prot · GP0979 · 2002-03-08 00:00:00 — Detta gäller särskilt i ett fall som detta,eftersom en utvidgning av tillämpningsområdet förden reducerade skattesatsen till att avse endast vissatyper av danstillställningar riskerar att medföra storaavgränsningsproblem.Anf. 66 ():Fru talman! Jag tackar finansministern för svaret.Ministern tecknar en bakgrund här, och säger sedanatt han mot den bakgrunden inte finner några skäl attförändra mervärdesskattelagstiftningen när det gällerdansbandskulturen.Mervärdesskattelagstiftningen ska vara tydlig,konsekvent och innehålla så få särbestämmelser sommöjligt, säger finansministern. Den uppfattningendelar jag fullt ut. Men anser ministern verkligen att såär fallet när det gäller kulturmomsen? Är dentydlig och konsekvent?Låt mig ta ett litet, kanske smått raljant, exempelsom ändå är relevant i sammanhanget. En av vårapolitiskt sakkunniga var på bio . Honoch hennes man betalade för biljetterna. Däravvar momsen 20:38, dvs. Så långt är allt gott ochväl och enligt gällande regler. Men är det så på Skandiabiografen här i visar So-und of Music enligt ett populärt engelskt koncept somman kallar för sing along. Det går ut på att publikendeltar aktivt genom att sjunga med i de populäranumren. Med tanke på den aktiviteten borde kanskevår medarbetare och hennes man ha betalat 25 %moms på sina biljetter. Borde man kanske titta litenärmare på fenomenet sing along? Tänk om man stårupp i bänkarna och t.o.m. tar sig en liten svängom tilltonerna av ! Då blir det ju dans heltplötsligt, och då är man farligt nära skattesmitning,eller hur?Detta kanske är lite raljant, men de nuvarandereglerna leder lätt till den här typen av resonemang.Man kan inte frigöra sig från en känsla av att detfinns ett slags kvalitetstämpling vad gäller kultur-momsen: låg moms på det som ibland betecknas somfinkultur och högre beskattning av den mer folkligakulturen. Dansbandsmomsen är ett exempel på detta.Finansministern hänvisar till EG:s sjätte mervär-desskattedirektiv, och förvisso har vi att rätta oss efterde regler som vi förbundit oss att följa. Jag uppfattardock att finansministern själv är ganska glidande iformuleringarna i sitt svar. Det är enligt min uppfatt-ning inte klart om det går att reducera skattesatsen fördanstillställningar, säger finansministern. Jag måsteställa frågan om ministern och departementet överhuvud taget har ägnat någon större uppmärksamhet åtden här frågan. Har den prövats på allvar?Med all respekt för direktiven vill jag säga att detalltid finns ett tolkningsutrymme. I det här fallet ärdet uppenbarligen så. Vidare är inte ens EG:s sjättemervärdesskattedirektiv något orubbligt och för evigtfastlåst. Jag vill här ställa följande fråga: Ärfinansministern beredd att pröva och eventuellt försö-ka få acceptans för en översyn av kulturmomsen?Specifikt handlar det om dansbandsmomsen.Det skulle gälla en översyn inom ramen för tolkning-en av nuvarande direktiv eller ett arbete för att för-ändra de direktiven. Finns det någon sådan ambition,eller är den här frågan möjligen för smal?Anf. 67 ():Fru talman! Det här är en knepig fråga. Dans-bandsmomsen följer normalskattesatsen medankonserter, cirkus, bio, opera, balett osv. beskattas med6 %. Detta är en märklig historia. När Sven-Ingvarsspelar upp till dans tas det ut , men när sammaorkester spelar på är momsen6 %.Dans är en gammal svensk tradition som behöverbevaras och bör anses som kultur. Som känns det ibland som om finkultur när det gällerskattesatsen ställs mot något annat som man ser litesnett på. Det är märkligt att sällskapsdans beskattasmed men egyptisk magdans med 6 %.Sällskapsdans ska enligt skolans läroplan ingå iidrottsundervisningen och är något som man verkli-gen borde stödja. Den främjar ju folkhälsan, och jagtycker att den inte ska straffbeskattas med högremoms än t.ex. för idrott.Den nuvarande ordningen inbjuder också tillkringgående av regler. Det är möjligt att man när manannonserar en danstillställning ska tala om "mixadidrottsövning" för