prot · GP09118 · 2002-06-03 00:00:00 — Det var då vi fick reda på att desom har den allra sämsta konditionen är invandrar-flickor. De mönstrar i och för sig inte, men det finnsganska bra rapporter om detta också. Det är klart attregeringen ser allvarligt på den minskade fysiskaaktiviteten och den ökade ohälsan, som utbildnings-ministern säger. Fattas bara annat!Skolverket ska utvärdera och analysera undervis-ningen i ämnet idrott och hälsa. Jag tror inte att detbehövs. Det finns ganska många rapporter som jaghar tagit del av om detta som visar att det inte funge-rar så bra i praktiken. Att tillsätta en utredning somska se över det kan ju vara bra i och för sig, men detär inte säkert att det behövs. Bl.a. fick vi reda på vidden här hearingen att en hel del av den undervisningsom sker i ämnet idrott och hälsa är teoretisk under-visning. Man rör sig alltså inte under de 40 eller 60minuterna. Då vet vi ändå att om man skulle deltafullt ut som 10-åring eller 12-åring så räcker inte denfysiska aktivitet som man får i skolan. En ung person,och även en äldre, behöver mycket mera fysisk sti-mulans än så. Deltar man inte ens i skolans idrotts-ämne så kanske man inte gör någonting annat heller,och det är ju ganska illa. Det finns också en hel delrapporter som visar hur allvarligt det är om man intefår den här motionen . Det är nämligen försent att bygga upp sin benstomme och muskulatur närman är äldre. Har man inte gjort det innan när man är13 år förlorar man väldigt mycket av fysisk stabilitet isin kropp när man blir äldre.Anf. 105 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag måste säga att jag håller med ommycket av det som för fram, inte minstnär det gäller skolans roll att ha en stark och livaktigkontakt med föräldrarna, även när den typ av kon-flikter som pekar på uppstår, och kanskesärskilt när dessa konflikter uppstår, för att ta ettresonemang om vikten av de ämnen som ibland kanupplevas som känsliga.För att återgå till frågan om hur vi kan rekryteravuxna invandrare till vidare studier tror jag att detändå är viktigt att kommunerna har möjlighet både atterbjuda utbildningsplatser som är väl utformade så attde passar den enskilda individen och att man ocksåhar verktyget för att kunna erbjuda studiemedel viadet nya rekryteringsbidraget. Det handlar ofta om attskapa en så gynnsam situation som möjligt för ska våga ta det där klivet: att ge sig in i utbild-ning. Då vet vi att de studiesociala frågorna betyderväldigt mycket i praktiken för att man ska få möjlig-heten att ta beslutet om att man ska börja studera. Detgäller inte minst grundvux. Då har kommunerna medde här instrumenten större möjlighet att jobba aktivt.Det är min bedömning.Jag vill också påpeka samma sak som ; folkhögskolorna och folkbildningen får ickeglömmas bort i det sammanhanget. Här har vi enfolkbildningsstruktur som är mycket van vid att ar-beta just med frågor om studiemotivation och attskapa miljöer som gör att det här trappsteget blirnågot lägre och att stimulera vidare utbildning. Jagser mycket gärna, och ser det som kolossalt viktigt,att folkbildningen blir en väldigt central aktör. Kom-munerna ska ju föra en dialog med fackliga organisa-tioner och arbetsgivare, men också med den viktigafolkbildningen.Lars tar upp frågan om idrott och hälsa,och det är också ett ämne och ett område som engage-rar mig mycket. Jag ser det som ett stort problem,naturligtvis, att vi har fått en ökad övervikt bland barnoch ungdomar. En enkel väg att gå i debatten skullevara att öka antalet idrottstimmar. ser vi attidrottslektionerna inte i den utsträckningen attraherarde barn och ungdomar som är i störst behov av det.De som framför allt engagerar sig i idrottstimmarnaär ju de barn och ungdomar som också är fysisktaktiva i övrigt på sin fritid. Vi måste föra en diskus-sion om hur vi ska förändra idrottsämnet så att vifångar upp de barn och ungdomar som redan med dettimantal vi har inte deltar fullt ut. Det är denviktiga delen i uppdrag: att