prot · GP0957 · 2002-01-24 00:00:00 — Vi kan alltså skapa förutsättningar för ettinformerat deltagande, vilket är grundläggande för enlevande demokrati.Det finns även en utvecklingspotential när detgäller tillämpning av ny teknik i valförfarandets olikamoment. Fördelarna är uppenbara. Den nya teknikenkan underlätta röstningen i vallokalen, förenkla sam-manräkningsförfarandet och innebära ett stöd förfunktionshindrade personer. I dessa avseenden ärregeringen därför positiv till en ökad tillämpning avny informationsteknik.När det gäller den specifika frågan om röstningvia Internet i allmänna val är regeringens bedömningemellertid att detta inte är aktuellt . Rege-ringen delar den bedömning som bl.a. gjorts av och Valtekniska utredningen,nämligen att ett eventuellt införande av Internetröst-ning måste föregås av omfattande försöksverksamhet.Skälet till detta är att det fortfarande finns en radkomplikationer förenade med Internetröstning i val-förfarandet.Det grundläggande problemet handlar om den påsätt och vis paradoxala grundprincipen för alla valför-faranden, nämligen att det behövs transparens för attgarantera sekretess. bygger på att man ska kunnaiaktta hela förfarandet. Det handlar således inte en-bart, som antyder, om att kunna hante-ra känsliga uppgifter, utan i lika hög grad om attkunna kombinera detta med insyn i själva valförfa-randet.Det finns också anledning att diskutera om intevalhandlingen riskerar att förlora sin starka symbolis-ka betydelse om den sker elektroniskt via Internet istället för i vallokalen.Det viktiga är nu att noggrant följa och analyseraden snabba utveckling som sker på området. Därige-nom kan vi skapa underlag för just sådana viktigaprincipiella överväganden som måste föregå varje nytekniktillämpning inom detta område. Regeringen hardärför givit i uppdrag att följa såvälden svenska som den internationella utvecklingen närdet gäller elektronisk röstning.Regeringen kommer också att tillsättaen arbetsgrupp med uppgift att följa och främja ut-vecklingen av demokratiska processer med stöd avIT. Gruppen kommer att vara brett sammansatt ochbestå av företrädare för bl.a. kommuner och lands-ting, biblioteksväsendet, universitet och högskolor,organisationer, föreningar och andra sammanslut-ningar som är aktiva vad gäller frågor om demokratioch IT. Arbetsgruppen kommer att behandla frågorom medborgarnas tillgång till information, om ut-vecklingen mot e-governance i förvaltningen, ombetydelsen av mångfald i medierna samt om informa-tionsteknikens framtida roll i valförfarandet. Uppdra-get berör således avsevärt mycket mer än enbart In-ternetröstning. Det handlar om alla insatser somfrämjar en utveckling där den moderna informations-tekniken kan bli ett stöd för demokratin.Anf. 150 ():Herr talman! Tack för svaret. Demokratiproposi-tionens övergripande syfte är och bör vara att ökademokratin, att öka folks deltagande i valprocessen.Ju fler som kan göra det på sina villkor, desto bättre.Bl.a. i avsnittet om tillgänglighet skrivs det i demo-kratipropositionen att även om det är högtidligt ochlite mysigt att rösta i en vallokal finns det de sombehöver göra det på ett annat sätt för att kunna varamed och öka valdeltagandet som ju har sjunkit. Mankan vara sjuk, intagen någonstans, funktionshindradeller av någon annan anledning inte ha möjlighet ellervilja att gå till vallokalen.Mot bakgrund av att det är viktigt att så mångasom möjligt kan vara med och rösta tycker jag attsvaret är lite tråkigt.Jag tycker också att frågan om transparens ochvalhemlighet är viktig, men den har ju inte i sig medanvändningen av ettor, nollor eller papper att göra.Det är viktigt att kunna rösta. Både teknikskribenteroch företag som jobbar med det här hävdar att tekni-ken finns. Det beror snarare på var man befinner signär man röstar när det gäller hur transparensen ochvalhemligheten kan regleras. Internet i sig omöjliggörinte detta.Min fråga var vad statsrådet avser att göra för attmöjliggöra röstning via Internet och när det skullekunna