att få lite lägre moms.Jag sitter i kulturutskottet och är lite engagerad ide här frågorna. Vi ansvarar där inte bara för kulturutan även för idrott. Jag kan ge ett annat exempel påhur momssatserna slår väldigt snett, nämligen skid-liftsmomsen. Skidliftar blev för ett antal år sedanklassade som transportmedel. Sedan sågs reglerna förtransportmedel över, och man bestämde sig för attskidliftar inte längre skulle vara transportmedel, ochde fick behålla den högre momsen.Detta ledde till att dessa frågor helt plötsligt ham-nade i näringsutskottet. När , , m.fl. åker slalom idkar de nä-ringsverksamhet och beskattas , medanAnnika stora framgångar inom golfspor-ten beskattas med 6 %.Kulturmomsen är ett sammelsurium. Finansmi-nistern vill ha en tydlig och konsekvent moms sominnehåller få särbestämmelser. Jag håller fullständigtmed finansministern om detta. Vi har från Centerpar-tiet väckt en motion om en översyn av kulturmomsen.Det kan inte vara rimligt att det inte riktigt är klartvad som gäller. Man bör förutsättningslöst se övervilka regler som ska gälla för kulturmomsen. Ställersig finansministern bakom det resonemanget?Anf. 68 Finansminister ():Fru talman! Det exempel som anför vi-sar, även om det var något skruvat, att det är väldigtsvårt att hitta regler som kan utesluta varje form avotydlighet på området. Jag tror att det, även om viförsöker undvika att förlänga listan över undantag,ändå alltid kommer att finnas enstaka exempel somkan utformas på sådant sätt att det kan väckas endiskussion vilken momssats som ska tillämpas.Skälet till att vi på ett antal punkter inom kul-turområdet har etablerat en lägre momssats är att del av de kulturyttringar med en lägre momssatssom vi har inte har någon som helst form av vinstin-tresse. Det finns ofta ett starkt samhällsengagemangpå de här områdena, och det har varit rimligt bådemed tanke på EG-lagstiftningen och med tanke på våregen lagstiftning att ge dessa bättre skatteförutsätt-ningar.Varje ytterligare undantag skapar dock i sin turnya gränsdragningsproblem. Jag tror därför att omman skulle göra en förändring av dans-bandsmomsen, skulle detta i sin tur leda till ytterliga-re krav på ändringar på andra områden. Därför tyckerjag att den avvägning som är gjord är den bästamöjliga för stunden. Att vissa kulturaktiviteter saknarkommersiellt inslag motiverar att de får en lägremoms.Anf. 69 ():Fru talman! Jag tolkar det sista som ministern sä-ger så att det för dagen inte finns någon ambition attgöra någon förändring på det här området.Vi har totalt sett ett högt skattetryck i . Attsänka skattetrycket och framför allt att fördela det påett rättvisare sätt än vad Socialdemokraterna åstad-kommit är en viktig uppgift. Men det är också viktigtatt de skatter som vi tar ut upplevs av människornasom något så när rimliga. Det handlar då både omnivåerna och om konstruktionen.Vad gäller området kulturmoms inklusive t.ex.dansbandsmomsen kan man faktiskt inte säga attlagstiftningen är tydlig och konsekvens. Den är möj-ligen tydlig men definitivt inte konsekvent.Ett exempel på den här inkonsekvensen får man iRSV:s momshandledning om vad som ska betecknassom idrott, något som också har tagits upp av BirgittaSellén. Idrott ska beskattas . Till idrott räk-nas jazzdans, aerobics och workout, dock inte dans pårestaurang, på hembygdsgård, på nöjesfält eller iFolkets park. Alltså: för jazzdans men för dans iFolkets park 25 %.Skillnaden är visserligen tydlig vad gäller mom-sen, men hur tydlig den är för den danslystne låter jagvara osagt. Konsekvensen är ju obefintlig.Mervärdesskattelagstiftningen är förvisso intelättöverskådlig. Jag kan hålla med finansministern omatt man ska ha så få särbestämmelser som möjligt.Enkelhet och tydlighet är bra nyckelord på området.Just därför finns det skäl att se över den här beskatt-ningen i dess helhet, men det får möjligen bli en dis-kussion i ett annat sammanhang. För dagen handlardet om en av de särbestämmelser som är otydliga.Ministern säger