prot · GQ0936 · 2002-12-13 00:00:00 — Jagvet - jag har i olika roller följt diskussionen om risk-kapital - att det ständigt finns en efterfrågan på statli-ga insatser på riskkapitalområdet. Innovatörer, upp-finnare och nya och blivande företagare menar att detfinns brister i det privata riskkapitalförsörjningssys-temet. Ständigt finns det ett krav att staten på olikasätt ska agera. Det är inte svårt att se om man inteblundar med ena ögat. Det privata sparandet är grun-den för riskkapitalförsörjning, men det innebär inteatt det är den enda verksamheten. Det innebär inte attinte staten också har en roll på det här området.Reservanterna försöker dessutom hävda att SjätteAP-fonden var feltänkt från början. Jo, därför att bara en del av fondens medelär placerade i onoterade bolag. Uppgiften var ju attsatsa på nya och nytillträdande företag - det är dettasom är uppgiften.Frågan är vem som tänker fel. Sjätte i onoterade aktier växer under tidens lopp,ganska långsamt. Det tror vi är en klok policy justdärför att riskexponeringen är något större och attanalyserna bakom sådana satsningar på nya företagoch onoterade bolag rimligen bör göras och görs meraomsorgsfullt.I reservation 2 tillstyrks motion Fi49 delvis ochdelvis på samma grunder, att staten inte ska bedrivanäringspolitik, i varje fall inte med pensionspengar.Gunnar säger att även om faktiskt har skött sig och uppvisar ett gottresultat ska den ändå avvecklas och inte ha de upp-gifter kvar som den har . Det är väl ett utslag avdet som jag kallar för privatiseringsfundamentalism,att även om vi ser att den fungerar ska vi i alla fallavveckla verksamheten i dess nuvarande former.Varför det?Så går jag över till de andra motionerna, nämligenFi257 och Fi288. Där reses krav som går i nära nogdiametralt motsatt riktning jämfört med dem i motionFi49. Man vill stärka de sysselsättningspolitiska ochnäringspolitiska målen vad gäller AP-fondernas verk-samhet. De ska, som det sägs, fungera som motviktertill kortsiktiga spekulationsintressen.Utgångspunkten är rätt vällovlig, för den är enkritisk diskussion om den moderna kapitalismen, vikan kalla den fondkapitalism, eller något annat. Manpekar på kortsynthet och rätt snäva perspektiv påföretagande som inte sällan faktiskt utmärker de nya,anonyma och på marknaden allt viktigare fonderna ideras egenskap av ägare.Motionärerna kallar dem för de lata kapitalisterna.Andra har kallat dem för ansiktslösa. Ytterligareandra har kritiserat fenomenet och talat om kvartal-skapitalism.En sådan kritisk diskussion om hur vår tids kapi-talism fungerar och vad man skulle kunna göra för attförbättra den är synnerligen angelägen att föra. Denpågår för övrigt också i näringslivet, i kretsar somlångt ifrån tillhör politikens vänster. Alltså: Låt ossföra den. Jag kan inte utesluta att en sådan debatt såsmåningom får konsekvenser också för AP-fondssystemet. Men där befinner vi oss inte -långt ifrån enligt min uppfattning.Därför måste kraven i motionerna avvisas. Rikt-linjerna för AP-fonderna bör ligga fast. Tillgångarnaska förvaltas så att de ger bästa möjliga avkastning iförhållande till riskerna. Ytterligare sysselsättnings-politiska eller näringspolitiska mål eller uppgifter,utöver de som alltså redan gäller ,bör inte läggas ovanpå den grundläggande uppgiften.Det innebär inte att det inte är viktigt att fortsätta attföra en kritisk diskussion.Det är ytterligare två argument bakom detta. Dethandlar som renodling. Jag tror i allmänhet inte på ettman i samma uppdrag ska blanda för många ochdelvis motstridiga uppgifter. Som princip ska manförsöka renodla, och det gör vi i AP-fondernas inrikt-ning och de direktiv som vi har lagt fast för dem.Men självklart bör inriktningen i det här fallet lig-ga fast också av det enkla men viktiga skälet att pen-sionssystemet ingår i en bred politisk uppgörelse, somär tänkt att bestå under lång tid.Ännu en gång: Det innebär inte att vi inte ska dis-kutera brister i den moderna kapitalismen och natur-ligtvis försöka komma fram till åtgärder som skulleförbättra dess funktionssätt.