinaskyldigheter blir allt sämre.I helgen kom uttalande om inte klarar det ökade tryck man har på sin hjälp-verksamhet under . Antalet behövande, det villsäga barn och ensamstående, har ökat med500 % den senaste tioårsperioden. Frälsningsarménsäger med rätta att man inte kan ta över samhälletsansvar.Den här beskrivningen beträffande statens oför-måga att ge kommun- och landstingspolitiker detansvar de är mycket väl lämpade att ta kan göraslängre. Jag kan också nämna kommunalråden i Göte-borg och och deras agerande pådebattsidorna.Mitt besked är alltså: Lita på varandra! Ge var-andra rätt förutsättningar och se samhället utifrån ettbefolkningsperspektiv!Om vi gör det har vi också lagt grunden för ettsamhälle som utgår från människan, inte från syste-met. Det är endast ett system som bejakar underifrån-perspektivet som kan nå de goda resultaten.Herr talman! Intäkterna inom kommun- ochlandstingssektor har en svag utveckling, och kostna-derna fortsätter att öka i oförminskad takt. En aveffekterna av den utvecklingen är nästa års skattehöj-ning som är den största skattehöjningen inom kom-munsektorn . Höjningen är i snitt på ,men det finns kommuner som har skattehöjningar på2 kr. Till detta kommer taxehöjningar såväl för denenskilde som för kommunen.Samtidigt konstaterar landets kommuner att stats-bidragen urholkats med den se-naste tioårsperioden. Ser man statens beräknade till-skott till kommunsektorn framtill 2005 priser, kan vi konstatera att nivå-höjningen är enligt Kommunför-bundets bedömning. Indragningarna från staten undersamma period är 26 miljarder. Det är alltså ett nega-tivt tillskott. Statens värdeurholkning under den härperioden är alltså . Hur har dådetta påverkat kommunerna?Ja, vi kan konstatera att nedskärningarna inomkommun- och landstingssektorn började för tio årsedan. Vi kan också konstatera att den personal somfanns inom den här sektorn då var sjukskrivna i mind-re grad, och alltså friskare, än andra på arbetsmarkna-den. Det här visar att förändringar av det slag som nuskett måste präglasav en helhetssyn på hur samhället är uppbyggt ochförväntas fungera. De gångna tio åren visar att hel-hetssynen har saknats. är det kommun- och lands-tingspolitikernas uppgift att städa upp efter de härmisstagen. Det städarbetet är inte enkelt.Utsikterna för de närmaste årens samhällsekono-miska utveckling ter sig allt sämre . Den kon-junkturförstärkning som skulle komma under höstenhar uteblivit och väntas först nästa höst.Kommuner och landsting har alltså att kämpa motsåväl en sämre konjunktur som en urholkning avstatsbidragen. Trots den situationen går regeringen inpå område efter område och ger kommunerna detalj-direktiv som inte är fullt ut finansierade. Det är själv-klart att våra kommun- och landstingspolitiker känneruppgivenhet.Herr talman! Det är sällan man, generellt sett, hörtydliga beröm för verksamheter inom vård, skola ochomsorg. Det är givet att mycket av orsakerna till dettaär bristen på resurser. Betydelsen av tillväxten i sam-hället kan därför inte nog betonas. Den är helt avgö-rande även för kommunernas ekonomiska tillväxt.Regeringens och kommunledningars kontakter med,syn på och stimulans av småföretag och industrier ärdärför oerhört viktiga. Här måste regeringen omprövaden politik den fört, så att tillväxten i samhäl-let stimuleras än mer.Nu är det så att tillväxten i landet inte är jämntfördelad. Förutsättningarna mellan landets kommuneroch landsting är därför inte lika. Vissa kommuner hardubbelt så hög tillväxt som andra. Det här skaparspänningar mellan regioner och mellan kommuner.Bekymmer av det här slaget innebär svårigheter attklara välfärdssektorer som vård, skola och omsorg pålika villkor för alla. Det här i kombination med attmånga kommuner har tappat och tappar befolkningvisar att regeringens