prot · GQ0932 · 2002-12-09 00:00:00 — Vi är på god väg attockså få en stabil ekonomi i våra kommuner ochlandsting.Vi har vidare tagit flera steg för att se till att kvin-nors arbete kommer att jämställas med mäns. Precissom den socialdemokratiska partikongressen sade inovember senast kommer det en lag med rätt tillheltid och möjlighet till deltid också för kvinnor. Denlagen väntar vi på. Då kan man inte låtakvinnorna med sina tjänster vara en regulator vidsämre konjunktur. Den blir en garant för att kvinnor-na inte kommer att bli förlorare på den framtida ar-betsmarknaden med ett medlemskap i har också tillsammans med våra samarbetspar-tier under den här valperioden lovat mer pengar tilllöner i offentlig sektor. Här har jag fått mina två krav,de som jag ställde förra gången, uppfyllda.Sedan pågår ett arbete med att stoppa möjlighetenför länder i att genom nationellt stöd få storaföretag att flytta till länder med billig arbetskraft ochsämre miljö, så kallad social dumpning. Det ser jagsom en stor reform för , som ju det senasteåret har varit drabbat av att jobb flyttar utomlandstrots att det helt klart är lönsamt att varakvar.Jag har i sett att Sve-rige engagerar sig i frågor som stopp för liberaliseringav knark och stopp för import av kvinnor till prosti-tution. Jag har också sett hela engagemanget vadgäller torsken som håller på att dö. Detsamma gällerdjurtransporter, en ny syn på asylfrågor, biståndet ochmycket annat. Jag har blivit helt övertygad om attSverige skulle kunna spela en mycket större roll iEuropa än vi gör . Med den socialdemokratiskapolitik som vi för , där välfärd kommer före skatte-sänkningar, skulle vi återigen kunna bli ett alternativ iEuropa. Vi skulle tillsammans kunna gå före med enpolitik för alla och för en ökad tillväxt och välfärd.I dag är det många svenskar som tycker att det äromöjligt att se hur vi ska kunna isolera oss från vadsom händer utanför våra gränser. Om det går dåligtför och stiger våra räntor, de räntor somvi har på småhus och radhus som våra ungdomarkommer att behöva om de ska kunna sätta bo i fram-tiden. Går det dåligt för resten av världen stiger ocksåvåra bensinpriser och det blir dyrare för alla, framförallt i glesbygd, att använda sin bil.Om det inte går bra för kommer jobbenfortsättningsvis inte bara att flytta från utanockså från . I och med det menar jag att väl-färden i kan lösas enbart av oss.Vi kommer att påverkas av vad som händerutanför vårt lands gränser. Det är det vi pratar om närvi säger att vi har fått en gränslös politik.Vad jag har kommit fram till är därför att ,av solidaritet och för att skapa en stabil framtid förjobben, för ekonomi, för våra enskilda ochför medborgare, behöver en Europapolitikfullt ut.Jag vill sluta med att läsa för er ur en av Sverigeslokaltidningar, som ju häri debatten kallade DN. Det står så här: "Stockholmhar ett guldläge när tiderna blir bättre. Bortsett frånamerikanska städer är bäst i världen på attgöra kunskap till affärer, enligt en ny rapport. Stock-holm slår städer som . "Med det vill jag säga att jag vill göra det möjligtför hela , också "Centerland", som ju pratade om, att växa, och inte bara för Stock-holm.Anf. 114 ():Fru talman! Det är nu drygt kvar tillssvenska folket i en omröstning ska avgöra om vi skavara med i den gemensamma valutan euron. Debatteni dag ger en försmak om den debatt som kommer attföregå beslutet. Vi har hört många kloka inlägg somtalar både för och emot ett införande av euron också iSverige.Precis som jag gjorde inför folkomröstningen somföregick medlemskap i vill jag poängte-ra vikten av samarbete inom den europeiska unionen.Det handlar ytterst om fred, men också om att delta,om att vara med och om att påverka utvecklingen avEuropa och av vårt land i Europa.För mig innebär euron ytterligare ett steg i integ-rationen som vi i har våra traditio-ner och vårt sätt att forma ett samhälle för alla. Densvenska välfärdspolitiken har, kan man säga, tjänatoss väl. Euron kommer att bli ytterligare en byggstenför att trygga att vi i kan föra den politik förvälfärd som vi vill