bli aktuellt. Men jag saknar svar på båda frå-gorna. I svaret sägs det inte så mycket alls om vadstatsrådet avser att göra för att möjliggöra röstningvia Internet, förutom att hon ska följa utvecklingen.I svaret, i demokratipropositionen och i remissytt-randena framhävs det att man bör sätta i gång med enförsöksverksamhet. Det saknar jag i svaret. Jag harinte heller fått svar på frågan om när, förutom attstatsrådet ska följa utvecklingen. Det är synd att rege-ringens ambitioner inte är högre än så. Man är liteteknikfeg, tycker jag.Att öka valdeltagandet och att använda ny teknikär så pass viktigt att man skulle kunna sätta i gångmed en försöksverksamhet. Som Demokratiutred-ningen föreslog skulle man kunna testa i en kommunsom har haft särskilt lågt valdeltagande. Man kundeha terminaler någonstans där valhemligheten kangaranteras och där man kan kontrollera identiteten påfolk som går dit och röstar via Internet där. de som har väldigt långt till ett postkontor ellerde som inte längre har något postkontor.Sverige borde inte behöva nöja sig med att följautvecklingen, tycker jag. Vi skulle kunna leda den,om vi vill förstås.Anf. 151 Statsrådet ():Herr talman! Visst finns tekniken. Men det är intetekniken som är problemet, utan det är hur man skakunna upprätthålla valhemligheten om människorsitter hemma och röstar med hjälp av informations-teknik. Om sitter hemma och tryckerpå knapparna på sin dator för att rösta i ett allmänt valkan vi inte på något sätt garantera att hon inte utsättsför otillbörlig påverkan från . Denaspekten på valhemligheten är omöjlig att beakta närman sitter hemma och röstar via datorn.Det är framför allt av den anledningen som rege-ringen har sagt att det inte är aktuellt med Inter-netröstning från hemmet. Ska vi acceptera det måstevi i så fall först ha en diskussion om att sänka kravenpå valhemligheten. Regeringen är i varje fall inteberedd att göra det.Anna säger att vi skulle kunna leda ut-vecklingen och att vi skulle kunna ägna oss mer åtförsöksverksamhet. För alla de som har långt tillvallokalen skulle man kunna ordna alternativa offent-liga lokaler för röstande, t.ex. i en kommun. Ja, justdärför har vi från både ekono-miskt och på andra sätt stimulerat försöksverksamhetmed röstning. Men då har det inte handlat om all-männa val, utan om andra sorters val. Jag är heltövertygad om att politiska partier med stor fördel kananvända sig av Internetröstning internt inom partietför att öka antalet medlemmar som deltar i en om-röstning i en angelägen aktuell fråga.Visst ska vi stimulera verksamhet där man använ-der sig av den nya tekniken. Det är precis det somarbetsgruppen syftar till. Men jag är övertygad om attdet är viktigt att vi bibehåller särskilt höga krav påjust de allmänna valen.Anf. 152 ():Herr talman! Tack för svaret. Det var skönt att hö-ra att demokratiministern erkänner att tekniken finns.Om vi för talar om detta när maninte kan rösta i vallokalen, kan man konstatera att detredan i dag finns de som inte kan ta sig till vallokalenoch som med teknikens hjälp skulle kunna rösta. Detfinns möjlighet till poströstning. Det finnsredan i dag tusentals svenskar som av någon anled-ning inte är i landet på valdagen eller strax före val-dagen, som i alla fall jag tycker borde omfattas avdemokratin. Jag tycker t.o.m. att det är deras rättighetatt rösta.Det är viktigt att man använder så bra teknik somfinns även för poströstning. Man kan t.ex. säkert frånstatligt håll ålägga ambassadtjänstemän att titta sär-skilt noga, kanske noggrannare än någonsin förut, pådem som går in där och röstar och kanske röstar viaInternet. Visst skulle det göra nytta för röstning pådistans.Men när det gäller frågan att man inte är hemmautan går till någon form av lokal och röstar, konstate-rar jag att statsrådet erkänner att tekniken finns, har utrett att man skulle kunna ha t.ex. termina-ler på kommunen eller . Man borde kunnaha röststationer i affärer som är systembolagsom-bud och som rimligen kollar sina kunders identitetnågorlunda.Det här kan man göra om man vill, och då kon-staterar jag att det enda som fattas är viljan. Det finnsen försöksverksamhet, det finns pengar anslagna, detfinns teknik, det finns kunskap och det finns, för-hoppningsvis i alla fall, också en ambition att höjavaldeltagandet. Varför tvekar regeringen i alla fall?