prot · GP0977 · 2002-03-06 00:00:00 — I miljö- och jordbruksutskottets be-tänkande nr 17 behandlas ett antal motionsyrkandenfrån den allmänna motionstiden åren 1999, 2000 och2001 om trädgårdsnäringen och dess förutsättningar.Eftersom vår motion 2001/02:Sk417 om yrkes-mässig trädgårdsodling av formella skäl har, vilket vibeklagar, remitterats till skatteutskottet och socialför-säkringsutskottet, har våra förslag om förbättradevillkor för trädgårdsnäringen inte behandlats i dettabetänkande. Mot den bakgrunden har vi valt att ireservation 1 ansluta oss till mo-tion i de delar där den överensstämmer med våraförslag.Vi hade givetvis föredragit att våra förslag hadefått en övergripande behandling i miljö- och jord-bruksutskottet, men så har icke varitmöjligt. Vi kommer dock nära att följa frågan omträdgårdsodlingens konkurrensförhållanden ochkommer att i andra sammanhang ta upp frågor ombl.a. sänkt skatt på diesel och avskaffande av skattenpå handelsgödsel och i övrigt kostnadsnackdelar somdrabbar svensk trädgårdsnäring i förhållande till and-ra EU-länder.I reservation nr 1 framhålls att regeringen skynd-samt bör återkomma till med förslag sominnebär ett rättvisare beskattningssystem och en medandra EU-länder mer jämlik beskattningsnivå. Rege-ringen bör även, menar vi, återkomma med förslagsom syftar till lägre arbetsgivar- och socialavgifter försäsongsanställd personal samt möjlighet för företagmed säsongssysselsättning att utnyttja den tidigarebeslutade nedsättningen av arbetsgivaravgifterna.Vi anser också att man när man ska utarbeta detnya landsbygdsprogrammet bör uppmärksamma träd-gårdsnäringens konkurrensförutsättningar.Jag yrkar bifall till reservation nr 1.Man kan konstatera att konkurrenssituationen ef-ter den svenska anslutningen till EU har skärpts be-tydligt. Jämförande studier som gjordes iden mycket diskuterade utredningen för visade att produktionsskatter utgör enbetydande negativ konkurrensfaktor, som belastar desvenska trädgårdsföretagen i långt högre grad änproduktionen i konkurrentländerna.Den svenska trädgårdsproduktionen är omfattan-de. Den berör 3 200 företag med ett produktionsvärdeom 2 ½ miljard. Utländsk konkurrens ställer givetvishöga krav på den svenska produktionens effektivitetoch rationalitet och förutsätter att vi har kvalitetsmäs-sigt bra produkter. Det gör också att man är väldigtberoende av att få rättvisa konkurrensvillkor.Det är ett besvärande faktum att regeringen ännuinte har verkställt den uppgörelse med jordbruket somträffades i samband med budgetpropositionen för år2001 och som stadfäst genom en återföringav skatterna på handelsgödsel och bekämpningsme-del. Det är beklagligt att regeringen i den nu gällandebudgeten inte har kunnat komma till skott. Det finnsinga förslag om en sänkning av dieselskatten på jord-brukets och trädgårdsnäringens arbetsmaskiner. Det-samma gäller inom skogsområdet.Vi menar att detta är allvarligt och att man bordekunna begära en snabbare handläggning av de här urkonkurrenssynpunkt mycket viktiga frågorna. Det ärinte acceptabelt att under en följd av år ständigt hän-visa till utredningar som pågår om den snedvridnakonkurrensen.Vi vet ju att i och med att man i praktiken inte kangöra något åt detta urholkas möjligheterna för dennanäringsgren. Detta är allvarligt . Långsiktigt kandet också vara mycket allvarligt.Regeringen aviserade också i samband med av-lämnandet av budgetpropositionen redan hösten 2000och vid sidan om denna, i en uppgörelse med jord-bruket, beslutet att anpassa en del av jordbruketssärskatter. Men där har inte mycket hänt.En viktig faktor i samband med EU-medlemskapet var ju strävan att uppnå konkurrens-neutralitet mellan de olika länderna i gemenskapen.Inom trädgårdsnäringen finns det fortfarande en kon-kurrenssnedvridning på olika sätt. T.ex. ser vi detsom självklart att trädgårdsnäringens särskatter ochväxthusodlingens skatter på bränsle för uppvärmningblir rättvist