prot · GP0993 · 2002-04-10 00:00:00 — Detta är också en viktigdel i kvalitetsförbättringen i skolan, inte minst i sko-lor där många av föräldrarna är invandrare som kanbidra med perspektiv och erfarenheter för att utvecklaskolan. Ett av de största hindren för ett engageratkunskapssökande och en framgångsrik inlärning ärnämligen den brist på delaktighet som många eleveroch föräldrar upplever. Vi anser att försöksverksam-heten bör permanentas.Nyttan, fru talman, av fysisk aktivitet är otvety-dig, och ansvaret för att underlätta barns och ungdo-mars fysiska aktivitet är förstås föräldrarnas, försko-lans, skolans, idrottsrörelsens men också de politiskabeslutsfattarnas. Samhällsplaneringen och regelverketför förskole- och skolverksamheten m.m. är resultatetav politiska beslut. Debatten om barns och ungdo-mars brist på fysisk rörelse är till stor del , dess-värre, fokuserad på antalet idrottslektioner i skolan.Men det hjälper inte med fler timmar om ett ökatantal elever väljer att inte delta. Från Vänsterpartietssida har vi föreslagit att regeringen bör ta fram ettbrett åtgärdsprogram för att öka den fysiska aktivite-ten bland främst barn och ungdomar och komma medförslag som stimulerar en ökad och daglig fysiskrörelse i förskola och skola. Det ligger i sakens naturatt ett sådant arbete måste ske i nära samarbete medberörda parter, t.ex. idrottsrörelsen, elev- och föräld-raföreningar, och olika forsk-ningsorgan. Vi har därför valt att inte reservera oss påden punkten , men vi kommer att noga bevaka detutskottet förutsätter, nämligen att "regeringen i sinkommande proposition om en förbättrad folkhälsaföreslår åtgärder som stimulerar dagliga fysiska akti-viteter i skolan". Är detta inte tillräckligt för osskommer vi att återkomma i frågan.Fru talman! Vi närmar oss en valrörelse, och detfärgar förstås debatten. Högern inbillar sig att manska få initiativet i den skolpolitiska debatten genomatt ständigt tjata om fler betygssteg , ytterli-gare privatiseringar av skolan och vad man kallar"ordning och reda". För det mesta är det gamla, kän-da ståndpunkter som inte har gjort några elever glada-re tidigare i historien och knappast skulle göra det nuheller. Det är tråkigt och förutsägbart - alltså egentli-gen gammal högerdynga.Det mest uppseendeväckande är snarare att Soci-aldemokraterna på punkt efter punkt tycks träda hö-gern till mötes. Skolministern - som dessvärre inte ärhär , men andra partikamrater kan kanske svara ihans ställe - har gjort uttalanden somtyder på att han tycker att betyg är bra utvärderingsin-strument och att skriftliga omdömen be-hövs för att förtydliga informationsutbytet mellanskolan och hemmet. Enligt uppgift ser skolministernfram emot att i valrörelsen tala om sin positiva syn påfriskolor.Fru talman! Visserligen avväpnas högern effektivtom Socialdemokraterna tänker överta deras värde-ringar och driva deras frågor. Men det innebär ocksåatt står alltmer ensamt i sitt försvar avtanken på en gemensam skola för alla som skapargrunden för kritiskt tänkande och allsidig bildning -en mötesplats för elever med olika bakgrund ocherfarenheter. I en stundande valrörelse är det inte enhelt otacksam position.Anf. 165 ():Fru talman! I det betänkande som diskuterasbehandlas 274 motionsyrkanden. Det är yrkandensom grundar sig på mycket tänkande, och det har jagrespekt för. I denna som synes sista debatten omskolan före väljarna får säga sitt om hur ska se ut vill jag lyfta fram några bakomlig-gande tankar kring våra yrkanden. Men innan jag gördet vill jag säga att jag självklart står bakom samtligakristdemokratiska yrkanden, men för tids vinningyrkar jag bifall till reservation 1 under punkt 26.Fru talman! Det här betänkandet handlar om för-skolan, , gymnasieskolan och vuxenut-bildningen. När jag talar om skolan gör jag det i ge-nerell mening och menar alla dessa områden. Jag troratt vi behöver ett helhetsgrepp kring den väg där ungamänniskor, små människor och lite äldre människorska möta