prot · GQ0916 · 2002-11-13 00:00:00 — Jaganser nämligen att det naturliga är att det vid tillämp-ningen av en lag ska vara lagens förarbeten och rätts-doktrinen som ska vara vägledande och inte intervju-uttalanden i tidningsartiklar.Anf. 37 PER () replik:Herr talman! Man kan naturligtvis anse att landetsstatsminister är utan betydelse. Det kanske MartinAndreasson och jag i andra sammanhang kan enasom. Men i detta fall råkar statsministern vara den somhar undertecknat propositionen. Det är hans ord. Detär han som står som undertecknare, och någon litenbetydelse måste vi väl ändå tillmäta den person somhar lämnat propositionen till riksdagen.Jag säger inte att statsministern nödvändigtvisvisste vad han sade, men jag säger att det är oklarthuruvida lagstiftningen når dit som somliga säger attden gör. För mig räcker argumentet att det är oklar-heter som skapas. Då har man gett sig in på ett områ-de som inskränkningar i yttrande- och tryckfriheteninte bör beträda.När det gäller normbildningen har och jag möjligen lite olika uppfattning om vadsom är starkast. För mig är den starkaste kombinatio-nen för normbildning - och därmed för bekämpandetav de beteenden som jag tror att jag är överens om att vi ska bekämpa - lagstift-ning riktad mot individuella överträdelser gentemotde människor som vi vill skydda tillsammans med detöppna samtal varigenom vi bildar opinion för dentolerans som vårt samhälle ska präglas av.Anf. 38 () re-plik:Herr talman! Först och främst noterar jag att PerUnckel inte har använt sina repliker till att svara påfrågan om på vilket sätt han menar att man skullekunna använda andra lagar för att motverka den hets-propaganda som lagen om hets mot folkgrupp äravsedd att motverka och beivra rättsligt. Per Unckeltalar bara om normbildning.Jag är fullständigt enig med Per om att vialla som lagstiftare och som medmänniskor självklarthar ett ansvar att bilda opinion för demokratins ochhumanismens värderingar, men frågan är: Ska detfinnas möjligheter att rättsligt komma åt tidningar avtypen Siege - för ökat våld mot homosexuella ellerDer Stürmer, ifall någon skulle vilja starta den i Sve-rige? Vi får återkomma till det i ett annat samman-hang.Vad gäller lagtolkning av landets statsminister villjag bara återkomma till att det som är vägledande ärdet som står i propositionen och det som står i kon-stitutionsutskottets betänkande. Det är det som lag-stiftarna har angett som lagens förarbeten. Det är detsom domstolarna kommer att arbeta efter när de till-lämpar den här lagen.Jag tror att varken jag eller Per vet i vilketsammanhang och inom ramen för vilket längre samtalsom statsministern gjorde det här uttalandet. PerUnckel kan, hursomhelst, inte på allvar mena att detskulle ingå i lagens förarbeten.Anf. 39 () replik:Herr talman! Jag vill tacka förett seriöst och klargörande inlägg i den här diskussio-nen.Han säger i det här inlägget att det är fritt fram attförkunna sin tro och försöker lugna dem som känneren oro när det gäller religionsfriheten. Det låter jubetryggande, men i utskottets motivtext från i vårasstår det inte att man har rätt att förkunna sin tro utanatt man endast får uppmana åhörarna att följa de reli-giösa urkunderna. Betyder det att att man ska bortse från motivtexten som förar-bete i sammanhanget?Anf. 40 () re-plik:Herr talman! Som vi alla i denna kammare vetskriver lagstiftarna naturligtvis förarbeten till lagargenom att beskriva olika typiska situationer då lagar-na kommer att tillämpas på det ena eller andra sättet.Det skulle inte vara möjligt för lagstiftarna att i detaljbeskriva exakt vilken konsekvens det kommer att bli ivarje tänkbar situation. Den sortens lagstiftning fannspå medeltiden. Det var då man uttryckte väldigt kon-kreta situationer i lagstiftningen av typen "kallar mannågon niding händer följande...". Men det har vi gåttifrån.Det som står klart och tydligt i lagens förarbetenär vad som är typiskt i en predikosituation, nämligenatt predikosituationen typiskt sett ligger långt från detsom