behandlade så att man kan jämföra medandra EU-länder.Regeringen måste, menar vi, utifrån en helhetssynverka för konkurrensneutralitet. Frågan är: När får vise dessa nödvändiga åtgärder förverkligade?Vi föreslår redan nu en sänkning av dieselskattentill per liter dieselolja. Vi föreslår också ettavskaffande av kväveskatten på handelsgödsel.Fru talman! Jag yrkar alltså bifall till reservationnr 1.Anf. 198 ():Fru talman! De flesta som har tillgång till någonmark odlar något, antingen för att äta eller för attskåda eller enbart för nöjet att känna närheten medjorden, växtkraften och livskraften samt för att kännaen annan dimension i livet.För många människor är kolonilotter, odlingslot-ter, något som skapar ett socialt kontaktnät samt enväxande gemenskap i dubbel bemärkelse. Därförkänns det bra att vi i utskottet i detta betänkande äreniga om koloniträdgårdarnas stora betydelse förmänniskors hälsa och rekreation samt om vikten avatt människor i våra tätorter ges möjlighet att på sinfritid bedriva odling.Detta var vi även överens om i den tidigare be-slutade propositionen om förslag till delmål och åt-gärdsstrategier för de 15 nationella miljökvalitetsmå-len. Där poängterades att man skulle värna behovetav lokal odling.Nu är det inte alla kommuner som är så bra pådetta. Man ordnar kanske odlingslotter i ett områdesom man inte har någon plan för eller där maninte har behov av marken . Men sena-re, när kolonilottsägarna, brukarna, odlat upp sin lottoch kanske byggt sin lilla koja eller sitt krypin, kom-mer kommunen och säger: får ni flytta över, för vibehöver denna mark till annan verksamhet.Därför är det av vikt att kommunerna verkligenplanerar in odlingsområdena, kolonilottsområdena,just för detta ändamål. De ska inte riskera att så attsäga hänga i luften. De har en väsentlig betydelse.Det gäller både för människan och för växt- och djur-livet i områdena, som förhoppningsvis planeras innära bostadsområdena. Vi vill alltså poängtera desociala, ekologiska och kulturella funktionerna vadgäller dessa områden.I detta betänkande har vi ett särskilt yttrande därvi tar upp vikten av att gentemot EU verkarför att beakta fritidsodlarnas behov av konsument-skydd och konsumentinformation med hänsyn till deklimatiska förhållandena. Det gör vi därför att efterEU-inträdet har tillgången till och kvaliteten påköksväxtsfröer förändrats. var det tillåtet attsälja småförpackningar av fröer som inte fanns medpå den officiella frölistan. Det mesta är nu förbjudet,med vissa undantag.Man kan alltså inte få köpa fröer från länder somJapan och - fröer som är anpassade till vårtklimat och alltså härdiga. Men vi får gärna i ställetköpa fröer som godkänts av EU och som finns medpå EU:s sortlista för något annat EU-land - ett landmed ett klimat som är helt annorlunda jämfört medvårt.Detta tycker vi är orimligt. Det borde finnas kravpå att våra extrema klimatförhållanden beaktas vidutformningen av varuinformation och marknadsfö-ringsregler. Vi vill ha tillbaka det tidigare goda kon-sumentskyddet.Fru talman! Vi anser att användningen av gene-tiskt modifierade växter i jordbruket måste omgärdasmed hårda regler. Det får inte vara så att en växt sompå konstlad väg har getts en viss resistens odlas på ettsådant sätt att den riskerar att sprida sina konstladeegenskaper till vilt levande växter i närheten. Därförär särhållningsprincipen mycket viktig. Det innebäratt det är viktigt att det finns ett övervakningssystemför de växter som godkänts för odling i jordbruket.Därför yrkar jag bifall till reservation nr 4.(forts. 11 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dådagens votering skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.10 § Beslut om utskottsärenden som slutdebat-terats vid dagens sammanträdeBoU4 , m.m.Punkt 1 (Frågan om avslag på förslaget till lag omallmännyttiga bostadsföretag)1. utskottet2. 