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslagoch avslag på motionerna Fi49, Fi257 och Fi288,vilket förhoppningsvis har framgått av mitt inlägg.Anf. 13 () replik:Herr talman! motiverar densjätte verksamhet med att det finns enefterfrågan på statligt riskkapital. Men det beror ju påatt sparande och investeringar är så hårt beskattade.Det kom ju också fram till i sin rapporthäromveckan.Lösningen på detta med att sparande och investe-ringar är så hårt beskattade att vi inte får fram till-räckligt med riskkapital är ju att sänka skatterna. Detär ett förslag som har framförts tidiga-re, men det har kanske inte riktigt ännu har trängt inhos Socialdemokraterna som lösningen på ett pro-blem. Men det är en möjlig lösning, det kan jag ga-rantera.Den fråga som jag skulle vilja ha svar på av BoBernhardsson är hur han kan försvara att staten spe-kulerar med skattebetalarnas pengar - med de framti-da pensionärernas pensioner - och med det som engång ska utgöra pensionspengar och an-vänder dem som riskkapital i nystartade företag. Hurkan han försvara detta?Anf. 14 BO () replik:Herr talman! Naturligtvis är lös-ning på problemet - precis som på alla problem - ska genomföra skattesänkningar. Den här kun-skapen har inte trängt in hos Socialdemokraterna,säger . Nej, jag hoppas att den intetränger in heller.Det är nämligen så här att alldeles oavsett hurmycket man sänker skatterna på kapital kommer det -det är liksom marknadens logik - att söka sig till deallra enklaste vinsterna. Det söker sig inte i den ut-sträckning som skulle behövas till de områden där detbehövs innovationskapital och nytt kapital till företa-gen. Det är marknadens logik, . Så ärdet.Även om vi sänker skattesatserna till noll är detmin övertygelse att det alltid kommer att finnas ettbehov av samhällsinsatser på sådana områden somriskkapitalförsörjning och risktagande, inte minst närdet gäller innovativ verksamhet och ny verksamhet.Sedan ställdes det en fråga, och den ska ju besva-ras. Hur kan vi försvara att man spekulerar med pen-sionspengar? Man kan ju filosofiskt fråga sig om maninte får ta risker med pensionspengar, vem kan dåanvända dem för satsa i aktier? Kan bankerna få göradet? Kan någon få göra det över huvud taget?Svaret är naturligtvis att även framtida pensionä-rer är betjänta av ett det sker en industriell utvecklingoch en utveckling av näringslivet. Av det skälet måstedet finnas olika aktörer som ställer upp med riskka-pital. Det är också framtida pensionärer betjänta av.Anf. 15 () replik:Herr talman! Det som sade varegentligen väldigt klargörande. Han sade att även omskatten är noll kommer det att finnas ett behov avstatligt riskkapital. Det måste i så fall röra sig omriskkapital till företag och projekt där inte någon påmarknaden bedömer att det finns någon som helstmöjlighet till framtida vinst så därmed är man inteberedd att satsa något riskkapital. Det är till förlust-projekt och projekt som redan på förhand är dömdaatt misslyckas som det behövs statligt riskkapital. Detär det statliga riskkapitalet som villanvända Sjätte pensionspengar till.Det är väldigt klargörande att det är spekulativverksamhet i högriskprojekt som Bo Bernhardssonmenar att man ska använda pensionspengarna till. Dåfinns det all anledning att varna medborgarna för attdenna verksamhet pågår.Men jag tackar för klargörande.Det handlar alltså om pensionspengar till högrisk-projekt där det inte finns några kapitalister på mark-naden som är beredda att satsa riskkapital och inves-tera.Anf. 16 BO () replik:Herr talman! Jag talar inte enbart om . Den har en roll när det gäller statliga insatserpå riskkapitalområdet. Det är inte den slutgiltiga ochtotala rollen.Sjätte bedriver ju en verksamhet. Pre-cis innan här kunde vi höra att den sköter sin verk-samhet bra. Resultatet går väl att jämföra med andraliknande verksamheter.Men vi har olika syn, det är alldeles uppenbart.Gunnar tror att om vi bara sänker skatternakommer alla bra