prot · GP0976 · 2002-03-05 00:00:00 — AMS har t.ex. dragit igång en stor utbildningssatsning för spetskunskap tillhögskoleutbildade arbetslösa invandrare. Under förraåret deltog 1 700 personer i denna utbildning. Av demsom redan har avslutat utbildningen hade arbeteefter tre månader.Det kommer också till under nästa riks-dagsår en proposition om validering. Detta är avise-rat. Det är, som själv sade, en oerhörtviktig nyckel. Vidare har jobbat fram nyakursplaner för sfi som redan är presenterade. Dessatar på ett helt nytt sätt hänsyn till individens utbild-ningsbakgrund, något som och jaghar diskuterat tidigare. Man kompetensutvecklar nu750 sfi-lärare för att kunna stödja denna individuali-sering av arbetet.Mycket har alltså gjorts, men mycket är förvissoockså kvar.Anf. 11 ():Fru talman! Det blev en lite underlig debatt närSten försökte replikera mot mig. Jag tän-ker över huvud taget inte beröra hans förvirrade in-lägg utan koncentrerar mig på min och statsrådetSahlins debatt.Jag var med om att presente-ra slutrapporten om hur man bryter utanförskap. Jagvet inte om har fått den. Jag lämnartalarstolen för att för säkerhets skull lämna över ettexemplar av den. Jag tror att det i den står en hel delsom vi skulle kunna enas om vad gäller krafttag sombehöver tas för att man ska komma till rätta med detutanförskap och den segregation som råder. Där finnsen hel del färdiga förslag.I visas bl.a. genomDan forskning att tidig svensk arbetslivserfa-renhet är den enstaka viktigaste faktorn för möjlig-heterna att få in en fot på arbetsmarknaden, stannakvar där och vara självförsörjande. Sambandet mellantidig försörjning, socialbidrag och långvarigt bidrags-beroende visas också tydligt. Det gäller alltså för ossatt ta gemensamma tag för att kunna hålla människorborta från socialbidragsberoende.Jag har sagt att man bör avskaffa social-bidragen i den meningen att det blir fråga om enlångvarig försörjning. Däremot tycker jag att man skaha någon form av försörjning för de människor somfaller igenom. Det ska naturligtvis vara en rättighet.Men det bör också bli en rättighet för människor att fåarbeta. Man bör ge kommunerna detta i uppdrag,kanske med användning av de 60 miljarder som i dagförslösas på många håll i AMS regi. I motsats tillstatsrådet tror jag inte riktigt på att den nuva-rande organisationen med AMS och arbetsförmed-lingarna kommer att kunna klara det här, utan manmåste kanske agera på något annat sätt.Ge då pengar och ansvar t.ex. till kommunerna föratt hantera detta, så att de får garantera människorarbete inom e.d.! Den socialdemokratisktstyrda kommunen har med framgång klaratdetta. Man har i den kommunen på en treårsperiodhalverat socialbidragsberoendet. Jag tycker att viskulle titta lite extra på den.Jag vill fråga vad hon tänker göra föratt man i ska kunna ge människor möjlighetatt försörja sig genom eget arbete i stället för att bliinlurade i ett bidragsberoende. Är be-redd att pröva nya modeller för att få människor iarbete? Och vad tänker statsrådet göra för att åtgärdaden bristande samordningen? Det pågår ju ett avtals-skrivande och ett sammanträdande mellan olika myn-digheter för lösande av gemensamma problem. Dess-värre är det väl ofta så att det går åt alltför mycket tidtill överenskommelser, sammanträden och möten. Istället borde man koncentrera sig så att befogenheteroch pengar följs åt.På har man provat detta. Man hardär slagit ihop med arbetsförmedlingoch försäkringskassa. Är det en väg som statsrådetSahlin skulle vara beredd att prova?När det slutligen gäller sfi-undervisningen är detgott och väl att det görs en del saker, men det görs försakta och för lite. Skulle vi inte gemensamt kunnapröva en modell där pengarna följer den invandrade,som då kan få gå igenom en kurs på högskolan ellerpå ABF eller på ? Det skulle då blien konkurrens mellan dem som ger sfi-undervisning,vilket höjer kvaliteten. Är beredd attmedverka till något sådant?Anf. 12 (-):Fru talman! Jag vet att i yrkesli-vet är tandläkare. Det innebär att han har