1 (kd, m, c, fp, -)Votering:171 för utskottet139 för res. 139 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 36 v, 14 mpFör res. 1: 72 m, 38 kd, 16 c, 11 fp, 2 -Frånvarande: 10 s, 9 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 5 fp, 2 mpPunkt 8 (Särskilda beslutsregler)1. utskottet2. 4 (mp)Votering:158 för utskottet21 för res. 4131 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 36 v, 1 kd, 1 cFör res. 4: 3 m, 1 kd, 1 c, 1 fp, 14 mp, 1 -Avstod: 70 m, 36 kd, 14 c, 10 fp, 1 -Frånvarande: 11 s, 8 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 5 fp, 2 mpGunnar och (båda m) anmäl-de att de avsett att avstå från att rösta men markeratsha röstat nej.Punkt 17 (Fortsatta insatser för att stödja omstruktu-reringen av kommunala bostadsföretag)1. utskottet2. 9 (kd, m, c, fp, -)Votering:171 för utskottet140 för res. 938 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 36 v, 14 mpFör res. 9: 73 m, 38 kd, 16 c, 11 fp, 2 -Frånvarande: 10 s, 8 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 5 fp, 2 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.BoU5 Kooperativ hyresrättPunkt 2 (Uppräkning av insatser vid återbetalning)1. utskottet2. 2 (kd, m, -)Votering:198 för utskottet113 för res. 238 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 36 v, 16 c, 11 fp, 14 mpFör res. 2: 73 m, 38 kd, 2 -Frånvarande: 10 s, 8 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 5 fp, 2 mpPunkt 4 (Tiden för återbetalning av insatser snabbareåterbetalning)1. utskottet2. 3 (kd)Votering:273 för utskottet38 för res. 338 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 73 m, 36 v, 16 c, 11 fp, 14 mp,2 -För res. 3: 38 kdFrånvarande: 10 s, 8 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 5 fp, 2 mpPunkt 6 (Majoritetskravet vid ombildning från koope-rativ hyresrätt m.m.)1. utskottet2. 5 (kd, m, c, fp, -)Votering:171 för utskottet140 för res. 538 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 36 v, 14 mpFör res. 5: 73 m, 38 kd, 16 c, 11 fp, 2 -Frånvarande: 10 s, 8 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 5 fp, 2 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.MJU8 Ändrad ordning för utdömande av viteenligt m.m.Punkt 1 (Små företags situation m.m.)1. utskottet2. 1 (m)Votering:181 för utskottet77 för res. 152 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 36 v, 10 fp, 14 mpFör res. 1: 73 m, 1 c, 1 fp, 2 -Avstod: 37 kd, 15 cFrånvarande: 10 s, 8 m, 7 v, 5 kd, 2 c, 5 fp, 2 mpPunkt 8 (Miljösanktionsavgift)1. utskottet2. 9 (c, fp)Votering:171 för utskottet28 för res. 9112 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 36 v, 14 mpFör res. 9: 1 kd, 16 c, 11 fpAvstod: 73 m, 37 kd, 2 -Frånvarande: 10 s, 8 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 5 fp, 2 mpPunkt 9 (Bindande åtgärdsprogram för miljökvali-tetsnormer)1. utskottet2. 10 (fp)Votering:298 för utskottet10 för res. 101 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 73 m, 35 v, 38 kd, 16 c, 14 mp,2 -För res. 10: 10 fpAvstod: 1 sFrånvarande: 10 s, 8 m, 8 v, 4 kd, 2 c, 6 fp, 2 mpPunkt 16 (Miljödomstolarnas sammansättning)1. utskottet2. 15 (mp)Votering:297 för utskottet14 för res. 1538 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 73 m, 36 v, 38 kd, 16 c, 11 fp,2 -För res. 15: 14 mpFrånvarande: 10 s, 8 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 5 fp, 2 mpPunkt 17 (Ersättning av allmänna medel för rätte-gångskostnader)1. utskottet2. 17 (kd)Votering:198 för utskottet39 för res. 1774 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 36 v, 16 c, 11 fp, 14 mpFör res. 17: 38 kd, 1 -Avstod: 73 m, 1 -Frånvarande: 10 s, 8 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 5 fp, 2 mpPunkt 20 (Miljöbrott m.m.)1. utskottet2. 18 (v, mp)Votering:246 för utskottet50 för res. 1815 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 73 m, 38 kd, 1 c, 11 fp, 2 -För res. 18: 36 v, 14 mpAvstod: 15 cFrånvarande: 10 s, 8 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 5 fp, 2 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.MJU10 klimatstrategiPunkt 1 (Mål för den svenska klimatpolitiken m.m.)