prot · GP0974 · 2002-02-22 00:00:00 — Det finns en stor önskaninom personalkategorin att man ska få heltidstjänster.Det grundläggande problemet är faktiskt att manbehöver mer resurser. har tillsammansmed Socialdemokraterna och tillskapatmer resurser. Men från håll anser viatt det behövs ännu mer resurser för att vi ska klaradet här. Det senaste förslaget på bord ärsysselsättningsstödet till kommuner och landsting på3 miljarder kronor. Vi i anser att det ärmycket viktigt att detta stöd permanentas.Så ser det ut i dag.Personalen är jätteviktig. Höj statusen för alladessa kvinnor och även män, så att ungdomar villjobba med detta. Vi har ju sagt så attde gör ett fenomenalt bra jobb. Upp till bevis! Vi skavisa att vi värdesätter denna personal och att vi värde-sätter de äldre.Det är en samhällelig värdesättning av de äldreoch av personalen om vi höjer personalens löner.Man ska ha rätt lön. har inte rätt lön. Jag pratarmed många som jobbar inom äldrevården. De förstårinte hur en människa kan vara värd så mycket pengar. "Vi är inte värda någonting." Så känner många. Dettycker jag att vi ska ändra på. Vi ska inte göra detgenom att konkurrensutsätta. Börsnoterade företagdriver äldreomsorg. Man ska tjäna pengar på de äld-res skröplighet. Det avvisar vi från Vänsterpartiet.Jag vill också vända mig till ministern. inom akutsjukvården har vi varit över-ens om att vi inte vill ha. Men vill socialdemokratinatt vi ska tjäna pengar på de gamlas skröplighet? Vi iVänsterpartiet tycker inte det. Jag ställer frågan tillSocialdemokraterna, för det kan vara bra att vetainför kommande år: Ska vi tjäna pengar på detta?Anf. 6 ():Fru talman! Sju av tio svenskar svarar nej närSIFO frågar om de har förtroende för att samhälletkan ge dem en värdig vård som äldre. Det är ettmisstroende som är värt att lyssna till och ta påmycket stort allvar. SKAF:s ordförande att politikerna nu går från ord tillhandling och gör äldreomsorgen till det kommandevalets stora fråga. Det finns anledning att också antaden utmaningen, och vi kristdemokrater gör det gär-na.En värdig vård av våra äldre måste stå i centrumför den politiska debatten, inte bara för en s.k. sär-skild debatt i utan . Äldreomsor-gen är vår viktigaste välfärdsfråga.För att få balans och trovärdighet i den här debat-ten vill jag säga att de flesta vårdbehövande får engod vård . Den stora merparten av vår personalgör en fantastisk insats under ofta mycket pressandeförhållanden.Men vart och ett av de 600 anmälda vanvårdsfal-len är ett misslyckande förmycket. Ökat antal äldre, resursbrist och vårdskan-daler får sju av tio svenskar att tvivla på samhälletsförmåga att garantera värdigheten.Jag tycker, fru talman, att gav ettbra anslag i öppningen av den här debatten: Männi-skan i centrum. Äldreomsorg handlar om så mycket,men främst om människor, om utsatta människor.Jag vill uppmärksamma tre aspekter speciellt. Detgäller tillgången till utbildad personal, det gäller da-gens brist på vårdplatser och det gäller värdighet ivården.För det första, fru talman, är personalförsörjning-en avgörande för vårdens kvalitet. Rekryteringsbeho-vet till vård och omsorg har beräknats till225 000 personer . Med enbart ungdomarsom står inför sitt yrkesval kan man inte nå det målet.Vi måste locka människor som jobbar i andrasektorer att satsa på vården. Här gäller det att föränd-ra de ofta negativa attityderna till vårdyrket.Det är djupt oroande att många kommuner i dagmåste anställa helt outbildad personal på grund av deakuta behoven. Här handlar det om ekonomi. Merpengar till kommunerna ger inte bara fler händer ivården, som vi ofta säger, utan framför allt hela män-niskor med empati och bred kompetens. Man måstefå vara stolt över att jobba i vården.När vi kristdemokrater talar om dagens brister ochmorgondagens behov handlar det om alla personal-kategorier, geriatriker, sjuksköterskor och inte minstundersköterskor. lovar Socialdemokraterna nyamiljarder och sänkta arbetsgivaravgifter för kommu-ner och landsting för att