prot · GP09106 · 2002-05-15 00:00:00 — Vårt parti -Moderata samlingspartiet - har alltid kämpat för attförsvara åsikts- och yttrandefriheten i stället för attförbjuda åsikter. Regeringen gick på den linjen, vilketgläder mig.Regeringen följde också en reservation som jaghade i utredningen. Det gällde s.k. hotbrott och för-täckt hot. Frågan var om det utöver brottet öppet hot,som är straffbart, även ska finnas ett brott sombenämns förtäckt hot. Det gäller ofta klandervärdabeteenden. Kriminella gäng, t.ex., ägnar sig åt indriv-ning där olika former av hot förekommer. Det kansom jag ser det inte lösas med den nya otydligabrottsrubriken förtäckt hot. Det är viktigt att en lag-stiftning kan nå det syfte man har. Jag konstaterar attförslaget till följer den linje jag själv drev iutredningen.Så går jag till frågan om hets mot folkgrupp ochom att även i vår grundlag införa hets mot homosexu-ella som folkgrupp. Man skriver om hets med anspel-ning på sexuell läggning. Detta har skapat mycketdebatt . Jag har fått många samtaloch mejl, och det har säkert ni också fått.Frågan är svår och mycket komplex. Jag har enödmjuk inställning till den. Vilka effekter får en änd-ring i lagstiftningen? Kommer den enskilda homo-sexuella att kunna få ett bättre skydd? Vi har från denmoderata sidan valt att avvisa regeringsförslaget. Jagvill kortfattat försöka förklara grunderna för vårtställningstagande.Man måste skilja mellan åsikt och handling. Enhandling är något som är riktat mot en person - miss-handel, hot eller förtal. Det är brottsligt, och så skadet vara. Men gäller det åsikter. Den nu föreslagnalagändringen är en inskränkning av yttrandefriheten.Det är nog alla överens om. En effekt av det är demejl vi har fått om att det ocksåinnebär en inskränkning i religionsfriheten.Yttrandefriheten är en grundpelare i vår demokra-ti. Naturligtvis är hets med anspelning på en personssexuella läggning helt oacceptabelt. Vi tar helt av-stånd från sådant agerande.Vårt ställningstagande innebär inte något av-ståndstagande från homosexuella eller ifrågasättandeav att homosexuella utsätts för olika typer av hot.Vårt ställningstagande grundar sig på att värna dengrundlagsskyddade yttrandefriheten. Detta fria me-ningsutbyte innebär inte bara att jag ska få möjlighetatt framföra mina åsikter utan också att åsikter somjag kanske tycker är moraliskt förkastliga ska gesutrymme. Det kan vara svårt för många, men det ärdet som är kärnan i vår demokrati och i vårt öppnasamhälle.Yttrandefriheten ligger inte bara Moderata sam-lingspartiet varmt om hjärtat. Den har också varit enviktig förutsättning för homosexuella och deras frigö-relse. Yttrandefriheten har alltid varit ett skydd förminoriteter, och detta skydd blir urgröpt för varjeinskränkning samhället gör genom lagstiftning.Det andra argumentet grundar sig på att jag ställdemig frågan om denna förändring av hetslagen skullege ett bättre skydd för homosexuella och om denskulle ha någon positiv effekt på våld och förtal ellerförolämpningsbrottslighet mot de homosexuella. Omså vore fallet kan man förstå viljan att införa dennaändring i grundlagen.Men ingenting i utredningen och ingenting frånremissinstanserna visar tydligt att så blir fallet. Rege-ringsformen säger att inskränkningar i grundlag - detgäller yttrandefriheten - tillåts endast om de förmo-das ha någon faktisk betydelse för syften man angersom skäl till inskränkningen. Det enda argument jagkan se är att det står att det långt ifrån kan uteslutasatt det får effekter. Det finns i juridisk mening knap-past något styrkt samband mellan den förslagna be-gränsningen i grundlagen och de företeelser man villförhindra.Vi anser att de brott som homosexuella utsätts förär helt oacceptabla, men det finns skydd förindividen som kan skärpas. Det gäller straff och mereffektiva insatser. Jag tänker bl.a. på förtalsparagraf,uppvigling och förargelseväckande beteende.I det material som finns kring detta ärende fram-kommer inte något som tyder på att skyddet för dehomosexuella