prot · GQ0928 · 2002-12-03 00:00:00 — För oss som resenärer spelardet ju egentligen inte så stor roll var kommungränseneller länsgränsen går, utan vi är måna om att in-frastrukturen i sig ska fungera. I det avseendet tyckerjag att staten har tagit ett ansvar, och man ska ocksåfortsätta att ta det. Det handlar om kollektivtrafikenmen också om det vi gör för de kommunala flygplat-serna - det vi har gjort i , och Torsbydet . Det handlar om de pengar vi nu skaanvända för tjälsäkring och om det vi gör i och medden ambition vi har för bredbandsutbyggnaden.All infrastruktur är viktig också när det gällerglesbygdens möjligheter att utvecklas och växa. Dethandlar om att kunna tillvarata den näring som ärunik på många platser, och i våra nordligaste län harofta turismen unika och speciella förutsättningar attväxa med tanke på snön, kylan och isen. Det är klartatt vi nationellt med infrastrukturen kan ta ett gemen-samt ansvar för detta, och det kommer att gynna nä-ringen, och det kommer att gynna enskilda personer.Anf. 86 ():Fru talman! Här handlar det om att vi under enövergångsperiod måste ha mer än det Rikstrafiken harlyckats skrapa ihop i sin budget, det vill säga 10 mil-joner extra tills man hittar en annan lösning.Det krävs ytterligare 17 miljoner, det vill säga totalt27 miljoner, om jag har förstått det rätt, för att intetrafiken ska minska i omfattning. Den har ju redanminskat med en fjärdedel, vilket går stick i stäv medden uttalade viljeinriktningen härifrån om att man skaställa om till ett hållbart transportsystem.Jag uppskattar verkligen att statsrådet inte kastarur sig löften som hon sedan inte kan infria, men mankan ju fundera över samverkan mellan transporterna.Vi har byggt ut X 2000-trafiken, som framför alltsödra har väldigt stor nytta av. Man kan dåifrågasätta om det är rimligt att staten försörjer alla dehär flygplatserna i med statliga bidragför att upprätthålla trafiken när man har fått en väldigtbra snabbtågstrafik som gör att man lätt kan ta sig tilloch från . Här finns kanske enmöjlighet att hitta de medel som behövs för att upp-rätthålla kollektivtrafiken i glesbygden. Då har viuppnått flera syften.Det här är någonting som vi kan återkomma tillsenare. Jag väntar med spänning på att få se vilkainitiativ regeringen kommer att ta i det avseendet.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 2002/03:31 om Sve-askogs agerande på virkesmarknaden och statensägaransvarAnf. 87 Näringsminister ():Fru talman! har ställt fyra frågortill mig om verksamhet. Jag besvarar demi ett sammanhang.Jag vill först redovisa regeringens motiv för attbilda och utveckla till störstaskogsägare. Syftet med att bilda var attåterföra tidigare privatiserad mark i statlig ägo. Underden borgerliga regeringen privatiseradesDomänverkets skogar och de statliga skogsindustrier-na i ett börsbolag, där staten dock behöll aktiemajo-riteten. Avsikten var att skapa ytterligare en storsvensk skogskoncern. Det försöket slog inte väl ut.Till detta kommer att vissa av de stora skogsbola-gen i vårt land har slutat att betrakta skogen ochskogsbruket som en strategisk resurs i sin verksam-het. Från början var bolagen uppbyggda på en bas iskogen. går råvara till industrierna alltid attköpa, särskilt som det öppnats nya råvarumarknaderpå andra sidan . Skogsbolagen gör sinastrategiska investeringar i industrierna ofta nära kun-derna utomlands.Med betydande arealer skog i statlig ägo får vimöjligheter att genomföra den skogs- och miljöpolitiksom vi vill driva. Bolaget bör utveckla skogsbruketoch vara ett föredöme i ett miljöinriktat skogsbruk.I det ursprungliga förslaget om att bilda Sveaskogangav regeringen bland annat som en positiv effekt avett separat statligt skogsbolag att vedråvaran kankomma att säljas på en kommersiell och öppen mark-nad samt att köpsågverk kan ha lättare att få tillgångtill råvara. Utskottet såg fördelar i att marknaden förvedråvara vidgades. I förslaget om att förvärva AssiDomän sade regeringen bland annat att i fråga om deindustriella