prot · GP0973 · 2002-02-21 00:00:00 — Uppgiften för tillsynsmyndigheten är attgranska verksamheten vid Eurojust och säkerställa attbehandlingen av personuppgifter utförs i enlighetmed beslutet om inrättandet av Eurojust.All personal och alla organ som ska samarbetamed Eurojust åläggs tystnadsplikt även efter avslutadtjänstgöring.Vidare föreslås att den administrative direktörenoch personal anställd vid Eurojust ska åtjnuta denimmunitet och de privilegier som gäller för övrigaorgan inom Europeiska unionen. Detta regleras iSverige i lagen om immunitet och privilegier, och härbehöver man göra ett tillägg i lagen och införlivaEurojust med övriga organ. I detta sammanhang börsägas att den nationelle medlemmen, alltså den åkla-gare som t.ex. skickar ned till Eurojust, inteåtnjuter dessa privilegier.Till ärendet har fogats tre reservationer. I denförsta, som är gemensam för v och mp, yrkas att pro-positionen ska avslås. Detta tycker inte utskottetsmajoritet, utan vi yrkar i stället att reservationen av-slås.De övriga två reservationerna från mp handlar omimmunitet och privilegier. I den första vill man avslåden lagförändring som föreslås, och i den andra yrkasatt regeringen tar initiativ till en översyn av dettasystem. Frågan behandlade utskottet för några måna-der sedan. Som sade föll den då, ochutskottsmajoriteten finner ingen anledning att på nyttta upp den.Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i betän-kandet och avslag på reservationerna.Anf. 23 ():Fru talman! Jag har tre frågor till första frågan gäller att behörigheten att sam-arbeta med Europol inte alls är reglerad, utan dennafråga lämnas helt öppen. Hur ser påmöjligheten till samarbete mellan Europol och Euro-just? Det vore intressant att få höra någon från majo-riteten utveckla detta. Man måste ju ändå ha någontanke om hur det här samarbetet ska se ut eftersomman lämnar frågan öppen.Den andra frågan gäller personuppgifter och till-synsmyndigheten. Hur ser majoriteten på att till-synsmyndigheten faktiskt ingår i Eurojusts budgetoch på så sätt inte är en helt fristående tillsynsmyn-dighet? Det är någonting som vi aldrig skulle accepte-ra i den svenska strukturen. Det sade ingenting om.Den tredje frågan gäller Eurojusts förslagsrättinom det straffrättsliga samarbetet. Hur tänker majo-riteten när man är beredd att ge en myndighet för-slagsrätt, när det bara varit kommissionen somhar det? Inte ens de nationella parlamenten har det.Vad har man tänkt när just den här myndigheten fårförslagsrätt?Anf. 24 () replik:Fru talman! När det gäller behörigheten och sam-arbetet med Europol står det i propositionen att manbör utarbeta en praxis där. Jag tror faktiskt att det ärlika bra att låta samarbetet påbörjas och att man intereglerar det alltför hårt från början, utan att det kom-mer att utarbetas en praxis.Förlåt, jag missade den fråga som om tillsynsmyndigheten och personuppgifterna.Får jag be upprepa frågan?Anf. 25 () replik:Fru talman! När det gällde tillsynsmyndighetenifrågasatte jag det faktum att den ska ligga underEurojust och att den har sin budget inom Eurojust såatt den inte är en helt fristående myndighet. Vi skulleju aldrig acceptera att vi i hade en till-synsmyndighet som låg under myndigheten och ficksin budget genom den. Hur ser man på det?Den tredje frågan handlade om att majoriteten nuär beredd att ge Eurojust förslagsrätt inom detstraffrättsliga området, någonting som varitkommissionens privilegium att göra. Inte ens de na-tionella parlamenten har förslagsrätt inom detstraffrättsliga området. Men är man beredd att geen myndighet denna rätt.Anf. 26 () replik:Fru talman! ska bestå avdomare från varje medlemsland. Att budgeten liggerunder Eurojusts budget har vi i utskottets majoritetinte sett som något problem.När det gäller förslagsrätten är det likadant. Dethär får ses och prövas, och så får vi se var man ham-nar.Anf. 27 (mp):Fru talman! Immunitet