skulle stärkas med denna lagstiftning.Man kan därför ifrågasätta effektiviteten i grund-lagsändringen.Det tredje argumentet är kopplat till resonemangetom individ och grupp. Vad är en grupp, och vad är enfolkgrupp? Om man indelar alla i grupper säger manatt varje grupp är en homogen grupp, där alla passarin. Vi tycker att det är felaktigt att indela människor igrupper i detta sammanhang. Grundlagen borde ut-formas så att den skyddar alla medborgare - allaindivider - oavsett varför de blir hotade eller kränkta.Om man i lagstiftningen indelar alla i gruppermåste man från tid till annan, med tanke på att depolitiska strömningarna och skeendena växlar, föra innya grupper som ska skyddas. Jag ställer mig fråganvarför inte handikappade får skydd i hetslagen. Var-för får inte äldre skydd i hetslagen? Varför får inteadopterade barn skydd i hetslagen? Här kan man förain många grupper.Det kan inte vara så att det är antalet som avgör.Det måste vara den enskilde som ska skyddas. Det ärden enskilde som kränks, oavsett om han eller hontillhör en grupp. Man bör, tycker vi, göra en översynav hela lagstiftningen om hets mot folkgrupp.Fru talman! Detta betänkande är på många sätt ettviktigt betänkande. Frågorna är inte helt enkla, mendet är vår uppgift som lagstiftare att tydligt ta ställ-ning till varför det ska komma ny lagstiftning, fram-för allt om det gäller grundläggande fri och rättigheteri vår grundlag. Jag anser att det förslag som ärframtaget för inte håller måttet och delvisär slarvigt underbyggt.Fru talman! Moderata samlingspartiet bildades föratt uttrycka och bemöta åsikter, inte för att förbjudadem. Det arbetet tänker vi fortsätta med.Jag vill avsluta med att för Moderata samlings-partiet yrka bifall till reservation nr 2.Anf. 40 ():Fru talman! Fem partier - kanske främst rege-ringspartiet Socialdemokraterna - spelar hasardmed formerna för grundlagsbeslut. Det är intressantoch vågat. Aldrig i modern tid har en grundlagsför-ändring haft så liten majoritet bakom sig som i detbetänkande vi här debatterar. Mer än en tredjedel avriksdagens ledamöter motsätter sig grundlagsföränd-ringen. Majoriteten är alltså mindre än två tredjedelar.Det finns en praxis i attgrundlagsförändringar förutsätter breda majoriteter.Grundlagsfäderna har i regeringsformen lagt in ettslags säkerhetsspärr i den här typen av frågor. Omminst en tredjedel av ledamöter vill detska det i en grundlagsfråga hållas en beslutande folk-omröstning på valdagen. Väljarna har då möjlighet attförkasta första beslut. Jag tror inte att detblir aktuellt med någon folkomröstning i denna fråga,men jag tror helt enkelt att det finns något slags gränssom grundlagsfäderna funderat kring när det gällerbehovet av breda majoriteter. Majoriteten är alltså häroch mindre än två tredjedelar av leda-möter.Fru talman! Jag ställde för sedan en frågatill statsministern om var han tyckte att gränsen gårför dessa breda majoriteter i grundlagsfrågor. Hanvisste förstås vad jag syftade på och svarade mycketförsiktigt. Men på en direkt fråga från mig om det nuvar fritt fram för övriga partier att köraöver Socialdemokraterna i en grundlagsfråga svaradehan att det skulle vara okristligt. Socialdemokraternaförfogar över 131 mandat i . Dagensminoritet är i alla fall 124 mandat, kanske i praktikenfler. Är det någon här i kammaren som anser att det ären avsevärd substansskillnad mellan 124 och 131mandat? Men, fru talman, dagens majoritet gör kan-ske inte anspråk på att vara särskilt kristlig? Eller?I det här avseendet anser jag att beslutblir prejudicerande. Respekten för de breda majorite-terna i den här typen av frågor undermineras. Införkommande situationer vid förändringar av grundla-garna har Socialdemokraterna grävt en grop somdet blir lätt att själv falla i. Jag säger bara: Väl be-komme!Och, fru talman, det är egentligen så onödigt, sådumt rent ut sagt.Regeringen har alltså föreslagit en utvidgning avdet straffbara området när det gäller hets mot folk-grupp. Lagstiftningen återfinns i