verksamheterna skulle utplacering av den industriella verk-samheten i nya strukturer fortsätta och avslutas. Sta-ten ska inte vara en långsiktig ägare till industriellverksamhet inom det skogliga området.Verksamheterna i och haråter slagits samman . hardeklarerat att bolaget avser att vara en aktiv part iomvandlingen av strukturen i sågverksindustrin. Sve-askog förvärvade skogsmark och en såg avKorsnäs AB. På det skogliga området har bolagetbland annat utvecklat en miljöpolicy och förutsätt-ningarna för markförsäljningen, allt enligt riksdagensbeslut.Maria tar upp intressen i in-dustriell verksamhet. Bolaget har deklarerat att Frövipappersbruk kommer att säljas när det blir ett lämp-ligt tillfälle.Sågverksfrågan är mera komplicerad. Vi vet allaatt sågverksnäringen har haft problem med sin struk-tur under flera tiotal år. Flertalet bedömare anser atten omstrukturering krävs för att uppnå en effektivareoch mera lönsam bransch. Jag värdesätter Sveaskogsambition att medverka i omstruktureringen. Denkrävs enligt bolaget för att ta till vara det skogskapitalbolaget förvaltar. En sådan omstrukturering tar tid,men det är resultatet som räknas.Maria andra huvudfråga berör Sveas-kogs aktivitet på virkesmarknaden. Det överordnademålet för bolaget är att på ett föredömligt sätt förvaltaden skogsmark bolaget äger. Värdet på markinneha-vet ska utvecklas. Bolaget ska vara en kommersiellaktör på marknaden. Att bolaget i det sammanhangetverkar för att förbättra tillgången på virke för indust-rin genom en betydande virkeshandel ser jag ingaproblem med.Staten är, efter bildandet av , förvärvetav och av skogsmark från ,största ägare av produktiv skogsmark.Självklart är det ett innehav som förpliktar till att varaen professionell och föredömlig förvaltare av dennatillgång. Jag har stora förväntningar på att Sveaskogfungerar väl i den betydelsefulla rollen.Anf. 88 ():Fru talman! Jag vill tacka ministern för svaretäven om de två sista frågorna kanske inte har fåttnågot svar alls. Det ska jag, fru talman, be att få åter-komma till senare.Sveaskog har enligt det beslut som fattades här iriksdagen tre alldeles särskilda uppgifter, nämligenatt vara ett föredöme i miljöhänseende, att underlättamarkbyten och sist men inte minst viktigt att främjakonkurrens och tillgång på vedråvara. Den industri-ella verksamheten skulle avvecklas. Det instämde juäven ministern i.Ministern säger i sitt svar att i det ursprungligaförslaget om att bilda angav regeringensom en positiv effekt att vedråvara kommer att säljaspå en kommersiell och öppen marknad samt att köp-sågverk lättare kan få tillgång till råvara. Jag kan intelåta bli att undra vad ministern menar med "det ur-sprungliga förslaget". Det ursprungliga förslaget varju det förslag som tog ställning till. Vilkaförändringar har regeringen gjort eller låtit Sveaskoggöra som inte fanns med i detta ursprungliga förslag?Det är en fråga.Vidare står det i svaret: "har deklareratatt bolaget avser att vara en aktiv part i omvandlingenav strukturen i sågverksindustrin." - "hardeklarerat". Är det praxis att de statliga bolagen dik-terar för ägaren vad de avser att göra? Borde intedirektiven gå i motsatt riktning?Hur kommer det sig över huvud taget att Sveas-kog som enligt beslut ska sälja ut sin in-dustriella verksamhet i stället köper på sig mer ochfler sågverk? Hur kommer det sig att harökat sina köp av timmer från enskilda skogsägare ochhaft ett prispåslag på över marknads-pris? Det skulle bli billigare råvara. Den blev dyrare.Hur kommer det sig att ökar sin egenvolym i de egna sågarna enligt den senastedelårsrapporten? Detta innebär att volymen måsteminska någon annanstans. volymökningmotsvarar produktionen i tre fyra medelstora köpsåg-verk. Vedråvaran minskar för köpsågverken. är det som ska läggas ned, ministern, pågrund av ökade volym?Hur kommer det sig att köper alltmertimmer privat och sågar alltmer timmer i sina egnasågverk? Hur kommer det sig att nu underhösten har gett besked till flera köpsågverk om