Är det något som ministern inte har berättat här ikammaren, eller inte vill berätta, som särskilt hindrardetta från att införas på försök? Det skulle kunna sket.ex. i någon av de till ytan allra största kommunerna,där folk har särskilt svårt att ta sig till vallokalernaoch där det är sämre posttäckning nuförtiden.Jag konstaterar också efter att ha läst propositio-nen att regeringen kommer att samla till sig gruppermed representanter för olika offentliga organ. Jagskulle vilja fråga mycket konkret varför man inte harmed några av de svenska företag som är världsledan-de här. Det finns ju flera företag som i alla fall jag ärrätt stolt över är svenska och ligger i den globalafrontlinjen i sådana här frågor. Det skulle kanske varaen idé att samla dem kring sig för att snabbare kunnaförverkliga det här, om man vill förstås. Och frågankvarstår faktiskt om man egentligen vill.Anf. 153 Statsrådet ():Herr talman! Retorik är bra. Men, för att vara väl-digt tydlig, självklart vill regeringen underlätta män-niskors deltagande i de allmänna valen i det här lan-det. Vi vill underlätta deltagandet på alla sätt och vis,men vi menar också att det är viktigt att upprätthållarättssäkerheten kring de allmänna valen. Därför är viinte beredda att inrätta Internetröstning hemifrån vidallmänna val. Men precis som beskri-ver finns det många andra vägar att använda sig avinformationstekniken för att underlätta val, och detska vi göra.Vi ska självklart också se till att ha ett gott samar-bete och utbyte med de svenska företag som ligger ifronten på det här området både när det gäller röstan-de och val och när det gäller informationsteknikensmöjligheter i många andra sammanhang, t.ex. när detgäller förvaltningens utveckling framöver.Anf. 154 ():Herr talman! Tack, demokratiministern. Jag kon-staterar att regeringen inte är beredd att möjliggöraInternetröstning hemifrån. Det är ett klargörande somjag beklagar i och för sig. Men jag konstaterar ocksåatt tekniken finns och att pengarna finns. Det skulledessutom antagligen vara billigare att låta medborga-re rösta i lokaler där man kan kontrollera deras iden-titet, dvs. att om man bara inte är ensam hemma ellerhemma hos familjen utan i något slags offentlig lokaldär man kan kontrollera vem det är som röstar, skulleman kunna tillåta Internetröstning i allmänna val fört.ex. röstning i glesbygdskommuner eller i utlandet.Eftersom jag nu ser att demokratiministern nickar,måste jag avslutningsvis fråga: När? Och om inteväldigt snart, varför inte?Anf. 155 Statsrådet ():Herr talman! Det var en väldigt bra sammanfatt-ning gjorde av vad jag har sagt.Det är de andra aspekterna på allmänna val, hur viska kunna förenkla och underlätta röstandet, som viska jobba vidare med. Men något förslag om röstninghemifrån tänker vi inte lägga fram.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på interpellation 2001/02:140 ompomperipossaeffekten och entreprenörernaAnf. 156 Finansminister ():Herr talman! har frågat mig delsvad jag avser att vidta för åtgärder för att snarastundanröja den speciella effekten av fåmansbolags-reglerna som här benämns pomperipossaeffekten,dels vilka principiella grunder som skiljer dennasituation från de förhållanden som föranlett regering-en att retroaktivt ändra på andra skatteregler för få-mansbolag i avvaktan på resultatet av den sittande3:12-utredningen.Särskilda regler för beskattning av utdelning frånoch kapitalvinst vid avyttring av andelar i fåmansfö-retag, de s.k. 3:12-reglerna, infördes vid 1990-årsskattereform. Reglerna innebär bl.a. att en kapital-vinst delas upp i två delar, varav den ena beskattas iinkomstslaget tjänst och den andra i inkomstslagetkapital. ändrades möjligheternaatt