regionalpolitik har misslyckats.Centerpartiet framstår i det här sammanhangetsom en garant både för att kommuner som halkatefter inte glöms bort och för utjämningssystemet, menockså för en modern regionalpolitik. Det räcker dockinte att kommunerna inom utjämningssystemet självatar ett visst ansvar för varandra och för medborgarna.Här måste även staten känna och ta ett ansvar.Detta ansvar innebär främst att alla ska ges likavillkor. Det gäller exempelvis infrastruktur såväl iform av järnvägar, flyg och vägar som i form av enväl fungerande telefoni. Det ska inte vara bredbandmed låg standard till av befolkningen utanbredband till , som en gång utlovades av när-ingsministern i denna kammare.Kommunernas stora problem liggerdels i utvecklingen av den kommunala skattebasen,dels i den stora striden för att behålla och helst ocksåöka kvaliteten inom vård, skola och omsorg. Myndig-förklarade kommun- och landstingspolitiker klarardet här om de släpps loss från de statliga styrningarsom gör dem till marionetter.Det kommunala självstyret är en i vårdemokrati, och den vill vi från stärkaoch utveckla, inte som regeringen avveckla. Center-partiet har i motioner lagt grunden och visat vägen fören utveckling där såväl den nationella som den regio-nala och lokala nivån samverkar för att nå bästa möj-liga verksamhet för och service till medborgarna. Föratt man ska kunna nå det målet fordras en helhetssyn isamhällsbyggandet. har visat vägen föratt åstadkomma den helhetssynen. Tyvärr saknar vimajoriteten i det arbetet.Herr talman! Jag yrkar bifall till re-servationer nr 5 och nr 9.Anf. 22 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillfinansutskottets förslag till beslut och avslag på re-servationerna. Jag vill också hälsa mina meddebattö-rer välkomna till den här debatten, som jag tycker skabli intressant.De svenska kommunerna har en mångsidig ochomfattande verksamhet. Därför är det aldrig svårt atthitta sådant som är problem och bekymmer i denkommunala vardagen. Ändå kan problemen inteskymma att de anställda i våra kommuner och lands-ting uträttar ett mycket fint arbete i medborgarnastjänst. Vare sig vi går till sjukvården, skolan, omsor-gen om barn och gamla, insatserna för funktionshind-rade, kulturarbetet, fritidsverksamheten eller annankommunal verksamhet finner vi så mycket av enga-gemang och mänsklig värme, så mycket av kunskapoch kompetens. Hur många andra länder finns det därkommunerna kan ge medborgarna en mer omfattandevälfärd?Vi kan också konstatera, trots vad en del har sagthär, att den ekonomiska situationen för kommunerna istort sett har varit god . Denkommunala sektorns inkomster består till två tredje-delar av skatteintäkter, och dessa har utvecklats för-hållandevis starkt under perioden 2000-2002.Vad sedan gäller statsbidraget till kommuner ochlandsting har nivån på detta höjts med 24 000 miljo-ner kronor jämfört med . Under de tre åren 2000,2001 och 2002 sker det en ökning av kommunernasintäkter med i genomsnitt . Både 2000och 2001 visade kommunsektorn ett samlat positivtresultat.Naturligtvis går försvagningen av den internatio-nella konjunkturen inte spårlöst förbi, ävenom både tillväxten och utvecklingen på arbetsmark-naden har varit förvånansvärt bra. För att yt-terligare förstärka kommunernas ekonomi föreslårregeringen en förlängning med av det tillfälligasysselsättningsstöd till kommuner och landsting sominfördes . Regeringen föreslår också att det fastabelopp om som alla inkomsttagare betalar istatlig inkomstskatt ska utgöra en in-komstskatt . Detta innebär att resur-serna till kommunsektorn ökar med 4 300 miljonerkronor under 2003.Anslaget under budgetens utgiftsområde 25 om-fattar merparten av statens utgifter för kommuner ochlandsting. har fastställt ramen till 68 487miljoner kronor.För att utveckla verksamheten och