prot · GP0990 · 2002-04-04 00:00:00 — Jag tror att de flesta kom-mun- och landstingspolitiker dessutom uppskattar attde kan hjälpa till med konjunkturbekämpningen, attbekämpa dåliga tider som vi internationellt har influe-rats av. Om en och annan centerpartistisk kommunal-politiker inte delar denna uppfattning tycker jag attdet är beklagligt.Man behöver inte gå till hemsidaför att få information om politik. Mankan läsa motioner som har väckts. Detär motioner enligt vilka man vill försämra arbets-marknadspolitiken, vill minska arbetsmarknadsut-bildningen, ta ifrån människor chansen att få en yr-kesutbildning när de väl har blivit arbetslösa, villminska utbildningsverksamheten, ge sämre möjlig-heter för människor som behöver ställa om för attskaffa nya jobb och som kanske vill halvera de pro-gram som vi har i gång inom arbetsmarknads-politiken och som gör att över 100 000 människor har någon form av meningsfull utbildning, prak-tik eller annan form av sysselsättning. Om man somCenterpartiet och som de andra borgerliga partiernavill rasera en stor del av den här arbetsmarknadspoli-tiken, då får man faktiskt också vara beredd att för-svara att man är beredd att som en konsekvens av ensådan politik låta arbetslösheten stiga till 6 eller 7 %.Där står tillsammans med sina borgerligavänner och får försöka reda ut varför man vill ökaarbetslösheten.Sedan försöker göra en poäng av varförregeringen inte långsiktigt vill stärka kommunernasekonomi i stället för att bedriva konjunkturbekämp-ning. Det handlar om både och.Den här regeringen har faktiskt långsiktigt stärktkommunernas ekonomi mer än någon annan regeringhar gjort. Vi har sett till attkommuner och landsting har fått 100 miljarder kronormer till sitt förfogande, varav iegna skatteintäkter långsiktigt. Ingen regering harunder senare tid åstadkommit ett så gott resultat lång-siktigt för kommuner och landsting.Anf. 184 () replik:Fru talman! Jag hade tänkt säga att det möjligen ärså att finansministern inte har läst vårt material. Menjag tvingas efter denna replik att säga att finansmi-nistern går in för att inte tala sanning i denna fråga.Jag tycker att det är ytterst beklämmande.För att debattera den fråga som vi skulle debatteravill jag säga att jag står här med en rapport frånKommunförbundet, enhälligt antagen av under ledning av socialdemokra-ten som säger att det är förkastligt medkortsiktiga anslag. Man säger att de kostar mer än vadman tjänar. De ger ingen varaktig kvalitetshöjning iverksamheten. De ger fel sorts jobb, eftersom det gerkorttidsvikariat och lurar de kvinnliga anställda närman i stället borde sträva efter heltidsarbeten. I slutetav rapporten sägs: Litar inte rikspolitikerna på sinakolleger i kommunerna? Det är fullständigt uppenbartatt så är fallet.Jag vill återigen ha svar på denna fråga. Hur rim-mar anslag på ett, ett och ett halvt eller medmålet att skapa fler heltidsarbeten för kvinnor i of-fentlig sektor? Det svarade inte finansministern på.Men det vore passande att ägna debatten åt det.Anf. 185 Finansminister () replik:Fru talman! Om inte kan räkna ut detsjälv ska jag hjälpa henne med att konstatera att om viger kommuner och landsting räck-er det till ganska många heltidsarbeten för män ochför kvinnor. Det är, , långsiktiga jobb. Dettahandlar om att tidigarelägga jobb som i annat fallskulle ha kommit 2003 eller 2004 och som kommuneroch landsting nu kan starta . Det ärheltidsjobb, . Det väljer kommunerna själva.Jag tror att de också i större utsträckning väljer hel-tidsjobb.Om hon misstror kommunerna på denna punkt,om det är det som vill göra, så tror jag atthon har fel. Jag tror att väldigt många kommunerväljer att använda pengarna för att förvandla deltids-jobb till heltidsjobb. För oss socialdemokrater ärheltidsjobb en rättighet och deltidsjobb ska vara enmöjlighet. Jag tror att många socialdemokratisktstyrda kommuner också kommer att arbeta för det.Jag är inte lika säker på att det är lika stor framgångmed att göra om deltidsjobb till heltidsjobb