prot · GQ0934 · 2002-12-11 00:00:00 — Alla föreningar ärinte heller anslutna till för Ung-domsorganisationer och därmed inne i den gemen-samma värmestugan.På är man väl medveten om hur stormisstänksamheten är i etablissemanget mot uppstick-are. Hade det handlat om offentliga bidrag hade inteFryshuset, som är en livskraftig organisationmed flera tusen ungdomar och vuxna, funnits. Det ärjobbigt med eldsjälar. Det tycker man i alla fall inometablissemangen. Problemet är att de som har makteninte alltid har lösningarna. Tvärtom fungerar maktensrepresentanter ofta som proppar.Vi moderater har föreslagit att Ungdomsstyrelseni sin nuvarande form avskaffas och att exempelvisKommunförbundet, tillsammans med Kulturdeparte-mentet, får ett större ansvar när det handlar om stödtill organisationer som i första hand riktar sig tillungdomar. Det innebär inte att vi tycker att man skaspara på verksamheter för ungdomar. Snarare bordevi satsa mer, men det kan finnas andra kanaler änUngdomsstyrelsen. Vanliga engagerade vuxna, bådeföräldrar och andra, är faktiskt vad de flesta ungdo-mar frågar efter.Jag kan rekommendera dem som inte såg AndersCarlbergs artikel på s. 3 i i går,som handlar om just detta, att läsa den.Frivilligrörelsen drar ett jättelass och engagerarmånga, unga såväl som äldre. är bristen påekonomiska resurser en källa till uppfinningsrikedom.Man tvingas testa nya vägar. I andra fall kan dennabrist innebära att verksamheten blir lidande. Mångaungdomsorganisationer får stöd, sponsras som detbrukar heta, av privatpersoner och företag. Sponsringkommer aldrig att bli en dominerande pengakällainom vare sig kulturen eller för den delen socialaungdomsprojekt. Men sponsringen ger, förutompengar, också en möjlighet att nå nya grupper, att ökakontaktytorna. Och det ser vi som väl så viktigt.Det är inte ovanligt att vuxna beskärmar sig övervad ungdomar gör, eller inte gör, som att rösta i valentill exempel. Vi moderater tror till exempel inte attunga människors bristande engagemang i politiskaungdomsförbund beror på att de har haft för litepengar för att marknadsföra sin verksamhet. Snarareär det så att samhällsintresset tar sig andra vägar.Många unga anmäler intresse för att bli volontärer iolika frivilligorganisationer, inte minst i dem medsocial inriktning. är ett exempel.Den senaste demokratiutredningen visar också attsakfrågorna för många unga är viktigare än förenings-formen. Detta är något för de traditionella politiskaorganisationerna att fundera vidare på, och det gör desäkert också.Fru talman! Regeringen inrättade 1999 en så kal-lad ungdomsdelegation som skulle fungera som ettstöd för regeringen i genomförandet och uppföljning-en av den nationella ungdomspolitiken, som det står ibudgetpropositionen. Denna delegation var klar medsitt arbete och har i en rapport som heterGör så här! presenterat sina råd för regeringen.Vad som ofta återkommer när tonåringar får be-rätta om vad de saknar är kontakter med vuxna, somjag nämnde tidigare, detta trots att så många profes-sionellt arbetar med barn och ungdomar. Men mångaav dessa professionella verkar sitta fast på förvalt-ningar av olika slag. De är sällan ute på fältet. Detframkommer också som en kritik i Ungdomsdelega-tionens rapport till regeringen. Bland förslagen tillregeringen fanns till exempel extra stöd till ungdoms-poliser som arbetar framför allt med ungdomar ochsom vill och vågar befinna sig där ungdomarna är.Det ska därför bli intressant att se hur regeringentacklar de råd som de själva har bett om att få. Tillsaken hör också att har visat hursvårt det är för unga att starta eget eller förverkligasina idéer. Delegationen påpekar att möjligheterna förunga människor att starta eget företag måste bli bätt-re. Ingen blir väl särskilt förvånad över att vi mode-rater har samma uppfattning.I regeringens delmål för det den kallar ungdoms-politiken står, glädjande nog:"Ungdomar ska ha kunskap om förutsättningar förföretagande i olika former samt se det som realistisktatt själva