prot · GP0985 · 2002-03-20 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:85Onsdagen den 20 marsKl. 09.00 - 17.4819.00 - 22.33Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 14 mars.2 § Meddelande om val av ombudsman vid vice talmannen meddelade att val av om-budsman vid skulle äga rum torsdagenden kl. 12.00.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner2001/02:150 till lagutskottet2001/02:158 och 159 till försvarsutskottetSkrivelser2001/02:110 till konstitutionsutskottet2001/02:173 till miljö- och jordbruksutskottet4 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återMiljö- och jordbruksutskottets betänkande2001/02:MJU14Konstitutionsutskottets betänkanden /02:KU16och betänkande 2001/02:JuU13Försvarsutskottets betänkanden /02:FöU4-FöU6, FöU8 och FöU95 § Utgivning av elektroniska pengarFöredrogsfinansutskottets betänkande 2001/02:FiU9Utgivning av elektroniska pengar (prop. 2001/02:85).Förste vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 14 §. )6 § Hälsa, lärande och trygghetFöredrogsutbildningsutskottets betänkande 2001/02:UbU6Hälsa, lärande och trygghet (prop. 2001/02:14).Anf. 1 ():Herr talman! pratade jag med enskolläkare här i . Han var rätt bekym-rad. Alltför många barn mår allt sämre, vilket vi ock-så får rapporter om. Men han hyste ändå hopp, hoppom att skolhälsovården har förebyggande betydelseoch kan bygga på de friskfaktorer som faktiskt allabarn har, inte bara arbeta akut med de sjuka och sva-ga faktorerna.Han passade på i det sammanhanget att nämna atthan alltid pratar med elever och föräldrar om viktenav att äta tillsammans - minst en gång ,gärna till frukost, och minst en festligare måltid iveckan. Han menade att det är det som lägger grun-den för en viktig social tillvaro och trygghet. Det ärnågonting som alla behöver. Dessvärre är det alltfärre barn som ges denna friskhets- och trygghets-grund.Herr talman! Åt familjers alltmer pressadesituation, som också leder till att alltfler barn mårdåligt, borde vi ägna en helt egen debatt. ska videbattera ett betänkande som är betydligtsmalare. I betänkandet Hälsa, lärande och trygghetfinns egentligen bara en mera situationsanpassadformsak att besluta om, nämligen att alla de sexåring-ar som börjar i förskoleklass ska få sin hälsokontrollinom skolhälsovården i stället för inom landstingetsbarnhälsovård, BVC.Detta kan alla falla rätt naturligt. Alla sexåringargår inte i förskoleklass, men det viktiga är att ingetbarn faller mellan stolarna på skolhälsovården ochBVC. I det uppdrag som ges till huvudmännen atthitta former och att reda ut det ekonomiska förutsättervi att fallen förhindras och att även vaccination, sombrukar ges av BVC vid den vanliga sexårskontrollen,hamnar på rätt plats med rätt kompensation.Resten av betänkandet gäller s.k. bedömningar.Men vi har ändå tagit oss friheten att tycka lite.Skolhälsovården ska vara till för alla elever, men isynnerhet för vissa. Den ska arbeta förebyggande ochmed sitt kunnande tillsammans med de övriga i sko-lan se till att elever ges bästa möjlighet i sin skolgång.Om detta råder det säkert inga delade meningar.Detta ska vara lika självklart om jag så går i enkommunal skola eller en friskola. Vi vet att det finnsfriskolor som av olika skäl inte kan ha en egen skol-hälsovård med erforderlig kompetens. Vår uppfatt-ning är att där resurser ingår för elevhälsa till de fri-stående skolorna ska de också ordna egen skolhälso-vård, antingen genom egna anställda eller genominköp. Annars ska de ha tillgång till kommunensskolhälsovård, men då inte med sitt bidrag få ersätt-ning. Varje skola måste dock informera om hur skol-hälsovården är ordnad.Herr talman! Om vi här i skulle ha våramössor på oss, skrika åt varandra, byta ut våra lokaleroch arbetsrum till trista, tråkigare och mindre arbets-mässiga och dessutom tvingas att äta på tider sominte passade och stänga friskvårdsavdelningen, dåskulle vi nog högljudda. Dessutom skulle vi inteheller må bra. Men så är vardagen för många elever.Vuxna