föra utan att riskera att valutaspe-kulationer undergräver våra gemensamma finanser.Socialdemokratiska mål som arbete åt alla och ettlagstiftat skyddsnät med trygghet har fört med sig attbland annat vi kvinnor i har större möjlighe-ter till egen karriär än många andra kvinnor i världen,även i andra europeiska länder. Det ser vi inte minst istatistiken vad gäller kvinnors deltagande i arbetsli-vet. Vi ser det också på kvinnors delaktighet i sam-hället i stort - även om det kunde vara bättre påmånga håll.Därför är det viktigt att poängtera att förutsätt-ningarna för att behålla vår välfärdsmodell, vår för-äldraförsäkring och vår a-kassa, vår grundläggandetrygghet för alla, inte äventyras av att vi inför euron.Den svenska välfärden kommer även attbeslutas i . Däremot kommer euron att vara enkälla till trygghet och stabilitet som ger välfärden enstabilare ram.Vår välfärd bygger till stor del på vår offentligasektor, vilken även är många kvinnors arbetsmarknad.I diskussioner om införandet av euron har det före-kommit diskussioner och spekulationer om den of-fentliga sektorns framtid.Visserligen kommer vi inte längre att kunna de-valvera eller höja räntan, men även om vissa beslutfattas tillsammans med övriga länder så kommer viäven i fortsättningen att själva bestämma om skatteroch satsningar på förskola och vård i Sverige.Det som vi ska fortsätta att förbereda innan vi gårmed är att ha en stabil ekonomi och reserver att an-vända vid dåliga tider om så behövs. Här hänger detpå oss - på oss svenska politiker. För att inte äventyrajobben och välfärden vid lågkonjunktur ska vi hatänkt igenom alla risker och förbereda oss för attmöta dem.Vi socialdemokrater har tillsammans med fackfö-reningsrörelsen bildat en arbetsgrupp som ska utfor-ma förslag till hur denna beredskap ska kunna utfor-mas. Vilken form vi sedan väljer att föreslå vet jaginte , men jag förstår att det kommer att kosta litevid goda tider så att det finns något att ta av vid dåli-ga.Fru talman! Vi måste också vara realister. Ettutanförskap kommer också att kosta. Om än valuta-risken är aldrig så liten så finns den där. När investe-rare ska besluta vilka länder de vill satsa pengar i - ja,då är det självfallet till fördel för de länder som harlägre risker.Fru talman! En annan sak som är viktig med eu-ron är möjligheten att jämföra priser. har klart högre priser än övriga EU. Med euron kanvi jämföra priser över gränserna. Då ökar konkurren-sen och då kan vi också få ned priserna även i Sveri-ge. Men vi ska inte överdriva. Det räcker inte baramed euron. Vi behöver aktiva organiserade konsu-menter också. När vi jämför handlar det ju inte baraom pris utan också om kvalitet på det som vi köperoch om den service som vi kan få.Det går inte att räkna hem vinsten av ett medlem-skap i EMU med någon matematisk formel, för detfinns både för- och nackdelar. För oss alla är det enmängd olika faktorer som måste vägas samman.Det som jag tycker är särskilt viktigt är att vi värnarden generella välfärden. Vi har en hög grad av trygg-het i . Om vi ska kunna bibehålla den så måstevi ha en stabil ekonomisk politik och stabila förut-sättningar för att driva en aktiv välfärdspolitik och enaktiv fördelningspolitik. Då är utanförskapet en osä-kerhet och en risk som vi inte har råd med.Debatten i kommer att fortsätta vad gällervälfärden. Högerkrafter kommer att fortsätta att sägaatt vi ska sänka skatten, och vi socialdemokraterkommer att fortsätta att säga att vi vill behålla entrygghet och en välfärd för alla. De här debatternakommer som sagt att fortsätta, och vi kommer inte attbli överens. Men det kommer fortfarande att varavåra debatter. Euron tar inte ifrån oss någon maktöver den svenska välfärdspolitiken. Den tar inte hellerifrån oss något ansvar. Men den ger politiken stabila-re förutsättningar.Egentligen handlar det om samma grundläggandefråga som i riksdagsvalet. Är det så att vi kan själva ivalutapolitiken eller är det så att vi bäst löser frågornatillsammans? Precis som i riksdagsvalet hoppas jagatt svenska folket kommer att tycka att det blir