idéer att få riskkapital från den pri-vata riskkapitalförsörjningen. Jag är inte säker på det.Jag tror att det behövs konkurrenter - det är ett ordsom borde kunna ta till sig. Jag troratt det behövs konkurrens även på de områden somhandlar om riskkapitalförsörjning.Herr talman! Jag tror att samhället fortsatt kom-mer att ha en roll i det här sammanhanget. Men därhar vi inte samma åsikt.Anf. 17 () replik:Herr talman! Jag vill börja med att uttrycka minuppskattning över det korrekta sätt på vilket BoBernhardsson beskriver motioner idetta ärende. Han har också förstått våra ambitionerom att vi vill ha nya riktlinjer för placering av AP-fondsmedlen. Egentligen är det inte speciellt långt tillatt bifalla förslag om att tillsätta enutredning för att få i gång denna debatt som, såvitt jagförstår, också är besjälad av att manska få i gång.I detta sammanhang vill jag ställa en fråga. Jagbeskrev kort den kanadensiska modellen där lönta-garna har möjlighet att använda sina pensionspengarpå ett mer aktivt sätt. Vilken syn har Bo Bernhards-son på den modellen?Anf. 18 BO () replik:Herr talman! Den modellen har diskuterats ett tag,och den är ju i och för sig intressant. Men ett problemmed den kanadensiska modellen är ju att den förut-sätter skattesubventioner av aktiesparandet. Men denfår väl ingå i den här diskussionen, som också jagtycker är viktig, om hur man ska komma till rätta medbristerna i spekulationskapitalismen.Trots allt tycker jag nog att det är en bit kvar tillatt bifalla förslag av just de skälet attvi diskuterar AP-fondssystemet och hur det skafungera. Jag håller fast vid den uppfattningen att manbör ha en renodling av uppgifterna - i alla fall tillsvidare, såvitt jag nu ska se - och de ska ligga fast somde gör . Sedan får vi fortsätta att föra diskussio-nen.Anf. 19 () replik:Herr talman! Det är viktigt att det socialdemokra-tiska partiet och dess representanter i regeringeninitierar en debatt. Detta med att tillsätta en utredningsom ska utarbeta nya riktlinjer, på vilket sätt anser BoBernhardsson att man annars ska initiera en debatt såatt det verkligen blir samma tryck som det finns iandra länder?Historien talar om att mycket av debatten dog isamband med resultatet av löntagarfonderna. Menmed tanke på det vi ser av företagsflytt tycker jag attdet finns all anledning att statens ägande blir meraktivt och att staten kan vara den positiva kraft somden faktiskt kan vara. Staten borde ta det utrymmesom ändå finns och inte bara lämna allting till detprivata och marknadskrafterna att lösa. Där har vi jusett förskräckande resultat.Anf. 20 BO () replik:Herr talman! Den enkla utgångspunkten är ju attvi menar att riktlinjerna ska ligga fast. Därför vill viinte ha någon utredning om riktlinjerna för AP-fonderna.Debatten är mycket större än så, precis som in-strumentet för att hävda sysselsättningspolitiska in-tressen. Den kan föras både här i kammaren och iandra sammanhang, eftersom den bara är i sin linda.Den debatten bör framför allt föras i medierna och isamhället i stort innan vi här i kammaren gör beställ-ningar till regeringen.Jag tycker att debatten precis har börjat, och denär angelägen att föra.Anf. 21 ():Herr talman! Många äldre känner oro överhur samhället ska klara av framtidens pensioner.Frågan om hur AP-fonderna sköts är alltså en viktigfråga för våra medborgare. Det är viktigt att vi ser tillatt vi får tillväxt och att vi klarar att ge pensionärernaden trygga ålderdom de har sett fram emot.Riksdagen beslutade om en reformering av pen-sionssystemet . Den innebar att nyafonder skapades och att möjligheten att spara i börs-noterade aktier och utländska papper ökade. Place-ringen i aktier har knappast varit någon framgångsrikplacering . Instabiliteten påbörsen med fallande aktiekurser och företag som i alltstörre utsträckning lämnar landet har inte rosat mark-naden.Sjätte inriktning som riskkapitalfondför små och medelstora företag ser vi från Centerpar-tiet som positiv. Fondens inriktning bidrar till enansvarsfull