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (kd)4. res. 3 (mp)Förberedande votering 1:38 för res. 214 för res. 3259 avstod38 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 2:76 för res. 136 för res. 2197 avstod40 frånvarandeKammaren biträddes res. 1.Huvudvotering:185 för utskottet74 för res. 152 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 36 v, 16 c, 11 fp, 1 -För res. 1: 73 m, 1 -Avstod: 38 kd, 14 mpFrånvarande: 10 s, 8 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 5 fp, 2 mpPunkt 5 (Trafikfrågor m.m. inom EU)1. utskottet2. 8 (c)Votering:294 för utskottet16 för res. 839 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 73 m, 36 v, 37 kd, 11 fp, 14 mp,2 -För res. 8: 16 cFrånvarande: 10 s, 8 m, 7 v, 5 kd, 2 c, 5 fp, 2 mpPunkt 13 (Skatt på avfall m.m.)1. utskottet2. 15 (fp)Votering:299 för utskottet10 för res. 152 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 73 m, 35 v, 38 kd, 16 c, 14 mp,2 -För res. 15: 10 fpAvstod: 1 v, 1 fpFrånvarande: 10 s, 8 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 5 fp, 2 mpPunkt 32 (Beredskap för klimatrelaterade kriserm.m.)1. 34 (mp)Votering:297 för utskottet14 för res. 3438 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 73 m, 36 v, 38 kd, 16 c, 11 fp,2 -För res. 34: 14 mpFrånvarande: 10 s, 8 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 5 fp, 2 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.MJU11 Icke joniserande strålning, m.m.Punkt 1 (Märkning av mobiltelefoner m.m.)1. utskottet2. 1 (v, fp, mp)Votering:242 för utskottet66 för res. 13 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 73 m, 36 kd, 12 c, 1 -För res. 1: 36 v, 4 c, 11 fp, 14 mp, 1 -Avstod: 1 s, 2 kdFrånvarande: 10 s, 8 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 5 fp, 2 mpPunkt 3 (Rekommendationer för barn och ungdom)1. utskottet2. 2 (v, mp)Votering:258 för utskottet52 för res. 21 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 73 m, 37 kd, 16 c, 10 fp, 1 -För res. 2: 36 v, 1 fp, 14 mp, 1 -Avstod: 1 kdFrånvarande: 10 s, 8 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 5 fp, 2 mpPunkt 5 (Sänkning av gränsvärden m.m.)1. utskottet2. 5 (fp)3. res. 6 (mp)Förberedande votering:18 för res. 517 för res. 6276 avstod38 frånvarandeKammaren biträdde res. 5.Huvudvotering:280 för utskottet13 för res. 518 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 73 m, 35 v, 36 kd, 14 c, 1 -För res. 5: 2 c, 11 fpAvstod: 1 v, 2 kd, 14 mp, 1 -Frånvarande: 10 s, 8 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 5 fp, 2 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.11 § (forts. från 9 §) Trädgårdsnäring, m.m.(forts. MJU17)Anf. 199 ():Fru talman! I dagens betänkande finns det två re-servationer som bl.a. vi kristdemokrater står bakom.Den första reservationen tar upp trädgårdsnäring-ens konkurrensförutsättningar och frågan om näring-ens energibeskattning, vilket i sig kan låta ganskatråkigt och tekniskt. Det är förvisso tekniskt, men ipraktiken handlar det om ifall vi även fortsättningsvisska kunna äta inhemskt producerade tomater ochandra grönsaker.Och något missvisande kan det synas som attväxthusodlingen medges en betydande skattenedsätt-ning på bränsle för uppvärmning. Man ska då varaklar över att de svenska skattenivåerna både på ener-giskatt och på koldioxidskatt tillhör de högsta i Euro-pa.Svenska växthusodlare erlägger individuelltberäknade koldioxidskatter beroende på omsättningoch energiförbrukning enligt den s.k. 0,8-procentsregeln. Detta innebär att skatten på t.ex. eld-ningsolja 1 kan variera perkubikmeter.En jämförelse med den danska växthusodlingen,som är en av de främsta konkurrenterna på densvenska marknaden, visar att man där erlägger engenerell skatt på endast per kubikmeter. Det ärsjälvklart att detta innebär betydande