där LenaEk och hennes borgerliga vänner styr. Men låt oss sehur detta utvecklas.Dessa pengar handlar om fasta jobb och inte någrakorttidsanställningar. Som jag sade förut har kommu-ner och landsting fått100 miljarder kronor mer till sitt förfogande. Av demär nya egna skatteintäkter som ettresultat av en mycket framgångsrik sysselsättnings-politik, dvs. att fler människor har jobb i ochatt färre är arbetslösa. Detta innebär mer skatteintäk-ter.Lena Ek, jag har läst motioner både två,tre och fyra gånger, och jag har varje gång upprörtsöver hur man kan vara så oerhört fientligt inställd tillarbetsmarknadspolitiken och hur man kan vara såoerhört fientligt inställd till de arbetslösas möjligheteratt få en bra yrkesutbildning som och deandra borgerliga partierna är i sina motioner. Om flerarbetslösa skulle veta om vilken avog inställning somCentern och andra partier har mot arbetsmarknadsåt-gärder tror jag att de skulle bli varse att det inte finnsnågot hos de borgerliga partierna att lita på när detgäller arbetsmarknadspolitiken.Anf. 186 PER () replik:Fru talman! Det är fascinerande att höra finansmi-nistern tala om i stort sett allt utom det betänkandesom vi nu faktiskt behandlar och ska fatta beslut om,detta tillfälliga sysselsättningsstöd. Om man somledande företrädare för ett departement föreslår attriksdagen ska kringgå budgettaket och lämna ettofinansierat och kortsiktigt förslag som snedvriderkonkurrensen och diskriminerar privata arbetsgivareoch som dessutom går emot det kommunala självsty-ret är det klart att man vill prata om någonting annat.Då pratar man om och hänvisar till amerikansk eko-nomi eller vad som hänt eller något lik-nande.Det är rätt intressant att höra när talarom amerikansk ekonomi. Det är ungefär som attsocialdemokratin i hänger det stora friamarknadsekonomiska landet i hasorna. När det gårbra för talar man inte om amerikansk ekono-mi eller internationell konjunktur. När det går dåligtför då skyller man just på amerikansk eko-nomi och den internationella konjunkturen. Det ärganska enkla trick som finansministern använder sigav, och jag hoppas att fler och fler väljare kan seigenom detta.Den expansiva politik som regeringen och riks-dagsmajoriteten här sysslar med är ganska enkel. Menvad som behövs är reformpolitik. När ,och säkert också finansministern, är ute i talasdet om att det är viktigt med reformpolitik, men härförsitter ni i stort sett varje tillfälle att göra strategiskareformer - nu senast beträffande den upphandlings-proposition som det i och för sig inte handlar om härmen som kan diskuteras i ett annat sammanhang.Jag vill alltså att ministern svarar på den kritiksom kommit fram här i kammaren och som gäller kringgår detta med budgettak och lämnar ettofinansierat kortsiktigt förslag, att man snedvriderkonkurrens osv. Det bryr finansministern sig intesärskilt mycket om.Anf. 187 Finansminister () replik:Fru talman! Jag tackar Per för att hanändå accepterar och erkänner att regeringen för enmycket framgångsrik och expansiv ekonomisk poli-tik. Som jag sade förut för vi kanske EU:s mest ex-pansiva ekonomiska politik. Det är bra att Per Land-gren har lagt märke till det. Tyvärr har han och Krist-demokraterna själva inga sådana förslag som på någotvis skulle kunna underlätta denna expansiva ekono-miska politik.De invändningar som debatterats tidigare och somHans Hoff gick igenom men somPer uppenbarligen inte lyssnade till får jagväl ta en gång till. Det blir helt kort en liten repeti-tionskurs för Per särskilt.Vi kringgår ingen budgetlag utan följer alla regleroch bestämmelser som finns för den ekonomiskapolitiken. Förslaget är finansierat. Per fårlyssna när jag säger att det är finansierat, så att jaginte behöver upprepa det en gång till. Vi har nämligenett överskott i de offentliga finanserna på närmare5 % vad gäller . Jag undrar om Per Landgrenhar hört talas om överskott. Per är ju sedanden borgerliga tiden van vid enbart underskott i deoffentliga finanserna. Det är alltså överskott som