lagen är avsedd att tillämpas på. Den här lag-stiftningen inskränker inte religionsfriheten, menlagstiftarna kan inte uttrycka sig på något annat sättän man har gjort i förarbetena om man inte vill skapaett fribrev för vad som sägs från en predikstol, tillexempel. Man kan ju inte på förhand veta exakt vadsom skulle kunna sägas i en predikstol, men man villsjälvklart göra den viktiga markeringen att det somsägs från landets predikstolar ligger långt utanför detsom lagstiftningen är tänkt att komma åt.Jag tycker, herr talman, att konstitutionsutskottethar gjort sitt allra bästa för att skapa en tydlig ochklar grund för rättstillämpningen.Anf. 41 () replik:Herr talman! Att man inte kunde göra på någotannat sätt var väl ändå en sanning med modifikation.Jag levererade ett par förslag, och var helatiden med på vagnen, men när vi kom till slutet visa-de det sig att sade nej. Då svängdebåde Socialdemokraterna, över till Vänstern. Därför kunde man visst ha haften annan formulering.Nu säger att det är fritt framatt förkunna sin tro, men är det inte en begränsning avyttrandefriheten när man använder ordet "endast",eller har jag feltolkat ordet "endast"?Anf. 42 () re-plik:Herr talman! Det som står i konstitutionsutskottetsbetänkande är en beskrivning av olika typiska situa-tioner. har velat göra den tyd-liga markeringen att utskottet anser att det i det typis-ka fallet ligger långt utanför det straffbara området attförkunna sin tro.Jag vidhåller att jag tycker att konstitutionsut-skottets skrivning är så tydlig som möjligt. Men härdiskuterar vi om man skulle kunna föra in en formu-lering av typen att det, oavsett vad man säger, skullevara straffbart så länge man säger det inom ramen fören religiös förkunnelse. Där har, vad jag förstår, Ing-var och jag landat i samma ståndpunkt,nämligen att religionsfriheten självfallet inte kanmissbrukas till att hetsa mot till exempel andra reli-giösa grupper eller uppvigla till brott och liknande.Men det är ju inte heller någonting sådant som före-kommer i landets församlingar.Herr talman! Här tycker jag att det är viktigt attställa sig frågan: Vad är det för bild som oavsiktligtförmedlas av landets troende i den här debatten? Villkammaren på allvar diskutera utifrån föreställningenatt landets troende i församlingar och missionshusägnar sig åt hets? Detta är ju en beskrivning som ärfullkomligt verklighetsfrämmande.Det är detta som har velatmarkera. Man ser inte någon anledning att ens miss-tänka att den här lagstiftningen skulle stå i konfliktmed religionsfriheten.Anf. 43 ():Herr talman! Låt mig lite vid sidan av kutymenbörja med att tacka ochMartin för två mycket intressanta ochvälgörande anföranden.Herr talman! Folkliga opinionsyttringar är en brasak. De är en nödvändig del av en levande demokrati.Att sådana opinionsyttringar i regel är organiseradeoch planerade gör dem inte mindre viktiga. Om de eneller annan gång framställer sig som mer spontana ände i själva verket är, är inte det i sig något skäl attbortse från dem. Däremot är det beklagligt när opini-onsyttringar grundas på orimliga tolkningar av vadtill exempel en föreslagen lagändring innebär och näringet argument, ingen upplysning, inget resonemangförmår driva bort de spöken som dessa missuppfatt-ningar utgör.Vi riksdagsledamöter har under de senaste veck-orna översköljts av e-postmeddelanden med lite olikautformning men med ett enahanda innehåll. De somskriver säger sig utan undantag vara oroliga, intearga, inte upprörda, inte kritiska, utan just oroliga. Deflesta smickrar oss ledamöter för vårt hårda arbeteoch ansvarsfulla uppdrag. Nästan alla understrykersin personliga oansenlighet. Ofta intygar man att mansjälvfallet inte förespråkar hets mot någon grupp avmänniskor. Det man säger sig vara orolig för är att viska ändra grundlagen på ett sådant sätt att religions-friheten och yttrandefriheten upphävs för dem somansluter sig till en viss religiöst grundad syn på ho-mosexualitet. Finns det då någon saklig grund för ensådan oro? Svaret är