bättreom vi arbetar tillsammans.Anf. 115 ():Fru talman! Det betänkande som vi har diskuterati kammaren handlar om den gemensamma va-lutan. Jag tycker att det har varit en intressant debatt.En hel del klargöranden har kommit fram i den härstora frågan.Jag har länge tyckt att eurofrågan har varit en vik-tig fråga att diskutera. Jag ser fram emot årets debattfram till folkomröstningen.Som metallarbetare i har jag mångagånger på nära håll sett hur beroende vi är av våromvärld och hur mycket vår omvärld kan påverkaoss. I mitt jobb kan jag bokstavligt talat se världs-konjunkturerna komma och gå. Får vi in en ordereller får vi inte in en order? Har vi jobb eller har viinte jobb? Det beror mer på vad som händer på bör-sen i och än på det som vi kanbestämma hemma i . Därför måste vi sam-arbeta med andra om vi vill kunna ha ett inflytande.Förr räckte det med att samarbeta inom . I dagär även för litet. Vill vi ha en möjlighet attpåverka vår vardag så måste vi samarbeta med andraländer. Det är en lång svensk tradition att göra så - attse till att vi är med där besluten fattas.Det är inte det att jag inte ser några fel och bristermed den gemensamma valutan. Det är klart att alltinginte är bra som det är . Men om vi ska ha enmöjlighet att vara med och fatta beslut och påverkaden vardag som vi lever i så måste vi vara där beslu-ten fattas. Vi kan inte stå utanför och hoppas att deländer som är med i gemenskapen automatiskt ska tahänsyn till våra önskningar. Det är lite som att försö-ka spela ishockey från läktaren. Visst kan man hasynpunkter både på vad spelare gör och hur domarendömer, men om man vill vara med i matchen så fårman ge sig ut på planen.Fru talman! Det finns många goda argument tillatt ska vara med i . Det finns mångapraktiska fördelar. Det blir enklare att resa. Det blirenklare för företag att handla över gränser. Det geross konsumenter en större möjlighet att jämföra prisermellan olika länder. Detta är något som inte ska un-derskattas. Euron kommer att underlätta vardagen förmånga svenskar.Men för mig som kommer från så ärkanske tryggheten för jobben den viktigaste frågan idessa dagar. Det finns de som påstår att ett medlem-skap skulle hota jobben. Jag tror precis tvärtom. Denotrygghet och instabilitet som ett utanförskap för medsig är det som verkligen hotar jobben.För några dagar sedan läckte nyheten ut om attSaab i skulle skära ned med 1 300 arbets-tillfällen. Det går naturligtvis inte att klart veta omsituationen hade varit någon annan om vi redan hadevarit med som medlemmar i . Men vi vet säkertatt med en marknad med 300 miljoner invånare ochkonsumenter så blir det naturligtvis mycket enklareför svensk industri att konkurrera i och med att detskulle finnas en gemensam valuta. Det hade stärktSaabs ställning och det hade förstås tryggatjobben. Likadant är det för alla andra stora och småföretag, men tydligast blir det när det gäller exportin-dustrin och de jobb som finns där. Ett utanförskapinnebär helt enkelt större otrygghet för svenska lönta-gare.När man väger för- och nackdelar mot varandra ärtryggheten för jobben ett mycket tungt vägande skälför att ska ansluta sig till euron.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )7 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionAvskaffande av domstolsliknande nämnder av BoLundgren m.fl. (m)Motionen väcktes med åberopande av 3 kap. 15 §riksdagsordningen om rätt att väcka motion medanledning av händelse av större vikt.Frågan om hänvisning av motionen till utskottskulle behandlas vid sammanträdet tisdagen den10 december.Motionen hade följande lydelse:Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen gör en översyn avordningen med domstolsliknande nämnder (juridisk-politiska nämnder) som utövar rättsliga funktioner ienlighet med vad som anförs i motionen.Motiv för vårt förslagEfter höstens riksdagsval har flera misstankar omatt det förekommit valfusk både i riksdagsvalet och ikommunalvalet i framförts. Vissa av hän-delserna har polisanmälts och utreds nu.Några av dessa händelser har också legat tillgrund för att