driva företag. "Det är jättebra. Men det räcker inte att göra braifrån sig på träningen. Man måste vara bra undermatchen också. Men då har det socialdemokratiskalaget slängt in handduken.För vad har man egentligen gjort för att underlättaföretagande för ungdomar? , Verket för när-ingslivsutveckling, fick i uppdrag av Näringsdepar-tementet att tillsammans med Ungdomsdelegationenta fram en handlingsplan med förslag som skulleunderlätta företagande för ungdomar.Konstigt nog var planen försvunnen när materialetskulle lämnas över till den dåvarande biträdandenäringsministern . Därkonstaterade man att rapporten nog ansågs för kon-troversiell. Slutsatserna föll inte i god jord, och det ärtveksamt om materialet ens finns kvar, sade man påNutek. Så är det kanske i Socialdemokraternas Sveri-ge - de sanningar som skaver under den ideologiskaskjortan ska bort.Förmodligen har Nuteks och Ungdomsdelegatio-nens gemensamma förslag landat långt ned i någotlåda på departementet, liksom Simplexgruppens olikaförslag och idéer. Visst låter det bra att säga att manvill ha många företagare och att tillväxten beror påvårt gemensamma arbete och på investeringsviljan.Men i själva verket är det ju så - eller hur? - att det ärbesvärligt med egna företagare. De gör inte somöverheten vill. De är runda proppar i fyrkantiga hål,kan man säga.Fru talman! Vi stöder förstås de moderata motio-ner och reservationer som handlar om Forum förlevande historia. Den som inte lär av historien riske-rar att upprepa den. Därför är det viktigt med en per-manent utställning om Förintelsen. Nazismens syste-matiska massmord på judar får inte ske igen.Vi talar sällan om de ohyggliga grymheter sombegåtts, och som begås, i kommunismens namn. Ihelgen kunde vi i läsa om Stalinsterror och om svältkatastrofen i . Sju miljonerukrainare dog som ett direktresultat av medvetna politik för att knäcka detukrainska folket.Jag vill gärna återge vad den tidigare socialdemo-kratiska ministern skriver i sinmycket läsvärda bok : Det är märkligt attvissa ideologier, nazism och fascism, bedöms eftersina gärningar och andra, kommunism, efter sinavackra ord.Avslutningsvis, fru talman: moderater beskyllsibland för att vilja minska utrymmet för kultur. Ing-enting kunde vara mer fel. Vi ser gärna att mer satsaspå kultur men allt behöver faktiskt inte styras upp-ifrån med statliga anslag till sådant som eller departementet anser lämpligt eller viktigt.Folkpartiets har i tidigare debat-ter frågat sig varför AMS har tio gånger så mycketpengar som kultur, religion, medier och idrott får.Förmodligen är det fråga om ännu mer . Jagtycker att frågan är berättigad. Säkert skulle omflytt-ning av så kallade rehabiliteringspengar till kultur-satsningar bidra till att göra många människor friska-re. Men till detta återkommer vi gärna i en annandebatt.Anf. 95 () replik:Fru talman! Jag har också några frågor. Naturligt-vis ska man alltid fråga vad pengarna går till och omde går till det bästa. Det är dock en annan sak att heltoch hållet avskaffa bidrag än att ifrågasätta.Jag har en fråga till , somsäger att förslag inte innebär att manska spara på ungdomssidan utan att man på något visska satsa. Hon säger att man kan göra det på andrasätt via och Kulturdepartementet.Men var finns de pengarna? Jag vet inte att det finnsnågra sådana pengar i det moderata budgetförslaget.Moderaterna föreslår neddragningar med 74 mil-joner kronor på stödet till ungdomsorganisationer ochmed till . Där-för vill jag, , höra från Mode-raterna vilka ungdomsorganisationer som i framtideninte ska få bidrag.Anf. 96 () replik:Fru talman! Jag hör tyvärr lite dåligt men en deluppfattade jag nog av de frågor som ställdes. Väldigtmycket av det ungdomsarbete som sker görs faktisktute i kommunerna. Jag har erfarenhet av hur det fun-gerar i där vi gett exempelvis 70miljoner till frivilligorganisationer - väldigt myckettill ungdomsarbete, och då har vi ändå inte räknatmed det som går bland annat till idrotten, skolan ochintegrationen.Allt behöver