kompetensupp till strax under näsan. Att han kallar mitt inläggförvirrat tar jag inte så hårt, för hans kompetens nårinte högre upp.Jag vill ställa en fråga till . Detvore intressant att nu få besked i klartext: fr.o.m. nu ha en helt fri invandring, något sominget annat land i hela industrivärlden faktiskt enstänker på?Vilka egenskaper är det som harmen som tydligen alla andra politiker saknar? Är allavi andra måndagsexemplar, medan han är den som avGud fader har skötts och ansats under veckans ?Sedan ytterligare en liten kommentar. Det finnsalltså kommuner som har lyckats halvera socialbidragoch olika understöd. Sådana siffror ifrågasätter manaldrig, men inom arbetsmarknadspolitiken hävdarframför allt ofta att det är fråga omfriserade siffror. Det är fråga om människor i konst-lade åtgärder, personer som ingen vill ha. Det skulle vara trevligt att kännatill om uppfattning delas av Mode-rata samlingspartiet.Jag och säkert många medlemmar i , SIF ochSACO ser fram emot att få veta om ivalrörelsen tänker driva frågan om en helt fri invand-ring, en inriktning som - jag upprepar det, fru talman- är helt unik. Inget större och betydande parti ochingen regering i industrivärlden i övrigt har en sådantanke, men anser sig tydligenkunna mycket mer än andra.Anf. 13 Statsrådet ():Fru talman! Också jag håller mig till min och Gö-ran debatt.Det är självfallet så, som pekarpå i sin rapport och som är ganska naturligt, att jutidigare arbetslivserfarenhet och ju snabbare egenförsörjning, desto fortare får man integration. Jaghåller helt med om att där ligger kanske inte den endanyckeln men huvudnyckeln till en framgångsrik in-tegration. Det är därför som så mycket av det arbetesom både vi på departementet och man på nu bedriver handlar just om hur vi kanförändra introduktionen, så att den mycket tidigarebygger på det individualiserade mötet med arbets-marknaden. Om man har med sig ett yrke till Sverigemåste introduktionen också bygga på detta.Det är inte bara ord och ingen handling. Sådanaavtal som , berörda myndigheteroch har träffat och som GöranLindblad kritiserade därför att det var alldelesför mycket av sammanträdande har ju resulterat imånga fler sådana här exempel. Fler kommunermåste anstränga sig mer för att möta behovet av denindividualiserade introduktionen.Det som skiljer och mig åt är attjag också ser en annan aktör som har en stor del iskulden, men som också har möjligheter. Det är nä-ringslivet. Det går inte att bortse från att näringslivetsintresse av att se dem som kommer till somen resurs, och att man vågar erkänna den diskrimine-ring som finns, är en annan nyckel till att de berördafår arbetslivserfarenhet . Därförär diskrimineringslagarna så viktiga. Det gäller ocksådet arbete som bedrivs på en del håll i näringslivet.Näringslivet ska bli en mer aktiv part när det gällerflyktingarnas möte med arbetsmarknaden.För min del vill jag inte se färre överenskommel-ser och samarbetsprojekt, utan fler. Det är mångfaldvi behöver på detta område, frågar mig - lite märkligt, tyckerjag - om jag är beredd att pröva nytt. Att man prövarnytt innebär att man med särskilda resurser tillåterorganisationer och företag att pröva nya saker. Dåstöter man på de förhatliga orden "projekt" och"storstadssatsning".Denna satsning är tillkommen just för att få fleratt våga pröva nytt. Hur får vi staten att erkänna attkommunerna inte klarar detta ensamma utan att det ärett ansvar som staten och kommunerna har gemen-samt?Den socialdemokratiska regeringen och borgerligaStockholms kommun har här tagit varandra i handoch sagt att man behöver hjälpas åt.