och positiv utveckling av företagen i Sve-rige och därmed den tillväxt som vi eftersträvar. Jagdelar dock ifrågasättande av hur ambi-tionen har uppfyllts i fonden. Trots allt kan vi kon-statera att en mindre del av fondens placeringar hargått till de icke börsnoterade bolagen.Herr talman! AP-fondernas nominella avkastningom minus för året ska jämföras med föregåen-de års resultat om . Den reella avkastningen, medinflationen inräknad, visar på en negativ utvecklingom 7,1 %.Utvecklingen på fondmarknaden gör att jag delarregeringens bedömning att målformuleringen utifrånpensionssystemets långsiktiga åtaganden är bristfäl-lig. Det är därför positivt att regeringen avser att hållafondernas arbete under uppsikt. Jag vill då betona atthär bör man speciellt bevaka Sjätte in-riktning så att den följs efter de ambitioner man harskissat.Herr talman! En fondförvaltning med dagens tur-bulens kräver en aktiv hantering från styrelserna föratt ge de resultat som vi vill uppnå. Nuvarande ut-veckling på marknaden skapar en oro hos våra pen-sionärer och blivande pensionärer. Det är därför vik-tigt att vi aktivt följer utvecklingen på det här områ-det.Jag vill med detta, herr talman, yrka bifall till ut-skottets förslag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 8 §. )5 § Ersättning vid flygolyckorFöredrogslagutskottets betänkande 2002/03:LU2Ersättning vid flygolyckor (prop. 2002/03:18).Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades under 8 §. )6 § Samhällsplanering, bostadsförsörjning ochbyggandeFöredrogsbostadsutskottets betänkande 2002/03:BoU1Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörj-ning och byggande (prop. 2002/03:1 delvis).Anf. 22 ():Herr talman! står bakom allade reservationer med kristdemokratiska förteckensom finns i betänkandet, men jag nöjer mig med attyrka bifall till reservation nr 17.Eftersom vårt sammanhållna förslag till budgetredan har fallit, kommer att avståfrån att delta i besluten om fördelningen inom utgifts-området som är en del av betänkandet. Vårt egetförslag till fördelning inom vår egen ram utvecklas iett särskilt yttrande.Det här betänkandet handlar om ganska mångaolika frågor. Huvuddelen är budgeten för utgiftsom-råde 18 för , men det innehållerockså behandling av väldigt många motionsförslag,därav den stora mängden reservationer.Herr talman! Regeringens bostadspolitik är i långastycken misslyckad. Bevisen för detta är otaliga.Bostadsbyggandet i vårt land ligger på en historisktsett extremt låg nivå. Eftersom bostadsbristen i storadelar av landet är mycket stor - i 116 av landetskommuner råder en bristsituation - blir rörligheten påbostadsmarknaden låg. För många ungdomar är detsvårt att komma in på bostadsmarknaden. Man får bokvar hemma eller flytta från det ena tillfälliga boendettill det andra. som det råder bostadsbrist imånga kommuner rivs fina bostäder i andra.Den låga investeringsnivån gör också att vi årli-gen sliter ned bostadskapitalet snabbare än vad viinvesterar. Vi förbrukar mer boende än vad vi produ-cerar och skjuter därmed en stor renoverings- ellernybyggnadsskuld framför oss.Men det finns tyvärr fler problem än så. Hyrorna iSverige har stigit , nästan tregånger så mycket som för andra varor och tjänster.Boendet tar i anspråk ungefär en tredjedel av hushål-lens inkomster, vilket är mer än i de flesta andra län-der.Vi har det lägsta byggandet i EU och minst antallediga lägenheter. 