attnågra fortsatta leveranser av timmer inte är att räknamed? Hur kommer det sig att tvingar deprivata sågverken att sälja tillbaka sågverksflisen tillSveaskog till ett underpris?Allt detta tycker jag tyder på att ägaren staten hartappat greppet över som agerar på ettsätt som ligger fjärran från beslut. Manhar uppenbart missbrukat sitt ansvar och gått en egenväg. Frågan är vilket ansvar ministern är beredd att taför ett statligt bolag som agerar tvärs emot sin upp-dragsgivare.Anf. 89 ():Fru talman! Jag kan lova näringsministern attSveaskog inte är något föredöme på virkesmarknadensom det ser ut . beskrev det väl-digt väl.Vi går tillbaka till det som hände. I valrörelsen1998 kom förslaget från om attSveaskog skulle knoppas av. 2001 köpte SveaskogAssi Domän. Det bildades en skoglig jätte underförespegling att just köpsågverken skulle få mer vir-kesråvara. En annan förespegling var att naturvårds-hänsynen i skogsbruket skulle underlättas genom skulle kunna byta mark med privata markägaregenom detta förfarande.På detta följer vad sade när Sve-askog köpte : Detta med skog skulle intevara någon lekstuga för rika människor - skog var enalltför allvarlig fråga för att handhas av privata ägare.Det var ett hopkok - humbug skulle jag vilja påstå -av den typen av argument när det gällde att skapa ettskogligt bolag.Hur har det då blivit med virkesmarknaden? Sve-askog har utvecklats till världens största virkeshand-lare. Det är en virkesnasare i dess bästa bemärkelse.Man avverkar egna skogar - i runda slängar sexoch men ba-lansomslutningen är nära nog den dubbla. Manhandlar på marknaden. Man importerar, köper ochsäljer, och man är aktiv just på rotpostmarknaden därköpsågverken behöver vara aktiva för att köpa sinvirkesråvara. Man konkurrerar alltså med köpsågver-ken på rotpostmarknaden. Det går rakt emot de argu-ment som låg till grund för bildandet av Sveaskog.Man försvårar alltså för köpsågverken.Till detta hör att vd:n för har aviserat plötsligt ska avsätta av den produktivaskogsmarksarealen för naturvårdsändamål. Det inne-bär att den volym som är möjlig att avverka kommeratt minska ytterligare. Det kommer också att innebäraatt man kommer att bli än mer aktiv på rotpostmark-naden till förfång för köpsågverken.Den strategi som man driver har inget att göramed det ursprungliga förslaget. Den leder förstås islutändan till att lönsamheten för köpsågverken mins-kar. kommer naturligtvis flera avinlandssågverken som har den sämsta konkurrens-förmågan att slås ut.Den viktigaste åtgärden i detta skede skulle, enligtmin mening, vara att sälja ut delar av Sveaskogsskogsareal just till privata skogsägare. Det är en oer-hört viktig regionalpolitisk åtgärd sommångfalden skulle öka. Fler skulle kunna vara säljareav virkesråvara. Vi ska komma ihåg att när Sveaskogknoppades av sade man att detta var bra för köpsåg-verken - det blir en säljare till på marknaden. Närman sedan slog ihop de statliga bolagen var det precissamma argument fastän en säljare försvann. Detta ärhelt huvudlöst. Det har visat sig nu att denna mono-polgigant har förstört virkesmarknaden i stora delarav . Det innebär naturligtvis att köpsågverkkommer att slås ut.Anf. 90 ():Fru talman! Det är trevligt att stå i den här talar-stolen. Det var ett tag sedan för mig.Jag begärde egentligen ordet efter att ha läst Ma-ria interpellation. Jag har levt och verkathela mitt liv i . Jag har sett företag kommaoch gå. Det som bekymrar mig väldigt mycket är attdet , , fun-nits företag som sett på råvarutillgångarna i Norrlandungefär som en kolonialmakt. Man har tagit ut råva-ran, gjort vinster på råvaran och fört pengarna någonannanstans.Det där är ingenting som jag tycker om. Jag tyck-er att det är ganska självklart att man ska ha en ut-veckling där de företag som är verksamma i Norr-lands inland använder de vinster man genererar i sinråvaruproduktion till att skapa mervärden för denregionen.I den meningen var det för mig ett väldigt positivtbeslut när sade att man ville medverka iden processen. Man