nej.Detta har klargjorts åtskilliga gånger i den utred-ning som föregick det här lagförslaget, i regeringensproposition, i KU:s betänkande och i kammar-debatten inför det första beslutet. Men för varje klar-görande finns alltid ett nytt skäl att ändå vara, somman säger, orolig. Det är nästan som om kritikernainnerst inne med något slags masochistisk böjelse villatt den nya grundlagsformuleringen ska leda till attpolisen stormar kyrkor och kapellför att gripa predikanter och beslagta biblar. Minteologiska skolning är förvisso rudimentär, men jagtror inte att detta är rätt tolkning av martyr-skapet.Herr talman! De oroliga e-postskrivarna får ur-säkta, men den här lagstiftningen handlar inte omdem. Den är inte föranledd av predikningar eller bi-belställen där homosexualitet fördöms som synd ochstyggelse hur inskränkta och beklämmande sådanaattityder än kan tyckas vara.Den hets som denna lag tar sikte på är den som irelativt stor omfattning och i vidriga former bedrivsav diverse nazistiska och rasistiska grupper. Vid sidanav judar och svarta eller, mer oprecist, invandrare ärdet just bögar som är dessa hatgruppers främsta mål-tavla. Det är inga teoretiska, hypotetiska fall vi talarom. Det är inte heller fråga om tomma hot. hotas, smädas, misshandlas och, alltför ofta,mördas enbart på grund av sin sexuella läggning.Nazisternas hetspropaganda mot homosexuella ärden ideologiska förgiftning som gör dessa övergreppmöjliga. Vi accepterar inte antisemitisk hets. Vi ac-cepterar inte rasistisk hetspropaganda oavsett vilkabiologiska, sociologiska eller för den delen religiösaargument som antisemiterna och rasisterna må kon-struera. Ska vi då stillatigande acceptera samma hetsmed samma våldsamma resultat mot homosexuella?Svaret måste bli nej.Den typ av hets som vi talar om här förekommersåvitt jag vet inte i svenska kyrkor och bönehus. Där-emot förekommer det självfallet att såväl predikantersom församlingsmedlemmar försvarar uppfattningenatt homosexualitet är en synd. Som icke fårjag nog säga att de därvid har ett tydligare bibelstödför sin uppfattning än de kristna som har en i minaögon rimligare och mer civiliserad syn på homosexu-alitet. Men därmed må det vara hur det vill. Fråganär: Riskerar dessa människor att ställas inför rätta pågrund av sin religiösa uppfattning? Även på dennafråga är svaret nej.Det är inte olagligt i sig att vara fördomsfull ochintolerant eller att ge uttryck för sin inskränkthet, varesig i sekulära eller i teologiska termer.Men när man begär av lagstiftaren att vi ska utfär-da garantier, att vi ska garantera att en predikan alltidär straffri med avseende på hetslagstiftningen och attcitat och religiösa urkunder aldrig kan bedömas somhets mot folkgrupp, då måste vi avböja. Sådana ga-rantier kan självfallet inte ges till någon. Vi kan inteskriva ut fribrev för vare sig pastorer eller kyrksalar.Svensk lag gäller lika för alla och lika på alla platser.Jag noterar med tillfredsställelse att uttryckte exakt samma uppfattning här. Ändå ärKristdemokraternas reservation upphängd på påståd-da oklarheter i motivtexten och på det faktum attdessa garantier inte finns i motivtexten. Jag kan inteundgå misstanken att vi här har att göra med denobotfärdiges förhinder, det vill säga att Kristdemo-kraterna har sökt efter ett sätt att kunna rösta nej.Att en domstol bedömer ett yttrande som hets i la-gens mening beror inte enbart på yttrandets lydelseutan också på sådant som syfte, effekt och omstän-digheterna i övrigt. Jag får påminna om att inte hellerden nuvarande lagen om hets mot folkgrupp har någraundantag för till exempel citat och religiösa skrifter.Jag har inte uppfattat att det skulle vara ett problem,trots att det sannerligen inte saknas exempel på reli-giösa texter som teoretiskt skulle kunna användas irasistiskt syfte. Och förresten - hur är det med jäm-ställdhetslagstiftningen? Inskränker jämställdhetslag-stiftningen religionsfriheten för den som hyllar detsom bokstav har att säga om förhållandetmellan kvinna och