inte ske den statliga vägen. När visäger att vi gärna vill satsa på ungdomar handlar detom att hitta andra kanaler. Där vill vi naturligtvisockså underlätta sponsringen, som är en viktig del närdet gäller att stötta många av de organisationer som inte kan få bidrag den statliga vägen.Anf. 97 () replik:Fru talman! budgetförslag innebäratt tas bort på ungdoms-sidan - pengar som faktiskt går till verksamhetoch till att stimulera ungdomsengagemang och enfantastiskt bra ungdomsverksamhet.Har jag förstått det rätt när jag uppfattat att Mode-raterna inte vill ha de pengarna, eller finns de någonannanstans i budgetförslag? Innebärdetta att ett antal ungdomsorganisationer i framtideninte kommer att få en enda krona om Moderaternaspolitik blir genomförd? Och vilka är de organisatio-nerna i så fall?Anf. 98 () replik:Fru talman! Det finns andra utgiftsområden, inteminst skolan, där vi gör satsningar. Det handlar ocksåom stöd. Vi har ju varit inne på detta med fria utöva-re, och vi har talat om företagsamhet. Men det finnsockså andra områden i sammanhanget. Framför alltgäller det även arbetet lokalt där vi också kan under-lätta men det ligger liksom utanför just detta.Anf. 99 ():Fru talman! träffade jag en bekant -en lagom tjock man i sina bästa år, skulle man så här ikulturdebattens sista timmar kunna säga för att ex-emplifiera med en litterär gestalt ur produktion.Mannen är i ungefär samma ålder som jag. Förstgratulerade han mig till min riksdagsplats. Sedanönskade han lycka till och var trevlig i största all-mänhet. Men sedan kom frågan: Vilket utskott sitterdu i? När jag svarade att jag sitter i kulturutskottetsade han ungefär så här: Varför ska jag betala skatttill musik som jag inte ens gillar, till böcker som jagaldrig skulle tänka mig att köpa eller låna, till museersom jag aldrig besöker och till konst som jag tyckerär avskyvärd och som jag aldrig skulle drömma omatt ha på väggen?Jag vet att den här mannen inte är ensam om attsäga och tänka så. Jag har funderat vidare på dettaoch har för den här personen senare berättat att densumma i statens budget som går till kulturområdet ären mycket liten del, alldeles för liten enligt min me-ning. Därmed är den summa som kan tänkas gå tilländamål som den här killen inte gillar högst begrän-sad.Summan av statens, kommunernas och landsting-ens kulturutgifter kan beräknas till omdagen. Mindre än en tia betalar vi för att boi kommuner med bibliotek, i kommuner som finansie-rar konstnärsstipendier och i landsting med fria tea-tergrupper och förnämlig länsmusik. Dessutom bor vii ett land med fantastiska nationalscener som Operanoch , med nationalmuseer och med symfo-niorkestrar. Det är alltså inte fråga om oöverstigligakostnader - inte ens för min bekant som anser atthuvuddelen går till för honom ointressanta ändamål.I dag är vi ett fåtal entusiaster här i kammaren föratt debattera kulturutskottets betänkande i synnerhetmen också kulturpolitik i allmänhet. var kulturen satt på undantag - hördeni det? - för den ansågs inte tillhöra de angelägnafrågorna. Kommer det att vara så också under dennamandatperiod? Jag befarar det, hardet inte precis duggat tätt med kulturpolitiska propo-sitioner, snarare tvärtom.Läser man kulturpropositionen inser man att kul-turen fortfarande inte är ett prioriterat politikområde.Det är ungefär som att köpa en påse godis som denjag har med mig här. Tar man, fru talman, en kara-mell och suger på ytan är den söt och god och ganskatilltalande - i och för sig lite för stor. Men längre inblir det surt som attan. Så är det också när man läserkulturpropositionen. Läser man ordentligt ser maninitialt löften som kommer - löften för 100 miljonerom fri entré till museerna . Men sugerman till blir det tvärsurt.Så ser det ut också för kulturen i . På ytanser det bra ut, och så är det. Människors intresse förkultur ökar. Bildkonsten är jättepopulär. Intresset förscendramatik tilltar. Utställningshallar och museer ärvälbesökta. Danspubliken i växer, och intres-set för musik av