1,4 bostäder per 1 000 invånarebyggdes . Om man jämför med 1990har antalet lägenheter som byggs minskat med 72 %.Det här låter dystert. Vi kommer nog att få höraatt det är en svartmålning, att vi pekar på det som intefungerar. Det ligger naturligtvis i sakens natur att vidiskuterar det som vi inte är överens om, där vi ärmissnöjda med den politik som regeringen för. Detfinns många punkter där vi är ense, men på det helataget är bostadspolitiken i långa stycken ett stortmisslyckande.Vad gör då regeringen? Vilka förslag har riksda-gen fått möjlighet att behandla? Regeringen fortsättersin politik med högt skattetryck med betydandesvartverksamhet som följd, detaljregleringar ochandra snedvridande ingrepp på bostadsmarknaden.För vår del ansvar vi att det är hög tid att läggagrunden för en bostadspolitik med långsiktigt stabilaspelregler som ger förutsättningar för ökat byggandeoch ett billigare boende. Utgångspunkten för denpolitiken ska vara allas rätt till en ändamålsenligbostad till en rimlig kostnad. måste bo-stadspolitiken formas utifrån den enskildes ansvar,möjligheter och skyldigheter. Det innebär att denenskildes rätt till ägande måste tillgodoses parallelltmed att samhället garanterar en solidarisk bostadspo-litik där även den som inte är köpstark har rätt till ettgott och tryggt boende.Herr talman! Regeringen har lovat 120 000 nyabostäder , men det är intemycket som talar för att man ska lyckas. Experternasmisstroende mot regeringens förmåga att få fart påbyggandet är närmast samstämmigt. Efter det attregeringens budget presenterades reviderades Bover-kets och byggindustrins prognoser ned, inte upp, somjag gissar att regeringen hade hoppats på. Om Bover-ket och byggindustrin får rätt beträffande 2003, attbyggandet då liksom stannar på ca 20 000 lägen-heter, ja då nås inte målet ens om byggandet ökarmed och sedan ligger kvar på dennivån . Jag är beredd att häroch ingå ett vad med majoritetens företrädare omatt målet inte kommer att kunna uppnås. Sätter hanemot?Vi kristdemokrater har föreslagit en kompletteringav det bostadspolitiska målet. Det lyder så här:"Bostadspolitiken skall skapa incitament för byggan-det och ägandet av bostadsfastigheter i alla olikaupplåtelseformer. "Förslaget betraktas av utskottsmajoriteten som enprecisering av det bostadspolitiska målet, alltså detsom man har, och man säger sig dela våra am-bitioner men att regeringens förslag duger gott. Vikristdemokrater anser att styrkan i vårt förslag är attdet leder till en politisk fokusering på det som faktisktmåste åstadkommas : ettökat byggande och därmed fler bostäder.Kristdemokraterna har länge drivit kravet påskattemässiga åtgärder för att minska kostnaderna förbyggande och boende. Vi vill avskaffa fastighets-skatten helt och hållet. Den är orättfärdig och orättvis.Den tar inte någon som helst hänsyn till hushållensförmåga att bära den skatt som man drabbas av. Medvårt förslag får kommunerna möjlighet att införa enavgift på maximalt för småhus ochmaximalt per lägenhet baserad på kommuner-nas självkostnader.Vi vill också sänka skatten på byggande av fler-bostadshus genom en skattereduktion som motsvararhalva momskostnaden. Jag tror att detta är två mycketviktiga åtgärder för att få fart på byggandet och införanya spelregler som skapar optimism och framtidstropå det här området.I en av de reservationer som vi har behandlas ettav de största hindren för ett ökat bostadsbyggande,nämligen de höga byggkostnaderna. Ända har byggkostnaderna stigit snabbare än konsu-mentprisindex. Det är en utveckling som måste vän-das. Detta får inte fortgå.Inom byggsektorn råder en oligopolstruktur, detvill säga att få företag dominerar. Det finns exempelpå att man delar upp marknaden mellan sig och driverupp priserna. Det gör att konsumenterna får betydligthögre kostnader än vad som borde vara nödvändigt.Vi anser att ska få en tydligareuppgift och mer resurser än för att ägna kost-naderna i byggandet extra uppmärksamhet. Vi anseratt det till knutna Byggkostnadsforum skaavvecklas och att resurserna tillförs Konkurrensverketför en kraftsamling på området.Det bör bli lättare för utländska företag att verkapå den svenska marknaden. måste hindermot produktivitetsutvecklingen i form av ålderdomli-ga detaljreglerade kollektivavtal ersättas med mertidsenliga avtal. Även det omfattande bruket av svartarbetskraft måste stävjas. Det behövs bättre och hår-dare kontroller. Möjligheterna att ingripa mot prisdri-vande karteller förbättras genom en kriminaliseringav medverkan i karteller.Vi har haft den underliga ordningen att omman genomför ett checkbedrägeri