tryckfrihetsförord-ningen, som är en grundlag. Kriterierna för straffbar-het är hets mot folkgrupp eller annan sådangrupp med anspelning på ras, hudfärg, nationellt elleretniskt ursprung eller trosbekännelse. Regeringen harföreslagit en utvidgning innefattande sexuell lägg-ning, främst avsedd att skydda gruppen homosexuel-la.Moderaterna har föreslagit avslag på detta och villpå sikt i stället ha ett individuellt skydd. Vi kristde-mokrater anser dock att ett gruppskydd är viktigt ochnödvändigt med tanke på exempel som judeförföljel-se eller annan rasistisk verksamhet. Vi kristdemokra-ter är alltså egentligen för ett förbättrat skydd ävenför de homosexuella. Men vi var och är missnöjdamed en punkt i propositionen som finns kvar i ut-skottets betänkande. Vår förhoppning var att få enutskottsmajoritet för att kunna genomföra en föränd-ring som rättade till problemet.Fru talman! Regeringen tar upp religionsfrihetsas-pekten i sin argumentering och säger att det liggerutanför det straffbara området att citera religiösaurkunder, t.ex. eller , vilka ju harsynpunkter på en homosexuell livsstil. Regeringensäger också att det finns en rätt att diskutera dessatexter. I likhet med frikyrkosamråd anser vikristdemokrater att det på denna punkt föreligger enoklarhet. En prediko- och förkunnelsesituation är ju ihög grad en envägskommunikation och kan inte alltidanses motsvara innebörden av ordet diskutera. I vårmotion krävde vi därför ökad tydlighet på dennapunkt. Religionsfriheten borde kunna kräva att manmåste få ha en förkunnelse kring bibel- eller ko-ranord.Konstitutionsutskottet hade en segdragen diskus-sion kring denna fråga. Länge såg det ut som om viskulle kunna få en bred enighet kring en tydligaremotivtext som gav utrymme för förkunnelse. Menalldeles mot slutet satte klackarna i ochSocialdemokraterna, efter. Det blev en alldeles för svag skrivning.Man försvagade t.o.m. den av regeringen föreslagnaokontroversiella citaträtten genom att lägga in ordentorde och normalt. lyder utskottets motivtext påföljande sätt: "När det gäller predikosituationer tordedet, enligt utskottets mening, normalt komma attligga utanför det straffbara området att citera religiösaurkunder och endast uppmana åhörarna till att följaurkundernas inriktning. "Orden "torde", "normalt" och "endast uppmanaåhörarna till att följa urkundernas inriktning" innebäratt det inte blir fritt fram för citat. Någon förkunnelsei egentlig mening ska inte få förekomma utan endastuppmaning till åhörarna att följa urkundernas linje. Såmycket var alltså yttrandefriheten värd när det kom-mer till kritan.Nu vill jag att majoritetspartiernas representanterlyssnar väldigt noga, för detta är en väsentlig punkt.Det framstår som väldigt märkligt att ett och sammauttalande som görs i en predikosituation - som alltsåvanligen är en envägskommunikation - kan få fram-föras utan restriktioner bara det görs i ett diskussions-forum. På den punkten är regeringen tydlig. Denskriver: "Meningen är alltså inte att hindra resone-mang och diskussioner om homosexualitet, bisexua-litet eller heterosexualitet vare sig inom kyrkor ellerpå andra håll i samhället. "Men, fru talman, nu ska det minsann hindras ipredikosituationer! Jag tror att majoriteten i utskottetinte har förstått att denna motivtext skapar orimlig-heter i bedömningarna av uttalandena. Bedömningenav ett och samma uttalande blir situationsberoende!Är det så ett rättssamhälle ska fungera?Låt mig tydligt och klart deklarera - eftersom detförekommit missförstånd på den punkten i debatten -att vi kristdemokrater inte vill skapa något fribrev ipredikosituationer. Lika lite som det är tillåtetatt utifrån religiösa texter hota eller uttrycka missakt-ning för muslimer eller kristna ska det vara tillåtet attanvända sådant material för att hota eller uttryckamissaktning för homosexuella som grupp. Där delarvi regeringens uppfattning.Med hjälp av ett par meningar från socialdemo-kraten hade jag formulerat enannan motivtext. Den löd i sin substantiella del