och privilegier ska åtjnutasav vissa tjänstemän inom Eurojust. Kan tala om för mig vad anledningen till detta är?Varför ska de ha privilegier och immunitet? Detskulle jag vilja veta.Nästa fråga handlar om att kommissionen och mi-nisterrådet uppmuntras till samarbete med Eurojust.Anser att detta kan påverka Euro-justs verksamhet?Anf. 28 ():Fru talman! Jag tar upp immuniteten först. Allainternationella organ har vissa regler och ingår i dethär med immunitet och privilegier. Jag ser ingenorsak till att inte detta organ också skulle ingå där.Den andra frågan handlade om att ministerrådetskulle bli bundet. Vi har inte sett att det skulle varanegativt.Anf. 29 (mp):Fru talman! När vi kommer in på andra frågor pådet rättsliga området har regeringens ståndpunkt helatiden varit att vi ska ömsesidigt erkänna och lita påvarandras rättssystem. Det står som en huvudrubrik.Den deklarationen och den huvudrubriken gäller intenär man ska inrätta dessa organ. Då måste tjänste-männen ha immunitet. Varför måste de ha det när detinte gäller i andra fall? Vad är man rädd för? Vad ärdet som kan inträffa när det gäller dessa tjänstemäninom EU-området?Anf. 30 ():Fru talman! Jag tror inte att det är något särskiltmed dessa tjänstemän. Det tror jag inte alls, . Det är för att göra det lika med de andraorganen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 8 §. )8 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats vid dagens sammanträdeBoU6 Plan- och byggprocessens längdPunkt 1 (Översyn av PBL m.m.)1. utskottet2. 1 (c)Votering:272 för utskottet16 för res. 161 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 64 m, 34 v, 32 kd, 12 fp, 11 mp,1 -För res. 1: 16 cFrånvarande: 13 s, 17 m, 9 v, 10 kd, 2 c, 4 fp, 5 mp,1 -Punkt 2 (Planeringsforum vid )1. utskottet2. 2 (kd)Votering:261 för utskottet34 för res. 254 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 66 m, 34 v, 16 c, 14 fp, 12 mp,1 -För res. 2: 34 kdFrånvarande: 13 s, 15 m, 9 v, 8 kd, 2 c, 2 fp, 4 mp,1 -BoU7 Det nya LantmäterietPunkt 1 och 2Kammaren biföll utskottets förslag.Punkt 3 (Sjömätningen m.m.)1. utskottet2. (kd)Votering:262 för utskottet34 för res.53 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 66 m, 34 v, 16 c, 14 fp, 12 mp,1 -För res. : 34 kdFrånvarande: 12 s, 15 m, 9 v, 8 kd, 2 c, 2 fp, 4 mp,1 -JuU18 Hemlig teleavlyssning, m.m.Kammaren biföll utskottets förslag.JuU19 Godkännande av beslut om inrättande avEurojust, m.m.Punkt 1 (Godkännande av beslut om inrättande avEurojust)1. utskottet2. 1 (v, mp)Votering:247 för utskottet46 för res. 11 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 65 m, 33 kd, 15 c, 14 fp, 1 -För res. 1: 34 v, 12 mpAvstod: 1 kdFrånvarande: 12 s, 16 m, 9 v, 8 kd, 3 c, 2 fp, 4 mp,1 -Punkt 2 (Ändring i lagen om immunitet och privilegi-er)1. utskottet2. 2 (mp)Votering:263 för utskottet12 för res. 221 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 65 m, 15 v, 33 kd, 16 c, 14 fp,1 -För res. 2: 12 mpAvstod: 20 v, 1 kdFrånvarande: 12 s, 16 m, 8 v, 8 kd, 2 c, 2 fp, 4 mp,1 -Punkt 3 (Översyn av privilegier och immunitet inomEU)1. utskottet2. 3 (mp)Votering:256 för utskottet36 för res. 34 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 64 m, 10 v, 33 kd, 16 c, 14 fp,1 -För res. 3: 24 v, 12 mpAvstod: 1 s, 1 m, 1 v, 1 kdFrånvarande: 12 s, 16 m, 8 v, 8 kd, 2 c, 2 fp, 4 mp,1 -AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.9 § FrågestundAnf. 31 TALMANNEN:Följande statsråd deltar vid dagens frågestund:Statsrådet , statsrådet ,justitieminister , statsrådet och statsrådet . StatsrådetMessing besvarar såväl allmänpolitiska frågor somfrågor inom sitt eget ansvarsområde. Övriga statsrådbesvarar var och en frågor som berör deras områden.Jag vill informera om att vi redan har 35 för-handsanmälda frågor. Det är således mycket viktigtatt alla är så koncentrerade som möjligt så att vi hin-ner så många som möjligt.BredbandAnf. 