Är jag beredd att pröva nytt? Är jag beredd atttillsätta särskilda resurser till detta? Svaret är ja. Där-för tycker jag det blir lite hycklande att samtidigtkritisera storstadsavtalet så mycket som och hans parti gör.Den eviga lösningen för moderater är att låtapengarna följa individen och låta fler välja. Vi kantitta på utvecklingen vad det gäller sfi. Jag kan uppre-pa att det som har gjorts för att individualiseraundervisningen är bra, men det räcker inte. Vi behö-ver göra mycket större ansträngningar. Det hängerihop med förändringen av validieringen.I har man lagt ut mycket avsfi-undervisningen på entreprenörer. Enligt en artikeli saknar av lärarna på de entreprenadföretagsom har fått ta över behörighet. av de läraresom finns kvar i kommunen har behörighet.Det är nog inte så enkelt att man bara kan fördelaansvaret på fler för att garantera en bättre individua-litet och en högre kvalitet.Anf. 14 ():Fru talman! Jag ska bara kort kommentera detSten sade om huruvida kompetensen sitteri munhålan eller inte. Problemet sitter nog snarare sjucentimeter norr om munhålan hos talman! Till statsrådet vill jag när detgäller entreprenaderna i , som varuppe allra sist, säga att jag tror att det bara är ett halvtsteg. Det löser inga problem. Man måste verkligenflytta makten till den enskilda individen, dvs. en rik-tig empowerment. Det ska vara den enskilde invand-rade som ska ha makten att välja var han eller hon skafå sin utbildning. Det blir inte bättre för att en kom-mun eller någon annan organisation bestämmer varall undervisning eller all vård ska upphandlas. Så kanman inte göra. Man måste göra en verklig kund-valsmodell. Då tror jag att vi kan nå betydligt längre.Det vore bra om vi kunde komma överens om attvi är beredda att flytta makten från politiker och väl-menande tjänstemän i vad jag brukar kalla en elän-desindustri av projekt till människorna själva.När det gäller storstadspengarna och projektsats-ningarna måste vi ändå vara överens om att det intehar blivit något bestående resultat, . Ivärsta fall har man byggt grillar på äng, eller såhar man lämnat kvar parkbänkar och träd. Det harsysselsatt vita gravt medelålders projektledare. Jagvet att jag har hävdat det tidigare i debatter oss emel-lan. Dessvärre är det så.Jag vill att man prövar nya saker, men att man gördet långsiktigt och att man flyttar över makten frånden ordinarie beslutsapparaten till de människor somdet verkligen gäller.När det gäller lagstiftningen och diskrimineringeni arbetslivet och näringslivet är det naturligtvis så attnäringslivet måste ta ett större ansvar. På samma sättmåste den offentliga sektorn göra, där tendensen tilldiskriminering är tydligare än i det privata näringsli-vet. Båda har ett ansvar. Vi har som politiker ocksåett ansvar för att gå ut och marknadsföra den håll-ningen meddetsamma, så att fördomar inte sätter sigfast.Anf. 15 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill bara ge två kommentarer, förvi kommer säkert att återkomma till den här fråge-ställningen fler gånger.När man talar om valfrihet och rätten att väljasjälv tror jag också det är väldigt viktigt att funderaöver vilka grupper vi talar om. Om man kommer somnyanländ flykting till från ett krigshärjat land,ska man då vara beroende av att kunna så mycket omSverige att man känner till skillnaden mellan och och något privat företag så kan välja rätt? Måste vi inte se till att vi garante-rar alla individer som kommer hit en så individanpas-sad och arbetsorienterad svenskundervisning ochintroduktion som möjligt, så att det i verklig meningblir en rättighet? Det vill jag gärna återkomma till föratt debattera hur det ska göras.Jag vill än en gång uttrycka besvikelse över attstorstadspolitiken och storstadsavtalen i debatternaständigt reduceras till att handla om parkbänkar ochgrillar. Det är inte värdigt förmågaeller engagemang i de här frågorna att reducera arbe-tet till detta.Jag kan nämna några av de faktiska resultaten. Enfjärdedel av pengarna har använts för att stärka detsvenska språket för barn och ungdomar och vuxna.Allmän deltidsförskola har införts för alla 3-5-åringari samtliga de 24 kommundelar som det här projektetomfattar. Det är väl ett resultat som heter duga? Hurska vi kunna se till att integrationen inte misslyckasockså i den andra generationen om inte barnen får detsvenska språket med sig? Det är inte parkbänkar utandet är verklig frihet som det handlar om.