har ofta ett tydligt krav på vad som för-väntas av en god arbetsmiljö. Studier har också visatatt arbetsplatser där vuxna ges möjlighet till inflytan-de, att se sammanhang och få feedback på sitt arbete,har stor betydelse för hälsan. Motsvarande gällerockså för elever. Men det kan inte bara handla om attfå kolla färger i trappuppgångar eller göra mysigaskolgårdar. Det kan heller inte bara handla om att hademokratiråd där elever får tycka till, även om detockså är viktigt. Att låta skolhälsovården få störretyngd även i dessa frågor om elevers arbetsmiljöskulle nog vara befogat.Herr talman! Låt mig som en beskrivning av detjag då tänker på läsa vad som står i arbetsmiljölagen.När jag säger företagshälsovård får ni andra tänka påskolhälsovård, och när jag läser om företag som ar-betsplats kan ni tänka på skola.Arbetsgivaren ska svara för att den företagshälso-vård som arbetsförhållandena kräver finns att tillgå.Med företagshälsovård avses en oberoende expertre-surs inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering.Företagshälsovården ska särskilt arbeta för att före-bygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser samtha en kompetens att identifiera och beskriva samban-den mellan arbetsmiljö, organisation, produktivitetoch hälsa.När t.ex. en arbetstagare är sjuk längre än envecka behövs oftast ett sjukintyg från företagsläkareneller någon annan. Vid långvarig frånvaro kopplasföretagsvården in för hjälp. Likaså borde skolhälso-vården kunna fånga upp elever i riskzon. De eleversom har ogiltig frånvaro ofta eller i längre perioderkan ha orsaker som de själva inte söker hjälp för.Herr talman! Låt mig skicka med dessa exempeltill den bedömning om översyn som regeringen me-nar bör göras för att förbättra arbetsmiljön för elever.Likaså kan det finna skäl att i den fråga om ett nyttområde - elevhälsa - som regeringen vill beredadefiniera vad t.ex. en kurator och psykolog ska ha förbasansvar, motsvarande den som skolhälsovården har med kvalitetssäkringar m.m.Men, herr talman, som regeringenfunderar vidare på hur man ska göra utifrån olikabedömningar finns det faktorer som vi kan påverkaredan i dag för att elever ska må bättre.Två viktiga friskfaktorer är mat och rörelse. Det ärnödvändigt att skolmaten ges ett annat fokus än vadden har på vissa skolor . Visst måste det gå attplanera så att ingen behöver äta lunch före kl. 11.Visst måste det gå att få äta i lugn och ro. Visst gårdet att erbjuda bra alternativ och en god mat utan attdet behöver kosta mer. Dessutom borde det, medhänsyn till alla rapporter om övervikt bland barn,kunna finnas en bättre samordning mellan skolmatenoch fritis när det gäller mellanmålen. Erfarenheterfinns som visar detta. Med hjälp dessutom av en braskolhälsovård kan också viktig information om barnsbehov vad gäller mat spridas.Många elever tycker när det gäller skolgymnasti-ken, somliga gläds, medan andra fasar. Men rörelseoch motion måste återigen få bli naturliga inslag i vårvardag.Med tanke på hur många timmar barnen finns iskolan måste det här naturligt in i all verksamhet. Attplanera så att fler barn får vardagsmotion på skoltidbehöver inte innebära bara vuxenledda aktiviteter.Det kan lika mycket handla om att rasterna medgerutevistelse och att det finns en bättre skolgårdsplane-ring. Det går att ha matte, NO eller andra ämnenutomhus i kombination med rörelse.Men, herr talman, även om vi blir bättre på skol-hälsovård och låter våra barn äta bättre och röra påsig mer, finns det orsaker som gör att alltför mångaändå mår dåligt. Det är när bristen på ömsesidig re-spekt blivit så stor att både elever och vuxna i skolanmobbar eller mobbas.Attityder grundläggs . Därför spelar hemmetoch föräldrarna stor roll, men det gör även skolan. Vikan aldrig acceptera att människor kränks, blir hånadeeller slagna. Vi anser att skolan t.o.m. måste kunnaställas till svars om den har underlåtit eller varit inak-tiv i handling när det gäller elever som utsätts fördetta.Alltfler skolor