32 ():Fru talman! Jag vill fråga statsrådet vad statsrådet som chef och ansvarig för regio-nalpolitiken tänker göra för att få alla hushåll försed-da med bredband som är viktigt för informationstek-niken och inte minst för småföretagen.Anf. 33 Statsrådet ():Fru talman! Det är en viktig fråga som AgneHansson tar upp. Ansvarig för infrastrukturen och förregeringens IT-politik lämnade juen proposition som handlade om just regeringensinsatser för att vara med och subventionera av byg-gandet av bredband fram till alla kommungränser.I höstas presenterade regeringen också en propo-sition om satsningen på infrastrukturen som innehöllen satsning på vägar och järnvägar och mycket annat,men där vi också underströk betydelsen av att till-gången till IT och bredband är en del av en moderninfrastruktur. Det har varit trögt från många kommu-ners sida att söka om de pengar som haravsatt. ser vi äntligen att det lossnar, och jag väl-komnar det. Jag är medveten om att det kan behövasytterligare ansträngningar, eftersom både och jag är medvetna om att marknaden själv långtifrån kommer att lösa frågan om behovet av bredbandi de glesare delarna av . Men äntligen ser viett ökat tryck på de pengar som är avsatta.Anf. 34 ():Fru talman! Trögt är väl det minsta man kan säganär man beskriver hur utbyggnaden nu sker. hållerman på att ta fram underlag från marknadens sida förutbyggnaden. Det tyder på att när underlaget inte ärtillräckligt lämnar man vissa delar av landet i sticket.Hur ska regeringen då nå sin målsättning om ?Är det inte dags att vidta åtgärder så att småföretagen,för vilka utbudet och underlaget inte är tillräckligt,verkligen får tillgång till detta och så att man får igång utvecklingen?Anf. 35 Statsrådet ():Fru talman! Detta är ett ovanligt problem. I vanli-ga fall brukar problemet ofta vara brist på pengar. Härfinns det pengar som kommunerna kan söka för attskynda på arbetet med bredbandsutbyggnaden. Menvisst följer vi återrapporteringen av de pengar somriksdagen har fastställt, och vi gör det inte minst avregionalpolitiska skäl.När det gäller det fortsatta arbetet efter tillväx-tavtalen pekar vi på de nya möjligheterna att samar-beta kring tillväxtfrågor. Där har alla aktörer, detprivata näringslivet, fackliga organisationer, kom-munpolitiker, myndighetsföreträdare på lokal ochregional nivå, ett ansvar för att se till att också justfrågorna kring den moderna infrastrukturen och in-formationstekniken blir en del av det arbetet.Satsningar på polisen och kriminalvårdenAnf. 36 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetBodström. Vi har precis fått kriminalvårdens ochRikspolisstyrelsens budgetunderlag för kommandebudgetår. Om medierna hade rapporterat om dettahade svenska folket känt igen sig. Här talas det om enpolis som saknar resurser, som inte hinner utredabrott, som inte har resurser för narkotikabekämpningoch om en kriminalvård som inte har tillräckligt medplatser och inte har resurser till rehabiliterande insat-ser. Det värsta är det också sägs att för denna otill-räckliga verksamhet saknas det ändå resurser i dag.De lyssnar till en justitieminister som talar om nyaresurser som de aldrig ser, och de undrar vad detegentligen spelar för roll att de presenterar denna typav underlag.Därför är min fråga: När ska kalla ersättning för tidigare underskott ellerutebliven kompensation för löneökningar för nyasatsningar och i stället åtgärda de problem somsvenska folket känner till följd av polisbrist och enkriminalvård med problem?Anf. 37 Justitieminister ():Fru talman! Budgeten visar att saldot för förra åretoch inför detta år från egna upp-gifter är 37 miljoner plus. Det kommer, som FredrikReinfeldt väl känner till, att tillföras ytterligare me-del. Det har redan tillkommit fler poliser. Anledning-en till det är att vi har gått från en till tre polisutbild-ningar som gör att detta är den största satsningennågonsin, och det