se hur ensådan förändring ser ut för att komma vidare i attstimulera fysisk aktivitet bland barn och ungdom.Anf. 106 ():Fru talman! Det är en del som är mycket aktiva iämnet idrott och hälsa, som utbildningsministernsäger. Det är framför allt pojkar men också flickorsom deltar i idrottsrörelsen på sin fritid i mycket storutsträckning. De får väldigt bra kondition redan som10-12-åringar. Andra är inte alls med utan sitter barastilla på sin fritid. De cyklar inte ens. De åker intemoped heller, för den delen. Jag har tyvärr sett exem-pel på en inaktivitet som inte fanns förut bland ungapojkar och flickor. Det är förstås allvarligt.Det är positivt att vi har en gemensam syn påfolkbildningen i det här sammanhanget. Jag menarinte att deltagande i sfi-undervisning för invandrar-kvinnor eller undervisning i religionskunskap ochidrott och hälsa bara är en fråga om inlärning. Det ärockså en betydelsefull del i integrationen.Skolan kan bidra till segregering om man följerminsta motståndets lag och låter många vara ledigafrån de timmarna. Det är inte bra. Vi har redan enganska stor segregering i boendet mellan stora, in-vandrartäta områden och andra områden. Inte minstav det skälet behöver skolan ge en bra undervisningsom alla deltar i, i samverkan med familjerna. Det ärsent att börja integreringen när en flicka är myndig.Jag har ganska stor erfarenhet av det från folkhög-skolans värld. Om den flickan har sluppit undervis-ning i gymnastik under hela är det svårtatt motivera henne att delta i det när hon är 18 eller19 år. Följderna kan bli mycket allvarliga, om envuxen person börjar frigöra sig från familjen först närman är myndig och inte haft något stöd från skolantidigare.Jag menar också att vi som vill ha en generös in-vandringspolitik har ett särskilt stort ansvar för attmotverka utanförskap och segregation och medverkatill integrering. Då måste alla ta sitt ansvar - bådeskolan, vi politiker, föräldrar och allmänhet.Anf. 107 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag delar fullt ut stånd-punkt. Det är viktigt för skolan att arbeta på ett sådantsätt att alla barn och ungdomar deltar i alla ämnen.Det är viktigt inte minst ur integrationsperspektiv. Jagtror också att det går att göra mycket mer. Skolan kansom en aktiv part tala med föräldrarna och vara aktivi dialogen, så att man visar att detta är viktigt förbarns och ungdomars utveckling. Detsamma gällerutvecklingen av sfi. Det handlar om ett aktivt utveck-lingsarbete och att inse att det finns brister. Målupp-fyllelsen är inte alls på den nivå som vi kan kräva. Vimåste se över strukturen för sfi för att erbjuda hög-kvalitativ utbildning i svenska för invandrare. Manmåste vara beredd att titta på det förutsättningslöstoch också ifrågasätta om det ska vara kvar som egenskolform eller om det kan organiseras bättre på någotannat sätt. Man måste lita till att vi har bra utbild-ningsinstitutioner som i samverkan med det omgi-vande samhället kan bidra med en bra svenskutbild-ning.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på interpellation 2001/02:464 om . 108 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat migdels vilka åtgärder jag avser att vidta för att främja ettfortsatt universitetssamarbete inom ramen för BalticUniversity Programme, dels vilka åtgärder jag ärberedd att vidta för att säkerställa genomförandet avsvenska åtaganden inom ramen för , sär-skilt vad avser utbildningssektorn.Baltic University Programme spelar en betydelse-full roll i arbetet med att utveckla samarbetet i . Programmet, som omfattar 174 univer-sitet eller motsvarande i fjorton länder och ca 7 000studenter , bidrar till att öka och sprida kunska-perna om miljöfrågor, hållbar utveckling och demo-krati. Genom att knyta ihop studenter, lärare ochforskare från länderna runt skapar pro-grammet också ett unikt nätverk som omfattar ettstort antal människor i Östersjöområdet.Under en dryg tioårsperiod har Östersjöregionen,bl.a. genom svenska insatser, utvecklats