prot · GP09116 · 2002-05-30 00:00:00 — För övrigt harjag alltid förvånat mig över hur man kan så klartdefiniera partipolitisk anknytning och annat i de un-dersökningar som görs.Inledningsanförandet från ordföranden fick migatt titta lite grann i ? som är refereradi utskottets text på detta område. Det är SNS författ-ningsprojekt. SNS står som alla vet för Studieförbun-det Näringsliv och Samhälle. Författningsprojektetligger i linje med vad och anser sig kunna stödja av olika samhälleligaaktiviteter. Jag har velat säga det som någon litenkonsumentupplysning eftersom det i förmiddagensanförande enbart kallades för vetenskap. Jag vill intepåstå att det inte är vetenskap. Men det kan vara braatt veta på förutsättningar vetenskapen grundas.Jag har läst lite mer i boken. Det borde jag kanskeha gjort innan vi tog in texten i utskottsbetänkandet.Det handlar inte om en djupgående studie av olikatjänstemäns politiska tillhörighet och annat. Dethandlar egentligen om hur regeringen ska styra för-valtningen. Avsnittet om tjänstemännens partipolitis-ka tillhörighet är egentligen bara en liten del av det.Huvudrubriken på slutet i boken - men så långthade man väl inte riktigt läst - är på s. 107 i avsnittet8:4. Där talar man om hur det ska bli: En väg förSverige, att stärka politiken i förvaltningen. Tesen iboken, , är att det behövs tusen tjänstemäntill i för att på allvar kunna genom-föra de politiska intentionerna som ochregeringen har bestämt sig för.Det behövs tusen personer till i Regeringskansliet.Minns det, , i nästa års budget då ni villyrka på att det ska vara 500-600 personer färre, ibästa fall, i . Enligt det författnings-projekt som ni så ivrigt omhuldar behövs det tusenpersoner till i för att genomföraden politiska styrningen av förvaltningen.Författarnas huvudtes är att den indirekta styr-ningen som kan ske genom att partipolitiker utses tillgeneraldirektörer och annat inte är bra. Det voremycket bättre att man styrde direkt från Regerings-kansliet. De har inte förvillat in sig i något slags reso-nemang om ministerstyre.Myndighetsutövningen mot enskilda och mot ju-ridiska personer är vad som inte får styras av minist-rarna. Verksamheterna som sådana ska i betydligthögre grad styras av ministrarna. Det var väl den tessom ordföranden i utskottet också drev beträffandeThomas ansvar Centrala studiestödsnämnden.Anf. 179 () replik:Fru talman! Jag ska försöka svara på frågor en efter en. Det började med UrbanBäckström. Jag tycker att han har varit en bra riks-bankschef. Jag var inte med , och jag vetinte om han på något sätt var politiskt tillsatt.Jag hade en fråga som har med demokrati att göra.Såvitt jag förstår är väldigt intres-serad av demokratifrågor, demokratisk hantering ochsådant. Vi har inte haft den här frågan uppe varje årnär vi har haft granskning. hade vi det inte,men hade vi det.Vid den utfrågning som utskottet då hade medstatsministern såg han att det var ett demokratisktproblem när alltfler tjänster som myndighetscheferpolitiserades och när alltfler togs från en mycket litenkrets av partier.Det är ju så att Socialdemokraterna fyller de allraflesta stolar. Sedan kommer och Mode-raterna. De andra partierna är praktiskt taget negli-gerbara.Ser inte att det kan finnas ettdemokratiskt problem här inte bara när det gällersjälva styrningen utan också när det gäller männi-skors syn på politiken och politiker?Om jag minns rätt talade man när det gäller skrif-ten i fråga mycket om att utredningssystemet i daginte är så omhuldat som det borde vara. Det var ettbättre utredningssystem förr, talar man om på mångahåll. Av den anledningen behövs det mer genomar-betade produkter från Regeringskansliet.Nu kommer jag till den sista frågan. När det gällerkompetensen - vi är väl överens om att skicklighetska styra tillsättandet av den här typen av tjänster -undrar jag: Finns inte sådan också utanför Socialde-mokraterna, utanför ?Anf. 180 () re-plik:Fru talman! Det är klart att det ska vara fråga omförtjänst och skicklighet, men det är inte det somdiskussionen egentligen gäller. Den tes som IngerRené driver är att detta med förtjänst och skicklighetegentligen inte är förenligt partipolitiskt engagemang.Vi är alla överens om att fler människor borde en-gagera sig politiskt, men säger ni gör det riskerar ni att inte kunna utnämnas tillolika befattningar och så. Jag får inte riktigt detta attgå ihop.Urban har ju varit statssekreterare i . Det var väl då han befläckadesmed det politiska. Om han har varit medlem i Mode-rata samlingspartiet eller i något annat parti vet jaginte, men han har befläckats genom att ha varit stats-sekreterare. De räknas ju per definition till det härpolitikerskrået.Inger säger att de flesta befattningar besättsav socialdemokrater. Hur vet det? Jag kanräkna igenom de befattningar som har tillsatts underen tid - jag fick inte den boken med mig hit, men jagkommer ihåg att det rör sig om ungefär 80-90 befatt-ningar - och kommer då fram till attdet är ett tjugotal som man kunde ha politisk beteck-ning på. Det är lite farligt att ha sådant material lig-gande i bänken. Det är möjligt att jag har klassat felöver huvud taget, men jag tror att det var ungefär tolvsocialdemokrater. Sedan var det folk från andra parti-er, så inte kan man väl säga att alla befattningar inne-has av socialdemokrater. I och för sig kan det ju varaså - jag vet ju inte hur folk röstar.Man ska nog vara lite aktsam med att deklasserade som har ett partipolitiskt engagemang. Jag tyckeratt det ska vara spridning, och så är det i betydandeutsträckning sett till tillsättningarna över hela fältet.Anf. 181 () replik:Fru talman! Jag vill bara göra en kommentar medanledning av yttrande. Jag undrarvad lägger i begreppen förtroende-vald respektive förtroendeman. Här talas det om ska hjälpa människor med att fortsätta en karriärom de en gång har kommit in i det politiska livet. Förinte så värst länge sedan såg man på politikerrollensom att man var förtroendevald. Jag skulle vilja attGöran kommenterar det.Vi har fått en lista över utnämningar, vilken jaggärna överlämnar. Jag hoppar över landshövdingarna,för är det något område där jag möjligen tycker att detär befogat med politiska tillsättningar så är det pålandshövdingeområdet.När det gäller generaldirektörer och andra myn-dighetschefer har Socialdemokraterna enligt den härlistan 28 personer på de befattningarna. Moderaternahar 15 personer och 1 person. har6 och 2 personer. ochVänsterpartiet har 1 person vardera. Det tycker jagtrots allt säger ganska mycket för Socialdemokrater-nas del. Jag skulle gärna vilja höra kommentar till detta.Anf. 182 () re-plik:Fru talman! Jag har kanske inte sett den där listan.De flesta var i alla fall inte socialdemokrater. Poäng-en i det sagt var ju att de flesta var social-demokrater, men det kan man nog inte komma framtill med hjälp av uppräkning här.Sedan gäller det detta med förtroendeman ellerförtroendevald. Under en mycket stor del av mittvuxna liv har jag jobbat som politiskt förtroendevald,men jag ser inte det som en karriärfråga eller på detsättet att den karriären för alltid ska bevaras. Numerasätts den ju på prov . Det är inte det,tycker jag, som är problemet. Snarare gäller det välbl.a. Det är ändå relativt få politikersom blir utnämnda på det sätt som vi nu talar om -särskilt om undantar landshövdingesidan.Där finns det ju en uppgörelse mellan partierna om attha en viss fördelning. Jag kan acceptera att det områ-det undantas.I de undersökningar som här refereras till talarman inte om förtroendevalda, utan det är folk medpartipolitiskt medlemskap som deklasseras eller somman lägger till last att de är för många i den här le-dande tjänstemannakåren. Ärligt talat har jag fortfa-rande svårt att riktigt förstå att det här skulle vara ettav de mer monumentala problemen.Jag ser inte - där har jag ingen