samhället i institutionaliserad form.Skolan är en komplex företeelse. Den är en del avett föränderligt samhälle. Tiden, kulturen, trender -allt är rörligt. innehåller skolan massor avaktörer som har nära och täta relationer - vilka ocksåförändras. Det är lätt att glömma bort detta faktumoch försöka bryta ned skolan i delar och behandlavarje del som att de fungerar var för sig. Men det ären förenklad syn. Tvärtom är just det svåraste medskolan att varje del kan var för sig vara bra men sko-lan ändå vara dålig. Delarna måste passa in i var-andra. Det är ungefär som ett musikstycke som kanspelas med många instrument och varje melodi ärbra, men kommer instrumenten i otakt låter det minstsagt dåligt.Om vi konstruerar en förenklad bild av skolan blirvi inte trovärdiga. Människor vet att den är långt ifrånsann. Jag skulle önska att vi i stället tog vara på forskning som vi skattebetalare harsatsat på för att nå en fördjupad bild av skolan och påallvar angripa de problem som finns.Fru talman! Skolan blir inte självklart en bra skolaför att lärarna får goda arbetsplatser, för att elevernafår fler toaletter, för att nyare läromedel erbjuds ellerför att mer idrott anordnas i skolan. Allt detta vill viha, men det räcker inte. Allt detta måste samordnas.Skolan blir bra om man förbättrar arbets-miljön, ordnar mindre undervisningsgrupper, lärarefår högre status och eleverna bemöts på ett mänskligtsätt. Eleverna lär sig bättre i en skola med kompetentalärare som får möta eleverna i mindre grupper.Grundskolans mål nås om ett helhetsgrepp tas somsätter de grundläggande aspekterna på skolans upp-gifter i centrum.Skolan ska ge kunskaper. Värdegrunden med röt-ter i tradition ska praktiseras. Varje elev skavara i centrum och utvecklas efter sin förmåga. Kom-petenta lärare och god arbetsmiljö är givna förutsätt-ningar.Det finns mer att tillägga. Men jag vill samtidigtpåpeka att vi är överens över partigränserna om dennu gällande läroplanen. Problemet är att den inte harfått genomslag och vi inte fullt ut är överens om kon-sekvenserna.Fru talman! Det finns i flera avseenden brister.Professor vid univer-sitet har granskat skolan på uppdrag av Skolverket.Jag har fått ta del av hans resultat, och jag kan därförberätta att det finns behov som behöver åtgärdas föratt vi ska kunna nå skolans mål. Jag hoppas att Soci-aldemokraterna tillsammans med sina stödpartierangriper de problemen. Rapporten förväntas komma imaj.Alla vill vi ha en god skola, och den ska utvecklaett gott huvud. Med gott huvud menar jag tänkandetsoch intellektets utveckling. Att kunskapsmålen intenås vet vi av ett antal rapporter. En fråga som dockinte uppmärksammats särskilt väl är om tolkningenav målen har förskjutits eller helt enkelt varierarmellan skolorna. Inte heller tycks Socialdemokraternaha kopplat detta faktum till att det faktiskt råder enbrist på läroböcker som är goda som kunskapsför-medlare.En skola ska också karakteriseras av ett gott hjär-ta. Med ett gott hjärta menar jag respekten för var-andra och omtanken och känslan, dvs. vår värdegrundpraktiserad i vardagen. Varje skola, förskola ochvuxenutbildning ska självfallet finnas inom ramen församma värdegrund. Alla enheterna bör ha en plan förhur värdegrunden ska praktiseras och hur värdeför-medling kan ske i alla ämnen. Vi behöver skapa ettklimat där alla möter varandra med respekt överallt.Då har vi dessutom nått nollvisionen om mobbning.En god skola ska också utveckla goda händer.Med goda händer menar jag det praktiska handlandet,färdigheter och handens kunskap. Den praktiska kun-skapen måste få en mer framskjuten plats. Att varvateori och praktik ger omväxling och stimulerar allasinnen.Alla har inte lika förutsättningar, men alla kan ut-vecklas på några sätt och alla dessa delar behövs i enlevande organisation som skolan är, men de behövsockså i samhället som sådant. Vi behöver lärare somkan utveckla detta hos eleverna. Det krävs auktoritethos lärare och skolledare. Det krävs goda