kommer naturligtvis att fortsätta attsatsas på poliser.När det gäller kriminalvården är det riktigt att dethar varit problem, bl.a. med antalet platser. Det ärdärför som beslutade att öpp-na omkring 150 nya platser . Man hardärutöver också haft otur med mögelskador i fastig-heter, vilket ytterligare har försvårat situationen.Men, som också framgår av propositionen, kommerregeringen att återkomma med erforderliga medel.Anf. 38 ():Fru talman! Jag tycker att justitieministern ska va-ra ärlig och säga att det enda skälet till att polisen harplus i stället för minus är en större avgift för pen-sionsavsättningar som av budgettekniska skäl råkadefalla på andra sidan av . Det talas i alla fallväldigt mycket om detta i underlaget.Beträffande alla dessa nya poliser sägs det attSverige fick netto 31 nya poliser . Man kän-ner inte direkt vinddraget ute hos polismyndighetenav alla nya poliser som dundrar in och gör sig redo attarbeta i medborgarnas tjänst. Det är precis detta somsvenska folket känner av. Det saknas resurser. Definns inte där när brotten begås, och för detta kännerman en ökad oro.Låt mig säga att jag tycker att den budgettekniksom har lagt sig till med är somatt köpa en TV på avbetalning när man tror att varjegång man gör en ny delbetalning ska man få en nyTV. Men de som är ute i verksamheten går inte pådetta. Där saknas , vilket man också mycketnoggrant går igenom, de resurser som behövs intebara för att få en bättre verksamhet och kunna an-ställa fler poliser utan för att klara den verksamhetsom bedrivs . Det är det som är det stora pro-blemet.Anf. 39 Justitieminister ():Fru talman! Det är riktigt att ökningen den 31 de-cember var 25, 30 eller 35. Men i årkom det ut ytterligare 188 nya poliser. Det tror jag attockså känner till. Ökningen är alltsåbetydligt större än så, även om siffran i sig är alldeleskorrekt.Detta kommer att fortsätta. Varför är det nu plus?Ja, det är helt riktigt att det i och för sig skulle kunnavara något minus. Det är en budget på 13 miljarder.Och detta handlar om . Men jag villändå påminna om att jag under hela , avFredrik och av samtliga moderater, tror jag,som jag talade med, ständigt skulle bli påmind om attdet var minus. Det visade sig vara fel.Men, det viktigaste är förstås att regeringens satsningpå poliser kommer att fortsätta. Det kan jag garantera.Garantin för det är just de tre polisutbildningar därpoliser just håller på att utbildas.Svenskt bistånd för demokratiAnf. 40 (fp):Fru talman! Jag har en fråga till biståndsministern,statsrådet . har länge varitkritiskt mot att svenskt bistånd går till diktaturstatereller till stater som inte går mot demokrati ochmänskliga rättigheter. Framför allt har vi varit kritiskaända när det gäller Zim-babwe. i tolv har regeringen vaknat,och även EU. Men det är . Nufinns det andra stater i regionen - , , , , osv. - som är väldigttysta nu när vi äntligen har höjt rösten här.Min direkta fråga till statsrådet är: Vilka kontaktertar statsrådet med dessa regimer för att backa upp endemokratisk utveckling? De är alldeles för tysta.Anf. 41 Statsrådet ():Fru talman! Jag tackar för detta.Till att börja med vill jag rent principiellt säga något.Herr Biörsmark och jag har i och för sig redan disku-terat detta i interpellationssammanhang. Men jag villgärna ge rätt i att vi och många andrapå ett tidigare stadium kunde ha varit mycket tydliga-re i fråga om våra värderingar när det gäller demo-krati, kanske inte som ett villkor - där skiljer vi ossfortfarande något åt - men som en grundläggandeutgångspunkt för vårt agerande och vårt samarbeteockså med länderna i södra tycker att vi i dagens läge för framtiden kanregistrera att vi bör bli tydliga med vårt demokratimåloch dra den slutsatsen. På den punkten tar jag till migden kritik som lyft fram.Statsministern träffar ,president, och kommer då att föra framvåra synpunkter i detta sammanhang. Dessutom harvi numera