jagnu talar om.Naturligtvis har vi ett kortsiktigt perspektiv i denbemärkelsen att vi inte tror att lågkonjunkturen nuinternationellt ska vara evig. Det handlar alltså om enkonjunkturpolitisk insats för att bekämpa den dåligakonjunkturen . Jag tror inte att vi har en lika dåligkonjunktur för framtiden - det vore verkligen att haen ganska pessimistisk tro om möjligheterna för ossatt häva oss ur nuvarande konjunkturutveckling.Slutligen: Vi snedvrider ingen konkurrens. Vi haravsiktligt utformat förslaget på ett sådant sätt att bådekommunens egen verksamhet och den verksamhetsom kommunen har i form av entreprenadverksamhetligger till grund för de bidrag som staten ger tillkommuner och landsting. Det finns ingen som helstform av snedvridning på det området.Kvar står det faktum att Per och hansparti, , tyvärr inte vill bekämpaarbetslösheten, utan de vill höja arbetslösheten. Därfår de väl stå till svars inför väljarna i höst.Anf. 188 PER () replik:Fru talman! Den expansiva politiken leder delvistill att måste höja räntan innan konjunk-turen ens har vänt. Det är i stället reformer som be-hövs, men där gör ni inte mycket.Vad gäller mina invändningar citerade jag tidigareur regeringens egen proposition där man tolkar bud-getlagen så att "inkomsterna inte får minskas medutgifter och att utgifterna inte får minskas med in-komster". Det har regeringen själv skrivit! Jag kaninte begripa att det inte kan gå in.Detta med statliga utgiftstak är ju något som ärbestämt. Där är det fulltecknat. Det är klart att mankan finansiera detta genom att ta 20 miljarder kronorfrån eller genom försäljningar och extra-ordinära poster med tillfälliga utgifter, men det är inteen ansvarsfull finansiering.Vidare har vi det kommunala självstyret. Ävenom finansministerns egna partikamrater inte vill hadet så och menar att ni inte respekterar dem just närdet gäller det kommunala självstyret kan finansmi-nistern stå här och säga att de kan välja om de vill hadetta eller inte. Visst, men det är inte så det är tänktmed det kommunala självstyret. På punkt efter punktkan nog de svar som finansministern ger dissekerasoch visa att det egentligen inte är fråga om svar. Istället är det fråga om en dålig proposition. Ministernrepeterar svar från som egentligen inte ärnågra riktiga svar.Anf. 189 Finansminister () replik:Fru talman! Jag förstår om moderater i dennakammare tycker att man ska ge pengar till kommuneroch landsting på ett sådant sätt att en del moderat-styrda kommuner kan använda pengarna till att sänkaskatten, men det är inte mycket till konjunkturpolitik.Regeringen vill ge pengar till kommuner och lands-ting för att de ska anställa fler i syfte att bekämpaarbetslösheten.Det är något uppseendeväckande om Kristdemo-kraterna nu ansluter sig till den moderata falang somvill utforma ett stöd så att det kan användas exempel-vis till skattesänkningar i och påandra ställen där man i första hand väljer just skatte-sänkningar före ett värnande och en utbyggnad avvälfärden.Det är ett faktum att det är ett finansierat förslagjust därför att det finns en stark offentlig ekonomi,därför att det finns ett överskott i den offentliga eko-nomin - ett överskott på i förra åretsresultat. Vi har med råge klarat inte barautgiftstaken utan också de överskottsmål som sattsupp. Detta har gett oss möjligheter att driva kon-junkturpolitik på det här sättet och att se till att tu-sentals nya lärare och tusentals nya sjuksköterskor,hemvårdsbiträden, hemtjänstbiträden och mycketannan personal kan anställas under det häråret som ett led i arbetslöshetsbekämpningen.Det är lite märkligt om Per inte tyckeratt det är reformer. För vanliga människor är det fak-tiskt fråga om reformer. Om man kan få en lärare till iskolan eller en sjuksköterska till är det väldigt positi-va reformer. Om Per med reformer menaratt man ska göra de strukturreformer som en del bor-gerliga partier föreslår och som oftast innebär att desjuka och de arbetslösa ska betala ännu mer för sinarbetslöshetsförsäkring och få