man?Religionsfriheten och yttrandefriheten är grund-läggande värden i vår demokrati. Det är också princi-pen om alla människors lika värde, oavsett kön, hud-färg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse- eller sexuell läggning. Det finns ingen motsättningmellan dessa principer, tvärtom: de förutsätter ochförstärker varandra.Slutligen några korta kommentarer till Moderater-nas reservationer. menar i korthet, omjag har förstått det rätt, att begreppet hets mot folk-grupp helt ska utmönstras ur lagstiftningen och er-sättas med en lagstiftning som tar sikte på brott, tillexempel hot eller förolämpning, som begås mot en-skilda individer. Man grundar detta på ett yttrandefri-hetsargument, men det är oklart varför man anser attingrepp mot yttranden riktade mot en viss individ ärmer acceptabla än ingrepp mot yttranden riktade moten folkgrupp eller annan sådan, mer obestämd, grupp.Hot mot enskilda är förbjudet, men detkarakteristiska för den rasistiska och nazistiska hets-propagandan är att den inte i första hand riktar sigmot individer utan just mot kollektiv av olika slag:judar, svarta, invandrare, bögar och så vidare. Dessahot, som hetslagstiftningen tar sikte på, är inte mindrereella, inte mindre allvarliga än hot mot enskilda. Iförlängningen av hetspropagandan är det dock enskil-da som drabbas. linje innebär en om-fattande legalisering av brottsliga rasistiskahandlingar. Den är därför inte möjlig att stödja.Fru talman! Jag yrkar därmed bifall till utskottetsförslag och avslag på reservationerna.Anf. 44 () replik:Fru talman! talar om att det skullefinnas något slags dold agenda från Kristdemokrater-nas sida, att vi skulle försöka hitta en förevändningför att tacka nej till någonting som vi egentligen ärför. Den typen av konspirationstänkande får stå förMats räkning.Vi har aldrig krävt några garantier. Jag är alldelesför klok för att inte inse att man inte kan utkrävanågra garantier i det här sammanhanget. noterade ju också att jag tidigare hade pekat på attvi inte krävde något slags fribrev i en predikositua-tion. säger han dock att det egentligen inte ärnågra problem med det här. Ändå var han med om attformulera en motivtext där man använde orden"endast uppmana". Det är, som jag uppfattade det, eninskränkning av yttrandefriheten.Det är inte så att man skulle tolerera hets. Det villjag absolut avvisa, men det är viktigt att kunna pekapå att det måste finnas en förkunnelsesituation sominte innebär "endast uppmana".Vad säger egentligen om den härformuleringen: "Med respekt för enskilda människorsintegritet måste också en i övrigt kontroversiell textkunna bli föremål för förkunnelse. Avsikten med denföreslagna kriminaliseringen är vare sig att omöjlig-göra trosbaserade uttalanden eller att träda yttrande-friheten för när. "Vad var det egentligen för fel på den texten? Hadevi kunnat enas om detta hade vi haft en bredare majo-ritet i frågan.Anf. 45 () replik:Fru talman! Det är inte helt enkelt att från talar-stolen i kammaren rekapitulera det redaktionskom-mittéartade arbete som vi utförde när vi i konstitu-tionsutskottet kämpade med den här betänkandetex-ten. Vad diskussionen då handlade om var att försökaatt hitta en formulering om lagstiftningens syfte ochinnebörd som vi skulle kunna enas om - möjligtvisbortsett från , som hade mer principiellainvändningar.Detta gick inte vad gäller kd eftersom kd ville hasådana formuleringar som skulle ha tolkats just somgarantier eller fribrev. Vi försökte att hitta andra for-muleringar. Jag kan bara konstatera att vi inte lyck-ades få med på en rimlig skrivningi betänkandetexten.Anf. 46 () replik:Fru talman! beskriver processenpå ett märkligt sätt, men vi behöver kanske inte för-djupa oss i den debatten. Det var tvärtom så att vi ficksläpa fram till ett ställningstagandesom kom väldigt sent. Det som jag läste upp här varett exempel som också finns i det utkast som vi hadeframme. Det var tydliga skrivningar där man intemedgav fribrevstanken, vilket nuhävdar. Det är lite fult att göra