somföljer, och det var den som inte dög för Vänsterparti-et: Med respekt för enskilda människors integritetmåste också en i övrigt kontroversiell text kunna bliföremål för förkunnelse. Avsikten med den föreslag-na kriminaliseringen är vare sig att omöjliggöra tros-baserade uttalanden eller att träda yttrandefriheten förnär.Hade utskottets majoritet ställt sig bakom formu-leringar av den typen hade vi haft en bredaremajoritet i grundlagsfrågan. Vad var det egentligensom gjorde att Socialdemokraterna, ochFolkpartiet så villigt dansade efter Vänsterpartietspipa vid justeringstillfället? Det som dög ,nämligen substansen i det som jag läste upp,blev ju värdelöst . Förklara gärna det förmig!Fru talman! Vi hade tidigare i utskottet klargjortatt vi ansåg att religionsfriheten är så viktig att om viinte fick en tydlig skrivning så var vi inte beredda attbiträda grundlagsförändringen.Religionsfriheten är garanterad i regeringsformen2 kap. 1 § 6. Noterbart är att religionsfriheten inte ärinskränkbar enligt 12 § i kapitlet, vilket de andra fri-och rättigheterna är. Religionsfriheten har alltså ensärställning av de sex fri- och rättigheterna. Den är,som KU uttrycker det i annat sammanhang, en abso-lut rättighet. Det var och är vår bedömning att man ien motivtext till tryckfrihetsförordningen inte skaskriva något som står i något slags konflikt med denoinskränkbara religionsfriheten i regeringsformen.Hade KU:s majoritet förstått dessa mycket enklasamband hade beslutssituationen varit helt annorlun-da . Det är speciellt bekymmersamt att det ut-skott som ska värna grundlagarna i sina majoritets-texter inte inser dessa komplikationer.Det är alltså med visst vemod som jag nu yrkar bi-fall till reservation 3, vilket innebär ett avslag påutvidgningen av det straffbara området.Anf. 41 () re-plik:Fru talman! har i ett sentskede kommit fram till att den här förändringen är eninskränkning i yttrandefriheten som i förlängningenkan ge och förmodligen ger den effekt som IngvarSvensson tar upp, nämligen att den också påverkarreligionsfriheten. Men detta är alltså en effekt av detförsta, dvs. inskränkningen i yttrandefriheten.Varför går inte kd hela vägen och går emot detförslag som är orsaken till denna effekt i stället för attbara plocka ut vissa grupper som ska kvar yttrande-friheten fullt ut?Anf. 42 () replik:Fru talman! har nog missförs-tått vårt yrkande. Det är exakt samma när det gällerbeslutsformuleringen som , men vi haren annan motivering. Vi accepterar nämligen inte attförsvaga gruppskyddet i sammanhanget. Moderaternavill i förlängningen ha ett individuellt skydd, men vitror att det måste finnas ett skydd mot t.ex. rasistiskförföljelse och judeförföljelse.Anf. 43 ():Fru talman! har vi lagstiftningsärenden ochutskottsbetänkanden med förslag som i grunden kananses självklara och lätta att fatta enhälliga beslut om,eftersom det handlar om människors lika värde ochrättigheter. Men, fru talman, efter denna helgs bom-bardemang av hetsiga och hotande telefonsamtal oche-posthälsningar från enskilda människor runtom iSverige är jag mycket orolig och känner mig obehag-lig till mods, eftersom man i angriper migför att få mig att ta beslut i strid med min kristna trooch den kyrka som jag är medlem i.Fru talman! Jag har efter denna helg blivit mycketmedveten om hur viktigt det är att inte religionenmissbrukas så att homohatare får inspiration till ännumer av hot och våld mot homosexuella. Det är ocksåuppenbart att detta lagförslag är ett viktigt förslag föratt förhindra intoleransens banerförare som med stödav bibeltexter hetsar mot homosexuella.Jag känner mig illa till mods, fru talman. Och omjag hör hotande röster i min hemtelefon, om jag fårhotande skrifter vars innehåll det inte passar sig attåterge här i kammaren - då vi ska ta beslut omett tillägg i vår grundlag som innebär att vi kriminali-serar hetsen mot homosexuella - då, fru talman, skavi ha i åtanke de människor som direkt hotas till livet,misshandlas och jagas på grund av sin kärlek.Jag är säker