genom en hel konsulta-tionsprocess där har varit mycket aktivt i attdriva fram en metodik enligt vilken vi tydligt ochklart kommer att ge våra demokratiska värderingar ettstörre utrymme och där konsultationsprocesserna fårpraktiska konsekvenser för vårt bistånd.Anf. 42 (fp):Fru talman! Jag är lite bekymrad över att statsrå-det ändå svävar på målet när det gäller villkoren. Jagmenar att man ska kunna ställa villkor när vi driverett stat-till-stat-bistånd och vi har med halv- ellerheldiktaturer att göra. Då måste man kunna ställavillkor och säga: Om ni inte ändrar er politik och gårmot ett demokratiskt styre och slutar förtrycka detegna folket - såsom i och på andra håll - osv.Nu talar vi om som ett av de värsta ex-emplen. Då måste vi tala klarspråk. Vi måste också fåde andra länderna i södra , bl.a. SADC-länderna, att förstå att vi inte kan hålla på med stat-till-stat-bistånd. Vi kan bedriva bistånd på annat sätt,t.ex. genom enskilda organisationer, i de här länder-na, men vi ska inte pumpa in pengar i korrupta regi-mer. Det är det som saken gäller.Anf. 43 Statsrådet ():Fru talman! Det har vi också gjort. Vi har strukitstat-till-stat-biståndet och inskränker oss till sådanthumanitärt bistånd som ändå måste gå fram, även omvi tar avstånd från regimen i fråga. Den politiken harvi fört och den har vi också fullföljt.Men vi har gått längre än så. Vi har nämligen ock-så genom det konsultationsmaskineri som vi nu ska-pat givit ännu tydligare signaler. Vad vi i morgonkommer att säga - detta är också viktigt - är att vitillhörde dem som stod upp till stöd för de demokra-tiska krafterna i kampen mot apartheid i Sydafrika.Nu räknar vi med att å sin sida ställer uppför demokratin i södra om unga brottsofferAnf. 44 ():Fru talman! Jag har en fråga till justitieministern.När ungdomsbrottslingar döms ställer lagen vissa,särskilda, krav på domarnas kompetens. När barn äroffer eller vid vårdnadstvister ställs däremot ingasärskilda krav. Varför är det i det ena fallet viktigtmed specialkunskaper men inte i det andra fallet?Anf. 45 Justitieminister ():Fru talman! Jo, det behövs vissa speciella förut-sättningar även när unga är brottsoffer, men situatio-nen är ändå lite annorlunda när man står till ansvarinför domstol. Den viktigaste förändringen vad gällerunga brottsoffer är den från , att manväsentligt har påskyndat processen. Det gör att manfår en s.k. tremånadersgaranti även för unga brottsof-fer. På så sätt är det samma sak som för unga lag-överträdare.Anf. 46 ():Fru talman! Tack för svaret, justitieministern! Detär inte snabbheten jag talar om, utan det gäller djupeti kunskaperna. Det är just det som krävs även när detgäller unga kriminella pojkar och flickor. Det är alltsåinte bara det att det ska gå fort, utan domarna skaockså ha en speciell kunskap när det gäller ungdomar.Detta gäller alltså inte vid vårdnadstvister och närbarn är offer - då krävs ingen kunskap. Jag är såledesinte ute efter tiden, utan jag är ute efter specialkun-skapen.Jag undrar om inte ministern skulle tänka överdetta med att vi i återigen inrättar speciala-domstolar. Det är kanske att göra det.Anf. 47 Justitieminister ():Fru talman! Det är alltså en viss skillnad mellanatt vara brottsoffer och att vara anklagad i en domstolmed tanke på hur processen utvecklas. Ett brottsofferska ge sin berättelse, medan den som är tilltalad haren helt annan situation.Jag vill understryka vad här säger, näm-ligen att kunskapen om brottsoffer - oavsett ombrottsoffren är unga eller äldre - måste bli bättre. Detär därför som man särskilt trycker på detta i denbrottsofferproposition, med ikraftträdande den 1 juliförra året, där det sägs att kunskapen hos våra myn-digheter ska fortsätta att utvecklas. Det gäller intebara domare, utan det gäller alla som handläggerärenden med brottsoffer - alltså såväl polis som åkla-gare och domare. Det där finns också med i det regle-ringsbrev som skickats till myndigheterna, dvs. attkunskapen om brottsoffer ska öka hos alla berördamyndigheter.Miljövänliga drivmedelAnf. 