till en regioni stark tillväxt där stora framsteg har gjorts på deflesta samhällsområden. Länderna har utifrån mycketolika politiska, ekonomiska och sociala förutsättning-ar successivt utvecklats till grannländer som samar-betar på ett alltmer jämbördigt plan. Det är en ut-veckling som också präglar utbildnings- och forsk-ningssektorn och det finns inom denna sektor ettstarkt intresse av att vidareutveckla samarbetet.Baltic University Programme inkom i december2001 med en skrivelse till meden begäran om ett långsiktigt stöd till dess sekretariat.Detta ärende har sedan överförts till Utbildningsde-partementet där det nu är föremål för behandling.Jag avser, som ett led i denna, att besöka BalticUniversity Programmes sekretariat i omnågra dagar för att på plats skaffa mig ytterligareinformation och med företrädarna diskutera denframtida verksamheten.Sveriges åtaganden inom är viktigaoch har följts upp mycket ambitiöst ända sedan då beslutades. Det äromöjligt för mig att här räkna upp alla de verksam-heter inom skolans, folkbildningens, vuxenutbild-ningens och den högre utbildningens ramar som haranknytning till . Det har exempelvis inomskolan och vuxenutbildningen skapats nya kursplanermed syfte att främja Riodeklarationens intentioner.Även högskolan har tagit lokala initiativ vilket resul-terat i såväl enstaka kurser som helt nya utbildningaroch program. Det har inrättats ochmiljövetenskapliga forskningscentrum, och kommu-ner, landsting, statliga myndigheter och näringslivethar i olika former samarbetat med därutbildning varit ett viktigt inslag. Ett miljöledningssy-stem har gradvis införts inom de flestastatliga utbildnings- och forskningsmyndigheter ochdet omfattar 52 myndigheter under Utbildnings-departementet.Sverige har också varit pådrivande på internatio-nell nivå. Det gäller inom EU där miljö och hållbarutveckling var ett av det svenska ordförandeskapetsprioriterade områden. Men det gäller även inomOECD och i förberedelserna inför , där Riodeklarationenska följas upp och nya mål sättas upp för Agenda 21.Och det gäller inte minst i vårt grannlandssamarbeterunt där Baltic 21 har kom-pletterats med en åttonde sektor, nämligen utbildning.Baltic 21 är ett initiativ som tagits av statscheferna ide elva länder som sett som sitt gemen-samma ansvar och som syftar till att skagenomföras i grannlandssamarbete inom åtta olikaområden. Vid ett utbildningsministermöte på Hagaslott antogs mål, handlingsplanoch uppföljningsprogram för den nya sektorn utbild-ning benämnd Baltic 21 Education.För att informera om regeringens arbete med håll-bar utveckling, har årliga skrivelser benämnda Håll-bara överlämnats till . I den senasteskrivelsen som beskriver arbetet (Rskr2001/02:50), redogörs för 18 olika åtgärder på utbild-ningsområdet varav fyra avslutades . Underårens lopp har regeringen också lämnat rapporter tillFörenta nationerna och inför Johannesburgskonferen-sen har , liksom alla andra länder,skrivit en nationell strategi för hållbar utveckling(rskr 2001/02:172).Sverige spelar en aktiv roll i arbetet med att skapaen hållbar utveckling och har inte minst understrukitutbildningens stora betydelse i detta arbete. Vi har imånga sammanhang pekat på utbildningens ochforskningens mycket viktiga roll för att överförakunskap mellan generationer och mellan verksam-hetsområden. Jag är övertygad om att de åtgärder somvi har vidtagit kommer att öka hållbarheten i detsvenska och, i den mån vi kan påverka det, även detglobala samhället. Givetvis kan vi inte slå oss till romed det vi har gjort, utan målsättningen är att konti-nuerligt föreslå fortsatta åtgärder som ska kompletteraoch förbättra de redan vidtagna.Anf. 109 ():Fru talman! Tack så mycket för svaret på min in-terpellation. Mina frågor handlade om utbildningensroll för genomförandet av och de svenskaåtgärderna på det området. Jag har fått ett omfattandesvar på dem, och jag tackar för det. Sedan handladede om och nätverks-samarbete inom det område där vattnet