förbättra kva-liteten i skolan, vården och omsorgen krävs ytterliga-re resurser. Regeringen föreslår därför fortsatta sats-ningar på skolan, vården och omsorgen.Den särskilda vårdsatsning som tidigarebeslutat om fullföljs . Totalthandlar det om ett extra tillskott om 9 000 miljonerkronor som tillförs hälso- och sjukvården under peri-oden för att förbättra primärvård, psykiat-ri och äldreomsorg. Det blir nu alltså ytterligare 2 000miljoner . tillförslandstingen för att ökatillgängligheten till sjukvården och minska vänteti-derna i vården.För att få fler lärare och kuratorer och mer annanpersonal i skolan tillförs under2003. Satsningen på skolan ökar successivt för att år2006 uppgå till , men det ärockså meningen att dessa pengar sedan ska gå in i detgenerella statsbidraget.Tomas ! föreslår som van-ligt stora skattesänkningar, men avigsidan av detta äratt kommunerna får mindre pengar för atttrygga välfärden. Även om säger att dekompenserar för skattebortfallet blir ändå nettoeffek-ten för kommunerna att de förlorar ca 6 100 miljonerkronor. Därtill kommer att avvisar såvälförslaget om tillfälligt sysselsättningsstöd som bidra-get till särskilda insatser i kommuner och landsting.Utskottet avvisar bestämt en sådan politik. Det somförvånar är att övriga borgerliga partier inte tar av-stånd mycket mera kraftfullt. Jag tycker att här har saker att tänka på.Men tyvärr rör sig åt samma håll ochföreslår en minskning av statsbidraget till kommuner-na med . påstår attkommunala koncernbildningar leder till att så storaskatteintäkter undandras från staten. Utskottet delarinte motionärernas syn på kommunala koncerner.Kommunala bolag ska givetvis behandlas på sammasätt som privata bolag.Jag måste fråga på vilket sätt villminska statsbidraget. ville ni dra in 1 000miljoner, och är det alltså 2 400 miljoner. Jag villfråga om avdraget från det generella statsbidraget skagöras för alla kommuner, oavsett om de har sådanahär koncernbildningar eller inte.Det fanns när månade omkommunerna och deras resurser, men även Center-partiets förslag innebär en minskning av kommuner-nas resurser i jämförelse med budgetpropositioneneftersom säger nej till det tillfälligasysselsättningsstödet. Det innebär 3 000 miljonerkronor mindre till kommunerna. Utskottet avvisardenna försvagning av kommunernas ekonomi.Jörgen sade ändå att är en ga-rant för utjämningssystemet, och jag är tacksam föratt det stämmer, särskilt som vi nu fått höra att TomasHögström till och med ifrågasätter grunderna i utjäm-ningssystemet.Riksdagen beslutade om en ök-ning av ramen för utgiftsområde 25 med 456 miljonerkronor. Utskottet har tillstyrkt att grundavdraget höjspå sätt som föreslås i motion Fi230 av s, v och mp.Därigenom reduceras det kommunala skatteunderla-get, och för att kompensera kommunerna för dettaföreslår vi i betänkandet att de tillförs 456 miljonerkronor. Enligt utskottets mening bör denna kompen-sation regleras över anslaget 48:1 Generellt statsbi-drag till kommuner och landsting.I budgetpropositionen aviserar regeringen att manavser att betala ut högst för attförebygga hiv/aids i storstadsregionerna från anslaget48:2 Bidrag till särskilda insatser i kommuner ochlandsting.Utskottet anser att insatser som gjorts de senasteåren har utgjort ett viktigt inslag i kampen mothiv/aids. Utskottet förutsätter att medlen fördelas medsikte på att uppnå bästa möjliga effekt. Jag måste sägaatt jag tycker att slår in öppnadörrar eftersom det finns 90 miljoner förhiv/aidsprevention som ska gå till storstadsregioner-na.Som jag nämnde tidigare kräver attdet tillfälliga sysselsättningsstödet ska avskaffas. Iutskottet anser vi att stödet gör det möjligt att stärkakvaliteten i den kommunala verksamheten och upp-rätthålla sysselsättningen samt tidigarelägga planera-de nyanställningar. Därigenom motverkas en ökningav arbetslösheten som verksamheten stärksinom sektorer som har stor betydelse för välfärden.Fyra reservationer handlar om inkomst- och kost-nadsutjämningssystemet.