på att vi tar ett mycket riktigt beslut.Jag känner mig dessutom trygg i min övertygelse attta detta beslut som medlem i . Men,fru talman, jag är besviken över att vi inte kunde gåfram med ett enigt förslag som skulle ha bekräftat attdet som står i tryckfrihetsförordningen 7 kap.4 §, dvs. att det är straffbart med hets mot folkgruppvarigenom någon hotar eller uttrycker missaktning förfolkgrupp eller annan sådan grupp av personer medanspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etnisktursprung eller trosbekännelse, inte är tillräckligt utanatt det behövs en bestämmelse om hets mot homo-sexuella som motsvarar den om hets mot folkgrupp.Fru talman! Jag hyser dock stor respekt för demsom ställt frågor om yttrandefriheten kontra de be-gränsningar vi föreslagit. Dessa frågor ska man alltidställa eftersom grundlagsförändringar ska hanterasmed stor varsamhet och försiktighet. Så har ocksåskett.Fru talman! Citat ur historiska källor kan inte i siganses utgöra hets. Men även i ett religiöst samman-hang gäller lagar som sätter en gräns för yttrandefri-het. En sådan gräns är hets mot folkgrupp.Utskottet valde att se över de skrivningar som re-geringen formulerat enligt följande citat: "Att citeraoch diskutera exempelvis religiösa urkunder fallerinte inom det straffbara området enligt förslaget. "Förutom att ställa sig bakom dessa formuleringarvalde utskottet att utveckla detta ytterligare genomskrivningen: "När det gäller predikosituationer tordedet, enligt utskottets mening, normalt komma attligga utanför det straffbara området att citera religiösaurkunder och endast uppmana åhörarna till att följaurkundernas inriktning. "Fru talman! Jag ställer mig bakom förslaget tillbeslut om att hets mot homosexuella bör kriminalise-ras i och att motsvarande kriminaliseringbör införas i tryckfrihetsförordningen.Anf. 44 ():Fru talman! Hets mot folkgrupp är ingen nyhet itryckfrihetsförordningen och . Det harfunnits där . Det är väl känt vad riksdagenmenade med att lagstifta, och det är lika väl känt hurbestämmelserna tillämpats. Kriminaliseringen skaskydda samhället mot det slags sönderslitande ochvåldsframkallande hatpropaganda som bäst exempli-fieras med nazistiska och andra grovt antisemitiskaangrepp på judar som folk och judendom som religi-on. Likartad hatpropaganda mot homosexuella somgrupp förekommer särskilt från nazistiskt håll, ochdet är orsaken till den nu aktuella lagändringen.Det är alltså hets det handlar om. Däremot är la-gens bestämmelser om hets mot folkgrupp inte ettåsiktsförbud och inte en inskränkning i yttrandefri-heten som gör det svårt eller riskabelt att i diskussioneller förkunnelse uttrycka sig negativt eller starktkritiskt om sådant som länder med viss befolkning,religiösa läror etc.Att lagen fungerar på det sättet finns det lång erfa-renhet av. Det sker inga lättvindiga åtal för hets motfolkgrupp. Tröskeln för åtal och dom ligger högt. grova rashetsare är dömda, men lagen är inte eninskränkning av samhällsdebattens eller den religiösadiskussionens och förkunnelsens frihet.De som agiterar mot den nu aktuella lagändringenverkar förutsätta att de här bestämmelserna skulleändra karaktär på ett mycket långtgående sätt närgrupper med viss sexuell läggning tas med i lagtex-ten. Något sådant har regeringen inte föreslagit, ochnågot sådant har heller inte KU gått med på.Att regeringens förslag skulle ge utrymme för attbörja åtala för hets mot folkgrupp med påtagligt sänkttröskel för vad som räknas som hets är en föreställ-ning som uppstått utanför och som verkarodlas flitigt på sina håll. Men lagförslaget sänker intetröskeln för åtal. Vad det innebär är att sådant hetsan-de som förut var straffbart ifall det riktades mot judareller afrikaner nu kan bli straffbart även om det medsamma grovhet riktas mot en grupp med viss sexuellläggning.Missförstånd om sådant, fru talman, uppstår lät-tast där viljan att missförstå är stark.Lagen kommer t.ex. inte att hindra kritik mot sex-uella beteenden. Den som vill skarpt kritisera