rinner tillÖstersjön, det s,k. Förutom kust-staterna deltar , , ochTjeckien i arbetet.Jag uppskattar att utbildningsministern nu när frå-gan om överförts tillUtbildningsdepartementet från Utrikesdepartementettänker besöka sekretariatet i . Det är viktigtatt skaffa sig kunskaper om detta viktiga initiativ somhar stor del i utbildnings- och miljösamarbetet mellanländerna runt Östersjön.Vi var ett antal ledamöter som här i Riksdagshusetträffade några företrädare för nätverket för någonmånad sedan. Vi deltog då också i en videokonferensmed företrädare för universitet i , ochRyssland. Det var korta inslag från dem men visadeändå på en hel del av den verksamhet som man har.Vi hade också möjlighet att ställa en del frågor tilldem. Det var väldigt intressant och positivt.Nätverket startades på initiativ av Uppsalauniversitet för att stärka den nyckelroll som universi-teten har för utvecklingen i . Sekre-tariatet i samordnar verksamheten, och detfinns nu 13 nationella centrum för kontakt, informa-tion och utveckling av programmet i respektive land.Sekretariatet i och nätverket har hittillsfinansierats genom ett statligt anslag om 2 miljonerkronor och ett anslag om från Uppsalauniversitet. Dessutom bidrar Nordiska ministerrådetoch med kortare anslag. De särskil-da projekten finansieras bl.a. genom anslag från Sida,, och vissa EU-program.Den externa finansieringen behöver givetvis fort-sätta att stärkas, precis som utbildningsministernsäger. För att hålla samman och driva verksamheten,utveckla den och skaffa den externa finansiering sombehövs krävs att det finns en bas. Det är därför ange-läget att anslaget får finnas kvar. Det är också viktigtatt det får finnas inom , ditdet kommer att flyttas. Flyttningen mellan departe-menten får inte innebära att programmet hamnarmellan stolarna. Det är anledningen till den skrivelsesom lämnades och också tilldenna interpellation.Jag noterar att utbildningsministern i svaret visarsitt intresse genom det planerade besöket, liksomgenom välvilliga skrivningar. Han ger dock inte någrasignaler om fortsatta anslag.Jag kan förstå att beloppet inte kan preciseras , men det skulle vara värdefullt med en viljein-riktning om att stöd kommer att utgå. Detta är ettsvenskt initiativ som passar väl in i vårt Östersjöen-gagemang, och också i vårt Agenda 21-arbete. Jagskulle vilja ha en kommentar till det.Anf. 110 Utbildningsminister ():Fru talman! Som rutinerad riksdagsledamot villMarianne naturligtvis att jag ska yppa vartärendet är på väg. Men jag kan inte göra det innan viär färdiga.Jag är mycket imponerad av det jag har sett avverksamheten, inte minst av professor att leda ett nätverksarbete som involverar såmånga universitet och högskolor och så många länderi en för oss angelägen region.Jag hade också tillfälle att nosa på verksamheten isamband med att utbildningsministrar från ländernakring träffades på för att diskute-ra hur vi ska föra fram miljöfrågorna inom utbild-ningssystemen. I det sammanhanget besökte LarsRydén oss. Hans insatser är ett fint exempel på kon-kret arbete, alltså inte bara fina målsättningar utan ettmycket konkret arbete som lett till att studenter frånländerna kring fått nya möjligheter att stu-dera med miljöinriktning.Jag ska snart studera verksamheten lite närmareoch kan därför inte nu säga hur beredningen kommeratt sluta. Men jag kan säga så mycket att det är enimponerande verksamhet som sköts på ett impone-rande sätt.Anf. 111 ():Fru talman! Jag skulle kunna fortsätta och pressautbildningsministern på besked, men projektet är jukänt och kommer att bli ännu mera känt för utbild-ningsministern. Jag förstår av de positiva orden attdet finns en välvillig inställning. Därför ser jag detsom ganska omöjligt för ministern att sedan säga attdet inte blir några pengar.