läromedel,tid och annat som skolan lider brist på - helt enkeltförutsättningar för att läraren ska kunna ha och visadet goda hjärtat.Det är den goda mixen mellan hjärta, hand ochhuvud som är så viktig.Skolan blir lustfylld när detta fungerar, och det ärtrots allt det allra viktigaste för att skolans kunskaps-mål ska nås. Varje elev, oavsett om det är förskola,grundskola, gymnasieskola eller vuxenutbildning, harrätten att känna: Jag duger. Du duger också.Det är märkligt att inte all forskning om läromed-lens och lärobokens betydelse har tagits på allvarunder den här mandatperioden. Läroboken måste fåen självklar plats för lärare i deras undervisning. Detär ett stöd för lärare att kunna ha någonting att sätta ihänderna på elever medan man får hjälpa vissa osv.Den konkreta verkligheten är jobbig för många lärare.Eleverna behöver stöd i sitt lärande, och föräldrarnamåste ha stöd och hjälp för att de ska kunna hjälpaeleverna när de har varit frånvarande eller något an-nat.I detta sammanhang vill jag också slutligen på-minna om styrningen av skolan. Det har visat sigvärlden över att inflytande över den egna verksam-heten, dess styrning och organisation är en källa tillalla tänkbara konstruktiva krafter. Föräldrar som fårengagera sig tänder eleverna till att lära och vararädda om sin skola. Föräldrar som får göra val försina barn tar ett ökat ansvar. Lärare som får ha ansvarför sin verksamhet trivs bättre, och elever som får hainflytande över sin vardag presterar bättre trivsel ochresultat. Låt oss ta vara på all den forskning som finnsom detta!Hög värdering av olika typer av kunskap, det godahuvudet, den goda handen och det goda hjärtat somvisar sig i respekten för varandra är levande organis-mer som ska bygga en levande lustfylld skola för allaSveriges elever och lärare.Socialdemokraterna har valt en kollektivistisk vägoch likformighet i mångt och mycket. Vi vill mötaframtidens utmaningar med en skola som rymmer allaoch som respekterar allas olikheter och - jag villåterigen säga detta som stod i en gammal läroplan -där varje elev har chansen att utvecklas i topp av sinkapacitet.Anf. 166 () replik:Fru talman! Jag har två frågor till . Den första rör läroplanerna. Det är riktigt attnär det gäller kunskapssyn så framstår det ofta i dehär debatterna som att vi skulle kunna vara överensom läroplanerna. Men när vi sedan kommer till kon-kreta förslag, som är nödvändiga för att denna kun-skapssyn också ska få genomföras i skolan så är viofta oense.Men det är inte riktigt det som min fråga gäller.Den handlar om det ganska breda begreppet kristenetik som jag och vid flera tillfäl-len har diskuterat. Jag ska försöka ställa frå-gan på ett nytt sätt så att vi möjligen kan få ett nyttsvar också. Eftersom detta är ett så brett begrepp -finns det någonting i det som skulle kunna inbegripasi den kristna traditionen som inte bör genomsyra skolan och undervisningen?Det var den första frågan.Den andra handlar om sponsring, som jag självtog upp i mitt anförande. Exempelvis tar uppemothälften av landets gymnasieskolor emot någon formav sponsring . Många av dessa ställs också införkrav på någon form av motprestation. En del skolortar emot så mycket som en halv miljon i spons-ring. Min fråga är: Finns det i skola över huvud taget någragränser - ekonomiska gränser eller i form av infly-tande på undervisning eller läromedel - för spons-ring?Anf. 167 ()replik:Fru talman! Först skulle jag vilja svara på den för-sta frågan. Jag uttryckte mig möjligtvis otydligt omjag sade tradition. Jag borde ha sagt kristenetik - den etik som förvaltats av den kristna traditio-nen i förenlighet med västerländsk humanism. Då ärjag mer tydlig. När vi talar om den värdegrunden såär det den som står i läroplanen och det är också densom är mixen mellan de här två delarna. Längre än såtror jag inte att jag ska behöva gå. Även parti var med i den uppgörelse som ligger bak-om den läroplan som finns . Vi anser att denvärdegrunden ska finnas i