få uppskov med beskattningen vid avyttring avkvalificerade andelar i fåmansföretag. I dessa fallbestäms ett uppskovsbelopp för den del av vinstensom är hänförlig till tjänst och ett uppskovsbelopp förden del som är hänförlig till kapital.Sedan en tid tillbaka har i olika sammanhanguppmärksammats fall där fåmansföretag sålts ochsäljaren som ersättning erhållit högt värderade aktier idet köpande företaget. Säljaren har efter begäran fåttuppskov med beskattningen enligt reglerna jag nyssnämnde. Om det köpande företaget försätts i konkursfår den del av uppskovsbeloppet som är kapitalbeloppkvittas mot den genom konkursen uppkomna kapital-förlusten. Någon sådan kvittningsrätt finns däremotinte för den del av uppskovsbeloppet som är tjänste-belopp. Situationen blir densamma om aktierna sjun-ker i värde och säljs med förlust.Den frågeställning som tar uppär komplex och svårigheterna beror på att det är tvåolika regelverk - de s.k. 3:12-reglerna och reglernaom andelsbyten - som är tillämpliga i denaktuella situationen.Den s.k. 3:12-utredningen ser över reglerna förhur ägare av fåmansföretag ska beskattas och denaktuella frågan omfattas av utredningens uppdrag.Utredningens arbete ska vara avslutat senast den31 maj . För dagen är jag därför inte beredd attlämna några ytterligare besked.Catharina frågar även vilka principiellagrunder som skiljer den nu aktuella frågan från rege-ringens senaste förslag till ändringar när det gällerskatteregler för fåmansbolag. Jag tycker att det ärviktigt att de s.k. 3:12-reglerna kan tillämpas församtliga aktiva delägare och att det inte genom olikabolagskonstruktioner är möjligt att komma förbi sys-temet. har efter förslag från rege-ringen beslutat om vissa ändringar i 3:12-reglernasom föranletts av ett antal domar från Regeringsrät-ten. Ändringarna innebär att regelsystemet komplette-rats för att motverka konstruktioner som medförskattefördelar som inte har varit avsedda. Ändringar-na var angelägna inte minst därför att företagare sominte har möjlighet att utnyttja sådana konstruktionerinte ska komma i ett sämre läge till följd av reglerna.Anf. 157 ():Herr talman! Tack för svaret. Jag är faktiskt för-vånad, och jag ska förklara varför.En anstormning av drabbade företagare har gått utoch pekat på de katastrofala följder som pomperipos-saeffekten ger. Trots detta är regeringen inte bereddatt lämna något ytterligare besked . Detta ärillavarslande, särskilt då är ett av de ländersom har minst andel av befolkningen i nystartadeföretag. Från en redan mycket låg nivå har nyföreta-gandet sjunkit extremt mycket, och raset förra åretvar det största . Mot denna bakgrund bordedet egentligen vara lika rimligt att formulera mål förnyföretagandet som för sysselsättningen.Vi måste få nya regler på skatteområdet som gyn-nar personer som vill driva företag. I stället har viskatter som diskriminerar aktiva entreprenörer. Före-tagare som är med om att utveckla nya idéer, gerandra människor jobb, betalar skatter och arbetsgi-varavgifter kan råka ut för skattenivåer på 80, 90 ochöver när de säljer aktier för att samordna medandra företag.Bakgrunden till pomperipossaeffekten är, som fi-nansministern sade, de s.k. 3:12-reglerna i skattesys-temet. Problemet med de reglerna är att de inte tartillräckligt mycket hänsyn till de speciella risker somsmåföretagen har. Jag vill peka på några sådana riskersom är speciella för småföretagen.Bl.a. är tillgången till kapitalmarknaden begränsadför en småföretagare. Verkligt riskkapital saknas imånga branscher, särskilt för entreprenörer som be-finner sig i ett tidigt skede i en innovationsfas. Följ-den blir ofta att betydande lån måste tas där säkerhet iform av personlig borgen inte är ovanligt.Det finns också försörjningsrisker. Många företa-gare håller nämligen igen sina löneuttag i början föratt bolaget ska gå runt och för att verksamheten skakunna utvecklas under ett uppbyggnadsskede. Kanskefår företagaren och hans familj därför leva på bespa-ringar och lån. Följden blir att om man