alla slag blomstrar.Men vi ser hur det ekonomiska stödet till scen-konsterna urholkas. De helstatliga institutionernaborde, kan man tycka, föra en någorlunda trygg tillva-ro. Men gemensamt vittnar de om bristande resurserför att klara den dagliga verksamheten. Och forsk-ningen ska vi inte drömma om, man klarar den inte pågrund av bristande resurser. Operan och Dramatenhankar sig fram, tyngda av ökande kostnader. Drott-ningholmsteatern, som varit på tal här ,lever på sparlåga och måste skäraned verksamheten till hälften. Detta är allvarligt!Visserligen har man fått årliga extra bidrag, somministern berättade, om 1 miljon, men det minskaderealvärdet har inte kompenserats i till-räcklig omfattning. Osäkerheten göratt framförhållningen och verksamhetsplaneringenförsvåras avsevärt. Bidragen har inte räknats upp meden enda krona - . harlöner och kostnader gått upp, speciellt för de utländs-ka artisterna, som får betalt i utländsk valuta.För de fria grupperna är tillvaron totalt otrygg. berättar att teaterbidragen är frysta.Varje säsong är ett ekonomiskt vågspel. Han säger attfördelningen av medel är en tvärnit. Bidragen är vadde var förra året.Många av länsmuseerna tvingas säga upp perso-nal. Länsmusiken kämpar för att klara livhanken. Deekonomiska villkoren för bildkonstnärer, författareoch musiker är orimliga. Ingen av oss skulle viljabyta situation med dem. De människor i vårt samhällesom har som livsuppgift att förmedla kultur, livskva-litet och kraft till oss alla kämpar för att klara sindagliga livhanke, jobbar ofta dubbelt. Jag har kompi-sar som är skådespelare och som jobbar iserviceyrken eller inom hemtjänst och somskådespelare.Min övertygelse är att kulturen är viktig, kansketill och med livsviktig. Den berör allt det som harmed livskvalitet och djup att göra. Kultur är det somfyller vår tillvaro med mening och djup.Ett glädjeämne är att bokmomsensänkts, efter ett krav som drev och somtrots idogt motstånd kunde genomföras inte minsttack vare en mycket engagerad läsrörelse. Nästa stegvore en enhetligt sänkt kulturmoms, viktigt inte minstför gallerister som drabbas hårt av den högamomssatsen. Visste ni förresten att bara här i Gamlastan har fem gallerier stängt av ekonomiska skäl baraunder denna höst? Det är allvarligt.Staten uppmanar, halvhjärtat, som vi hörde tidiga-re genom ministern, kulturinstitutionerna att hittasponsorer som grädden på moset. Lättare sagt ängjort. Om sponsring var avdragsgill för företag menockså för enskilda som vill stödja kulturen skulle detonekligen underlättas.Fru talman! Det får inte finnas strikta gränsermellan kulturskapare och kulturkonsumenter. Tvärt-om, tar man del av kultur inspireras man också självatt skapa. Kulturpolitik handlar om att den materiellagrunden ska finnas för kulturutövande och kulturska-pande. Men måste vi som arbetar medkulturpolitik minnas att kultur är något levande och"oreglementerat", någonting som ska stödjas men intestyras, någonting subtilt som handlar om människorsglädje och allvar, lust och lek.När jag står här och säger att kulturen behövermer resurser och att därför vill anslå 50miljoner mer än regeringen till kulturområdet, dåhävdar jag egentligen allas vår rätt att uppleva, skapa,utvecklas och frigöras. Ett samhälle som inte har rådmed kultur blir ett dött samhälle, som ett träd utankrona.Fru talman! Jag yrkar bifall till reser-vation 1 och till reservation 9 tillsammans med kdoch ber alla som till äventyrs är intresserade av kulturatt läsa vårt särskilda yttrande i betänkandet.Avslutningsvis: skriver i sin diktsam-ling Stam utan kronaAlltsedan lever en sång i livettvärs genom bokbål, censur och stympning, ensång om hopp och frihet.Den lever och bara kan tysta den.Men sången lever.Dikten som leder tillbaka mot ljuset, mot zenit.Det finns ett frö som växer till stam och krona.Och språkets vind drar fram genom löven när or-den andas.Anf. 100 Tredje vice talman ():Fru talman! Kulturpolitiken spänner över mångavitt skilda områden, och det vittnar inte