hela utbildningssystemetfrån förskolan till vuxenutbildningen och att den börfölja med hela vägen.När det gäller kunskapssynen är det möjligtvis såatt parti har gjort en vändning, men vihar de olika formerna tydligt beskrivna i läroplanenmed fakta, förståelse, förtrogenhet och färdigheter. Vihar kontextuell, funktionell och konceptuell kun-skapsform. Allt det här är ju genomgånget och över-enskommet mellan partierna och därför finns detingen anledning att ifrågasätta det i de här samman-hangen. Vill man göra en tolkning där man väljer enannan typ av kunskapssyn så må jag få det förklaratifrån . Vi står fortfarande bakom läro-planen och det som var överenskommet i den.Anf. 168 () replik:Fru talman! Jag noterar att har en fråga kvar att svara på. Finns detöver huvud taget några gränser i skola för sponsring? Kanföretag kräva vad som helst i motprestation? Kanskolor ta emot en stor del av sin finansiering genomföretagssponsring? Finns det några gränser? Om detgör det så vore det lämpligt att reda ut var de ska gå.Det är nämligen just det som reserva-tion, baserad på en socialdemokratisk motion, villgöra. Det är skälet till min fråga.När det gäller synen på läroplanen så förstår jagnu att det egentligen ska heta att den värdegrund somfinns i läroplanerna ska vara den tradition som för-valtas av etik och västerländsk humanism. Detär en benämning på detta, så att säga. Men om detändå finns i text beskrivet vad värdegrunden är förnågonting så undrar jag varför det är så viktigt att hakvar begreppen och namnen i sig. Borde man intekunna fortsätta att ha samma innehåll, men kanskekomma bort ifrån det problematiska som ändå finns?Någon skulle ju möjligen kunna tolka "västerländskhumanism" som ett stöd till kolonialkrigen. Någonskulle kunna tolka "etik" som ett indirekthistoriskt stöd till korståg eller någonting annat. Ris-ken finns ju, och debatten pågår. Varför inte göra detenkelt för oss och skriva vad det är vi menar medvärdegrunden, men undvika generaliserande beskriv-ningar? Är det en möjlighet, ?Anf. 169 ()replik:Fru talman! Vi vill gärna ha med begreppet kris-ten etik. Återigen får jag anledning att säga att det ärskärningspunkten mellan västerländsk humanism ochkristen tradition.Det finns också en koppling till den kultur som vihar. Det var som kom hit med kristendomen.Den finns i vår kulturtradition och vi har kvar dendär.När det gäller beloppsgränser för sponsring så trorinte jag att det är nödvändigt att sätta gränser för allt.Jag tror inte att vi behöver styra allt. Däremot tror jagatt det ska finnas en öppenhet för föräldrar att varadelaktiga och att vara med och engagera sig. Man skage möjligheter på olika sätt för det. Men den grund-läggande delen är att vi ska ha en riktigt god skolasom ska vara kostnadsfri för alla att få delta i.Anf. 170 ():Fru talman! När Socialdemokraterna tillsammansmed sina samarbetspartner införde maxtaxan sademan att det var en reform som skulle göra det bättreför familjerna. De skulle få bättre inkomster, och detskulle nå alla. Tyvärr vet vi att det inte har blivit så.Vi vet att över 100 000 barn inte får del av de resursersom maxtaxan ger. Kooperativen har fått det alltsvårare, och valfriheten har minskat för familjerna.Köerna till förskolan växer, och kvaliteten har sjun-kit.I väljer Socialdemokraterna ochregeringen att blunda, trots att vi vet att det behövsfler förskollärare, att vi behöver satsa mer på att stär-ka kvaliteten och att det måste vidtas åtgärder så attalla barn kan få del av reformen. Valfriheten måsteockså ökas. Men regeringen och samarbetspartiernaväljer att blunda. har vi hört att ett av samarbets-partierna säger att det behövs mer resurser. Vi måstese till att förskolan blir bättre. Men vart har ansvaretdå tagit vägen? När tänker majoriteten ta nästa steg?Eller tänker ni bara lämna det vind för våg nu ochsäga att det är kommunerna själva som ska ta ansva-ret efter era beslut? Vad kommer ni att göra för attstärka kvaliteten i förskolan?Fru