som helst strävan -att den svenska förvaltningsmodellen behöver ändras.Jag är glad över att Moderata samlingspartiet nu så attsäga har skrivit fast sig när det gäller skillnaden mel-lan regeringen och de självständiga myndigheterna.Men det hindrar inte att man kan diskuterahur det här ska gå till.Det är klart att författningsprojektstanken om tu-sen tjänstemän som ska leda politiken ut till myndig-heterna är en intressant tanke.Anf. 183 PER ():Fru talman! När jag hör är jagnästan beredd att ge honom rådet: Medge i stället hurdet faktiskt är, nämligen att förvaltningen politiserasdagligen och stundligen! Det är enklare så än att för-söka tala bort detta.Jag begärde ordet för att något kommentera vadsom kan kallas för ut-sabling av den grundläggande skrift som utskottet,inklusive , refererar till, ?Göran hade tre argument för att maninte borde bry sig.Det första argumentet var att det var fel finansiär.Där fick så deteg - landets utan konkurrens största icke-statligaforskningsfinansiär.Insinuerar att denna finansiärställer villkor för forskarnas slutsatser? I så fall talarGöran mer mot bättre vetande än jag troratt han själv inser.Det andra argumentet var att avsnittet var kort,inte långt. Som om detta skulle vara ett argument föratt inte läsa slutsatserna där utredningen redovisarden undersökning som gjorts icke av något utskotteller av undersökarna utan av Statskontoret, en statligmyndighet, och ytterligare en undersökning sombekräftar tesen att vi befinner oss i en långvarig ut-veckling i riktning mot en ökad politisering av stats-förvaltningen. Detta är grunden till reservanternasoro.Det tredje argumentet var att utredningen rekom-menderar att ska förstärkas. Menvad har det att göra med frågan om politiseringen avförvaltningen? Om läser utred-ningen lite mera noga och inte bara här i bänken has-tigt påkommet under en riksdagsdebatt ska han finnaatt utredningen benhårt står fast vid idén om en opo-litiskt oväldig förvaltning, precis som vi reservantergör. Däremot säger man att det kan finnas skäl attöverväga instrument varigenom regeringen genomsitt eget kansli kan säkerställa att dess politik faktisktblir genomförd.Det är vad skriften säger, ! för guds skull varken finansiärerna, den kortaavfattningen eller den möjligen helt goda slutsatsentill intäkt för att Socialdemokraterna kan tuta vidareoch sätta sitt eget partifolk på generaldirektörsposter-na!Anf. 184 ():Fru talman! Det var uppenbarligen så att min re-dogörelse för vem som finansierar StudieförbundetNäringsliv och Samhälle var så intressant att denmåste bemötas. Var och en får dra de slutsatser somde vill. Jag förstår att och naturligtvis inte har några som helst syn-punkter på slutsatserna. Ändå kan det väl vara avvisst intresse hur det hela är uppbyggt. Vi talar myck-et om olika maktstrukturer. och Samhälle närmast framställs som någotslags officiell eller statlig organisation för att ytterli-gare öka auktoriteten i vad de säger har sitt intresse ien sådan här debatt.Jag har läst, och jag tror t.o.m. att jag har förstått,budskapet. Jag sade, Per , att författarnas tes äratt man inte ska ha folk med politisk bakgrund iverksledningarna, utan man ska styra politiskt i ställetfrån . Jag har begripit det. Det ford-rar ett tusental personer till för att genomföra detta.Det finns inte någon jättemotsättning på den punkten.Vad jag irriteras ständigt över är att ,kanske inte år , men återkommande säger attdet är för många socialdemokrater. De kan inte hastora förtjänster och vara så skickliga att de ska haalla de här befattningarna. Jag tror att det är bra omPer något funderade igenom vad den härutnämningsfrågan ytterst handlar om.Anf. 185 PER ():Fru talman! säger, efter attegentligen ha tagit avstånd från allt vad han sadetidigare om , attdet likväl var av intresse varifrån pengarna kom.Varför det? Är det något fel på aulan vid Stockholmsuniversitet också, för den har den