tar problemen mer och mer på all-var. Men tyvärr har alltför många skolor mobbnings-planer som ligger på de alltmer dammiga bokhyllor-na. Och det är inte säkert att de som jobbar med pro-gram alltid har förebyggande program som ger do-kumenterad effekt, vilket är ett rimligt krav som deborde ha.Elever ska kunna känna sig trygga när de är iskolan eller på väg till eller ifrån den. I botten, herrtalman, handlar det om ömsesidig respekt.Låt mig därför i detta sammanhang avsluta medatt yrka bifall till reservation 1 under punkten 3 ochför tids vinnande hänvisa resten för spännande läs-ning i betänkandet.Anf. 2 ():Herr talman! Jag står bakom alla våra reservatio-ner i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jagbifall endast till reservation 2 under punkt 3.I dag ska vi diskutera den proposition som heterHälsa, lärande och trygghet tillika de motioner frånallmänna motionstiden som berör just elevers välmå-ende i skolan.Jag skulle allra först vilja uppehålla mig vid rubri-ceringen och ordningen på de tre viktiga begreppenhälsa, lärande och trygghet. Jag tror att det egentligeninte finns någon särskild tanke med den ordning sombegreppen kommer i. Ändå skulle jag vilja penetreraden lite grann, för vad är det som är det allra vikti-gaste för oss om inte tryggheten? Egentligen skulleden här propositionen, tycker jag, hetat Trygghet,hälsa och lärande. Av människor grundläggandebehov är tryggheten det allra starkaste. Det är detbehov som måste vara uppfyllt för att hälsan i dessvidare mening ska finnas och för att ett effektivt lä-rande ska kunna ske.Vi kristdemokrater tycker att regeringens förslagtill en rad åtgärder i propositionen är väldigt bra. Vitycker att det är viktigt att de lyfts fram. Men sedanfinns det ett par tre som vi har invändningaremot. Vi är betänksamma över att regeringen inte påallvar tar tag i barns fysiska behov av rörelse och ettökat utrymme för aktiviteter. Det vet vi främjar lä-randet och också hälsan.Vi tycker att man skulle kunna ta tag i mobb-ningssituationen, och om det har vi fört ett antal de-batter i kammaren. De flesta känner till Kristdemo-kraternas absoluta ståndpunkt om en nollvision förmobbning.Jag skulle vilja uppehålla mig vid två begreppsom är så viktiga, och det är arbetsmiljön för barnenoch tryggheten.Egentligen saknar propositionen en ordentliganalys av begreppet trygghet. Jag återkommer till detoch tar i stället upp det som är konkret, som kan åt-gärdas och som många kommuner har åtgärdat. Jagvill gärna säga att det finns problem på många håll iskolan och att vi måste peka på dem. På andra hållfinns de inte, för det finns kloka och visa kommun-politiker och skolledare som har tagit tag i en radproblem.Herr talman! Äckligt, blött på golvet, dålig lukt,ingen tillgång till tvål och handdukar och ibland inteens något toalettpapper. Så beskrivs elevers inställ-ning till skoltoaletter. Det är barnsköterskan och ad-junkten , sektionen för vårdveten-skap vid , som har gjort en stu-die bland elever i i om derasuppfattning om skoltoalettens standard och vilkahinder som finns för att använda toaletten under skol-tid.Undersökningen visar att av eleverna undvi-ker att gå på skoltoaletten. uppger att de aldriggår dit. Förutom att toaletterna upplevdes som smut-siga kände barnen sig otrygga under toalettbesöket.Det är inte bra, menar , att barnhåller sig de sex, sju, som en skoldagvarar. Det kan få konsekvenser längre fram i livet iform av urinvägsinfektioner, njurskador och andraproblem.Barnen berättar väldigt tydligt vad de vill och gerförslag till åtgärder, som att städa oftare eller att haseparata flick- och pojktoaletter. Ett barn skrev somförslag att eleverna skulle dela toalett med lärarna, fördå skulle inte toaletterna fortsätta att se ut som degjorde.Rapporten ska presenteras den 27 april.Denna miljö vill vi inte att våra barn ska ha. Där-för är det bra att propositionen kommer och att denfår ett konkret genomslag på olika håll, för vem kanlära sig engelska glosor