ville se till att man hade egnasågverk som användes för att skapa mervärde ochjobb.Jag har väldigt svårt att se hur en norrlänningskulle tycka att det var jättefint att de skogsvinstersom skapas just i bolaget ska delas ut tillaktieägarna och inte plöjas ned i ett mervärde i in-dustrin. Tänk om det vore beskedet till alla andraaktieägare som driver verksamhet i inland- att alla vinster som skapas i de rörelserna skulleskickas ut till aktieägarna och att ingenting av vinstenskulle användas till att skapa ett mervärde. Det voreju förskräckligt! Det vore en ren kolonialmaktssyn påNorrlands inland.Anledningen till att jag begärde ordet var alltså attjag ville fråga vad hon menar att Sve-askog ska göra av de vinster som genererari det skogsbruk man bedriver i . Ska de an-vändas oavkortat till utdelning till aktieägarna ochinte till någon del återinvesteras i industriell verk-samhet i inland? Om svaret på den fråganär ja, är det då en princip som tyckerska gälla för all industriell verksamhet i Norrlandsinland?Jag hoppas verkligen att är klokare änså och att där samhället och staten är ägaretill industriell verksamhet i inland tar likaseriöst på uppgiften att skapa mervärden som de pri-vata ägare som finns - skogsägarföreningar, SCA,Stora och alla andra som jobbar med att skapa mer-värden i inland. Jag fattar inte den positionni intar när ni vill exploatera - ja, man kan till ochmed säga suga ut - inland i stället för attanvända vinsterna till att skapa mervärden.Anf. 91 Näringsminister ():Fru talman! försöker finläsa mittordval och antyder att direktiven för detta bolag harändrats, underförstått i smyg eftersom dessa ändring-ar inte har passerat . Hon säger att jag sadeatt de "ursprungliga" direktiven sade någonting ochförsöker göra en poäng av att det nu skulle vara pånågot annat sätt. säger både att bolaget agerar på tvärs mot di-rektiven, att direktiven för bolaget har ändrats, inteföljs eller vad det nu är och att jag bör använda mittministerämbete till att gripa in och ändra på detta.Min åsikt är att de direktiv som gäller, och somhar gällt på samma sätt , följs av Sveaskog.Sveaskog agerar på marknadens villkor, och det ärvad direktiven säger att man ska göra. leder dettamarknadsmässiga agerande till att priserna blir förhöga, tycker och . Mittsvar på det är att om marknaden nu ger för höga pri-ser tycker inte jag att det finns något skäl för Sverigesstörsta skogsägare, som ägs av hela folk, attsälja timmer med rabatt för att subventionera sinakunder i ett läge där det till och med råder brist påvirke på sina håll. Och om det nu är så att man säljerför dyrt, varför väljer inte kunderna att hitta andraleverantörer? Det går att hitta import, och det finns juviss konkurrens. Det är inte bara en säljare på mark-naden.Min grundinställning är som sagt att om mark-nadsmässigt agerande leder till det här priset skavinsten hamna i skogsbruket och inte hos skogsbru-kets kunder av någon sorts administrativa skäl som viska stå här i och bestämma - eller ännuvärre: som jag ska sitta ensam i min kammare i Rege-ringskansliet och bestämma.Det leder mig till en annan reflexion. Ni vill attjag ska styra och ställa, att jag ska gripa in och att jagska lägga mig i hur det här bolaget sköts. Det kanman väl tycka. Men vet jag ju att ni villsälja hela bolaget. Ni vill privatisera bolaget, sätta detpå börsen eller vad ni nu vill göra med det, som omkvartalskapitalismen inte hade nog att göra i det lång-siktiga skogsbruket. Jag tycker att ni måste bestämmaer. Antingen ska jag lägga mig i och ha detta som ettinstrument, eller också ska vi sälja och privatisera. Nikan väl inte vilja att man ska göra båda delarna -avyttra ett instrument som man ska använda meraktivt än i dag.Jag skulle vilja höra vilket av detta som är politi-ken. Är det att man ska styra mer, eller är det att manska avhända sig det styrinstrument som finns?Anf. 92 ():Fru talman! Jag kan ha förståelse för att närings-ministern kanske ännu inte har satt sig in i alla destatliga bolag som