· anser att det kommunala utjämnings-systemet ska avskaffas, och ifrågasätter manockså grunderna.· anser att systemet behöver renodlas.· är emot att utjämningen ärinomkommunal.· anser att det är viktigt att försvaragrunderna i systemet men talar om att en viss delska föras över till den statliga regionalpolitiken.Det är fyra partier med fyra vitt skilda uppfatt-ningar. Före valet försökte ni så gott ni kunde täckaöver de här skillnaderna, men det gick ju dåligt redandå.Det kommunala utjämningssystemet syftar till attutjämna de kommunala förutsättningarna för skola,vård, äldreomsorg, infrastruktur och mycket annat.Systemet ska så långt som möjligt kompensera förstrukturella skillnader och utjämna välfärdsskillnadermellan kommunerna. Denna utjämning motiveras avrättviseskäl och nationell solidaritet.En bra utbildning och trygga uppväxtvillkor föralla barn och ungdomar är viktiga för tillväxt ochframåtskridande, och detta bör alla kommuner kunnaerbjuda sina medborgare. Men vi vet ju att landetskommuner och landsting från början har mycket olikaförutsättningar att ge sina medborgare en bra kom-munal service. Därför är ett kommunalt utjämnings-system en förutsättning för reell självstyrelse också ikommuner och landsting med svag ekonomi.Utskottet har behandlat förslagom utjämningssystemet där vi pekar på att det ärförenligt med den kommunala självstyrelsen, och förmånga kommuner med låg skattekraft är det här enförutsättning, som jag just sade, för att den kommu-nala självstyrelsen ska fungera. Det är inte aktuellt attompröva de grundläggande principerna för det nuva-rande systemet som har ett brett stöd i både denkommunala världen och . Så sent som förett år sedan hade vi en stark majoritet för stödet här iriksdagen.Regeringen tillsatte , precis som harsagts här, en parlamentarisk kommitté vars främstasyfte är att se över målen för kostnadsutjämningenoch att de uppnås och att föreslå förändringar somkan behövas. Kommittén ska också analysera hurkommuner och landsting med kraftig befolknings-minskning ska ges likvärdiga förutsättningar att till-handahålla vård, omsorg och utbildning. Man skaockså undersöka och lämna förslag till hantering avde eftersläpningseffekter som uppstår i vissa kommu-ner med kraftig befolkningsökning. De grundläggan-de principerna som systemet bygger på ska dock liggafast, det vill säga en långtgående utjämning förstrukturella kostnadsskillnader och för skillnader iskattekraft. Uppdraget ska redovisas i oktober 2003.Utskottet ser ingen anledning att föregripa det på-gående utredningsarbetet och avstyrker motionernaäven av detta skäl.Anf. 23 () replik:Herr talman! pratade om po-litik. Jag vill garantera att månar omkommunerna och verkligen har lagt ett förslag somhar en helhetssyn på hur man ska kunna bredda skat-tebasen och på det viset stärka den kommunala eko-nomin.Jag förmodar att inte har undgått den debattsom har varit där en mängd kommunal-råd från Socialdemokraterna har uttalat sina syn-punkter på finansieringsprincipen, alltså den principsom regeringen har kommit överens med Kommun-och Landstingsförbunden om ska gälla. De ansvars-områden som förs över till kommuner och landstingska också vara finansierade. Så är det ju inte ,och det är därför som artiklarna har kommit upp.Jag skulle vilja fråga: Hur ser på det härförhållandet, att partikamraterna runtom i landet re-volterar mot den förda politiken?Anf. 24 () replik:Herr talman! Ja, , de revolterarinte, men de diskuterar. Det tycker jag är skillnad. Vihar en fortgående debatt i vårt parti, både om kom-munernas situation och om landets situation. Det är juså att de 289 