också betalat? Ärdet också viktigt, även om det inte har med saken attgöra, att veta det?Forskning bedrivs i det här landet på villkor somvi alla har anledning att vara stolta över, med mäng-der av finansiärer som inte frågar efter resultatet avstudierna.Jag uppmanas att tänka efter vad diskussionen ompolitisering går ut på. Jag vet precis vad den går ut på.Problemet i den svenska förvaltningen såsom den äruppbyggd är att förtjänst och skicklighet av den nuva-rande regeringen i alltför hög grad har kommit attförknippas med politik och i synnerhet socialdemo-kratisk politik. Det är problemet.Sedan är jag fullt beredd att diskutera hur tyngd-punkten ska vara mellan och desjälvständiga myndigheterna, men jag är inte bereddatt till förmån för ökad makt för regeringen att fåigenom sin politik säga att den oavhängigastrukturen ute i myndigheterna ska undergrävas. Detär precis av det skälet som Moderata samlingspartietmycket ofta, lika ofta som jultomten kommer, kom-mer att påpeka att det är något fel när socialdemo-krater definierar förtjänst och skicklighet på det sättsom de gör. får stå ut med denkritiken intill dess att Socialdemokraterna byter sinpolitik och återgår till det som har varit svensk för-fattningstradition.Anf. 186 ():Fru talman! Vi ska inte fördjupa det här ytterliga-re , tycker jag. Det är väl uppenbart att det var iordförandens intresse att försvara finansiärerna avSNS. Det är honom obetaget att göra det. Jag vet intevilka förbindelser han har med och Samhälle. Det kan väl ändå ha sitt intres-se, för jag är alldeles övertygad om att Per avoch till, vis av långt politiskt liv och annat, ocksåfunderar på vem som står bakom vad som sägs i olikasammanhang.Jag kommer att stå ut med att Moderata samlings-partiet granskar detta. Det är inte därför jag tar uppdet. Däremot tycker jag att Moderata samlingspartiethar fel. Som Per säger kommer man attgranska det här lika säkert som att jultomten kommer.Jag tror ungefär lika mycket på Per som påjultomten i det här fallet.Anf. 187 PER ():Fru talman! Om jag inte blir betrodd och ingenannan heller skulle man möjligen kunna pröva tankenatt ändå lita på vetenskapen. Man skulle kunna prövaden tanken. Om man inte litar på vetenskapen skulleman kunna pröva tanken att lita på statsförvaltningen.Vi måste båda söka oss efter något ledsnöre somligger bortom oss själva. Vad som då finns att tillgåär gediget utredningsmaterial som visar exakt det somModerata samlingspartiet i sina påpekanden fram-håller.Göran vill inte se denna värld, och detkan jag från hans utgångspunkter väl förstå. Men denligger där på bordet. Då tar tillsamma tricks som , nämligen att ombudskapet inte är bra gäller det att skjuta budbäraren.Då är vi tillbaka vid att man plötsligt ska skjuta en avlandets forskningsfinansiärer. Till skillnad från GöranMagnusson har jag spenderat en god del av mitt poli-tiska liv i forskningsvärlden, och jag råkar ha någonliten erfarenhet av hur oerhört känsligt det är omnågon forskningsfinansiär skulle komma på idén attbe om resultatet.Göran har i samtliga sina repliker ivarierande ordalag sagt samma sak, nämligen att maninte kan lita på vad folk de säger utan att fråga vemforskningsfinansiären är. I forskarvärlden, GöranMagnusson alldeles upplysningsvis, gäller inte GöranMagnussons regel.Anf. 188 ():Fru talman! Några ord om forskningen. Jag harfaktiskt också en del erfarenhet av forskning, natur-ligtvis inte på ordförandens nivå, men i varje fall aven del forskningsresultat som har varit absolut sannaår ett och varit osanna år tre eller år fem. Någon vär-dering av vad forskare säger har man tillåtelse ochmöjligheter att göra. Det gäller inte minst inom detsamhällsvetenskapliga området, därför att det i bety-dande utsträckning handlar om värderingar, även omdet ibland påstås att det är så att säga värderingsfritt.När och Samhälle in-tensivt pläderar för författningsdomstol ligger det intenågon