vadsom enligt någons uppfattning är dålig sexualmoraloch oansvarig livsstil kan göra det som förut, oavsettom det gäller heterosexuella eller homosexuella bete-enden. Att i religiös förkunnelse hävda att vissa sexu-ella handlingar är omoraliska eller otillåtna och attuppmana dem som lyssnar eller läser att i sina livfölja en sådan tolkning av en religions skrifter är ettannat exempel på vad som tryggt kan göras. Den somskulle vilja säga eller skriva detta kan ju utan svårig-het göra det utan att förfalla till en hetsande agitationjämförbar med nynazistisk hatpropaganda riktad mothela grupper med viss läggning.Att det ändå förekommer så missvisande påståen-den om lagändringens innebörd har - förutom viljanatt misstänkliggöra - att göra med frågan om allt somvar förkunnelse i predikans form skulle kunna un-dantas från straffbarhet. Där bör man observera attlagen när det gäller t.ex. antisemitisk rashets inte görskillnad på om denna sker på ett torgmöte eller i engudstjänstlokal. Förklaringen är densamma som förden nu aktuella lagändringen. Det som sägs i guds-tjänstlokaler tillhörande olika religioner är näst intillaldrig något som kan beröras av bestämmelser omhets mot folkgrupp. Men det extrema kan förekommaäven inom ett religiöst samfund - eller inom någotsom uppträder i förklädnad av ett religiöst samfund.Religionsfriheten i hotas inte av att hetsmot folkgrupp kan avse även hets mot grupp medsexuell läggning. För att förkunna, kritisera eller - omman vill det - moralisera behöver man ju inte hetsa.Religionsfriheten i är grundlagsskyddad,och den religiösa förkunnelsen skyddas av att Sverigehar världens starkaste grundlagsskydd för tryck- ochyttrandefriheten. De fantasier som förekommer om attåklagare och tingsrätter skulle börja missbruka lagenför att förvandla brottet hets mot folkgrupp till ettåsiktsförbud riktat mot kyrkliga riktningar bortserfrån att en sådan förvandling av lagens innehåll skullestå i strid med något av det mest grundläggande i heladen svenska rättsordningen, nämligen synen på denfria diskussionens värde.Fru talman! I samband med diskussionerna röran-de regeringens proposition om brottet hets mot folk-grupp diskuteras också ordet ras. Rasbegreppet för-knippas med rasism och tanken att det finns männi-skor av olika raser.Detta ord bör enligt min och meningtas bort ur all lagstiftning. Denna uppfattning delas avriksdagen som har uttalat att det inte finns någonvetenskaplig grund för att dela in människor i olikaraser.Fru talman! Jag delar utskottets majoritets upp-fattning vad gäller att brottet hets mot folkgrupp ävenska omfatta sexuell läggning. Jag vill dock yrka bifalltill reservation 1 som handlar om ordet ras.Anf. 45 () replik:Fru talman! har ju viss liberalanknytning. Jag undrar bara vad som hände denvecka när vi justerade betänkandet, tilltorsdagen, att liberalen föll i väns-terns armar.Nu står och håller en utläggningom den religiösa förkunnelsens frihet. Men varföraccepterar hon då att skriva in i motivtexten att manendast får uppmana åhöraren att följa urkundernasinriktning? Man får alltså inte göra någon förkunnel-se. Kan förklara det?Anf. 46 () re-plik:Fru talman! Jag vill göra det med hänvisning tillvad vi skriver på andra ställen i utskottsbetänkandet.Jag kan möjligen hålla med om att vi kanske var litenaiva när vi redigerade utskottsbetänkandet. Det finnsmycket tydliga texter, som också haråtergivit, på andra sidor i betänkandet där det sägs"att endast citera och diskutera exempelvis religiösaurkunder faller inte inom det straffbara området enligtförslaget" etc. Där finns det mycket tydligt sagt vadvi menar.Ingvar talar om att falla i vänsterns ar-mar. Jag uppfattade inte riktigt vad hävda . Jag tyckte att vi lågvarandra så nära och kunde inte se att det egentligenvar något problem. Jag blev överraskad över att inteockså kunde ansluta sig till vårtförslag. Det var tydligen för subtilt för att jag skulleförstå att det var fullständigt omöjligt för honom ochkd.Anf. 47 () replik:Fru talman!