48 ():Fru talman! Jag har en fråga till miljöministern,som jag vill hälsa välkommen till fråge-stunden.Den 13 juni förra året gav , som svar påen motion från , regeringen i uppdrag attutan dröjsmål genomföra en översyn av miljöklass-ningen av bensin och diesel. Uppdraget till regeringenhandlade om att ta fram ett system som inte missgyn-nar utvecklingen av mer miljövänliga drivmedel.Trots att det gått nästan tre kvarts år har utredningen,enligt uppgift, inte påbörjats. Direktiv har inte enstagits fram.Det finns flera tillverkare och flera alternativadrivmedel, särskilt för dieselmotorer, som står i start-groparna för lansering i . Även om de miljö-mässigt är bättre än diesel av miljöklass 1 beskattasde på grund av föråldrade tekniska regler som sämstamiljöklass, miljöklass 3.Tänker miljöministern följa beslut omatt utan dröjsmål göra något åt de regler som stopparupp lanseringen av både renare och mer förnybaradrivmedel?Anf. 49 Statsrådet ():Fru talman! Vi tänker följa upp det här beslutet.Ärendet bereds just nu inom . Detfinns olika sätt att hantera frågan. Det har inkommitförslag om ett sätt att hantera detta, men vi vill gärnase över olika alternativa förslag om hur vi kan göradet lättare att använda alternativa bränslen. Det finnsalltså ingen backning i detta förslag, utan vi kommeratt gå fram med detta.Anf. 50 ():Fru talman! Att modifiera miljöklassning så attinte miljömässigt bättre drivmedel hindras är viktigt.Förutom uppenbara fördelar för miljö och hälsa kande stimulera företagande och ny teknik och skapakonkurrens på en oligopolmarknad.Även om alternativa drivmedel kanske inte kan tastora marknadsandelar direkt är det en orimlig situa-tion att varje ny typ av drivmedel kräver ett långdra-get lagstiftningsarbete för att kunna komma fram.Vem ska våga utveckla nya idéer i ett sådant klimat?Kommer ministern att verka för att lagar och reg-ler utformas så att de inte, som är fallet, hindrarteknisk utveckling utan så att de snarare stimulerar enutveckling åt rätt håll?Anf. 51 Statsrådet ():Fru talman! Avsikten är just att försöka göra enöversyn och stimulera införandet av alternativabränslen, men det bör ske på ett sådant sätt att vi gerklara riktlinjer för dem som ska arbeta med detta. Dåär det ganska komplicerade frågor, för det handlarinte bara om nya drivmedel utan det handlar ocksåom deras påverkan på motorer och annat. Därförtycker vi att det är väsentligt att med hjälp av experterse över detta, så att vi ger de klara riktlinjer som be-hövs just för att man ska kunna gå vidare.Homosexuella och internationella adoptionerAnf. 52 ():Fru talman! Jag har en fråga till justitieministern.Det gäller våra barn - frågan om parnerskap ochadoption. Representanter och organisationer somföreträder barnens intressen och som har kunskap omdem - , barnpsykiatrer, , adop-tionsorganisationer, f.d. , Social-styrelsen och, numera, också Lagrådet - har riktatkritik mot förslaget om att internationella adoptionerska godkännas och att homosexuella ska kunna fåadoptera barn.Min fråga till justitieministern är om regeringen,trots den massiva kritiken, kommer att lägga fram ettförslag.Anf. 53 Justitieminister ():Fru talman! Jag kan bara tala för mig själv efter-som regeringen ännu inte har tagit ställning till detta.Det här förslaget bör läggas fram. Man ska skilja påden kritik som har riktats mot förslaget - i och för sigär det ju så att kritik riktas mot förslag.Man har tagit hänsyn till den kritik som har riktatshär. Jag vill dock understryka att det inte, som detpresenterats farhågor för vad gäller en del av remiss-instanserna, ges någon rätt för homosexuella likaledessom det är för heterosexuella, utan det är en rätt attprövas som det är fråga om - dvs. att man inte ska haen diskriminerande lagstiftning.