annan vetenskap bakom än att man i sitt funde-rande har kommit fram till att detta skulle vara bra föratt balansera den politiska makten. Jag ifrågasätterden slutsatsen, men jag ifrågasätter inte rätten att draden. Det är inte det som är mitt problem i det härsammanhanget, utan det är att det är betydande värde-ringar som finns bakom det som tas fram i olikaforskningsprojekt. Det är bra, för då kan vi balanseradet mot varandra.Jag har inte, fru talman, sagt att varesig Statskontorets eller andra undersökningar som detrefereras till har fel i den meningen att de inte har nåttresultaten efter de kriterier som satts upp. Jag harfortfarande svårt att förstå hur man har fått reda påden partipolitiska tillhörigheten.Anf. 189 PER ():Fru talman! Den ska bli sista.Nu kompletterade argumenta-tionen mot och Samhälleutredning av politiseringstendenserna med argumen-tet att de minsann är för en författningsdomstol. Somom det hade någonting med saken att göra! Det ärklart att vi ska granska deras slutsatser. Om GöranMagnusson i denna debatt hade velat bidra med engranskning av det underlag som konstitutionsutskottetsjälvt väljer att redovisa i sitt betänkande hade debat-ten möjligen kunna föras framåt i huvudfåran, i ställetför i fåran: misstänkliggöra, baktala, säga att de somkommer med budskapet egentligen är finansierade avhin onde. Detta är inte, , ett kon-struktivt sätt att analysera ett av centralaförfattningspolitiska problem.Vi är på väg emot en alltmer politiserad förvalt-ning. Denna förvaltning politiseras i huvudsak åtvänster. Det är inte i enlighet med den tradition somSverige har anledning att följa.Jag beklagar att inte är bereddatt diskutera efter dessa linjer, för då hade vi åtmins-tone kunnat ge ett litet bidrag till författ-ningspolitiska utveckling.Anf. 190 ():Fru talman! Det här med finansiären hittade jag iskriften om och Samhälle.Jag har inte gjort så mycket annat än läst upp attforskningsprojektets huvudfinansiär är ochAlice . Punkt.Kulturminister utövande av ägandeti bolaget (avsnitt 2.18)Anf. 191 ():Fru talman! Efter denna kamp om talarstolen, omminuter och repliker inser jag att frågan om Teracomkommer att te sig torr, tråkig och torftig. Men vi fårförsöka att bära det.Fru talman! Det går att ha många synpunkter påutbyggnaden av digital-TV och utövandet av ägandeti . Jag ska i mitt anförande försöka att be-gränsa mig till att se om statsrådet har följt riksdags-beslutet och i övrigt se lite grann på hennes ämbets-utövning.Riksdagen beslutade om att marksänd digi-tal-TV skulle få byggas ut. Av riksdagsbeslutet fram-går dels att den föreslagna verksamheten i sin helhetskulle bekostas av medverkande företag, dels atteventuella stimulanser till hushållen för att skaffadigitalavkodare skulle bekostas av företagen och integenom statliga medel.Jag vill med mitt anförande visa dels att det harvarit en omfattande miljardrullning som har lett tillstora krav på statlig finansiering, dels att betydandestatliga medel har gått till subventioner av hushållensavkodare, dels att statsrådet har haft tidig och godinformation om detta, men underlåtit att informerariksdagen och inte heller vidtagit några åtgärder föratt riksdagsbeslutet ska följas, dels att statsrådet harförsökt att hemligstämpla information om detta.I april 1999 startade de digitala marksändningar-na. Målet var att 100 000 digitalboxar skulle varauthyrda i slutet av . hadeemellertid endast 500 kunder köpt digitalboxar. Nu-mera har det sålts ca 100 000 boxar.I april 2000 anmäler till Kulturdeparte-mentet behov av kraftiga kapitaltillskott. Man sägeratt man behöver öka det egna kapitalet med mellan500 och - detta för att möjliggö-ra en ytterligare upplåning på närmare 2 miljarder.Alltså handlade den totala expansionen om väl över 2miljarder kronor.Teracom skriver: "Den föreslagna ytterligare ut-byggnaden av de digitala marknäten kommer att krä-va ytterligare betydande