eller träna sats omman sitter och är kissnödig på lektionerna?Det här är alltså inte vilken sak som helst. Toa-letterna är ingen skitsak. Toaletterna är en i allrahögsta grad viktig point i människors liv. Det är väldärför som vi på olika sätt åtgärdar just denna viktigadel i nästan alla sammanhang där vi vill att miljön skavara attraktiv.Arbetsmiljön, och dit hör toaletterna i skolan förbarnen, är jätteviktig, och den kan vi åtgärda medrelativt enkla grepp. Det är inga större saker sommåste till.Men det finns andra saker som är svårare, och jagär kritisk till att propositionen uppehåller sig vid deåtgärder som är enklare att ta tag i och glömmer bortatt analysera de svårare och djupare sakernasom har med tryggheten att göra. Det är enklare attbygga om och fräscha upp toaletterna än att skapaordning och reda när det är svåra relationsproblemhos otrygga elever. Men hälsa och lärande har attgöra med tryggheten i skolans vardag, trygghetensåsom den upplevs hos eleverna.När jag har frågat mina vänner varför de är tryggahar jag fått liknande svar av dem alla. Det har meduppväxtförhållanden att göra, det handlar om värde-ringar och normer som föräldrarna lärde och vad dehar lärt i skolan. Det handlar om tryggheten i detspecifika sammanhanget just i det samhället, i denkamratkretsen och i den tidsanda som fanns då.Vi har samma ansvar. Att erbjuda våra barn enuppväxtmiljö som skapar trygghet är den bästa grun-den för hälsa, lärande och tillväxt i ett land. Vi skahjälpa barn att konstruera en referensram som gersjälvförtroende: Jag duger och du duger också. Barnetmåste tidigt få lära sig tillit både till sig själv, sinförmåga att lära och till sin omgivning. Familjen,kamraterna i skolan och lärarna är de människor sombarnet lever nära, och det är de som ska stödja devanor som utvecklar och stärker tryggheten hos ele-verna.Föräldrarna har huvudansvaret för sina barn. Detsäger vi åter och återigen. Men en stor del av sinuppväxttid är barnen i skolan. Det finns som tur ärfortfarande en tilltro till vad skolan kan göra för attskapa trygghet, men det räcker inte. Förväntningarnapå föräldrarna och deras engagemang är nödvändiga.Det behövs en rejäl samverkan. Det är ett samarbets-projekt mellan föräldrar och skola att skapa trygghethos elever och barn.Men det räcker inte med tryggheten hos enskildaelever. Tryggheten måste också skapas i det socialasamspelet. Vilka värden tränas i skolan? Vilka norm-system erbjuder trygghet? Barn lär sig att de ska varabussiga, att de ska samarbeta, men tyvärr är det oftastindividuella prestationer som betygssätts och räknas.Herr talman! Våra svenska barn växer in i sam-hällets normsystem och lär sig vad som gäller, menvännerna som kommer från andra länder och frånandra kulturer får det svårt. Det är viktigt att visvenskar är trygga i vår kultur för att vi ska kunnarespektera människor från andra kulturer. Trygghetenär basen för en skola där hälsa och lärande ska sti-muleras och finnas.Forskningen anses vara en av de viktigaste ga-ranterna för skolans utveckling. Vi satsar mycket påpedagogisk utveckling men sällan på de grundläg-gande frågor som har med tryggheten att göra. Härmåste vi omprioritera med fokus på själva grundenför barns lärande: den upplevda tryggheten.Herr talman! Ett av mina små barnbarn, , ficken docka i julklapp. Dockan har en klump i bottensom gör att den, så fort den läggs åt sidan, ställer sigupp. Den klumpen vill jag ska symbolisera trygghe-ten. Den måste finnas som bas för att människan skakunna tro på sig själv och sina möjligheter och för atthon ska kunna tro på sina medmänniskor. Trygghetenstimuleras av nära relationer och upplevs i form avsjälvförtroende som tar sig uttryck i respekt för andra.Vi kan åtgärda yttre omständigheter i arbetsmiljönsom t.ex. gruppindelning. Vi kan införa mindre grup-per med nära vuxenrelationer. Vi kan på detta sättstimulera de nära relationerna och ge möjlighet tillinre trygghet hos våra barn och elever. Det skulle jagönska att vi kunde