kommunerna - är vi 290kommuner - är ju landet . Vi har ju ett väldigtnära samband.Vad gäller finansieringsprincipen vill jag gärnahänvisa till utskottets betänkande, s. 10 och 11. Därframgår verkligen alla de olika regleringar som skergenom finansieringsprincipen och andra saker sompåverkar skatteunderlaget och reglering av det gene-rella statsbidraget. Det pågår ju, och det är en ständigdiskussion mellan Kommun- och Landstingsförbun-den och staten genom regeringens representanter i dehär frågorna.Sedan är det klart att det inte alltid är så att denena parten får exakt den avvägningen, men vi harsärskilt sagt, exempelvis vad gäller maxtaxan i barn-omsorgen eller äldreomsorgen, att skulle det när mangör en uppföljning visa sig att det har kommit för litepengar, ja, då kommer regeringen att kompensera fördet. Det är ju den diskussionen man har med Kom-munförbundet.Anf. 25 () replik:Herr talman! Det var ett positivt besked att kom-munerna kommer att bli kompenserade för under-skotten. Vi hör ju signaler utifrån kommunerna, ex-empelvis kommun som räknar med att skickafaktura till regeringen för de underskott som finns.Jag tycker att det är positivt att man i alla fall klartuttalar att man kommer att täcka upp de underskottsom kommuner och landsting har.Anf. 26 () replik:Herr talman! Jag vill då bara tillägga till JörgenJohansson att det ju förutsätter att man är överens omatt det här är just något som har med exempelvismaxtaxan i barnomsorgen att göra och att man kanpåvisa det. Då är det sagt att det ska kompenseras.Anf. 27 ()replik:Herr talman! För att citera ett populärt TV-program: Det är mycket nu.Jag ska börja med det kommunala utjämningssy-stemet. Jag tyckte att jag var tydlig, och det har ävenmina andra borgerliga bröder varit, om att det i denhär kammaren finns ett stort samförstånd om att vibehöver ett kommunalt utjämningssystem av ett antalskäl som vi har angivit. Däremot finns det kritik mothur det här utjämningssystemet fungerar: det är till-växthämmande, och det hindrar en del kommunersom skulle kunna gå bättre genom den utformning dethar. Det är kritik som finns även från socialdemokra-tiska kommunpolitiker. Jag tycket att det vore bra omvi kunde diskutera hur vi ska göra ett system, som deflesta av oss är angelägna om att bevara, bättre ochmer väl fungerande.När det gäller hivpreventionen slår jag inte alls inöppna dörrar. De här pengarna betecknas fortfarandeav utskottsmajoriteten som ett tillfälligt bidrag. FrånFolkpartiets sida anser vi att det här är ett arbete sommåste bedrivas långsiktigt, och det vore bra om vi kunde få besked om majoriteten avser att göra dethär bidraget långsiktigt, att permanenta det.Kommunala bolag tycker vi ska fungera enligtsamma etiska principer som privata bolag. Vi tyckeratt det är stötande när man ägnar sig åt koncernbild-ningar vars huvudsakliga uppgift är att ägna sig åt enform av avancerad skatteplanering. Det ska inte enkommun ägna sig åt.Anf. 28 () replik:Herr talman! Jag tar det sista först. Det måsteändå vara så att skattelagstiftningen ska gälla även förkommunerna. De kommunala bolagen följer sammaregler som de privata bolagen. Det är lite anmärk-ningsvärt att vill bestraffa kommunernaoch dessutom dra av på det generella statsbidraget närman följer de regler som finns.Vi diskuterar verkligen utjämningssystemet. Jagkan lova att jag har gjort detmånga gånger. Det sitter också en parlamentariskutredning och jobbar med det här, och jag förutsätteratt den är lyhörd och lyssnar på och tar till sig ävensådant som vi säger här och de förslag som harlagts. kommer utredningensförslag, och sedan går det ut på remiss, och vi får dåta ställning. Där ska man just titta på de saker somfinns, exempelvis vad gäller kostnadsutjämning sominte stämmer och de kommuner som har befolk-ningsminskning.