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 2001/02:255 omMuskövarvetAnf. 16 Försvarsminister ():Fru talman! de har frå-gat mig dels om direktiven för den statlige utredarenbeträffande Muskövarvets framtid innefattar övervä-ganden om ytterligare omflyttningar av militära för-band och enheter, dels om jag avser lägga fram för-slag om att flytta hela eller delar av den militära verk-samheten vid till . Vidare har Mariettade frågat hur och när jag avser att taställning till Muskövarvets framtid.Enligt direktiven ska utredaren ta fram underlagför och genomföra förhandling avseende överlåtelseav den verksamhet som avser fartygsunderhåll vidMuskö örlogsvarv till civil industri. En utgångspunktför uppdraget är att allt fartygsunderhåll överförs tillcivil industri för fortsatt verksamhet i Musköanlägg-ningen samt att en överlåtelse grundas på för statenaffärsmässiga villkor.Enligt direktiven står det utredaren fritt att, om ut-redaren finner det lämpligt och möjligt, lämna förslagtill annan verksamhet som kan bedrivas i Musköan-läggningen. Syftet med denna formulering har varitatt i första hand få en rationell drift av Musköanlägg-ningen. Utredaren kan således komma att föreslåflyttning av såväl militär som civil verksamhet.Försvarsmakten har fått rege-ringens uppdrag att redovisa ettförslag till vilka verksamheter som kan förläggas tillMusköanläggningen för att få en långsiktigt rationellverksamhet. Försvarsmaktens förslag kommer atthanteras i samband med utredningen.Jag kan i denna stund inte besvara frågan om jagavser att föreslå en flyttning av militär verksamhetvid till . Anledningen är bl.a. att det förnärvarande pågår flera utredningar vars resultat direkteller indirekt kommer att inverka på verksamhetenvid bl.a. Berga.Som exempel kan nämnas att regeringen den 20december beslutade att den operativa in-satsledningen ska lokaliseras till . Marintak-tiska kommandot, som är en del av den operativainsatsledningen, är lokaliserat till . InomFörsvarsmakten pågår en översyn avuppgiftsfördelningen mellan högkvarteret och denoperativa insatsledningen. Man ser även över denoperativa insatsledningens detaljutformning. I dennaöversyn kommer även att beaktas frågan om vilkadelar av de nuvarande taktiska kommandona som börlokaliseras till eller till andra platser.Ytterligare ett exempel är det pågående arbetetmed att ta fram direktiv för en utredning av det mili-tära försvarets utbildningsssystem. Regeringen hartidigare informerat om regeringens bedöm-ning att en utredning med uppgift att se över hur detmilitära försvarets utbildningssystem fortsatt börutvecklas bör tillsättas. Örlogsskolornas verksamhetvid kommer bl.a. att hanteras i detta samman-hang.Därutöver omsätter Försvarsmakten för närvaran-de sina helikoptrar. Merparten av de nuvarande heli-koptrarna kommer att utgå och ersättas med nya lättaoch medeltunga helikoptrar. Omsättningen innebär attantalet helikoptrar i Försvarsmakten kommer attminska från ungefär 100 till 50 helikoptrar. Försvar-smakten utreder nu var de nya helikoptrarna bör base-ras. Således kommer även helikopterverksamhetenvid att ses över.Fru talman! Mot bakgrund av pågående utred-ningsarbete avser regeringen inte nu att föreslå någonflyttning av dessa verksamheter från till Mus-kö.Utredarens förslag kommer att beredas och vägasmot annat pågående utredningsarbete, och jag ute-sluter inte att verksamhet kan komma att flyttas tilleller från . Det är viktigt att få en väl avvägdoch långsiktigt hållbar lösning för Försvarsmaktensverksamhet.Till sist vill jag på frågan om hur och när jag avseratt ta ställning till Muskövarvets framtid svara attenligt direktiven ska utredaren redovisa resultatet avsitt arbete . Min inriktning är attjag ska kunna informera om regeringensställningstagande till Muskövarvets fortsatta framtid iden kommande budgetpropositionen.Anf. 17 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret, av vilket jagkan dra slutsatsen att försvaret ständigt är utsatt förjordbävning. Eller för att uttrycka sig lite