talman! satsar stort på skolan.Vi är helt övertygade om att kunskap är den absolutbästa vägen för att uppnå verklig social utjämningoch lika villkor för alla barn i . En skola somsläpper ut barn utan godkända eller tillräckliga kun-skaper innebär ju ett svek mot eleven, mot barnet,som inte ges möjligheter till vidareutbildning eller enbra grund för att komma in på den arbetsmarknadsom finns. Det bidrar ju också till den ökade socialaklyvningen. Vi kan se att den ökar markant för varjeår. Här måste resurser och reformer sättas in för attgöra skolan bättre och för att ge alla elever lika vill-kor.I är vi överens. Vi säger att alla eleverska ha möjlighet att gå ut med godkändakunskaper. Vi ställer höga krav och har höga mål. Men tyvärr vet vi att alla elever inte fården möjligheten. Några plockas ut på vägen. Dethandlar om en tidig utsortering. Vad händer med deelever som inte har möjlighet att få de här kunskaper-na eller att få ett bra självförtroende och känna att dehar möjligheter att gå vidare till gymnasiet och till ettfortsatt arbetsliv?Jag tycker inte heller att det är acceptabelt att vihar en regering och en skolminister som nickar, kon-staterar faktum och säger att så här ser det ut i Sveri-ge. Någonting måste göras. I ena sekunden nickarman och säger att man ser resultaten. I andra sekun-den går man ut som en oppositionspolitiker och sägeratt krafttag ska sättas in. Det är en ganska märkligmotsättning. Å ena sidan konstaterar man faktum, ochå andra sidan jobbar man som en oppositionspolitiker.Som ansvarig minister borde man i stället gå ut ochsäga att vi ska ge resurser direkt ut till skolorna ochtill kommunerna. Man måste ta ansvar för att någon-ting ska hända i skolpolitiken.Det handlar inte längre om att bara luta sig tillba-ka och visa på de fakta eller de fina texter som hartagits fram i budgetpropositioner och betänkanden.Någonting måste göras. Jag är besviken över att Soci-aldemokraterna inte har hunnit längre under de åtta årsom man har haft makten.I den senaste budgetpropositionen skriver man attutbildningsområdet är ett av regeringens viktigastereformområden. Det låter ju väldigt bra, men när skade reformområdena bli verklighet och vardag förskolorna och eleverna runtom i landet?Jag tycker också att Socialdemokraterna iblandbörjar i fel ända när man diskuterar skolpolitik. Manför en efterhandspolitik. Man försöker att laga ochlappa i efterhand. Ett tydligt exempel är ju att manhar misslyckats med . Det individuellaprogrammet ökar och är snart det andra största pro-grammet. Tänk om vi i stället kunde komma överensom att det är i de tidiga åren, frånförskoleklassen och i skolan, som viska satsa resurserna. Vi ska se till att alla elever fårmöjligheten och framför allt rättigheten att lära sigspråket och att lära sig läsa, skriva och räkna. Detborde vi göra i stället för att ha den här efterkon-struktionen och reparera i efterhand. Fram för enförändrad politik där vi förebygger i stället för repare-rar i efterhand!Fru talman! Vi i har försökt att ta etthelhetsgrepp om skolpolitiken. Vi gör det genomökade resurser direkt till kommunerna, men vi gör detockså genom att vi har tagit fram tre reformer. Det ärreformer som vi har kallat för rätt till kunskap, enökad lokal makt och insatser för att få fler lärare. Vitycker att dagens skola är alldeles för fyrkantig. Bar-nets ålder är mer styrande än den kunskap och mog-nadsnivå som barnet har. Vi vill ändra på detta. Det ärkunskaperna som ska styra och inte ålder eller antaletår i skolan.Därför vill vi införa det vi kallar individuell kun-skapsrätt. Det innebär att åtagande inteär avklarat förrän eleven uppnått kunskapsmålen.Fru talman! Därmed vill jag yrka bifall till reser-vation 6 under punkt 16.Men för att alla ska kunna nå kunskapsmålen ochha rätten till det krävs det en del insatser. Varje elevmåste få det stöd och den hjälp som hon eller hanbehöver. Vi behöver en mer individualiserad skolasom är anpassad efter eleven och