aldrig kommerupp i en sådan lönenivå att denna kan kompensera förbortfallet så har alltså även lönein-komsten riskerats, inte bara själva kapitalinsatsen iföretaget. Till detta kommer att ojämna löneuttag i sigriskerar att drabbas av progressiv inkomstskatt.Det är också så att om man inte gör jämna och till-räckliga löneuttag så resulterar det inte bara i ekono-miska förluster på kort sikt, utan det får även effekterpå andra områden. Det skydd som är kopplat till lö-nenivån i form av pension, sjukförsäkring, a-kassaoch föräldraförsäkring blir också lägre om inte entre-prenören lyckas ta ut normala löner. Inte ens då är detfaktiskt samma regler för företagaren som för enanställd.Små företag har också högre kostnader för lån ochkapital, och leverantörsvillkor är ofta mer oförmånli-ga för en liten företagare. Därför borde de som in-vesterar både kapital och arbete i ett företag i principbeskattas lindrigare än vanliga anställda och vanligaaktiesparare, inte hårdare. I andra länder har man oftalägre beskattning av småföretag, bl.a. också för vill motverka dominans och öka konkurrensentill gagn för konsumenterna. I är det tvärtom.Jag anser att 3:12-reglerna borde ändras radikaltoch de s.k. pomperipossaeffekterna avskaffas direktmed retroaktiv verkan. Eftersom regeringen inte ärberedd att göra det skulle jag vilja veta omfinansministern anser att det är rimligt att man betalarmer än i skatt av sin inkomst. En andra frågaär: Var dessa effekter avsedda? Om de inte var av-sedda, varför ska man då inte kunna ändra på dettalikaväl som på andra icke avsedda effekter av 3:12-reglerna där man har täppt till s.k. kryphål?Anf. 158 Finansminister ():Herr talman! Det är naturligtvis oerhört viktigt förvår tillväxt och vår ekonomi att vi har många småföretag, att de som finns växer och att det kan startasnya företag. Det är därför vi har, både i vår skattelag-stiftning och på annat sätt, en rad incitament för att gesmåföretagen möjlighet att ta del av kapitalmarkna-den. Vi har särskilda skatteregler som gör exempelvisjust aktier i onoterade företag mer förmånligt be-handlade än aktier i andra företag. Vi har en rad olikasamhälleliga institutioner som dessutom ställer uppmed kapital på villkor som är bättre för många mind-re företagare. Det är ett oerhört viktigt inslag i nä-ringspolitiken och den ekonomiska politiken för attstödja företagsamhetens utveckling, inte minst de småföretagen.Sedan är jag medveten om att det alltid kommeratt finnas önskemål om att göra förändringar ochförbättringar i olika skatteregler. Vi har innevarandemandatperiod i justerat ibåde individbeskattningen och företagsbeskattningen.Vi har haft möjlighet både att sänka den individuellabeskattningen och också att sänka företagens olikaskatteinslag. Vi diskuterade exempelvis i det social-demokratiska partiet så sent som ytterligarenågra justeringar av skattereglerna i syfte att under-lätta inte minst för nya företagare att ta sig in påmarknaden och ge dem bättre villkor.Det pågår också en särskildutredning, som jag nämnde i mitt interpellationssvar,just om fördelningen när det gäller hur en enskildföretagare ska betala skatt, vad som hänförs till kapi-tal och vad som hänförs till inkomst av tjänst. Det ären mycket grannlaga uppgift att försöka särskilja vadsom är mer normala inkomster, vad alla inkomsttaga-re, oavsett om man är företagare eller anställd, rimli-gen ska betala, och vad som ska tillhöra kapitalbe-skattningsdelen. Det finns ingen självklar och enkelgräns mellan dessa typer av olika beskattningsslag.Därför är det viktigt att detta arbete nu kan slutförasunder våren, såsom jag nämnde i mitt interpellations-svar, och att vi sedan får tillfälle till en ordentligdiskussion.Vi har anledning att upprätthålla principer om bå-de enkelhet i skattesystemet och rättvisa mellan olikagrupper i vårt samhälle, liksom vi har ett intresse av,som jag sade inledningsvis, att se till att också under-stödja företagens möjligheter att både växa och bliännu fler.Till sist tog upp att