lösa krisen. Applåderna harväl inte blivit alltför överväldigande efter det utspelet.Låt mig t.ex. få återge ett uttalande av Vårdförbun-dets ordförande : Det är inte bara attplocka över några som blivit friställda på Flextronicstill vården. Vi behöver människor med rätt utbildningoch pengar till att höja kompetensen och behålla demsom redan jobbar inom vården. Det är i verklighetensvårt att hitta någon att anställa.I onsdagens har socialministernkommenterat de många anmälningarna av vanvård:Genom fler anställda med bättre utbildning får vi enbättre kvalitet i vården. Vem håller inte med om det?Men vad gör regeringen för att åstadkomma dennaönskvärda förbättring? De senaste årens s.k. tillskotttill kommunerna är rena illusionsnumret. Nettoeffek-ten av de miljardbelopp man säger sig skjuta till ärnärmast försumbar. Regeringen ger med den enahanden och tar med den andra. Med den politiken blirdet inte, det kan vi se, fler anställda i vården.För det andra, fru talman, har vårdplatserna merän halverats i på ett par årtionden, från drygt80 000 till knappt 40 000. En färsk undersökningvisar att nära 5 000 äldre i landets kommuner saknarplats i s.k. särskilt boende, trots konstaterat behov.Om man vet vilket nålsöga det innebär att få ett bi-ståndsbeslut, vet man också någonting om dessa äld-res akuta behov.Socialministern har på ett par direkta frågor iriksdagen inte kunnat peka på någon konkret åtgärdfrån regeringens sida för att lösa den närmast despe-rata situationen. Regeringen ska följa upp undersök-ningar och sedan fundera över åtgärder, säger minis-tern. Det är inte särskilt aktivt.Vi kristdemokrater har redovisat en plan för nyavårdplatser i kommuner och landsting, och vi haranvisat resurser i vår budget. Men detta säger densocialdemokratiska regeringen nej till. Här talar LenaOlsson om mer resurser. Hon skryter över att Väns-terpartiet också har medverkat till mer resurser, menvarför röstar man nej till de kristdemokratiska försla-gen om mer resurser till kommunerna för att stärkavården?Fru talman! För det tredje måste de äldre och de-ras anhöriga få konkreta garantier för att deras behovtillgodoses och att det sker med respekt för varjemänniskas integritet och värdighet. Den senaste ti-dens vårdskandaler har visat på behovet av en för-pliktande värdighetsgaranti. Det kristdemokratiskakravet på en värdighetsgaranti drivs ute i kommuner-na med en klar inriktning mot den lilla, utsatta männi-skans trygghet.Vi behöver mer resurser till vården, säger . Ja, ett exempel är det ständiga hatobjektetStockholm, där man har ökat satsningen på vårdenoch ger mer till äldreomsorg än andra jämförbara s-styrda kommuner. Jag håller med om att det behövsmer resurser till vården.Den socialdemokratiska regeringen saknar lös-ningar på personalkris och platsbrist. Personalbehovetinom vården är nu så akut att 5 000 äldre väntar påsina vårdplatser. Många kommuner tvingas anställaoutbildad personal. Sju av tio svenskars oro för envård utan värdighet är därför berättigad. Det behövsen ny politik i - för de äldres skull.Anf. 7 ():Fru talman! Äldre människor har tillförtoch tillför mycket till samhällets utveckling, ochderas livserfarenheter är viktiga. De som har varitmed och byggt upp välfärden ska självfallet vara medoch njuta frukterna!Centerpartiets vägledande begrepp för äldrepoliti-ken är delaktighet, självförverkligande, oberoende,trygghet och värdighet. En god äldrevård stavas medE: E som i etik, E som i empati, E som i egenvärde.Dessa tre E:n måste vara den självklara utgångs-punkten för varje debatt om vård och omsorg.Ekonomisk trygghet ska garanteras med särskildprioritet för dem med de smalaste marginalerna. Deäldre ska ges möjlighet att delta i politik och sam-hällsliv. Äldre får inte diskrimineras vare sig i arbets-livet eller på annat sätt. Verkliga möjligheter måsteges för den enskilde att påverka sin egen och sinaanhörigas omsorg och hur man vill bo och leva. Allvård och omsorg ska ha hög kvalitet. Vi måste kunnakänna