resurser. "Den föreslagna ytterligare utbyggnaden innebaratt man skulle utsträcka sändningarna till hela landet,vilket också regeringen föreslog i budgeten i oktober2000, dock utan att berätta för att det skulleinnebära krav på betydande kapitalbelopp.Lösningen på kapitalbehovet blev efter diskussio-ner med departementet att skulle sälja sinandel i för ,vilket efter skatt gav ett kapitaltillskott på ca 300miljoner kronor.I april 2001 förnyar kontakterna medKulturdepartementet för att diskutera bolagets framtidoch kapitalisering. Företaget presenterade sina visio-ner om hur företaget och den övriga marknadenskulle kunna utvecklas . Teracomvisade också prognoser för investeringar och kapital-behov. Behovet av förstärkningar av eget kapitaluppgavs nu till miljardbelopp.I augusti 2001 träffades representanter för Tera-com och ytterligare en gång.Vid detta tillfälle framfördes återigen krav på kapi-taltillskott. Enligt departementets uppgifter ansågbolaget att om inte kapital tillfördes inom det när-maste halvåret skulle bolaget bli nödgat att vidtakraftfulla åtgärder. presenterade också enåtgärdsplan för departementet.Enligt tidningen skriver Teracomi sin åtgärdsplan: "Utan ett kapitaltillskott från ägarenäventyras bolagets existens. "Efter detta möte och åtgärdsplanen beslutade de-partement att anlita en konsult, , för att få enobjektiv bedömning av finansiella situa-tion. KPMG presenterade sin finansiella analys avTeracom i oktober 2001.Enligt KPMG:s analys kommer det digitalamarknätet under nuvarande förutsättningar troligenaldrig att bli lönsamt.Prognoserna i analysen för digital-TV visar kraf-tiga förluster under samtliga år hela prognosperiodenfram till 2010. Totalt uppgår förlusten till ett flertalmiljarder kronor.Vidare anges att det är mycket svårt att bedömaBoxers framtid eftersom prognosen är mycket känsligför antaganden om marginaler och penetration. EnligtKPMG är det sannolikt svårt att få boxaffären lönsamunder prognosperioden. Subventionsnivån per avko-dare uppges vara fyrsiffrig.Nu vet vi att har skyfflat in enhalv miljard i Boxer som hyr ut avkodare till hushål-len och marknadsför projektet. Vi vet också att 2001var förlusten i bolaget , dvs. merär per hushåll. Förlusterna uppstod på grundav de mycket stora subventionerna av hushållensavkodare.Efter presentationen för departementet avKPMG:s rapport beslutade styrelsen i attkalla till en extra bolagsstämma där man begärde 825miljoner kronor i kapitaltillskott av ägaren staten.Regeringen sade nej, men utlovade en kreditga-ranti. I propositionen om kreditgarantin redovisadesinga detaljer om bolagets dåliga ekonomi för riksda-gen.Nu säger att man tänker återkomma tillägaren staten med en begäran om kapitaltillskotteftersom behovet kvarstår.När kallelsen med dagordning kom till Kulturde-partementet hemligstämplades den med motivet: "Vidtillfället var det inte allmänt känt att önska-de ett kapitaltillskott från ägaren. Under hänvisningtill 6 kap. 1 § sekretesslagen gjordes därför bedöm-ningen att ett utlämnande av dagordningen i sin hel-het kunde leda till att konkurrenter skulle kunna gyn-nas på bolagets bekostnad om denna uppgift lämna-des ut." Det är bara det att det som uppges av depar-tementet inte stämmer. Det är inte sant.Redan på våren hade i den årsredovis-ning som lämnades till departementet på bolags-stämman skrivit: "behöver därför finna nyafinansieringssätt för att få tillgång till mer riskkapitalgenom att nuvarande ägaren går in med kapitaloch/eller att ändra finansiella aktörer tillåts bli del-ägare. "I hade företrädare för iseptember uttalat: "Det finns flera lösningar på dethär, till exempel ett aktieägartillskott eller en delpri-vatisering av , säger . "Jag har full förståelse för att det finns de som trorpå marknätet för digital TV, att det finns de somtycker att staten ska skyffla in miljarder både för attbygga nätet och för att subventionera dekodrar.