försämrad sjukersätt-ning eller försämrad standard exempelvis på läkeme-delsområdet - det är vad t.ex. Moderata samlingspar-tiet föreslår - är det strukturreformer som i alla falljag betackar mig för.Anf. 190 ()replik:Fru talman! Det är en beklämmande argumente-ring som vi hör från finansministern. Det är synd attdet inte går att föra en intellektuellt mer hederligdiskussion om den här propositionen. Det är ju baraluftpastejer som kommer oss till del. Just därför skajag inte ytterligare gå in på just dessa som finansmi-nistern slängt omkring sig. I stället ska jag ta fasta pånågra konkreta saker i propositionen.Den första saken är väldigt viktig, och detta är nå-got som jag efterlyste i mitt inledningsanförande. Låtoss få en redogörelse från finansministern om vilkakontakter som har förevarit med EU-kommissionenangående det här förslagets förenlighet med EU:sregler om konkurrensneutralitet! Jag tar upp densaken mot bakgrund av att kommissionär harskrivit ett brev till ledamoten . Vad somstår i det brevet och vad finansministern kommer attsvara är avgörande för om vi nu över huvud taget kangå till beslut i det här ärendet.Den andra saken som jag vill ta upp med finans-ministern är följande. Finansministern säger att detstöd som han har kreerat är så utomordentligt bra tillsin utformning. Detta leder väldigt lätt till slutsatsenatt finansministern umgås med planer på att ratta överstödet till kommuner och landsting enligt de här prin-ciperna.Jag förstår att det skulle vara relativt geschwint,för då kommer plötsligt stödet till kommuner ochlandsting att gå på inkomsttiteln. Man får minskadeintäkter. I det läget kommer man att få minskadeutgifter - kommunbidraget kommer då inte att redo-visas på utgiftssidan. Det är tydligen den vägen somman nu vill börja gå. Man har dessutom fräckheten attpåstå att detta är förenligt med den budgetlag och denbruttoredovisning av utgifter som föreskrivs. Jag villha en bekräftelse på om det verkligen är så att fi-nansministern vill fortsätta på den enligt propositio-nen inslagna vägen.Anf. 191 Finansminister () replik:Fru talman! Inte med ett ord berörde LennartHedquist behovet av att göra stora insatser för attmöta hot om en växande arbetslöshet i liksomrisker för en växande arbetslöshet i . I ställetkoncentrerar sig helt på en teknik-diskussion. Jag kan förstå att man - om nu LennartHedquist representerar Moderata samlingspartiet somhär i lagt fram så många förslag och dethandlar om att kunna pressa upp arbetslösheten från4 % till - inte är särskilt intresserad av ett reger-ingsförslag som innebär att vi ska pressa tillbakaarbetslösheten.Vårt förslag syftar till att försöka hålla undan ar-betslösheten. Men om man, som , representerar ett parti som snarare tycker att mankan rycka på axlarna om arbetslösheten går upp, bryrman sig självfallet inte om den typen av diskussioner.Vår bedömning - det gäller då om sänkt skatt och om - är att vi inte har ansett oss behöva gåtill vare sig när vi har sänkt skat-ten för individer eller för företag eller när vi har sänktbokmomsen.Vi har gjort den bedömningen att det är förenligtmed de gällande reglerna. Om vi som ett led i kon-junkturbedömningen stärker kommunernas ekonomiunder via den teknik som vi föreslår är vår be-dömning att det är förenligt med de regler som Euro-peiska kommissionen har. Europeiska kommissionenhar naturligtvis all anledning att se till att medlems-staterna också försöker bekämpa en försämrad kon-junktur och se till att trycka ned arbetslöshetsrisker.Till sist vill jag säga till att vistöder kommunerna på många olika sätt. Insinuatio-nen att vi skulle vilja gå över till att använda bara justden här tekniken för allt kommunstöd i fortsättningenfaller på sin egen orimlighet. Vi stöder kommunernapå utgiftssidan, vi stöder kommunerna via olika typerav skatteinkomster som de får ytterligare förstärkta.Vi stöder kommunerna genom utjämningssystemet.Det är många olika tekniker som vi använder för attse till att kommuner och landsting kan