fokusera ännu mycket mera på.Där ligger grunden till den skola som vi alla efter-strävar.Anf. 3 ():Herr talman! Det här betänkandet behandlar, somflera sagt tidigare, många viktiga delar av skolansverksamhet och många olika delar. I flera av dessahar vi en samsyn. Det är viktigt. Det är viktigt att vivisar att vi i stort är överens om hur viktigt det är medhälsa, lärande och trygghet i våra skolor.Men på några punkter skiljer vi oss åt. Vi är någrasom vill gå ytterligare några steg fram och säga: Viska visa att det går att göra mer åt skolidrotten, hälsanoch maten. Det är en tydlig skillnad i inställning.Det viktiga är att det finns tidiga insatser som geralla elever en ärlig chans och en bra start i skolan. Detär viktigt att vi har en bra arbetsmiljö och en trygghetför alla. Vi ska visa att vi bryr oss genom att satsaresurser på skolan så att vi kan få fler lärare, flerskolsköterskor och fler kuratorer men också genomatt vi reformerar skolan och ser till att den blir meranpassad efter varje elev och varje individs behov.Det är ju och de tidiga insatsernasom är det absolut viktigaste för varje elevs fram-gång, trygghet och förmåga att ta till sig kunskap iskolan.För att skapa en trygg skola behövs det ett tydligtledarskap på alla plan - ett ledarskap som innebär attvi aldrig någonsin accepterar en endaste kränkning avnågot slag, oavsett om det handlar om mobbning,rasism eller någonting annat. Det ska vara en nolltole-rans, där vi och alla andra reagerar på de första sig-nalerna och den första kränkningen och inte väntartills de första slagen är utdelade.Det måste också finnas tydliga lagar och regler.Det ska finnas färdiga handlingsplaner på varje skola,så att alla direkt vet vad som ska hända och vilkaåtgärder om ska sättas in. Lärarna måste alltid rap-portera händelser till både skolledning och föräldrar,och man ska veta vilka sanktioner som kommer attsättas in om man gör någonting.Mobbning har vi diskuterat ett antal gånger i riks-dagen. Vi har också diskuterat det i våra medier. I densenaste debatten sade vår skolminister att vi ska fort-sätta att arbeta och sända tydlig signaler, och vi skasätta in ytterligare insatser. Jag skulle vilja höra medSocialdemokraternas representant vilka ytterligareinsatser och vilka ytterligare tydliga signaler somriksdagen kan fatta beslut om.Herr talman! Skolan är elevernas arbetsplats. Detbehövs en omgivning som passar den arbetssituationsom man har i skolan. Både den sociala och den fy-siska miljön måste anpassas efter elevernas behov.Det ska vara en miljö som ger lust att lära och därman känner sig trygg och har förmågan att ta till sigkunskap och kan vara schyst. Trivs man inte i skolan- trivs man inte i den miljö som finns där - är detväldigt svårt att lära sig saker.Den skolplikt vi har innebär att eleven måste varai skolan oavsett om han eller hon tycker att miljön ärbra eller dålig. Det är varje kommuns och varje skolasansvar, uppgift och skyldighet att se till att elevernasarbetsplats och miljö är bra och att ingen mår dåligtav att vara i skolan.Som arbetsplats lyder skolan under arbetsmiljöla-gen, men alla delar av denna tillämpas inte ur elever-nas perspektiv. Regeringen skrev i propositionen attdet ska göras en översyn av elevernas inflytande överarbetsmiljöfrågorna. Det är viktigt att man som elevfår det inflytandet tidigt och att man kan vara medoch utforma den miljö som man går till varje dag.Vi föreslår exempelvis att arbetsmiljölagen skullekunna förändras så att elevskyddsombuden får ytter-ligare förstärkningar och ytterligare rättigheter.Herr talman! har påtalatvikten av idrott och hälsa i skolan. Bakgrunden är attmånga idrottslärare, idrottsledare, forskare och läkarehar rapporterat om att elevers och barns fysiska statusblir allt sämre. Vi vet att förebyggande hälsovård iform av regelbundna fysiska aktiviteter och bra kost-vanor har stor betydelse för de resultat som manpresterar i skolarbetet. Ökad kunskap om motion ochkostvanor är till stor nytta