nu att det skulle leda till avgräns-ningsproblem om man sänkte momssatsen för danstill . Jag undrar om man inte snarare skulle mins-ka mängden av avgränsningsproblem med en sådanåtgärd. Man skulle t.ex. inte behöva skilja mellanjazzdans och gammaldans, som man nu får göra. Hurska man kunna dra den gränsen på ett rimligt och förmänniskor begripligt sätt? Som det är nu beskattarman jazzdans och gammaldans i Folketspark . Det är inte rimligt, konsekvent ochtrovärdigt. Det upprätthåller inte trovärdigheten förskattesystemet.I avvaktan på de mera övergripande åtgärder somjag tycker behövs kunde man börja rensa lite grann isnårskogen.Anf. 70 ():Fru talman! Jag fick inte något svar på frågan omen förutsättningslös översyn av kulturmomsen. Jagskulle gärna vilja veta hur finansministern ser på denfrågan.Jag visste vidare inte att jazzband behandlas an-norlunda, men det var intressant. Det förklarar kanskevarför så många orkestrar spelar jazzigt ute pådanstillställningar. De har kanske kommit överens omdet med dem som organiserar tillställningarna.Jag har i samband med detta talat med flera dans-bandsorkestrar. Man säger därifrån att det i principinte gör så mycket om det läggs på en hög moms,bara den är rättvis och inte slår snett. Det är därförsom vi säger att man förutsättningslöst måste titta påhur momsen ska utformas.Ett annat exempel som handlar om kulturen harnyligen trätt i kraft, nämligen sänkningen av bok- ochtidskriftsmomsen.Redan nu ser vi hur man funderar på hur man skakunna kalla en publikation för tidskrift för att kunnafå lägre momssats. Det finns sådana exempel. En delfunderar på om man kan kalla en publikation för bokeller om man inte kan göra det.Det blir spekulationer. Därför bordeman förutsättningslöst verkligen titta på hur det skabli rättvist. Det är inte lätt att skilja mellan det som ärkultur och det som inte är kultur, men det måste i allafall gå att göra ett tappert försök.Anf. 71 Finansminister ():Fru talman! När jag hör i principargumentera för en högre moms för en del av denkulturverksamhet som beläggs med den lägstamomsen blir jag något förvånad. Själva idén bakomden lägre momsen, som jag gärna vill försvara, är attden ska används för kulturaktiviteter där man kansäga att det inte finns något som helst kommersielltintresse i sammanhanget. När det inte finns någraförutsättningar att tjäna pengar är det rimligt att manhar en lägre moms.Jag är varm anhängare av jazzkonserter, eftersomjag själv tycker att jazz är en utmärkt musikform. Jagtror att det också visar att man inte kan föra in enlägre momsnivå när det finns kommersiella intressenmed. Då kommer man att få nya gränsdragnings-problem.Birgitta använder ett exempel som gällerbokmomsen. Om det ger upphov till nya konstellatio-ner är det ett argument för att man bör varaförsiktig med ytterligare momssänkningar på kul-turområdet.Jag vet att det alltid kommer att finnas konfliktereller gränsdragningsproblem av olika slag, men jagtycker inte att vi har anledning att skapa fler gräns-dragningsproblem genom att göra ytterligare juste-ringar. Därför tycker jag att vi kan leva med de för-hållanden vi lever med . Jag har därför ingenavsikt att komma med förslag till förändringar pådetta område.Anf. 72 ():Fru talman! Gränsdragningsproblem får vi levamed i nuvarande system, och en mer genomgripandeöversyn av mervärdesskattelagstiftningen är en nöd-vändighet. Vi ser fram emot att det görs. Men i av-vaktan på det skulle man kunna rensa en del i densnårskog som finns . Det skulle inte leda tillstörre otydlighet utan snarare till bättre tydlighet.Dansen är en kulturyttring med stor folklig bredd.Om jag vill försöka vara lite vitsig kan jag säga attden är en verklig folkrörelse. Det är en kulturform därmänniskor kommer nära varandra.Utöver de namnkunniga professionella dansban-den finns det en stor mängd människor som ägnar sigåt att roa och underhålla andra på det mer amatörmäs-siga planet. När man kommer ned på det planet ärockså de ekonomiska