bygga ut sinvälfärd.Anf. 192 ()replik:Herr talman! När det stödet lovprisas så mycketav finansministern får man det intrycket att det är enform som ska återkomma.Låt mig i stället ta upp frågan om kontakternamed . Det är inte sänkt skatt somman ska fråga kommissionen om utan om förslagetsförenlighet med . Där vill jagveta i vilken utsträckning regeringen har varit i kon-takt med kommissionen, presenterat förslaget och fåttaccept på det - det mot bakgrund av vad snart kommer att läsa upp beträffande vad kom-missionären preliminärt har sagt. Men före detvill jag ha ett besked från finansministern på denpunkten.Sedan tycker jag att det är lite uppseendeväckandeatt finansministern fortfarande inte tycks kunna skiljapå konjunkturen för offentligt anställda. Där utfärdasnästan inga varsel alls över hela landet, medan detdäremot är väldigt många varsel på den privata sidan,mot bakgrund av sviktande konjunktur och att reger-ingen inte har tagit itu med de strukturella problemeni . Vi har alltså ett behov av att stödjaföretagsamhet och den privata sektorn framför att geett s.k. tillfälligt sysselsättningsstöd på den kommu-nala sektorn, där det ju inte förekommer några varsel.Jag tycker att finansministern skulle kunna diskuteravarför man har valt att sätta in ett sysselsättningsstödför den sektor där det inte förekommer några varsel.Anf. 193 Finansminister () replik:Herr talman! Om amerikanska hushåll inte längrehar råd att köpa dammsugare, gräsklippare eller mo-torsågar från tror jag inte att det har såmycket att göra med de svenska strukturproblemen,utan det har faktiskt att göra med den dåliga ameri-kanska ekonomin. Vi hoppas naturligtvis att denamerikanska ekonomin ska friskna till så att det kange svensk industri bättre exportmöjligheter införframtiden. Men det finns inga vattentäta skott mellansysselsättningen i industrin och sysselsättningen ikommuner och landsting. får det tillungefär som om det var två skilda arbetsmarknader.Det går strömmar mellan dessa två arbetsmarknader.Därför stöder vi det privata näringslivet och företa-gen, inte minst småföretagen, genom att hålla uppe enhög efterfrågan. Det gör vi via skattesänkningar,maxtaxan och många andra reformer som ger svenskahushåll mer pengar i plånboken det här året och somgör att de kan efterfråga svenska företags varor ochtjänster i större omfattning som en ersättning för dendåliga amerikanska och annan internationell efterfrå-gan.I ett läge där vi vet att kommuner och landstingbehöver anställa nya lärare, sjuksköterskor och hem-tjänstpersonal åren framöver, är det en poäng atttidigarelägga dessa anställningar, i varje fall för osssom tycker att det är en viktig välfärdssektor ochviktiga välfärdsanställningar. Det gäller att se till attkommuner och landsting också får de pengarna. Jaglitar, i motsats till , ganska mycketpå att kommuner och landsting använder de här peng-arna på ett sådant sätt att man inte diskriminerar nå-gon, dvs. att man låter den egna verksamheten ochdet man köper upp av entreprenörer få samma be-handling på samma sätt som . Jag har inget skälatt misstro kommuner och landsting. får göra det på egen hand i så fall. Jag har ingetskäl att misstro att kommuner och landsting i det härfallet inte skulle iaktta konkurrensneutralitet med depengar som från statens sida ställs till förfogande förkommuner och landsting.Anf. 194 () replik:Herr talman! Jag tog upp i mitt anförande att vitycker att det är viktigt att stärka kommunsektornutifrån perspektivet att det finns flera jämförelser somvisar att lönerna i kommunsektorn har släpat efter. Vivet att det är väldigt många kvinnor som arbetar ikommunsektorn. Ett sätt att höja kvinnolönerna är attförbättra de ekonomiska förutsättningarna för kom-munsektorn. Där ställde jag en fråga om finansmi-nistern i det här sammanhanget delar vår uppfattning,att det är viktigt med statliga resurser för att höjakvinnolönerna i kommunerna. Vi kan tänka oss att hanågon form av mål för detta. Den här eftersläpningenkan röra sig