ligger under näringsmi-nisterns hatt. Men jag blir något förvånad över deknapphändiga svar jag får på alla de frågar som jagradade upp och som talar om att det finns missför-hållanden i agerande. Det fanns inteett enda bemötande om sakfrågornas innehåll, och dettycker jag är väldigt märkligt. Jag kan dock ha förstå-else för det eftersom ministern är ny i sin roll.Anders inlägg här var dessutom någotmärkligt. Det är klart att vi alla vill ha en utvecklingdär företag ger livsmöjligheter för människor i Norr-land. Att skapa mervärde och jobb - det är just därförjag står här och slåss för den här saken. Det som hän-der genom agerande är nämligen också attmänniskor riskerar att bli arbetslösa, att privata före-tag håller på att gå i konkurs. Då menar jag att ettstatligt bolag, som har fått speciella direktiv, ocksåhar ett särskilt ansvar att inte missbruka sin storägar-roll på marknaden. Det är vad som håller på att händai dag.Det jag vill är naturligtvis att den industriellaverksamheten avvecklas. Det står i riksdagsbeslutet,och jag tycker att det är väldigt märkligt att AndersSundström företräder en annan linje här.Björn sade: "Därför passar ett från in-dustri renodlat med ett vidare ansvar väl ini ett statligt ägande. Kvarvarande industrier i AssiDomän ska liksom de redan sålda på ett ansvarsfulltsätt avyttras till köpare som kan utveckla dem bättre ien ny struktur. "Detta stod den förre näringsministern här i kam-maren och sade. är budskapet uppenbarligen ettannat.Jag vill ta ett exempel från kommun, omdet är svårt att förstå vad som håller på att händapå marknaden, för att än en gång belysa detta. Så härser det ut i : äger av skogsarea-len i kommunen och är också den dominerande upp-köparen. Sågverken uppskattar att kontrol-lerar uppåt av virkesflödet i kommunen.Sågverken klagar på att prisnivån på virket har blivitväldigt hög. Det är ju det som händer: Priserna drivs upp på grund av att det finns en stor aktör somgör en stor förtjänst på virket och sedan dumpar prisetpå flismarknaden för att kompensera köpet av timmertill högt pris.Av det totalt i kommunen avverkade timret går ca50 % ned till sågverken vid kusten, och merparten avdetta går till eget sågverk. De privata nä-ringsidkarna där uppe talar ganska mycket om hurSveaskog sorterar timret så att klentimmer och över-grovt går till köpsågverken och de lönsamma mellan-dimensionerna går till egna sågverk.I kommun finns två toppmoderna sågverkmed kapacitet att såga egentligen allt som växer i denkommunen. De är nu hänvisade till att köpa en stordel av sitt virke längre bort, även i , för attkunna upprätthålla en lönsamhet.För att ytterligare kontrollera marknaden krävernu att massaflisen, som utgör en betydandedel av produktionen, ska gå tillbaka till dem så att desjälva får sälja flisen vidare till massaindustrin. Införden avtalstid som förestår har annonse-rat att de vill minska volymen till köpsågarna i ställetför att öka den. Tillgången till vedråvara skulle öka,men allting går motsatt väg mot det riksdagsbeslutsom vi fattade i den här kammaren. Är det verkligeningenting som bekymrar ministern?Anf. 93 ():Fru talman! Tunt, kan man väl säga om svaret.Det var inte speciellt klarläggande just vad gäller attdet skulle skapas en situation där man lever upp tillde ställningstaganden som gjordes i riksdagsbeslutet.Man kan säga att det var ett felaktigt beslut attskapa den här skogliga giganten. Det var fel att knop-pa av 1999 och det var fel 2001. Men lever vi meddet där, och då är frågan till ministern: duden situation som vi beskriver? Det är verkligheten.Man har utvecklats till en virkeshandlare. Mankonkurrerar med köpsågverken på deras rotpostmark-nad, och det innebär naturligtvis att råvarupriset gårupp på ett konstlat sätt just därför att man har den härmonopolställningen och kan dominera marknaden.Det är väldigt stor skillnad på ett litet köpsågverksom handlar kanske och den härgiganten som kan styra och ställa i bägge leden, bådenär det gäller flispriset och