trygghet inför vår egen och våra anhörigasålderdom.Fru talman! Alla är överens om att gamla och sju-ka människor ska behandlas värdigt, med respekt ochmed god omsorg. Ändå inträffar övergrepp. Svagamänniskor hotas och förnedras. Inget gör så ont, inget är mer fel, än när gamlaoch sjuka, dementa, far illa. Det är fullständigt oac-ceptabelt! Varje larmrapport i medierna är en mycketallvarlig väckarklocka om brister som bara måsterättas till.Kommunerna, landstingen och privata vårdgivaremåste se till att det fungerar för gamla och sjuka, attlämpliga boenden finns, att vårdkedjan och de medi-cinska insatserna inom äldreomsorgen fungerar, attpersonalen är utbildad, att stöd och handledning gespersonalen. Vidare måste arbetsledningen ha kompe-tens och förutsättningar att se till att vården och om-sorgen fungerar, och man måste våga slå larm närverkligheten kräver mer resurser än vad förtroende-valda anser är tillåtet.Det gäller att alla som har en röst att ropa med ro-par för dem som ingen röst har, så att det hörs tydligtin i de rum där prioriteringarna sker!Attityd- och bemötandefrågor är mycket viktiga.Den gamle, den anhörige, ska ges tid att ställa sinafrågor och ska erbjudas en kontaktperson som lärkänna den enskildes bakgrund, önskemål och behov.Verksamheten måste bättre kvalitetssäkras. Kunska-perna om lex , om människors rättigheter, måstebli bättre. Demensvården behöver utvecklas. Beho-ven, men också möjligheterna, är stora! Är socialmi-nistern beredd att ta initiativ till ytterligare utvecklingav demensvården? Arbetsgrupper är bra, men finnsdet mer konkreta tankar?Länsstyrelserna och andra berörda måste bli of-fensivare i sitt tillsynsansvar. Ökad samverkan ärnödvändig. Vi behöver en effektivare tillsyn. Social-ministern och regeringen har det yttersta ansvaret fördetta. Är ministern beredd att ta det ansvaret på ettkraftfullare sätt än ?Det är också, tycker jag, nödvändigt att lyfta framde goda exemplen, alla de många goda händer sombär upp äldreomsorgen och som svarar för utmärktomvårdnad utan att de alltid får det erkännande deförtjänar. Här finns många vardagshjältar. Det finnstusentals kvinnor, lågavlönade, med mycket tungtarbete och minst uppmuntrade. Vård- och omsorgsyr-kena måste uppvärderas. Vad är finare och viktigareän att vårda, att bota, att trösta och att ge omsorg? Detyttersta ansvaret för personalförsörjningen åliggeräven här regeringen. Är socialministern beredd att tasitt ansvar på ett kraftfullare sätt än ?Fru talman! Det finns inget tvivel om att äldreom-sorgen behöver mer resurser. politikförbättrar kommunernas och landstingens ekonomi iflera avseenden, bl.a. genom de sammanlagt 8 miljar-derna till vården och omsorgen somkommer från moderniseringsarbetet av försvaret.Äldresjukvården i kommunerna är ett prioriterat om-råde. Ökat stöd till anhöriga, och deras ovärderligainsatser, är en annan viktig del av de satsningar somvi står bakom. Självfallet ska satsningarna nå de av-sedda områdena.Centerpartiets skattesänkningar riktar sig till låg-och medelinkomsttagare. Vårt förslag förstärkerkommunernas och landstingens skattebas. Vi ger mer,ca 1 miljard , till kommunerna och landstingenatt använda till bl.a. vård och omsorg. Det var ett svartill socialministern.Fru talman! Värdig vård och omsorg måste fåkosta. En nationell samling är här på sin plats!Anf. 8 BO ():Fru talman! Ingen välfärdsuppgift är viktigare änatt se till att vi har en bra och väl fungerande äldre-omsorg. Det handlar om en mängd olika saker. Detallra första är förstås att prioritera äldreomsorgen, attse till att vi ute i verksamheten runtomkring i kom-muner och landsting verkligen ser till att vi har engod verksamhet. Det handlar om sådana saker som vii vanliga fall tänker på när vi säger äldreomsorg, t.ex.en väl fungerande hemtjänst, bra särskilt boende, mendet handlar också om delar av sjukvården som ärextra viktig för de äldre. Det handlar om att se till attvårdköerna kortas så att människor slipper väntalänge på angelägna