skillnader ikonkurrensförutsättningar, särskilt som energi är enav de större kostnadsposterna i växthusodlingen.Det svenska skattenedsättningssystemet för växt-husodlingen innebär också att interna konkurrensef-fekter skapas mellan svenska företag. hartidigare beslutat att ska tillämpa gemenska-pens mineraloljedirektiv med en minimiskatt förkoldioxidutsläpp som där fastställts till perkubikmeter. Det är uppenbart av vad jag tidigareanfört att detta direktiv inte tillämpas i ochinte heller i de flesta andra EU-länder.Systemet innebär också för den svenska växthu-sodlingen att företag med oljeuppvärmning beskattasväsentligt högre än företag som råkar ligga i natur-gasnätets sträckning. Företag som eldar med naturgaskan därmed utnyttja den fulla skattenedsättningsef-fekten av 0,8-procentsregeln, vilket oljeanvändandeföretag alltså inte kan. Konkret innebär detta att ettväxthusföretag med oljeuppvärmning erlägger unge-fär dubbelt så mycket koldioxidskatt som ett företagmed naturgasuppvärmning. Då de senare dessutomhar förutsättningar att utnyttja koldioxiden i avgaser-na för gödsling i växthus har dessa ytterligare kost-nadsfördelar.Det måste också vara fel att basera en beskattningpå företagens omsättning, vilket sker . Ett före-tag med höga ingångsvärden i produktion, t.ex. förplantmaterial, beskattas efter detta värde som inte pånågot sätt behöver vara relaterat till företagets lön-samhet.Detta är missförhållanden i beskattningen förväxthusodlingen som påpekats för regeringen ochriksdagen . Jag skulle vilja fråga han ser på just det problem som trädgårdsnäring-en faktiskt har när det t.ex. gäller 0,8-procentsregeln.Jag vet om att en utredning tittar på detta, men jagskulle ändå vilja höra hur principiellt serpå detta och att han inte bara refererar till att utred-ningen, vilken jag hoppas på, när den slutredovisasvid , kommer att landa i förslag som rättartill den här snedvridningen.Fru talman! Vi har i vår motion även tagit uppfrågan om ett nationellt stöd för ekologisk odling iväxthus. I det nationella programmet för landsbygds-utveckling för har stödet tillresurshållande konventionell odling tagits bort. Iprogrammet finns inte heller möjlighet till stöd vidövergång till ekologisk växthusproduktion. Vi bekla-gar denna brist i programmet eftersom vi i stödet tillekoodling sett en möjlighet till stora miljövinster församhället och i ett ekologiskt växthusodlingsstöd settett starkt incitament för branschen att ta ett viktigtsteg i en ekologisk riktning.Utskottsmajoriteten skriver i utskottsbetänkandetatt ökad ekologisk uthållighet ska främjas. Varför ärni då inte beredda att bifalla vårt krav på ett nationelltstöd för ekologisk odling i växthus? Det skulle jagvilja ha svar på från samtliga majoritetsföreträdarehär i dag.Vi kristdemokrater anser således att miljöstöden ilandsbygdsprogrammet ska byggas ut med ett natio-nellt stöd för ekologisk odling i växthus.Fru talman! Därmed vill också jag yrka bifall tillreservation nr 1.Anf. 200 ():Fru talman! I betänkandet Trädgårdsnäring m.m.behandlas ett antal motionsyrkanden från de allmännamotionstiderna om träd-gårdsnäring och därtill om växtskydd. Jag tänker, frutalman, uppehålla mig vid den sistnämnda frågan ochdå närmare bestämt vid gentekniken.Gentekniken är en mycket stor och viktig fråga pålivsmedelsområdet bland konsumenterna. Bådebland våra svenska konsumenter och bland konsu-menter i andra länder finns ibland en stor skepsis ochkanske t.o.m. en rädsla för vad den nya tekniken kaninnebära och innehålla. Denna skepsis och rädslamåste vi, tycker jag, ta på allvar. En utveckling medskeptiska konsumenter gynnar varken lantbruket,trädgårdsnäringen eller livsmedelssektorn totalt sett.I anser vi emellertid att gen- och bi-otekniken har en stor potential. Den moderna tekni-ken kan tillsammans med och i symbios med t.ex.informationstekniken forma nya resurseffektiva ochhållbara lösningar.Vi kan lära oss av