villkoren viktiga.När vi en gång argumenterade för en sänkning avmomsen på böcker gjorde vi det från kulturpolitiskautgångspunkter. Så är det också när det gäller dansen.Om man genom en lägre moms kan stimulera boklä-sandet - det tror vi - kan man säkerligen också sti-mulera fram fler mötesplatser för människor, där dekan umgås under trivsamma former och till rimligakostnader, genom att justera momssatsen just när detgäller dans.Detta är uppenbarligen en alldeles för smal frågaför finansministern. Det konstaterar jag till följd avdagens debatt. För många människor är det inte ensmal fråga. Det är en viktig och bred folkrörelse, somjag sade. Många följer frågan med intresse. Jag be-klagar att ambitionsnivån inte är högre hos finansmi-nistern på detta område.Anf. 73 Finansminister ():Fru talman! Vi eftersträvar en så enhetlig skatte-lagstiftning som möjligt, med så få undantag sommöjligt. Vi har gjort ett antal undantag som gällerframför allt olika kulturaktiviteter. Jag tycker att detfinns ett väldigt bra skäl för de undantagen, nämligenatt det gäller kulturaktiviteter som inte har någotkommersiellt inslag.När det gäller dansbandsverksamhet finns det up-penbarligen tydliga kommersiella intressen. Att förain en lägre momssats här skulle faktiskt skapa flerproblem än möjligheter för den del av dansbands-verksamheten som möjligen inte är av kommersiellkaraktär.Därför tycker jag att linjen vi har, dvs. att det somär rent kommersiellt har en högre momssats och detsom är rent kulturellt har en lägre momssats, är rim-lig. Sedan inser jag att det alltid kommer att finnasgränsfall, men vi skulle snarare öka på mängdengränsfall om vi skulle göra en justering när det gällerdansbandsverksamheten.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 2001/02:251 ominflationenAnf. 74 Finansminister ():FruFruFru talman! har frågatom jag avser att ta några initiativ för att tillåta högreinflation i eller i euroområdet.Riksbanken har ansvaret för penningpolitiken.Enligt riksbankslagen är målet för verk-samhet att upprätthålla ett fast penningvärde. I Riks-bankens precisering anges att målet för penningpoli-tiken är att begränsa inflationen till med en tole-rans för avvikelser från denna nivå . Regeringen står bakom Riksbankensmål.En hög och kraftigt varierande inflation är skadligför ekonomin. Det är därför vi i har bekämpatinflationen. Ett tydligt och trovärdigt inflationsmålhar varit och är en viktig del i den politik som gjortdet möjligt att kombinera hög tillväxt med låg infla-tion.Den senaste tiden har inflationen varit högre änmålet, och den underliggande inflationen har legatöver den övre gräns som har ställt upp.Under andra perioder har inflationen varit lägre änmålet. En framgångsrik prisstabiliseringspolitik ute-sluter inte att priserna varierar på kort sikt. Sådanavariationer är ett naturligt inslag i en marknadseko-nomi, och de påverkar naturligtvis inte inställningentill inflationsmålet. Det är uppgift attbedöma och dra slutsatser av utvecklingen.Även i euroområdet är prisstabilitet det övergri-pande målet, fastlagt av medlemsstaterna. Det ärECB-rådets sak att precisera detta mål. deltarsom bekant inte i valutaunionen. Det finns därföringen anledning för mig att diskutera den europeiskacentralbankens målformuleringar eller att jämföradem med den svenska mål. Det kan ändåkonstateras att skillnaderna är relativt små och att vihar det övergripande målet om prisstabilitet gemen-samt.En öppen och levande diskussion om utformning-en av den ekonomiska politiken och de ekonomiskainstitutionerna, både i och i , ärett naturligt och välkommet inslag i den allmännadebatten och kan inte skada inflationsmålets trovär-dighet.Anf. 75 ():Fru talman! Min interpellation är ställd med an-ledning av att den socialdemokratiske chefsekonomeni en debattartikel pläderade för en hög inflation iSverige och i . Av det skälet har det också sittintresse att ta del av vad den socialdemokratiske fi-nansministern tycker.Sandro Scocco hävdade