behandlingar. Det handlar om attha en fast läkarkontakt. Bägge dessa två senare sakerär viktiga för alla medborgare, men det är de äldresom har allra störst behov av dem.När man ska prioritera i äldreomsorgen handlardet om att använda omsorgspengar till omsorg. Förnågon vecka sedan här i kammaren var det en inter-pellationsdebatt mellan och soci-alministern med utgångspunkt i att Socialstyrelsenhar gjort en undersökning i södra delen av landet föratt se om de pengar som anslogs efter 1998 hadeanvänts till det som de skulle användas till. Det fannshär och var tecken på förbättringar. Det bör det göraom man anslår . Men det var ocksåklart att man inte hade fått några riktigt stora förbätt-ringar, att det inte var fråga om att personaltäthet ochannat hade ökat markant.En av de viktigaste uppgifterna är utbildningen,att se till att den personal som har dessa viktiga upp-gifter har en bra utbildning. Det är en fråga som manmåste satsa på ute i kommunerna. I stadhar äldreborgarråd lagt fram en plan föratt se till att nå en avsevärt bätt-re utbildningsnivå än den man har i dag.Om vi ska kunna locka människor att ta dessa an-gelägna arbetsuppgifter handlar det om en förnyelseav sättet att arbeta. Det visar sig nu på många olikasätt att den förnyelsen inte har kommit så långt. Ett avde tecknen är de mycket omfattande sjukskrivningarsom äger rum i vårt land och som framför allt handlarom personer, oftast kvinnor, som arbetar med deviktiga omsorgsuppgifterna. Det verkar som om en avde största bristerna är bristen på inflytande över denegna arbetssituationen. På några håll i landet prövasgoda metoder. Det prövas nya arbetsscheman, som ärmera tillfredsställande för personalen och som där-med också återverkar på den omsorg som de gamlafår som vistas på dessa ställen.Från sida har vi länge föreslagit nå-gonting som vi har kallat en omsorgsgaranti, med åttanio punkter som skulle kunna bli mer konkreta ochsom därmed skulle kunna kontrolleras om de efter-levs. Några av de punkterna är rätt till medicinskkompetens i vården, rätt till värdigt omhändertagan-de, som vi har försökt specificera, rätt till trygghets-larm, rätt till eget rum, m.m.Många äldre och många anhöriga känner att dehar svårt att komma fram i kommunerna, att nå frammed synpunkter och ibland berättigade klagomål. Vihar därför föreslagit, och genomfört i flera kommu-ner, inrättandet av en speciell äldreombudsman, enperson som i och för sig kan vara anställd av kommu-nen men som måste vara fristående från ledningenssida för att kunna hantera de klagomål som kankomma in. Det är inte alltid fråga om klagomål, utandet kan också handla om att hjälpa folk till rätta.För att öka de äldres och deras anhörigas valfrihetbehövs det mycket skarpa förslag ute i kommunerna.Det behövs något av det som vi från vår sida harkallat en äldrepeng eller äldreomsorgspeng. Den harinförts i och är på väg att införas i Stockholmsstad. Det betyder inte i första hand att de äldre ska gårunt och shoppa bland en mängd olika producenter aväldretjänster, hemtjänst eller särskilt boende, men detbetyder att valfriheten ska finnas.Det viktigaste, fru talman, är inte vad vi kallar det,vilket namn det har, utan att instrumentet fungerarjust för att öka valfriheten för de enskilda och ocksåför att de som ger tjänsten ska veta att de äldre harvalfrihet och att de kan, om de skulle bli missnöjda,vända sig någonstans. Jag tror att detta är en av demer angelägna uppgifterna att genomföra ute i kom-munerna för att förbättra för de gamla.Utvecklingen inom äldreomsorgen har lett till atttrycket på de anhöriga har ökat. Många anhöriga ochnärstående vill göra en insats för de sina. För demsom vill göra detta måste samhällets olika instanservara beredda att hjälpa till och ställa upp, i form avavlastning, i form av stöd och i form av förändringar isocialförsäkringen som gör det lättare för den somvill ställa upp för den nära anhörige att kunna göradetta.Vi har från vår sida före-slagit ytterligare förbättringar i