naturens egna metoder och kan-ske ersätta miljöskadliga ämnen eller resurskrävandemekaniska processer. Växtförädling, nya kretslopp-sanpassade material och hållbara energiprocesser ärexempel på områden där gentekniken redan är ochkan bli ett viktigt instrument.Men, fru talman, användningen av genmodifiera-de växter i jordbruket och trädgårdsnäringen måsteomgärdas av strikta regler. En växt som har fått egen-skaper som ger bättre möjligheter till överlevnad,t.ex. insektsresistens, måste odlas på sådant sätt attden inte får möjlighet att sprida dessa egenskaper tillvilt levande material och växter.Principen om särhållning tycker jag är mycketviktig och måste värnas. Det är därför mycket ange-läget att forma och bygga upp övervakningssystemför att det nya materialet ska kunna användas ochgodkännas för odling inom trädgårdsnäringen ochjordbruket.Jag vill med anledning, fru talman, av det anfördayrka bifall till reservation nr 4.Anf. 201 ():Fru talman! Vi i vill värna trädgårds-odlingen av flera olika skäl. En orsak är hälsa ochrekreation, och pratade här tidigareföredömligt om kolonilotter. Det finns en stor till-fredsställelse över att ha en egen produktion av deråvaror som man behöver för sin överlevnad, i allafall en del av dessa, och naturligtvis också för att detär en viktig produktion av råvaror som sker inomträdgårdsodlingen även för kommersiellt syfte.Vi anser att det är viktigt att man gynnar en över-gång till en ekologisk trädgårdsodling, precis som vianser när det gäller jordbruket i stort.Miljöpartiets förslag som behandlas i det här be-tänkandet handlar om ekologisk grönsaksodling ochkompetensutveckling.Det finns ju ett mål som har satt upp omatt den ekologiska produktionen av jordbrukspro-dukter ska öka rejält framöver. Det är även Miljöpar-tiets mål. Vi vill även sätta upp mer långsiktiga målför detta.I dag håller den svenska frilandsodlingen av grön-saker och även växthusproduktion av ekologiskagrönsaker på att konkurreras ut av ekologiska produ-center i andra länder. En av orsakerna är bristen påkvalificerad rådgivning till dessa odlare. Vi har därförföreslagit att regelverket för KULM-verksamhetenska ändras. KULM står alltså för kompetensutveck-ling av lantbrukare inom miljöområdet.Därmed vill jag yrka bifall till vår reservation nr2.Vi stöder också en reservation från Centerpartietsom handlar om GMO och strikta regler vid utsätt-ning av genetiskt modifierade organismer i odlings-landskapet. Här vill jag bara påpeka att utgångs-punkten för bestämda uppfattning närdet gäller genetiskt modifierade organismer är ska ha ett moratorium mot all utplantering avdessa, därför att det är det enda sättet att garan-tera att dessa gener inte sprids till vilda arter som kanvara besläktade med de arter som odlas på jord-bruksmark. Det är därför oerhört viktigt att man görvad man kan för att sträva efter att minska riskerna.Även om vi vill ha ett moratorium, anser vi att det ärviktigt att även stödja andra åtgärder som kan gå litegrann i riktning mot ett moratorium.Reglerna för utsättning av GMO är långtifrån tillräckliga för att garantera att dessa gener intesprids. Garantera kan man aldrig göra, men riskernaär alldeles för höga som vi ser det. Därför har vivalt att stödja den här reservationen från Centerparti-et.När det gäller fråga här tidi-gare om ett nationellt stöd för ekologisk odling iväxthus pågår det en översyn av användningen avmedlen i miljö- och landsbygdsprogrammet just nu.Därför kan jag inte svara exakt på frågan, utan vi fårarbeta vidare med detta. Vår utgångspunkt är natur-ligtvis att man så mycket som möjligt ska stödja allform av ekologisk odling på ett rättvist sätt.Anf. 202 ():Fru talman! Trädgårdsnäringen är viktig ur flerasynpunkter. Den har stor betydelse som producent avviktiga och nyttiga livsmedel. Den har också storbetydelse som sysselsättning på många orter i vårtland och är dessutom en utpräglad småföretags-bransch.