Även om utbildningsministern inte kan säga detläser jag mellan raderna att det här är någonting somSverige måste fortsätta med. Det är det verkligen -jag vill poängtera det ytterligare en gång.Också i finns ett stöd för projektet. Ihöstas väcktes en flerpartimotion om projektet ochdet har motionerats om det.Detta visar att flera partier står bakom projektet ochtycker att det är mycket intressant för utvecklingen.Östersjön ska ju bli världens renaste hav. Jag hop-pas att det kan bli det. Men det krävs nog ganskamycket miljösamarbete och utbildning innan vikommer dithän. Det är naturligtvis nyckeln till ensådan utveckling.Jag vill gärna att utbildningsminister lämnar yt-terligare någon kommentar till detta med energi ochvatten och de övriga frågorna.Utbildningsminister nämnde också Johannesburgoch . Jag skulle också vilja ha en kom-mentar till det. Miljön är viktig, men Johannes-burgstoppmötet kommer också att handla om någonslags helhetssyn på hållbar utveckling, vilket är såmycket mera än bara miljöfrågor. Då handlar det omdemokrati, utbildning, hälsa, hiv/aids osv.Vi har i diskuterat frågan med olika mi-nistrar och det vore intressant att också höra utbild-ningsministerns syn på vad vi kommer att kunnauppnå i Johannesburg.Anf. 112 Utbildningsminister ():Fru talman! Det som jag tycker är så spännandeoch intressant med begreppet och arbetssättet hållbarutveckling är just att det involverar hela samhället.Utbildning och forskning spelar kanske på lång siktden allra viktigaste rollen. Utbildning behövs för attmedvetandegöra människor och skapa ett engage-mang kring miljöfrågor, men också för att utbildaframtidens experter som ska hjälpa till att med nyteknisk utveckling lösa problem som ter sigväldigt svårlösta.Jag tror att det är just i den insikten, i miljöpro-blematikens akuta frågor, och i långsiktiga invester-ingar i kunskap - inte minst hos unga människor -som vi hittar framtidshoppet. Det kommer att leda tillnya perioder av välståndsökning bland människor ivärlden. När vi till fullo tar till vara de möjligheter vihar att via kunskap, forskning och teknisk utvecklinglösa dagens miljöproblem skapar vi också morgonda-gens välstånd.Därför blir samarbetet kring en viktigpraktisk verksamhet vid utbyte av kunskap. Vi har ettgemensamt hav som står inför mycket stora utma-ningar. Det kräver att alla vi som bor kring detta havär engagerade och kunniga i de utmaningar som finnsoch att vi tillsammans skaffar oss ny kunskap om hurvi löser problemen. Då blir det utbytesprogram somleds från en praktisk verksamhet som kanbidra till att lösa svåra miljöproblem.Därför kommer också den typen av verksamhet attpresenteras i samband med Johannesburgstoppmötet.Det är viktigt att skapa former för kunskapsutbytemellan länder och mellan kontinenter för hur vi kananvända forskning och utbildning för att lösa de storamiljöproblemen.I det som ibland kan te sig ganska mörkt i frågaom akuta svåra miljölägen har jag trots allt en grund-läggande optimistisk hållning. Kunskaperna finnsredan och med mer samverkan och mer satsning påkunskap öppnar sig också helt nya möjligheter.Anf. 113 ():Fru talman! Vi är överens om allting. Det gällerockså frågan om hållbar utveckling och det nätverkoch det program vi pratar om. Det handlar också omdemokrati, stadsplanering och alla möjliga saker. Detär oerhört viktigt.Jag ska inte förlänga debatten för jag tror att vi ärväldigt överens. Jag ser fram emot och kommer gi-vetvis att bevaka att det blir pengar. Många andrakommer också att bevaka detta. Själv kommer jaginte att kunna göra det från denna talarstol eftersomdet här är min sista interpellationsdebatt.De tidigare debatterna har dock inte varit medThomas . Jag vill därför passa på tillfället ochtacka de ministrar som jag har haft interpellationsde-batter med. Det har varit givande och intressant påmånga sätt. De flesta av mina senare interpellations-debatter har varit med . De har varitmycket bra debatter med bra resonemang, och vi harockså kommit framåt och haft stor samstämmighet iolika frågor.Jag hoppas att utbildningsministern kan framföramitt tack när det gäller interpellationsdebatterna tillden övriga regeringen. Tack så mycket!Anf. 114 Utbildningsminister ():Fru talman! Låt mig passa på att från regeringenssida tacka . Hon är en högt vär-derad riksdagsledamot aktiv i ett viktigt parti i riks-dagen. Tack för samverkan, samarbete och diskussio-ner. Regeringen och har iblandhaft olika synpunkter, men diskussionerna har alltidförts i en god ton och i en konstruktiv anda. Tack såmycket!Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på interpellation 2001/02:487 ominvandrares preparandkurserAnf. 115 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig delsom vilka åtgärder vidtarför att överbrygga avståndet mellan minoritetsgrupperoch universitet och högskolor i förberedelserna avnya målgruppsinriktade utbildningar, dels om aktivainvandrargrupper har haft möjlighet att bidra medsina kunskaper till kursernas utformning och utveck-ling.En stor del av invandrarna i har högsko-leutbildning. En stor del av dessa välutbildade in-vandrare får inte arbeten som motsvarar deras utbild-ning. Som redovisades i propositionen Den öppnahögskolan (prop. 2001/02:15) behövs en fortsatt sats-ning på olika former av kompletteringsutbildningarför utländska akademiker. Det är viktigt att tidigtkartlägga utländska akademikers utbildningsbakgrundoch yrkeserfarenheter och att utifrån denna kartlägg-ning göra individuella handlingsplaner, så att varjeenskild person får den kompletterande utbildning sombehövs för att få ett lämpligt arbete.I enlighet med regeringens förslag har en ändringgjorts i högskolelagen som innebär att högskolorna,utöver att främja förståelsen för andra länder och förinternationella förhållanden, även aktivt ska främjaoch bredda rekryteringen till högskolan. Lagändring-en träder i kraft den 1 juli 2002.Regeringen har beslutat att tilldela och 5 miljonerkronor vardera för en satsning på kom-pletterande utbildning för invandrade akademiker.Satsningen pågår och omfattar alltsåsammanlagt . Syftet med utbild-ningen är att invandrare med en utländsk högskoleut-bildning ska kunna få en kompletterande utbildningför att möta kraven på arbetsmarknaden.Utformningen av dessa utbildningar beslutar dockde enskilda lärosätena om. Högskolereformen 1993gav lärosätena rätten att bestämma över sitt utbild-ningsutbud och dess omfattning. Regeringen beslutarom lärosätenas resurstilldelning genom det s.k. tak-beloppet. Det innebär att lärosätena själva beslutarom att starta, bygga ut och eventuellt lägga ned kurseroch utbildningar inom ramen för takbeloppet. Beslu-ten fattas utifrån antalet sökande studenter och ar-betsmarknadens behov. För vissa s.k. småämnentilldelar regeringen lärosäten ett särskilt ansvar attbedriva undervisning i ett eller flera ämnen.Jag anser att det är av stort värde att universitetenoch högskolorna själva får arbeta fram sin metod attbedriva utbildning. Utformningen av enskilda utbild-ningar måste naturligtvis ske i samverkan med stu-denter, arbetsgivare och andra berörda parter. Riks-dag och regering bör dock inte styra vilka kontakterlärosätena tar för kursernas utformning och utveck-ling. Genom att förlägga den nu aktuella satsningenpå kompletterande utbildningar för invandrare tillenbart två lärosäten skapas samordningsmöjlighetersom förhoppningsvis kan bidra till att utbildningarnablir mer ändamålsenliga.All högskoleutbildning ska regelmässigt utvärde-ras. I detta arbete spelar en centralroll. Verket har i regleringsbrevet för budgetåret 2002fått i uppdrag att genomföra en nationell kartläggningoch analys av kompletterande högskoleutbildningarför utländska akademiker samt kontinuerligt följa uppantagningen av utländska akademiker till dessa ut-bildningar och innehållet i utbildningarna.Högskoleverket ska efter samråd med berördamyndigheter inkomma med en redovisning till Ut-bildningsdepartementet senast den 10 april 2003.Anf. 116 ():Fru talman! Jag tackar utbildningsministern föresvaret. Den här frågan har vi invandrade akademikerfrån andra länder ältat . Jag måstesäga att jag blev ledsen. Det blev en tumme.