nämligen att det vore bramed en hög inflation för tillväxten och jobben inteminst i . Han tyckte av dettaskäl också att det vore bra om man i och iEuropa reviderade målen.Detta är bakgrunden till att jag har ställt frågan tillfinansministern. Tyvärr blir det inte något riktigt svar.Finansministern avslutar med att säga att det är bramed en diskussion om de olika målen, men självdiskuterar han dem över huvud taget inte.Jag tycker att det är av intresse att få veta om fi-nansministern delar uppfattningen att det skulle kun-na vara bra med en hög inflation i eller i Sve-rige, eller om han tar avstånd från det. Genom att intekomma med en egen uppfattning verkar det lite somom han vill hålla dörren öppen.I debatten både i och i ser vi attfler och fler inom socialdemokratin och dess syster-partier börjar plädera för att man hellre ska släppafram inflationen än göra de viktiga förändringar somkan leda till att man kan hålla nere inflationen.Av finansministerns svar framgick det också atthan anser att det är som genom sin pen-ningpolitik har ansvaret för att hålla nere inflationen.Det är sant. Det är som har ansvaret förpenningpolitiken. Men det innebär inte att regeringenmed sin finanspolitik och sin reformpolitik inte skulleha ett ansvar.De länder i som varit mest framgångsrikamed att hålla nere inflationen, inte bara genom pen-ningpolitik utan också genom reformpolitik, är deländer som har den största tillväxten och den bästautvecklingen både när det gäller jobb och välfärd.Jag skulle ändå vilja framhärda med att ställa frå-gan till finansministern om hur han förhåller sig tillden artikel och de resonemang som den socialdemo-kratiske chefsekonomen för fram. Är det bra med enhög inflation, i eller i , eller är detta enuppfattning som finansministern tar avstånd från?Anf. 76 Finansminister ():Fru talman! Det svenska folket har smärtsammaerfarenheter av hög inflation, inte minst under rege-ringen när inflationenvar tvåsiffrig. Den kombinerades dessutom med väx-ande budgetunderskott och växande statsskuld. Dentypen av inflation, kombinerad med andra ekonomis-ka obalanser, vill vi inte se i framtiden.Jag har svarat på hans fråga. Jagkan gärna upprepa svaret, eftersom det i svaret sägsmycket tydligt att regeringen står bakom Riksbankensinflationsmål på , ± . Det är faktiskt ett svarpå den fråga som ställer, vilketinnebär att han har fått det svar som han efterfrågar.Om sedan inte vill ha någon fridebatt kan jag inte förhindra honom att säga det. Jagtycker att det är bra att det finns en fri debatt, ochman får gärna plädera för både den ena och den andrauppfattningen. Men regeringens uppfattning är väl-digt tydlig, . Vi har ett prisstabili-tetsmål som är detsamma som vi haft ,och vi har inga andra uppfattningar.Anf. 77 ():Fru talman! Jag måste ha tryckt på knappen förCarl Bildt-resonemanget och 1991-1994.Jag ställde frågan hur man ska förhålla sig till detresonemang som den socialdemokratiske chefseko-nomen fört fram. Jag tycker precis som finansminis-tern att det är bra med en fri debatt. Jag skulle baravilja att finansministern också deltog i den debattenoch svarade på hur han förhåller sig till de resone-mang som fanns i den artikeln.Jag kan också uppfatta att regeringen står bakomRiksbankens inflationsmål, men hur ser man på detnär påfrestningarna blir större? Det är ju det vi nu ser.Nu ser vi större och tyngre påfrestningar när det gäl-ler inflationen. Vi har ett växande inflationstryck i envikande ekonomi. Dessutom har vi en konjunktur-uppgång framför oss , oavsett när denkommer. Om det bara är penningpolitiken som skagälla får vi då antingen högre räntor som stryperuppgången, eller så släpper vi fram inflationen därföratt det blir för svårt att hålla den nere.Mot den bakgrunden kan det vara intressant attveta hur finansministern i en fri och öppen debattförhåller sig, utan att han för den skull ska behövatala om 1991-1994 eller att jag ska behöva tala om80-talet. Vad det gäller är hur det förhåller sig nu.Annars