mindredrastiskt: Det är hela havet stormar. Alla bollar är iluften. Det gäller försvaret i allmänhet, och kanskeden delen av försvarets verksamhet som finns i minhemkommun i synnerhet. Jag tänker då påBerga och Muskö.Det är naturligtvis en imponerande mängd utred-ningar som pågår. Men jag frågar mig: Vem haröverblick över allt? Är det försvarsministern som hardenna överblick? Jag får en känsla av att om en bollnu landar finns det risk att den ganska snabbt kastasupp igen i en ny utredning. Man kan undra om detfinns något som inte kan ändras, flyttas eller försvin-na inom Försvarsmakten. Det verkar som om vadsom helst kan flyttas när som helst och vart som helsti Sverige.När det gäller vet försvarsministern mycketväl vad som finns där. Det finns en hel del fartygsför-band; jag behöver inte räkna upp dem. Det finns heli-kopterbataljon, det finns marinledning, det finns ör-logsskolor. Det jobbar över tusen personer där, ochsedan finns det ett antal värnpliktiga. Man har gjortett antal investeringar på nästan 100miljoner kronor.Min första fråga är , för att följa upp lite:Kommer uppvaktningar och påtryckningar från densocialdemokratiska majoriteten i , som sägeratt man vill bygga på , att påverka ett försvars-beslut? Det är min första fråga.Min andra fråga är denna: Jag förstår att för-svarsministern inte kan ge något besked omvilken verksamhet som kommer att finnas kvar påBerga eller inte, men när kommer man att få ett så-dant besked? ingår ju i så väldigt många utred-ningar att det nästan är omöjligt att få en överblicköver när allt landar.Min tredje fråga gäller att jag skulle vilja ha ettförtydligande av svaret. Försvarsministern skriver:"Försvarsmakten har fått regeringensuppdrag att redovisa ett förslag tillvilka verksamheter som kan förläggas till Musköan-läggningen för att få en långsiktigt rationell verksam-het. Försvarsmaktens förslag kommer att hanteras isamband med utredningen." har ju passe-rat, så man kanske kan få veta någonting om vad somsades i detta förslag. Och vad menar försvarsminis-tern med att Försvarsmaktens förslag kommer atthanteras "i samband med utredningen"? Är det utred-ningen om Musköanläggningen, eller är det någonannan utredning? Det blir nämligen minst sagt förvir-rat med alla utredningar som pågår kring ochBerga.Anf. 18 Försvarsminister ():Fru talman! Jag kan ha respekt för att interpellan-ten tycker att det verkar oklart eller rörigt med mångautredningar. Men det beror ju på att det vid Musköoch delvis också vid finns delar av Försvar-smakten som inte helt är knutna till samma uppgiftutan till många olika uppgifter. Det innebär att närman går igenom och ser hur framtiden ska vara för deolika delarna måste man delvis se problemen utifrånolika utgångspunkter.Jag ska svara på de tre frågorna.Jag har inte blivit utsatt för några påtryckningarfrån lokalt socialdemokratiskt håll om att bygga påBerga. Jag kommer självklart att arbeta med utgångs-punkten att det handlar om att åstadkomma godalösningar för Försvarsmakten och totalförsvaret på deanläggningar som finns och även naturligtvis att tän-ka på kostnadseffektiviteten.Jag går så till den andra frågan. Jag tror inte attjag kan lämna ett totalt och slutligt besked vad gällerBerga. Jag tror inte att jag kan göra det ens underöverskådlig framtid. Jag tror inte att det finns förut-sättningar för någonting sådant. Jag räknar med att dehär många utredningarna kommer att ge var sin del ihur respektive ska användas framåt.Marietta de Pourbaix-Lundins tredje fråga gälldevad Försvarsmakten hade lämnat för förslag för någradagar sedan. Jag ska gärna nämna det. Försvarsmak-ten säger att beslutsavsikten är att följande verksam-heter ska förläggas till Musköanläggningen: Verk-samhet för underhåll av insatsledningssystem flyttastill . Förrådsställning av amfibiestridskrafter-nas båtmateriel kommer att, samordnat med annanberedskapsplanläggning, flyttas till . Annanmateriel som ej används frekvent eller identifieras isamband med omförrådsställning flyttas till Musköför