prot · GQ0920 · 2002-11-20 00:00:00 — Egentligen är det ganska meningslöstför mig som liberal att diskutera de här frågorna medMiljöpartiet. Vi har ju olika inställning. Men UlfHolm tar upp frågan om möjligheten att bekämpatrafficking. Visst kan vi göra detta , och det görman också försök med genom det här rambeslutsför-farandet. Det är ett system som vi har redan i dag.I det här förslaget stramar vi upp och förtydligarhur man ska arbeta med rambesluten, men om jagförstår rätt är han emot konstruktionen medrambeslut, och då kan man ju inte agera gemensamt isådana frågor som rör internationell terrorism ochtrafficking. Jag tycker över huvud taget att jag helatiden bara hör "nej, nej, nej" från . Jagförstår inte riktigt vad ni är för.Jag vill alltså ställa en fråga: Är ni nöjda med detsystem som vi har , eller vill ni ännu längre till-baka, kanske egentligen till tiden före folkomröst-ningen? Är felet att man över huvud taget infördeEU? Eller är det så att varje gång vi gör en positions-förflyttning är ni emot det, men sedan är ni bereddaatt acceptera det när det väl har trätt i kraft, och när vigår före och försöker anpassa systemet kommer ni attbromsa det? Det är lite trist.Jag var också med i EU-debatterna när vi gickmed i EU, även om jag inte satt i . Vi haraldrig sagt att EU skulle vara någonting statiskt, attdet kommer att se ut så här och evighet. Det är juen process. Vi måste vara beredda att anpassa dettatill nya frågor. När vi gick med tror jag inte att någondiskuterade internationell terrorism som en väldigtviktig uppgift för EU, och det har blivit den tungauppgiften, så jag tycker att man också måste se påverkligheten.Sedan vill jag bara säga att jag så här i efterhand -man kan vara efterklok - tycker att regeringen gjordefel som gjorde hela författningsutredningen, som varen väldigt spretig utredning, till ett förslag, manskulle ha lagt fram en proposition för varje förslag.Anf. 109 () replik:Herr talman! Det är fint att hål-ler med om att regeringen kanske gjorde fel, menfrågan är: Kan man inte i all anständighet försöka fixatill den problematiken, eller är verkligen riksdagensarbetsformer så pass låsta att man inte kan justeradetta och ge oss lite andrum? Jag tror inte att särskiltmånga i den här salen kommer att ändra politisk upp-fattning om sakinnehållet, men det blir faktiskt väl-digt mycket tydligare för väljaren om vi kan fattabeslut om en eller i de sex olika frågorna.Jag förstår inte att det ska vara så omöjligt för demo-kratins högborg, , att göra en sådan juste-ring.Nej, jag och är inte emot samarbete -absolut inte. sade att EU inte ärnågonting statiskt. Det är helt riktigt. EU förändrasständigt, och vi måste diskutera EU-frågor mycketmer. Problematiken handlar ju om vilken utvecklingdet blir för EU. Jag tror inte att någon här kan säga attEU:s utveckling är den rätta. Jo, kanske någon, närjag tänker efter. Det är kanske flera som tycker det,men jag tycker inte det. Det betyder inte att jag äremot samarbete. Jag tycker bara att samarbetet skavara på något annat sätt. Ett alleuropeiskt samarbetehade varit det allra bästa, där alla , 51stycken, skulle kunna samarbeta om för oss viktigafrågor. Det hade varit min önskedröm.Anf. 110 () re-plik:Fru talman! Jag tror att vi har samma önskedröm.Jag skulle också gärna se att alla länder i Europasamarbetar. Utvidgningsprocessen är ett gott teckenpå detta. Kanske står vi här med alla dessaländer inom ramen för EU och har ett gemensamtsamarbete. Självklart kommer det att uppstå konflik-ter, diskussioner och meningsmotsättningar. Så är dethär i kammaren, och så är det i . Detfår vi leva med, men jag tycker ändå att det är sköntom man kan ha en vision om att vi ska ha ett bragemensamt europeiskt samarbete till gagn för med-borgarna i Europa.Anf. 111 () replik:Fru talman! Frågan är då om det är till gagn förmedborgarna i EU. Hur många är det egentligen i dagsom tycker att EU är något viktigt? Titta bara på hurmånga som röstade i det senaste EU-parlamentsvalet!Det är ju ett underbetyg när det gäller vad EU hållerpå med. Det är ett underbetyg när det gäller de frågorsom EU diskuterar och hur samarbetet fungerar. Be-sluten ligger för långt från vanliga människor. Meddet beslut som man antagligen fattar kommerännu fler beslut att flyttas ännu längre från vanligamänniskor. Då har inte EU legitimitet.Om vi däremot kunde få ett alleuropeiskt samar-bete mellan alla inom några konkretafrågor som berör oss alla - grundläggande mänskligarättigheter, miljöförbättringar och så vidare - skulledet vara klart och tydligt för medborgarna i Europavad man sysslar med. Jag tror att man skulle få ettmycket starkt stöd för ett sådant samarbete. Där ärskillnaden mellan oss.Anf. 112 ():Ärade ledamöter! Argumenten för den här grundlagsändringen iregeringsformen 10 kap. 2 § är att det blir ett effekti-vare och snabbare beslutsfattande, och det måste manhålla med om. Att bestämma sig för att implementeraEU-lagstiftning i svensk lagstiftning redan innan EU-lagstiftningen är färdig och innan man vet konsek-venserna av den är onekligen väldigt snabbt.Göran har tidigare lyft fram behjärt-ansvärda argument när det gäller att vissa viktigabeslut kan komma att ta . Starka opinionerförväntar sig ett politiskt resolut handlande, och det ärinte så lätt att åstadkomma det om man inte harverktygen.Man kan ibland lockas att tro att