det finns desom har sålt sina företag , framför alltunder den allra mest intensiva IT-yran, och då valt attinte få betalningen i form av kontanter utan i form avaktier och en option som kunde utfalla åt ena ellerandra hållet. Jag utgår från att de personerna varitmedvetna om de risker man tar i ett sådant läge, dåman väljer en sådan metod för betalningen av sittföretag. Många av dem har naturligtvis gjort storavinster, och de har självfallet inte hörts på samma sätti debatten. Men jag är också medveten om att andrasom tagit stora risker inte har varit lika framgångsri-ka, och därför har riskerna naturligtvis lett till bety-dande skattekonsekvenser för dem. Jag utgår dockfrån att de allra flesta inte av okunnighet har gett sigin i den här typen av affärer. Därför får det ocksåräknas in som en del i hela det 3:12-komplex som vidiskuterar när det gäller kapital- och företagsbeskatt-ning i fortsättningen.Anf. 159 ():Herr talman! Finansministern tar i början av sittinlägg upp en mängd olika ekonomiska åtgärder somman kan vidta för företagandet. Den här debattengällde egentligen bara pomperipossaeffekten, och jaghar så på mig att jag inte kan kommentera deandra åtgärder för företagen som finansministernpratar om.Jag vill gärna börja med det sista som finansmi-nistern tog upp. Många framgångsrika företagare harnaturligtvis tagit risker och är medvetna om de riskerdet innebar att ta aktier i utbyte. Men de kommersi-ella riskerna är ju helt normala. Är man inte fåmans-bolagsägare drabbas man inte heller av riskerna påannat sätt än att man förlorar hela sitt kapital. Denrisken är dessa företagare medvetna om.Det jag talar om är när man får betala pengar iform av skatt för att man har förlorat pengar. Det ärsom att ta en nitlott, och vinner jag inte på skajag betala ytterligare pengar. Det kan bara inte vararegeringens mening att detta är acceptabelt. Jag trorinte ens att det enligt är accep-tabelt att man kan ha skatter som uppgår till över100 %. Det är ju ren konfiskation! Europakonventio-nen ger skydd för mänskliga rättigheter, och konfis-kation sägs bara vara tillåten när den ligger i det all-männas intresse och anses nödvändig. Jag skulle blimycket förvånad om pomperipossafallen skulle god-kännas enligt regler.Jag vill också gärna beröra några andra synpunk-ter som finansministern tog upp.Det är klart att reglerna är krångliga i 3:12-utredningen. Jag begär inte att regeringen och fi-nansministern ska lämna besked om helt nya regler på3:12-området här och . Men det finns faktiskt för-slag om hur man ska lösa pomperipossaeffekterna.Jag vet att näringslivets skattedelegation har uppvak-tat och lämnat förslag på enlagtext som gör det möjligt att kvitta förluster både iinkomstslaget tjänst och i inkomstslaget kapital. Detgör att fåmansbolagen skulle få samma regler somalla andra aktieägare har. Det är det som är vitsenmed den här debatten. Det är bara det jag talar om.Jag tycker att regeringen borde ha varit beredd att gåoss till mötes på den här punkten.Ska vi med öppna ögon förlora dessa entreprenör-er genom att inte göra någonting nu? Vilka signalersänder det till dem som inte har blivit entreprenörerännu? Hur kommer de att göra som har blivit drabba-de? Jag tror att många kommer att försökalägga sina bolag utomlands, flytta utomlands - ännuvärre - eller inte starta bolag alls. Det är en mycketdålig utveckling för . behöver företa-gen för sin tillväxt.Det finns också en annan sak med den här pompe-ripossaskatten som är helt absurd, finansministern.Tidigare har man ju varit överens om att ha skatt efterbärkraft, men här är det tvärtom: Ju lägre intäkten ärfrån aktieförsäljningen, desto högre blir skattesatsen.Går man i konkurs får man betala skatt, men deträcker inte: Säg att man får en inkomst som motsva-rar en tredjedel av värdet i kontanter för sina inbyttaaktier. Redan då blir skatten , och det ärabsolut absurt.Jag skulle återigen vilja fråga finansministern: rimligt med skatter som uppgår till ?Anser regeringen att det är rimligt?