sådana påståenden häri debatten. Det är fel.Anf. 47 () replik:Fru talman! Det kan som sagt i efterhand varasvårt att beskriva vem som släpade vem fram till vad ien utskottsdiskussion. Så mycket kan jag säga att vihela tiden var öppna för den här diskussionen. Videltog aktivt i diskussionen kring formuleringen avutskottsbetänkandet för att så långt som möjligt un-danröja den oro som uppenbarligen fanns på vissahåll.I den diskussionen hade kd dock en linje i formu-leringarna som skulle ha lett till ett utskottsbetänkan-de som för oss inte var acceptabelt. Det skulle ha gettalldeles för mycket till dem som ville ha ett fribreveller garantier i utskottsbetänkandet. Det kunde vinaturligtvis inte gå med på.Det lät tidigare här lite grann som om Vänsterpar-tiet hade en makt att diktera utskottsmajoritetensställningstagande. Jag tror nog inte att det var så utandet var något som vi gemensamt kom fram till i denhär diskussionen.Anf. 48 ():Fru talman! I den här kammaren har vi gemen-samt lagt fast att all offentlig makt ska utövas medrespekt för alla människors lika värde och för denenskilda människans frihet och värdighet. Det finnsutanför den här kammaren krafter som inte delar dettasynsätt. Vi har dem hos oss till exempel i Södertälje.Det finns krafter som även denna dag har som målatt hetsa mot människor och mot grupper beroende påras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung ellertrosbekännelse men också på grund av sexuell lägg-ning. Det är mörka extrema krafter, som hotar ochvill uttrycka missaktning mot folkgrupper och sominte erkänner allas lika värde och rättigheter.Låt oss inte blunda för den här verkligheten. Låtoss inte ge dessa krafter ett fredat rum, en mantel attlåna för att fortsätta att hetsa mot andra. Det handlarom tre grundfrågor.Den första frågan är: Vill vi hävda alla männi-skors lika värde när detta ifrågasätts eller hotas? Vårtsvar är entydigt ja, och här är vi glädjande nog ocksåöverens i kammaren.Den andra frågan är: Vill vi att hets mot folkgruppska vara straffbar? Även här tycker vi från Center-partiets sida och en stor majoritet i kammaren attsvaret ska vara ett entydigt ja.Här talar vi inte om samtal och diskussion utanom hets. Tyvärr finns det i kammaren tvivel i den härdelen, ja uppenbarligen tvivel mot hela lagstiftningenom hets mot folkgrupp. Genom att individualisera hotoch brott på grund av till exempel sexuell läggningblundar man för den strukturella verklighet som ärvardagen för dem som berörs och som skapar enfriyta för dem som hetsar på strukturella grunder, enfriyta för grupper som vill hetsa mot andra grupper.Det är på den grunden som den moderata reservatio-nen måste avvisas.Den tredje frågan är: Vill vi att alla ska vara likainför lagen? Vårt svar måste vara entydigt ja. Även påden här punkten finns det anledning att fråga demsom motsätter sig förslaget: Ska det vara tillåtet att inågon situation hetsa mot folkgrupp? Ska lagen gällalika för alla, eller ska det finnas ett staket runt vissagrupper eller runt vissa situationer där den under ingaomständigheter ska gälla? Vi tycker inte det frånCenterpartiets sida.Jag hör den oro som finns kring det förslag tillgrundlagsändring som ligger på bordför , en oro som är obefogad för allasom inte har för avsikt eller vill skapa utrymme för atthetsa mot folkgrupp på grund av sexuell läggning. Desom i verkligheten uppsåtligen vill hetsa och hetsarska däremot alla prövas rättsligt och dömas på objek-tiva grunder, lika för alla. Därför anser också Center-partiet att den kristdemokratiska reservationen skaavvisas.Fru talman! Jag har tagit del av den debatt somfördes här i kammaren före valet, då jag inte hadeäran att vara ledamot i församlingen. Jag noterar attväljarna nu sagt sitt i allmänna val och att detta ocksålett till ett ökat stöd här i kammaren för det vilandegrundlagsförslaget. Det välkomnar jag.Jag yrkar således bifall till konstitutionsutskottetsförslag i betänkande KU7.Anf. 49 ():Fru talman! Denna fråga är en av de större