inte tvärtom. Vibehöver fler lärare och specialister som stöd till ele-verna. Det är ju och de tidiga insatsernasom återigen är det absolut viktigaste. Om man intehar med sig språket från början, om man inte fåttmöjlighet att lära sig läsa, skriva och räkna, är detoerhört svårt att ta till sig det i efterhand.Vi vill också införa en individuell studieplan, ochvi vill slopa timplanen för att göra utbildningen ochkunskapen mer specifik efter varje elev.Vi vill också ge skolorna större frihet. Men vi skaockså ställa större krav. Vi anser inte att lokal frihetinnebär frihet att misslyckas. Det är en frihet att väljahur man ska lyckas lokalt ute på varje skola. Jag ärhelt övertygad om att om skolledarna, lärarna, föräld-rar och elever lokalt fick makten på varje skola skulleman kunna nå fantastiska resultat.Det har ju pågått en försöksverksamhet med lo-kala skolstyrelser. Där har Socialdemokraterna velatfortsätta försöksverksamheten. Man törs inte riktigtlita på att de som har kompetensen runtom på varjeskola kan ta det ansvaret. Men vad är det som ni är sårädda för i Socialdemokraterna? Varför vill ni intesläppa makten och möjligheterna till dem som finnsute i verksamheten? Vi i står för likvär-diga skolor i hela landet. Vi förespråkar inte likadanaskolor.Lärarnas roll måste också uppvärderas. Störreklasser och färre vikarier drabbar ju inte bara elever-na. Arbetssituationen är helt ohållbar på många håll.Insatser måste göras så att lärarnas inflytande ökar.De måste få vara med och bestämma över resurser,hur de fördelas och hur arbetstiden utnyttjas. Vi skainrätta karriärvägar och öppna för möjligheten attvidareutveckla eller vidareutbilda sig till t.ex. specia-list.Fru talman! Slutligen ser jag att det finns en tydligideologisk skillnad när vi diskuterar skolpolitiken.För mig är det helt naturligt och självklart att tro attvarje elev kan lära och kan lyckas. Därefter har viformat vår politik. Vi låter varje elev växa utifrån sinavillkor och sina specifika förutsättningar. Det står istark kontrast till dem som menar att vi måste sänkaribban eller tillåta ett viss svinn på vägen. Den indivi-duella kunskapsrätten är oerhört viktig. Visst tar detolika att lära sig. Visst har man olika sätt attlära sig på. Men utmaningen är ju att hitta det specifi-ka sätt som varje elev kan utformas och hjälpas efter.Vi arbetar för att stärka elever och skolor i derasindividuella arbete. Vi vill inte styra med pekpinnaroch säga precis vad som är rätt och fel för alla. Det ärockså min förhoppning att regeringen framöverkommer att ta till sig den insikten och låter de finaorden i budgetpropositioner och betänkanden bliverklighet för alla ute i skolorna.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 19.00för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.11 § (forts.) Skolan, m.m. (forts. UbU10)Anf. 171 ():Fru talman! ska ge alla elever engrund så att de kan gå vidare till olika gymnasieut-bildningar. ska lägga grunden, men detstora sveket mot många elever är att grundsko-lan inte lägger den grunden. Jag är övertygad om attde många avhoppen i gymnasieskolan beror på attalltför många elever inte fått med sig den kunskapsom skulle ha gett. Skoldebatten bordehandla om hur alla elever ska få sin chans i skolan,och den borde handla om verkligheten men inte omskrivbordsidéer som inte går att förverkliga. Skolde-batten borde handla om att alla elever i ska fåsin rätt till kunskap tillgodosedd.Jag tror nämligen att vi i har förutsätt-ningar att vända utvecklingen i skolan och att vi kanfå en skola som verkligen är till för alla elever. Mendet behövs ett antal skolreformer för att skolan ska fåen chans att utvecklas på ett bra sätt.Folkpartiet har en lång rad reformförslag för attalla elever ska få en bättre skola. En röd tråd i vårliberala skolpolitik är att eleverna, precis som vi vux-na, behöver olika på sig för att nå kunskaps-målen. Vi tycker också självklart att det är bäst atthjälpa eleverna i skolan.