socialförsäkringsför-månerna för dem som ställer upp för sjuka anhöriga.Vi har tyckt att man borde ta krafttag på nationellnivå, genom att regeringen tillsammans med de bådakommunförbunden tar fram förslag till en plan på hurman förbättrar villkoren allmänt för dem som ställerupp för sina anhöriga.Fru talman! Socialdemokraterna har haft detnationella ansvaret i vårt land . De harhaft det i många av våra landsting och kommuner.Den fråga som man bör ställa sig och som jag gärnavill ställa till socialministern är: Är det bättre förvåra gamla? Finns det någon som helst anledning atttro att det blir bättre med en fortsatt socialdemokra-tisk regering?Anf. 9 Socialminister ():Fru talman! påpekade att den soci-aldemokratiska regeringen har bidragit till att skatter-na har höjts och låtsas som om detta intehar lett till resultat.Sanningen är att har svensk ekonomikommit i balans. Det har varit det viktigaste motivet.Men också på det område vi diskuterar har detlett till påtagliga resultat. Just , som jaghar redovisat, har antalet årsanställda i den kommu-nala äldreomsorgen ökat mednästan 30 000. Det är en ökning från 270 000 till300 000. som jag har redovisat,1999-2000, ökade antalet anställda med mellan 6 000och 7 000. Vi har anledning att tro att det också harökat , 2000 och 2001. Vi haralltså gett resurser just för att förbättra resultaten.Därmed vill jag svara att jag ärövertygad om att äldreomsorgen är bättre än vadden var 1994 när vi lämnade över makten. Det somman pekar på är att vi nu har kommit till rätta med deproblem som skapades ekonomiskabekymmer. Vi har fler anställda per vårdtagare isvensk äldreomsorg än vi hade 1990. Då har vi kom-mit en bra bit på väg, men det behövs ännu mer. Vissthar pengarna använts för att förbättra äldreomsorgen,även om vi inte har anledning att slå oss för bröstetoch säga att vi är nöjda.Lena ställde en fråga om vinstdrivande fö-retag i äldreomsorgen. Vi har sagt, och håller fast viddetta, att kommunerna måste ha möjlighet att användaandra aktörer än den egna verksamheten. Kommu-nerna ska alltså ha möjlighet att välja. Men det ärnaturligtvis viktigt att man ställer mycket höga kravpå de privata vårdgivarna, att man inte inbillar sig kan spara pengar genom att engagera en privatvårdgivare. Det går inte att ha en bättre vård medfärre anställda. Men vi har inga planer på att förbjudakommunerna att anlita andra för uppdraget att drivaäldreomsorg.Kenneth vill jag svara mycket enkelt:Jag är beredd att ta ansvar för att vi förbättrar de-mensvården. Det är ett av motiven för att vi tillsätteren arbetsgrupp. Det ska bli spännande att lyssna intebara till forskarna utan också framför allt till anhöri-gorganisationerna.Vi är också beredda att ta ansvar för att staten görvad staten kan göra när det gäller att se till att vi kla-rar rekryteringsfrågorna, för att förbättra utbildningenoch förbättra och ge stöd också till vidareutbildning-en.Till vill jag säga att idén om enkommunal äldreombudsman har jag stor sympati för.Oavsett hur vi väljer att lösa det måste man kunnavända sig till någon som representerar det offentligaför ett samtal om den oro och osäkerhet man kankänna inför verksamheterna. Jag tror att det är viktigtatt vi utvecklar ett system, inte bara för den tillsyneneller med anledning av uppenbara problem utan ocksåför dialog mellan medborgarna, vårdtagare, anhörigaoch det offentliga. Jag har alltså stor sympati för denidén.Låt mig sedan säga några ord om budskap, nämligen idén om en äldrepeng.Vi avvisar förslaget om en nationell äldrepeng avföljande tre skäl.För det första: Idén om en äldrepeng har sin grundi en helt annan syn på äldreomsorgen än den som vimenar har format den generella välfärden. Äldre-pengen bygger på ett marknadstänkande. Vårdtagarenska vara kund på egentligen vilken marknad somhelst. Men varken sjukvård eller äldrevård är en tjänstsom vilken annan som helst. Vi vill att vård och äld-reomsorg ska vara en rättighet för alla. Integritet,trygghet och kvalitet ska prägla