minst dagensdebatt om.Jag vill börja med att instämma i anförande, inte minst där hon lyfte fram viktenav att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet.Här spelar den ideella kulturverksamheten en mycketviktig roll, och jag vill i mitt anförande uppehålla migvid den ideella sektorns förutsättningar.För att kulturen ska nå ut till hela landet och tillalla människor krävs att det finns lokaler där männi-skor kan mötas och delta i kulturverksamhet. Statenhar ett ansvar för att bygga en kulturell infrastruktur ihela landet. Den infrastrukturen får inte enbart handlaom de stora nationella och de regionala institutioner-na utan även om de små lokalerna runtom i landet,om teaterbyggnader, museer, hembygdsgårdar ochallmänna samlingslokaler. På många orter är de all-männa samlingslokalerna navet kring vilket kulturli-vet snurrar. Det är där som tjejbandet "repar" påkvällen, amatörföreningen repeterar sina pjäser ochdet är där som pensionärsföreningen håller studiecir-kel och det lokala föreningslivet har sina möten.För några år sedan föreslog regeringen att stödettill de allmänna samlingslokalerna helt skulle tas bort,men tack vare en brandkårsinsats från bland annatKristdemokraterna räddades en del av stödet kvar.Men det är betydligt lägre än vad det har varittidigare.Vi anser att de statliga lokalstöden har stor bety-delse för delaktigheten i kulturlivet, särskilt som del av de här satsningarna går till handikappan-passning. Vi gör därför även ekonomiska sats-ningar på både allmänna samlingslokaler, icke-statliga kulturlokaler och trossamfundens lokaler.Totalt satsar vi utöver regeringensförslag.Utskottsmajoriteten justerade regeringens förslagoch tillförde 2 ½ . Problemet är dockatt man tog dessa pengar från anslaget till nationelloch internationell ungdomsverksamhet. Om vi skauppfylla målet att kulturen ska nå alla överallt krävsockså att vi uppmuntrar såväl till professionalitet ochkulturellt yrkesengagemang som till amatörkultur ochideella insatser. Amatörkulturen är en grogrund förprofessionaliteten och ett uttryck för den enskildamänniskas behov av kulturell delaktighet och kultu-rella upplevelser.En nationell kulturpolitik måste därför syfta till attstärka den levande amatörkultur som finns i landet.Här är folkbildningsorganisationerna några av demest drivande instanserna för amatörkultur i Sverige.De har en fantastisk verksamhet med ovärderlig bety-delse för svenskt kulturliv. Det är viktigt att studie-förbunden inser sin avgörande betydelse och sätterupp mål för sin kulturverksamhet.Amatörkulturorganisationer som , och körsång har helt andra ekonomiskaförutsättningar än studieförbunden. De är administra-tivt sett mycket små organisationer men organiserarändå tusentals människor och har en stor betydelseför de olika konstformerna. Enbart Orkesterförbundetorganiserar 11 000 amatörmusiker över hela landet i350 eller flera orkestrar.För några år sedan skapades AX, amatörernassamrådsgrupp, med representanter för dessa olikaorganisationer. Målet är att skapa bättre förutsätt-ningar för amatörkulturen i . Vi kristdemo-krater vill verka för att man ska få bättre möjligheter,och vi har därför höjt anslaget till amatörkulturenmed 1 miljon kronor.Det är ingen som ifrågasätter kulturens positivainverkan på samhället. Inte minst amatörkulturorgani-sationernas generationsövergripande verksamhet ärvärd att lyfta fram. Tyvärr har generationsövergri-pande verksamhet ofta svårt att få ekonomiskt stöd.Det måste vi se över och rätta till.Fru talman! Jag vill avslutningsvis uppmärksam-ma kammaren på FN:s frivilligdag som var utlyst itorsdags . I finns det en långtradition av ideellt engagemang. Genom folkrörelser-na, de ideella organisationerna, föreningarna ochfolkbildningen kan människor få möjlighet att mötaandra med liknande intressen och tillsammans skapaen verksamhet som är utvecklande både för individenoch för samhället. Föreningslivet har en stor betydel-se också för den demokratiska infrastrukturen i vårtland.Kristdemokraterna