frågorsom kommer att diskuteras i den här kammaren dethär året. Den rör rent bokstavligt något så centraltsom liv och död för många människor i olika åldraroch med olika bakgrund. Det handlar om våld, omförföljelse, om bestialiska mord som utförs därför attnågon råkar älska någon av fel kön. Det är ett viktigtoch mycket välkommet steg i kampen mot homofobinoch mot den verklighetsuppfattning där problemet isamhället sägs vara för mycket kärlek, när världensegentliga problem är det motsatta.Den 3 september 1997 fälldes två män i för mord, misshandel och brott motvapenlagen respektive skyddande av brottsling. Dehade i samförstånd misshandlat en homosexuellkonstnär till döds vid i . Miss-handeln hade varit ytterst brutal, och enbart ett mira-kel hade kunnat rädda konstnären från att avlida avskadorna som de båda männen tillfogade honom.Mannen i är tyvärr inte ensam. Flera ex-empel jag nämner i det här anförandet kan tyckas haett par år på nacken, men det handlar tyvärr inte omatt det inte finns nya exempel, utan enbart om fallensinneboende känslighet och personernas integritet.Tvärtom visar tyvärr all upptänklig statistik frånSäpo, , RFSL:s brottsofferjouroch att hatbrotten mot ho-mo- och bisexuella samt transpersoner ökar. Ett livsom homo- eller bisexuell eller transperson i Sverigeär helt enkelt inte ett säkert liv. Du riskerar attbli kartlagd, förföljd, misshandlad och till och medmördad enbart för vem du råkar älska. Det är detta,och nästan uteslutande detta, som den här debattenborde handla om.Det finns nämligen de som underblåser denna ut-veckling. Det finns de som iscensätter misshandeln,utför kartläggningen och uppmanar till morden. Detfinns de krafter som har som politiskt mål att skaparädsla och som vägrar ge människor någon frihet ochenbart vill beröva dem rätten att vara de som de självaär.Hemma hos en av den göteborgska konstnärensbanemän hittade polisen den nazistiska tidskriftenSieg - för ökat våld mot homosexuella. Det är justdessa hatets skrifter, talespersoner och förmedlaresom lagen vi nu debatterar ska slå undan benen för.Det är också dessa hatets förmedlare som lagensmotståndare ofrivilligt håller under armarna.Fru talman! attackerade etttiotal nazister i . Några avnazisterna fotograferade gästerna för framtida kart-läggning medan andra gick loss på lokalen med base-bollträn och krossade fönsterrutor. Tillsammans skrekde slagord som "bögdjävlar", gjorde nazihälsningaroch misshandlade RFSL:s lokala ordförande. Hanvågar än inte gå ut ensam i Linköping.Återigen: RFSL-ordförande är inteensam. RFSL som organisation varjeår i Säpos årliga rapporter om hatbrott. I Säpos rap-port kan man också läsa att antalet anmäldahatbrott med homofobisk anknytning har ökat med12 %. Det förtjänar att upprepas: Bakom brotten finnsnågra som hetsar och några som driver på. Bakombrotten finns homofobins ideologer som vill se för-domarna och hatet breda ut sig. Det är dessa vi måstebekämpa.Lagens motståndare har skilda argument för sinauppfattningar. talar i sin reservationallmänt om att det är bättre att lösa problemet indivi-duellt än kollektivt. Det är klart att de som utför dessavidriga handlingar måste bekämpas genom individu-ell lagstiftning. Men homofobin är inte bara en indi-viduell företeelse. Den är i högsta grad också ett kol-lektivt problem. Därför måste den också bekämpassom ett sådant. Det är också intressant att mot bak-grund av de brott och det våld som hetsen mot homo-och bisexuella samt transpersoner manar fram över-går de moderata argumenten om viljan att värna fri-heten i grundlagen till ett ofrivilligt värnande av ofri-heten för människor som blir skrämda för att lämnasina hem och fruktar våld och terror.Kristdemokraterna å sin sida tar i stället sikte påpredikanters rätt till förkunnelse i anslutning till bi-belcitat. Det har inte, det har vi hört i den här debat-ten, förbigått att rätten att citeraurkunder förblir oinskränkt om man inte hetsar, likasårätten att öppet diskutera olika sexualiteter, om maninte hetsar.