om någonstans . Dåbehöver vi arbeta mera effektivt, och då skulle ettmål, som vi har för sysselsättningen och arbetslöshe-ten, kunna användas även i detta sammanhang. Jagvill gärna höra hur finansministern ser på de här frå-gorna.Anf. 195 Finansminister () replik:Herr talman! är mycket väl medvetenom att vi gemensamt har kunnatskjuta till till kommuneroch landsting. Det är mer pengar än vad kommuneroch landsting har fått på mycket . Kommuneroch landsting har naturligtvis på egen hand fått be-stämma hur de vill hantera de pengarna. Det är peng-ar som till tre fjärdedelar kommer från egna skattein-tänkter, till en fjärdedel är ökade statliga bidrag avolika slag. Jag utgår från att i likhet medmig har uppfattningen att det är kommuner ochlandsting själva och arbetsmarknadens parter som skahantera lönerna, det ska inte vara någon statlig in-blandning i lönepolitiken i kommuner och landsting.Jag tror inte att vi har några delade meningar på denpunkten.Jag är naturligtvis också, som , oroligför att det inte bara är skillnader mellan mäns ochkvinnors löner, utan jag ser också andra löneskillna-der på arbetsmarknaden, som inte är bra och somleder till inkomstklyftor och ojämlikhetsproblem.Därför är det väldigt viktigt att vi via den offentligasektorn kan försöka minska skillnaderna. Det kom-mer att kunna redovisas att det vi gör i form av skat-tepolitiken - skatt efter bärkraft som alla partier inteuppskattar men som jag vet att vi socialdemokrater,tycker är en rimligprincip - och hela den offentliga välfärdssektorn,liksom transfereringar, bidrar till att minska klyftornai samhället. Det vi kan göra från samhällets sida iform av en stärkt välfärdssektor och ökade transfere-ringar är ett sätt för oss som samhällsrepresentanteratt minska skillnaderna. Sedan hoppas jag att arbets-marknadens parter tar sitt ansvar, både i kommuneroch landsting och på den privata sektorn, för att se tillatt vi får en mer jämställd löneutveckling.Anf. 196 () replik:Herr talman! Vi har en relativt lika grunduppfatt-ning, att det är viktigt med den offentliga sektornsutrymme och volym för att kunna minska skillnader-na mellan klass och kön. Men vi har den uppfattning-en att vi behöver vidta mera effektiva åtgärder så attlöneskillnaderna mellan kvinnor och män inte ökar.De ökar faktiskt även om vi har gett de här pengarnatill kommuner och landsting. Här behöver man meraav politiska målformuleringar. Jag inser att det inte ärnågon enkel match, men jag tycker att det vore enviktig politisk markering att ta upp en sådan diskus-sion.Anf. 197 Finansminister () replik:Herr talman! Självfallet delar jag uppfattningenatt vi ska ha en fortsatt diskussion på området. Ävenom inte kommenterade det utgår jag frånatt vi ändå är överens om att det inte ska ske via nå-gon statlig inblandning i lönepolitiken, utan det måstearbetsmarknadens parter få hantera. Sedan ska vi pådet sätt som jag beskrev kunna hjälpa till med deinsatser vi kan göra när det gäller barnbidrag ochmaxtaxan, som ju är viktig i sammanhanget för attstärka möjligheterna för exempelvis ensamståendemed barn att få en bättre hushållsekonomi. Det finnsmånga saker som man kan göra från samhällets sidaoch som kan komplettera det som arbetsmarknadensparter i sista hand har ansvaret för.Anf. 198 ():Herr talman! Jag har tagit med mig ett brev somjag hoppas att vill ta med sig enkopia av. Det vill han naturligtvis inte. Då får hannotera detta i snabbprotokollet . Jag skanämligen ägna åt just den nonchalanssom han har visat prov på.I det här brevet kommenterar kommissionären ifråga för den här typen av frågor, , detförslag som behandlas i kammaren. I det här bre-vet besvarar han mina funderingar kring förslagetslämplighet ur konkurrenssynpunkt, dvs. Jag tog med mig brevet för att ha det som hjälpför att förklara för att det kanske inteär en så bra idé att genomföra detta riktigt nu.Det finns framför allt två skäl för att ifrågasättadetta. Det ena skälet är att det är otillåtet att upprätt-hålla sysselsättning.