förrådshållning med beaktande av den långsiktigarationaliteten. Försvarsmakten återkommer med yt-terligare förslag till verksamheter som kan övervägasatt placeras vid Muskö.Det är vad jag kan tillföra utöver det som jagnämnde i mitt interpellationssvar.Anf. 19 ():Fru talman! Jag tackar försvarsministern för atthan verkligen anstränger sig för att svara på minafrågor. Jag är väldigt glad över svaret på den förstafrågan, dvs. att försvarsministern bara kommer att setill Försvarsmaktens bästa när han bedömer vad somska hända med verksamheten på . Sedan fickjag också veta vad Försvarsmakten hade sagt i sittsvar den 1 mars.Det jag möjligtvis inte fick veta var detta med denutredning som ska beakta det hela. Är det den somhåller på med Musköanläggningen, där utredare, som ska beakta detta som kom fram den 1mars? Det är bara en liten följdfråga.Försvarsministern är också ärlig och säger att haninte kan tala om när det kan komma ett samlat beskedom vad som kommer att hända vid . Men jagkänner ändå så här: När ska Försvarsmakten få litelugn och ro och få ägna sig åt det man ska? Det kanman trots allt undra. Det är väldigt mycket som rör påsig hela tiden.Jag vill ställa ytterligare en fråga till försvarsmi-nistern. När det gäller Muskövarvet har vadjag minns bemyndigat regeringen att när utredningenär färdig fatta beslut om huruvida något civilt ska taöver det hela eller vad det nu blir. Men om man nuska börja flytta saker utgår jag från att detta åter-kommer till . Om man ska börja flytta sakerfrån osv. är väl detta trots allt en fråga för riks-dagen? Det är ju ingenting som regeringen, antar jag,har i sina egna händer.Jag har en fråga till. Tror verkligen försvarsmi-nistern att , som håller på att utredaMuskövarvet, kommer att vara färdig till den 2 majmed tanke på att det nu kanske har kommit till en delsaker? Man ska undersöka om man ska flytta verk-samheter till . Gäller den tidtabellen fortfaran-de?Anf. 20 Försvarsminister ():Fru talman! Utredaren behöver intebeakta Försvarsmaktens förslag, som har lämnats,utan han får lämna det han kommer fram till. Han skahålla det tidigare utsatta datumet. Det blir upp tillregeringen, naturligtvis efter hörande av myndighe-terna, att ytterligare avgöra de frågor som det handlarom.Jag anser, som jag har nämnt i interpellationssva-ret, att när regeringen tar ställning till den typ avutredningar som gäller det marintaktiska kommandot,Bergas och Muskös del inom den s.k. operativa in-satsledningen, behöver regeringen inte gå till riksda-gen för ställningstagande. Det är mindre organisa-tions- och lokaliseringsfrågor som regeringen intebehöver vända sig till med. Det hindrar inteatt jag hoppas att det ska vara möjligt att nå en sam-syn i de här frågorna.Slutligen har de i någraav inläggen kanske velat framföra en bild av att detråder stor oro, osäkerhet och brist på överblick i För-svarsmakten när det gäller förändringarna. Jag anseratt det naturligtvis finns ett problem i den meningenatt Muskövarvet dimensionerades förmarinstridskrafter långt mer omfattande än det säker-hetspolitiska läget erfordrar. Det är en oerhört omfat-tande anläggning. Vi är helt inställda på att Sverigesförsvar har behov av den typen av anläggning, intedärför att den är så stor men därför att den i sina delarär så funktionell. Men det är klart att en så stor an-läggning i dagens läge skapar utmaningar. Det kanjag säga.Jag har också förståelse för att den personal somfinns på både och känner oro på det sättsom vi alla gör när det handlar om förändringar. Jaghar varit på besök på marintaktiska kommandot nyli-gen. Mina medarbetare och jag frågade: Hur är stäm-ningen? Chefen sade: Det är klart att det beslut somregeringen har fattat, att det marintaktiska komman-dot i sin helhet, åtminstone som vi utgår från, skaflyttas till , inte har varit populärt eftersom deflesta anställda bor på Södertörn.Jag har förståelse för att man reagerar med orooch kanske t.o.m. negativism när det handlar omförändringar i organisation och lokalisering.