blir beskedet bara just det mycket korta attregeringen står bakom inflationsmål.Det är i och för sig bra. Men hur ser man lite grannvidare på de resonemang som förs, i systerpartier ochinom det egna partiet, när frågan verkligen ställs påsin spets? Kommer man att klara inflationsmålet utanatt slå tillbaka med räntor, eller är man beredd attgenomföra andra strukturreformer? Känner regering-en själv ett ansvar för att hålla nere inflationen genomatt göra sådana förändringar att inte räntorna måstestiga för att strypa en konjunkturuppgång?Jag tycker att detta resonemang om inflationensom sådan hör hemma i en fri och öppen debatt. Jagförstår verkligen inte hur finansministern kan säga attjag inte skulle vara för en fri debatt. Jag har ju tagitinitiativ till en debatt, och jag ber finansministern attdelta i den. Är det så att det resonemang som chefse-konomen fört fram har någon resonans inom rege-ringen? Är det så att regeringen anser att det bara ärRiksbanken som har ett ansvar för att hålla nere in-flationen och inte regeringen? Det är väl frågor somockså hör hemma i en fri och öppen debatt.Anf. 78 Finansminister ():Fru talman! Erfarenheter på det ekonomiska om-rådet är oerhört viktiga att ta vara på för framtidaekonomisk politik. Det var därför jag erinrade om denrekordinflation vi hade under regeringsår.Det är ingenting som vare sig svenska folket efter-strävar att få tillbaka eller vi vill ha med i dagensekonomiska politik.Nu säger att han har förstått, ac-cepterar och tycker att det är bra att regeringen har ettprisstabilitetsmål som är detsamma som Riksbankens.Det är ändå en gemensam utgångspunkt. Då kan jagfortsätta med att säga att ju också ärväl medveten om att regeringen exempelvis i densenaste budgetpropositionen, i finansplanen, mycketutförligt argumenterar för en ekonomisk politik somunderstöder en prisutveckling som håller detta pris-mål. Vi har också sett stora framgångar under senaretid med att arbetsmarknadens parter har tagit ansvarför en löneutveckling som har understött detta pris-mål.När det gäller arbetsmarknadens parter deltar juarbetsgivare och företag inte bara i löneförhandlingar,utan företagen är i allra högsta grad också ansvarigaför prissättningen. Jag har stort förtroende för attprisfrågorna hanteras på ett allvarsamt sätt av våraföretag och att företagen bidrar till att hålla nere pris-utvecklingen så att vi kan uppfylla de prisstabilitets-mål vi har.Regeringen har dessutom i budgetpropositionen ihöstas, vilket också är starkt med-veten om, mycket kraftigt markerat vikten av att viskärper konkurrensen i näringslivet. Den konkurrens-situation som tyvärr på många områden är mer ellermindre obefintlig i det privata näringslivet i dagslä-get, med asfaltkarteller och alla andra kartellbildning-ar som diskuteras, måste skärpas ordentligt för attmedverka till en lägre prisutveckling. Det är rege-ringens ambition att understödja en sådan ekonomiskpolitik och en sådan utveckling så att vi kan hållavåra låga prisnivåer även i fortsättningen.Jag hoppas att näringslivet vill hjälpa till på denpunkten. Inte bara bör det träffas bra löneavtal mellanarbetsmarknadens parter, utan näringslivet kan ocksåbidra till en låg prissättning genom att skärpa konkur-rensen ordentligt. Där finns det anledning för rege-ringen att återkomma till med en rad för-slag. har min kollega lagtfram ett förslag när det gäller just kartellbekämpning.Även på många andra områden är vi beredda att åter-komma för att skärpa konkurrensen i näringslivet ochdärmed se till att vi får en låg prisnivå och undvikerden hiskliga 10-12-procentiga inflationsnivå som vihade under . 79 ():Fru talman! Om man vill vara seriös och läsa his-toria kan man faktiskt titta ända tillbaka till 80-taletoch därmed lära sig att höginflationspolitiken knäck-tes genom en politik som fördesmed instämmande också från den socialdemokratiskaoppositionen, eftersom det var så viktigt att få nedinflationen. Dagens mål för verksamhetsattes under den tiden.