för att öka välmåendet ochför att slippa sjukdomar som är relaterade till bristan-de motion. Dessutom vet vi att god fysik underlättarför eleverna att tillgodogöra sig annan undervisning iskolan.I många kommuner och på många skolor har mantagit initiativ och satt eleverna och lärarna i rörelse.De har rört sig på rasterna. De kan, som sade, använda matematik på jympa-timmarna. De är ute och springer av sig efter varjelektion. Dessa initiativ är viktiga, och det är viktigt attvi stöder dem och ser till att förutsättningarna finns.Regeringen skriver att man tänker stimulera sko-lorna att arbeta ännu mer med detta. En annan frågatill Socialdemokraterna är vilka insatser somhittills är gjorda och vad vi kan vänta framöver iarbetet med att öka den fysiska aktiviteten och hälsani skolan.Herr talman! Skolan har också en viktig uppgift iatt förebygga ätstörningar. Matvanor och förhållandettill mat grundläggs . En lugn miljö i skolmatsa-larna, bra skolmåltider och hemkunskapsundervisningär alla viktiga delar i att förebygga ätstörningar.En väl fungerande skolhälsovård och samarbetemed sociala myndigheter är andra viktiga delar. Enosund kroppsfixering ska motarbetas genom att aktivtarbeta med attityder. Skolans sex- och samlevnads-undervisning bör också ta upp hälsa och relationen tillmat.Herr talman! Jag inledde med att framhålla viktenav att vi tillsammans visar på styrkan och säger att dethär är viktigt. Det handlar om att vi kan samarbetaoch lägga en bra plattform, en bra grund och skapabra förutsättningar för skolorna att arbeta med hälsa,trygghet och lärande. Det är väldigt viktigt.Det räcker inte med bara fina texter i våra skrifter- i betänkanden och protokoll. Det krävs aktiv hand-ling. Jag hoppas att vi även fortsättningsvis kan visadetta och få till stånd en ökad handlingskraft när detgäller de här frågorna.Avslutningsvis, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservation 4 under punkt 6.Anf. 4 ():Herr talman! Vi folkpartister tycker att proposi-tionen om elevhälsa i många stycken är ganska bra.Det är positivt att begreppen lärande och hälsa ses iett sammanhang. Skolans kunskapsuppdrag ger junyckeln till väldigt många sociala problem i skolan.Det gäller elever som inte hänger med, kommer efter,är otrygga och känner att de inte fungerar socialt iskolan.Folkpartiet är också positivt till förslaget till la-gändring om hälsovård för förskoleklassen. Det tyck-er vi är bra, även om vi tycker att utskottet borde haskrivit mer om den negativa urholkning av skolhälso-vården som har ägt rum under senare år.Det är viktigt att vi får tillbaka skolsköterskan iskolan och att vi får en skolhälsovård där eleven haren regelbunden kontakt med skolsköterska och medläkare som tidigt kan upptäcka olika problem - intebara fysiska utan även psykiska - så att man intebehöver gå vidare till utanförliggande psykiatriskvård osv. Men som helhet är det grepp regeringenshar tagit i linje med vad har föreslagit.Det finns dock några riktiga brister. I ett betän-kande som handlar om hälsa, lärande och trygghetborde det naturligtvis också finnas några förslag omvad man ska göra åt mobbning och våld och om hurman ska skapa trygghet i skolan. Vi i Folkpartietefterlyser verkligen några tydliga förslag och någratydliga skrivningar som berör elevernas trygghet.Vi föreslår en rad förtydliganden när det gällerkampen mot mobbning. De förbyggande åtgärdernaär de viktigaste: uppföljning av skolornas antimobb-ningsplaner, läxläsningshjälp och specialundervisningså att elever inte kommer efter och därför börjar få ettosocialt beteende. Vi vill betona rektors ansvar.Vi efterlyser också ett klarläggande av vilka åt-gärder som skolan ska få vidta när grov mobbning tillsist ändå inträffar. Här behöver rektors befogenheterklargöras. Det behöver förtydligas att skolan har enrapporteringsskyldighet. Föräldrarna måste informe-ras - både föräldrarna till barn som gör sig skyldigatill våld i skolan och, inte minst, föräldrarna till debarn som mobbar.