valen överklagats.Val till och till kommuner och landstingöverklagas till valprövningsnämnd. Dennabestår av en ordförande som skall vara eller ha varitordinarie domare samt sex andra ledamöter. fördelas mellan partiernaproportionellt utifrån valresultatet. Nämndens beslutkan inte överklagas.Nu gällande ordning innebär således att partiersom anklagas för valfusk själva har att delta i pröv-ningen av huruvida anklagelserna har grund. Det ären tveksam ordning, trots att valprövningsnämndenleds av en lagfaren domare. Vad som är rätt och fel idessa sammanhang borde enligt vår mening överhu-vud tagit inte avgöras av institutioner som inbegriperde politiska partierna utan av organ som står helt fria.Särskilt anmärkningsvärd blir naturligtvis situa-tionen om valet ger till resultat att ett parti får egenmajoritet i nämnden. En anmälan om misstänkt fuskav detta parti skulle då kunna avgöras av partietsjälvt.De fria och korrekta valen är demokratins kärna.Det får aldrig finnas något utrymme för tvekan om attvalen går riktigt till och att fusk bedöms på ett objek-tivt sätt. Själva den sammansättning valprövnings-nämnden givits säkerställer inte allmänhetens tilltrotill det demokratiska systemet i dessa hänseenden.Valprövningsnämnden har en sammansättningsom emellertid inte är unik. En likartad sammansätt-ning har flera andra statliga nämnder. Den senastetidens diskussion om valet i reser den merprincipiella frågan om det inte är tid att i ett vidareperspektiv se över systemet med att överlåta rättsligafunktioner till domstolsliknande nämnder. Det gällerdesto mer som dessa nämnders sammansättning kantänkas stå i konflikt med den europeiska konventio-nen om skydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna (),Artikel 6 om rätt till domstolsprövning.För att allmänhetens tilltro till det demokratiskaoch rättsliga systemet inte skall urholkas bör reger-ingen tillsätta en utredning för att pröva hurde domstolsliknande nämnderna kan avskaffas för attersättas med rent juridiska nämnder eller motsvarandeinstitutioner.Stockholm den 5 december 2002Bo Lundgren ()()()Per ()()()()()()de ()()Anmäldes och bordladesMotionermed anledning av förs. 2002/03:RR8 Riksdagensrevisorers förslag angående familjehemsvården2002/03:So8 av m.fl. (kd)2002/03:So9 av m.fl. (v)med anledning av förs. 2002/03:RR4 Riksdagensrevisorers förslag angående nationella mål ikommunernas äldreomsorg2002/03:So10 av . (m)2002/03:So11 av m.fl. (kd)2002/03:So12 av m.fl. (v)betänkande2002/03:KU1 Utgiftsområde 1 Rikets styrelseKulturutskottets betänkande2002/03:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier,trossamfund och fritid8 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 9 december2002/03:86 av () till statsrådetMona SahlinRättssäkra val2002/03:87 av () till justitiemi-nister insatser mot hatbrott2002/03:88 av Per () till statsminister kontrollmakt2002/03:89 av () till jord-bruksminister i och det svenska torskstoppet2002/03:90 av () till finansmi-nister för stiftelser2002/03:91 av Per () till finansministerBosse RingholmRättssäkerheten och egendomsskatternaInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 17 december.9 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 9 december2002/03:265 av () till justitie-minister insatsstyrkan2002/03:266 av () till justitiemi-nister situation i Falun2002/03:267 av () till miljöministerLena SommestadNaturreservat2002/03:268 av () till miljöministerLena SommestadTorskfisket2002/03:269 av () till miljöminis-ter vatten i Öresund2002/03:270 av () till miljöministerLena SommestadKairo + 102002/03:271 av () till när-ingsminister svenska företagsklimatetFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 17 december.10 § Kammaren åtskildes kl. 17.48.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början till ajourne-ringen ,av tredje vice talmannen därefter till och med 6 §anf. 34 (delvis),av andre vice talmannen därefter till och med anf. 41(delvis),av förste vice talmannen därefter till och med anf. 80(delvis) ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.