ser frivilligorganisationernainom kultur och inom andra samhällssektorer som ettstrategiskt verktyg för att öka den ekonomiska ochsociala utvecklingen i landet. Tyvärr gick FN:s frivil-ligdag spårlöst förbi sånär som på en fråga från IngerDavidson till statsministern under fråge-stund.Fru talman! Min förhoppning är att regering ochriksdag på ett tydligt sätt uppmärksammarde ideella föreningarnas och det ideella arbetets situ-ation och förutsättningar att utvecklas och att vi sompå så många andra håll i världen manifesterar dessbetydelse under en särskild dag . Varför intepå FN:s frivilligdag?Anf. 101 ():Fru talman! I mitt anförande kommer jag i huvud-sak att beröra området scenkonsten, men jag ska börjamed att ta upp reservation nr 2 somjag också vill yrka bifall till. Den handlar om efter-levnaden av de kulturpolitiska målen och frågan omstrukturer för kulturpolitiken.Fru talman! Det finns nationella kulturpolitiskamål som vi från står bakom och tyckerär väldigt viktiga. Vi tycker dock att det är väldigtproblematiskt att dessa mål inte uppfylls, vare sig avoss i , av regeringen, av eller avregionerna och kommunerna. Det finns helt enkeltingenting som säger att det inte är okej att fattapolitiska beslut som går tvärs emot de kulturpolitiskamålens inriktning.Det är alltså fullt möjligt med den politiksom förs och med den anslagstilldelning som görs attvi fattar beslut som helt går emot de kulturpolitiskamålen. Det sägs i de kulturpolitiska målen blandannat att kulturen ska stå fri från olika ekonomiskabindningar. Kulturen ska också ha en styrka sominnebär att den får möjlighet att utvecklas. Samtidigtfattar vi beslut om innebär att kulturen inte får demedel som den behöver. Jag kommer alldeles straxatt gå in konkret på den frågan när det gäller scen-konsten.Sedan har vi frågan om strukturen på kulturpoliti-ken. Är det verkligen det bästa möjliga, det mesteffektiva och framför allt det mest demokratiska attha den strukturen på beslutsfattandet som vi har ? Vi från tycker inte det, utan vitycker att det finns anledning att se över dagens ord-ning. Till exempel bör ha en mer analyse-rande och utvärderande roll än vad det har närKulturrådet har att fatta beslut om anslag på 8 000-10 000 kr.Det behövs också ett mer utvecklat system för hurman både regionalt och kommunalt ska kunna föraned de kulturpolitiska besluten så nära medborgarnasom möjligt. Men det går inte att göra som man ivissa fall har gjort , att överlämna ansvaret tillregioner eller till kommuner utan att det finns någonform av återkoppling, återrapportering och dialog.Det är här som vi i har konkreta för-slag. Det är detta som vår reservation nr 2 går ut på,att vi vill se en annan ordning och vi vill också ska se över den här frågan.Fru talman! Det glädjande är att ärinne på samma sak som vi tar upp. Man är inne på attKulturrådets uppdrag kommer att förändras och varaav mer övergripande natur än hittills.Scenkonsten är ett område som täcker teater, dansoch musik. Jag kan erkänna att årets budget inte ärlika genomarbetad eftersom det harvarit ett val emellan. Det innebär att vi inte har haftsamma direkta möjlighet att påverka på det här områ-det som vi hade till exempel . Det ser manockså väldigt tydligt genom att de inriktningar somangavs i förra årets budget tyvärr inte återfinns i denhär budgeten.Fru talman! Men det som är glädjande är att dan-sen blir uppvärderad ordentligt, i alla fall en liten delav den. Dansen kommer att få ett nationellt upp-drag som utskottet har tillkännagivit för regeringen.Dansen får ytterligare . Precis somVänsterpartiet krävde , men som dåavslog, avser nu regeringen att ge i upp-gift att ta fram en handlingsplan för dansen.Trots allt är jag otroligt nöjd med att de förslagsom vi har lyft fram ändå återfinns i budgeten när detgäller dansområdet.Men vad är då problemet inom scenkonsten? Jo,fru talman, det handlar om urholkningen. Kring denfrågan har vi avgivit ett särskilt yttrande om anslags-uppräkningen, yttrande nr 1.