all vård och omsorg.Man ska naturligtvis ha möjlighet att välja var manvill bo, men man ska ha rätt till en trygg miljö oavsetthur man har valt.För det andra: De som driver idén om äldrepenghar ett vidare syfte, nämligen att driva fram mer avprivat vård. Men det finns ingenting som säger attprivata vårdföretag är en garanti för bättre kvalitet.Tvärtom har man i många rapporter pekat på att dentyngsta kritiken har riktats mot många vårdföretag.För det tredje: När man väljer äldreomsorg är detför många ett val för resten av livet. Man måste kun-na lita på att det fungerar. För de flesta äldre finns detinte möjlighet att shoppa runt eller att välja någotannat när man väl har gjort sitt val. Man måste kunnaräkna med att man får den bästa kvaliteten oavsettvad man har valt.För det fjärde: Detta är kanske det allvarligaste,nämligen att äldrepengen riskerar att legitimera dåligvård. Vårdgivaren kan alltid säga: Du får stå för dittval. Ta din peng och gå. Det systemet vill vi definitivtinte införa i äldreomsorgen.Anf. 10 ():Fru talman! Jag har redan nämnt inflytandefrågorpå arbetsplatsen och kompetenshöjning, och jag slogett slag för allmän arbetstidsförkortning. återstårtvå punkter på prioriteringslista överangelägna insatser för att man ska få en mänsklig ochhållbar äldreomsorg.Den femte punkten för oss har att göra med vilkenroll och vilket värde som vi vill tillmäta de anhöriga.Här finns det en balansgång mellan att både öppna föroch bejaka deras insatser men utan att samhället förden skull ska behöva vara beroende av att de brännerut sig eller förbrukas i en nödtvångssituation.Vi gröna menar att det ska finnas ett fruktbartmöte mellan civila krafter och offentligheten som börvara utformad så att man klarar dessa två aspekter.Anhörigträffar är i sammanhanget en självklarhet.Det anhörigstöd som har rullat på ute i kommunernaunder är väl värt att både förlänga och byggavidare på , precis som riks-dagen har beslutat.Direkt från socialutskottet kan jag också redovisaen samfälld önskan till regeringen att den ska åter-komma med utformningen av hur ett lagstöd i social-tjänstlagen ska se ut för t.ex. avlösning i en vårdsitu-ation. Vad har att säga om det?Vi vill i sammanhanget också påpeka hur viktigade insatser är som föreningar och organisationer görmed t.ex. väntjänst och annat för att solidaritet ochkärlek mellan oss människor ska blomstra. Ett sätt attskapa en form för det civila mellanmänskliga sam-hällets ansvarstagande är kooperativa sammanslut-ningar. Just äldreboende i brukarkooperativ drift därde boende själva formar regler, anställer och bestäm-mer ekonomin är den form som vi gärna vill se meraav.Min sista punkt gäller rättssäkerheten via lagar,regler och föreskrifter. själv trodde attdet redan fanns en lex när hon med sitt civilku-rage ingrep . är det redan dagsatt utvärdera lex . Jag har inga indikationer påatt lex med sin medicinska tillsyn inte skullekunna fungera. Men trots dessa båda lagar finns detändå en känsla av att rättssäkerheten för äldre kan blibetydligt bättre. Kanske en förebyggande lex Mag-dalena, för att fortsätta med detta gammaltestamentli-ga temat, skulle kunna vara en väg framåt.Jag menar att äldreomsorgen visserligen också ifortsättningen bör vara en angelägenhetmen att statens ansvar för likvärdighet och rättssäker-het bör tydliggöras. Genom att ansvara för målskriv-ningar och en förstärkt tillsyn, förutom utbildning ochforskning, ska staten skapa likvärdighet och rätt-strygghet. Just tillsynsarbetet och uppföljningar avmål bör på äldreomsorgssidan bli lika utbyggda ochambitiösa som de är för skolsystemet. Jag har en visssympati för förslag i sammanhanget.Sanktioner mot oansvariga institutioner är ett sätt.Men det är ännu viktigare att parallellt kunna erbjudastöd, råd och utveckling, gärna i form av länsvisautvecklingscenter för äldreomsorg, en lex Magdalenasom jag menar skulle betona det ansvar som ligger iatt förebygga och att skapa rutiner snarare än att ställatill svars i efterhand.