sågtimmerpriset.Det har i verkligheten inneburit att de här sågver-ken betalar råvaran två gånger, dels genom ett högrepris än man borde ha fått om marknaden hade varitmer i balans än den är , dels genom flispriset somSveaskog också kontrollerar. Det är väldigt få köpareav den här flisen. Det är alltså problemet i den härsituationen.Jag hoppas att ministern kommer till skott i nästasvar och åtminstone ger någon form av andemeningåt att det finns en rimlighet i att man förändrar denhär situationen. Det kan inte vara så att man just ge-nom att göra precis som man vill när man är en gigantpå marknaden slår ut de här köpsågverken och tarbort jobben från inland som vi alla vill ha.Anf. 94 ():Fru talman! Jag vill gärna hänga på och fortsättafråga . Jag ställde bara en fråga och denär rätt lätt att svara på: Vad tycker attSveaskog ska göra med de vinster de gör i skogsbru-ket i inland, ska de vinsterna delas ut tillaktieägarna eller bör en del av vinsten användas föratt skapa ett mervärde i inland?Frågan kan verka retorisk, men vi som lever däruppe har en ganska lång historia, vi har sett mångaföretag som bara använt råvaran som en möjlighet attexploatera tillgången, ta ut kapitalet och föra det ut urregionen. Jag har väldigt svårt att förstå att justskogsägaren staten, som till råga på allt är den störsteskogsägaren i inland, ska vara den skogsä-gare som inte alls ska medverka till att bygga indust-riell kapacitet av det mervärde, det aktiekapital, denbalansräkning som faktiskt står och växer i Norrlandsinland. Den balansräkningen borde väl vi som ärriksdagsledamöter vara rädda om och vilja att denanvänds på rätt sätt. Det är min enkla fråga.Sedan kan jag säga till att jag harbesökt bägge sågverken i . Jag har faktiskt gjortdet rätt också. under årenslopp har jag gjort det. Så mycket kan jag säga attDomänverket, som sedan blev och somnu är , har vid otaliga tillfällen medverkattill att de här sågverken fått virke. De har också fåttdet på villkor som över tiden har varitbättre, till och med mycket bättre än de kunnat få påannat håll. Det är också därför de har fortsatt att varastörsta leverantör till till exempel Krekula och iTärendö, som du pratar om!Anf. 95 Näringsminister ():Fru talman! Jag har rätt utförligt redovisat detsynsätt som styr regeringens politik i den här fråganoch hur jag ser på bolagens agerande. Jag har kom-menterat den kritik som två av debattörerna har fram-fört.Men jag dristade mig också till att själv ställa någ-ra frågor. Jag fick inte svar på någon avdem. har ju en replik kvar om tvåminuter så jag kan väl ställa min fråga igen: Varförska hela svenska folket genom sitt ägda bolag, , subventionera vissa kunder genom att sätta ad-ministrativa priser och inte agera på marknadensvillkor? Varför ska vi lägga vinsterna i kundledet ochinte i skogsledet i glesbygden där de ger jobb ochinkomster åt människor som lever av skogen? Jagfick inte tillstymmelsen till svar på detta. Det finns enchans till.Jag är så trött på dessa marknadsekonomins ba-nerförare som bara gillar marknadsekonomin i hög-tidstalen. Men när marknadsmässigt agerande ledertill resultat som går emot ens egna intressen ska maninte agera enligt marknadens villkor, inte ta de prisersom marknaden ger utan välja någon annan modellför prissättningen än den man får när konkurrenternamöts på marknaden. Jag tycker att det är så tröttsamt.Men jag ser fram emot en förklaring som undanröjermina dimmor på det här området.Jag hade en fråga till: Ska jag lägga mig i, ändra,styra och ställa och bestämma på min kammare hurdet ska vara, eller ska jag sälja bolaget? Ni har jubåda åsikterna. Ska jag sälja bolaget och avhända migdet instrument som tycker att jag skaanvända mer aktivt genom att dra i spakar, trycka påknappar och vrida på rattar så att varje kund kan fåprecis det pris som tycker att Sveaskogska ge dem. Vilket val är det? Ska vi ha instrumentetoch använda det mer aktivt, eller ska vi avhända ossdet genom att utsätta det för kvartalskapitalismensnycker på börsen?Anf.