eller något liknandeär det självklart att man kan ställas till svars för dettasom person. Men om vi, herr talman, företräder olikaföretag och delar upp marknaden oss emellan och viblir påkomna i efterhand, är det inte så att vi riskerarstraff, utan möjligen kan våra företag riskera en kon-kurrensskadeavgift, som det heter för att det inte skaligga något större ansvar på den enskilde. Detta är fel.Det bör vara så att de som deltar i sådan här verk-samhet som i allra högsta grad är kalkylerad kanställas till personligt ansvar.När regeringen lade fram sitt förslagtill lag om kommunernas bostadsförsörjningsansvarmotsatte sig införandet av lagen.De invändningar som vi då hade har samma aktualiteti dag. Våra invändningar bygger på samma syn somkommer till uttryck i vår reservation beträffandelagen om allmänna bostadsföretag som infördes föratt ersätta den så kallade stopplagen. Det står mer omdetta i betänkandet.I båda fallen siktar regeringen på att inskränkaden kommunala självstyrelsen och begränsa innebör-den av äganderätten. I båda de här fallen har Lagrådetpekat på brister när de granskade förslagen. Egentli-gen syftar väl inte regeringen till att minska kommu-nernas möjligheter att bestämma, utan man vill mins-ka kommunernas möjligheter att bestämma på ettannat sätt än vad regeringen anser att man ska be-stämma. Det här får naturligtvis konsekvenser somtillsammans med många andra inskränkningar av detkommunala självstyret gör att kommunpolitiken fåren allt mindre roll där valet av partier i kommunvaletspelar en allt mindre roll eftersom utrymmet för detkommunpolitiska arbetet begränsas. Jag tror att detta isin förlängning kommer att leda till att vi får färrepersoner som vill delta i det lokala politiska arbetetoch att demokratin urholkas. Jag är bekymrad fördetta. Jag beklagar verkligen regeringens linje i detsammanhanget. Detta kommer vi att få votera omsenare.Vi anser att varje kommun ska ha möjlighet attanpassa sin planering utifrån de lokala förutsättning-arna. Statens uppgift är att tillhandahålla legala ochfinansiella instrument för bostadsbyggande, inte styrahur bostadspolitiken verkställs på den lokala nivån.Kommunernas ansvar på det bostadspolitiska områdetslås fast genom den lagstiftning som finns sedantidigare, nämligen kommunallagen, socialtjänstlagensamt plan- och bygglagen.De lagar som vi nu har diskuterat bör alltså upp-hävas. Vi anser att kommunernas bestämmande översina egna bostadsföretag måste återupprättas.Till sist vill jag säga några ord om bostadsbidra-gen. har statens kostnader för bostadsbi-dragen minskat från till 3,8 mil-jarder kronor. I budgetpropositionen framställer rege-ringen det här som en följd av sin framgångsrikapolitik där behoven av bostadsbidrag har minskat. Detligger naturligtvis åtminstone en marginell sanning idetta, men huvudskälet till att kostnaderna för bo-stadsbidraget har minskat är ju den dramatiska om-läggning av bostadsbidraget som regeringen har ge-nomfört. Det innebär att många barnfamiljer i dagbefinner sig i en situation där de kan klaradet som var bostadsbidragets mål, nämligen att hus-håll med barn ska kunna efterfråga en bostad därvarje barn har ett eget rum. Vi tycker att de här ned-skärningarna är förfärligt illa genomtänkta. Vi harnågra kortsiktiga förslag som handlar om det särskil-da bidraget per barn, att man bör genomföra halv-årsvisa avstämningar av bostadsbidraget och att densamlade familjeinkomsten läggs till grund för bo-stadsbidraget. Det är tre förslag som kortsiktigt kanförbättra situationen, men på , vilket viockså anför i en reservation, måste det till en störreutredning för att vi ska kunna få ett rättvist och välfungerande bostadsbidragssystem.Anf. 23 ():Herr talman! Nej till hyresgäster som vill om-vandla sina hyresrätter till bostadsrätter i miljonpro-gramsområdena i förorter, nej till folksdrömmar för att Socialdemokraterna anser sig vetavad som är bäst för folk, och det är uppenbarligeninte att få omvandla sin hyresrätt till bostadsrätt.