flera av kamma-rens ledamöter har läst citat om att demo-krati är världens sämsta styrelseskick. Demokrati ärnågonting som tar tid. Kanske är det just det som ärdemokratins styrka. Hela citat är nämli-gen: Demokrati är världens sämsta styrelseskick, nästalla andra. Det finns alltså ingenting som vi i dagkänner till som skulle vara bättre än demokratin.Demokratin är förvisso långsam, men det ger ock-så möjlighet till eftertänksamhet och till reflexion. är det kanske en brist i beslutsfattandet att det taralltför , att vi förväntas fatta alltför snabbabeslut. Det är väl också därför som det ska varakrångligt att ändra i grundlagen, som utgör funda-mentet för vårt samhälles skick. Det ska ta tid. Detska vara två riksdagsbeslut med ett val emellan, dettajust för att man ska garantera att medborgarna harmöjlighet att sätta sig in i frågor som rör förändringari grundlagen.Jag måste upprepa den kritik som har an-förts här i talarstolen mot den tystnad som rådde ivalrörelsen, den valrörelse då medborgarna skulle hamöjlighet att få ta ställning till de här grundlagsför-ändringarna.Jag har tittat på några av kammarens ledamötershemsidor. Ingen av dem har visat att man var för attändra grundlagen för att kunna föra över beslutsmaktfrån folkvalda till institutioner i . Jagtittade på valmanifest. Där står det inteett ord om att man var för att bifalla den här grund-lagsförändringen och möjliggöra ett beslut om att föraut makt från till institutioner, kommissioneller parlament i Bryssel.Jag vill ställa en fråga till kammarens ledamöter.Hur många av er stod aktivt upp ute i valrörelsen ochsade att ni och ert parti ville ändra grundlagen så attvi kan möjliggöra ett överförande av beslut från Sve-riges folkvalda till ? Kan ni räcka upp enhand?Fru talman! Jag konstaterar att det inte är någonav kammarens ledamöter som räcker upp en hand ochsom alltså var ute i valrörelsen och agerade och agite-rade för det man stod för. Jag vill jämföra det medMiljöpartiets förslag på grundlagsändringar, till ex-empel när det gäller ett starkt skydd för homosexuel-la. Vi gav till och med ut ett manifest i valrörelsen föratt stimulera en debatt som verkligen kom i gång såatt medborgarna fick möjlighet att ta ställning i enviktig fråga om en ändring av grundlagen.Det var samma sak när det gäller några av de and-ra förslagen till grundlagsändringar som vi ska be-sluta om , till exempel stärkt skydd för minori-teter och utsatta grupper och för miljön. Också det harvi varit ute och agiterat för i valrörelsen och fört endebatt. Jag måste instämma i kritiken mot den tystnadsom var i valrörelsen. Det är bara att titta på hur deandra partierna nekade att ta upp detta i de TV-sändadebatterna. Det tycker jag är någonting som stärkerdet intryck som många har av att till en stordel består av ett B-lag redan innan man formellt be-slutar sig för att kanske bli ett B-lag. Det är tråkigt.Sedan måste jag, liksom tidigare talare, framförakritik mot att bunta ihop flera grundlagsändringar i ettenda beslut. Det är både bra förslag och dåliga förslagsom vi förväntas fatta beslut om vid ett enda klubb-slag genom att säga ja eller nej. Jag tycker att det ärorimligt. Där borde GöranMagnusson ha kunnat förutse att flera ledamöterkommer att hamna i en ohållbar situation. Man kom-mer att behöva gå emot någonting som man i självaverket är för. Det är olyckligt. Någon oseriös ledamotskulle ju kunna ställa sig upp i debatten och fråga hurvi kan vara emot detta fast partiet inte är det. Men detgjorde inte , utan han är tvärtom ende ledamöter som har ställt sig upp i debatten ochfrågat hur kan vara emot grundlagsänd-ringen för ökat skydd för utsatta och miljön, vilket visäger väldigt tydligt i betänkandet av vi absolut intemotsätter oss. Det blir en oseriös debatt och enoseriös behandling.Efter att ha hört i debatten ochefter att ha förstått att delar Miljöpartietskritik och att vi har en samsyn på bristen i detta, ärdet min förhoppning att vi ska kunna stödja ett åter-remitterande till och bryta tidi-gare praxis. Då skulle vi kunna dela upp de härpunkterna och besluta om var och en för sig. Jagtycker att det är ett demokratiskt anständigt besluts-fattande och en process som är önskvärd oavsett omman tycker att detta är bra eller dåligt i det stora. Detskapar ett bättre, demokratiskt anständigare beslutan-de.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationen, ochjag yrkar bifall, och hoppas också på ett bifall frånkammarens ledamöter, till förslaget om en återremiss.Anf. 113 ():Fru talman! Jag har funderat väldigt mycket påvarför det är så fruktansvärt bråttom. Här har vi engigantiskt stor fråga. Jag har lärt att demokrati tar tid,som också sade. Jag har också lärtmig att demokrati är när många människor diskuteraroch sätter sig in i frågeställningar. Jag tycker inte attdet har funnits möjligheter här att göra det för all-mänheten dels därför att frågan inte har lyfts framtillräckligt bra i valrörelsen, som har nämnts av väl-digt många andra, dels därför att det finns mångatveksamheter, som många har lyft fram här i kamma-ren.Jag vill speciellt understryka det sade,nämligen att det otydliggör ansvaret att baka ihopflera beslut i ett enda. Jag har bara begärt två minu-ters talartid, och fördelen med att komma sist på enlång talarlista är att det mesta redan är sagt.Därför vill jag bara i det här läget, fru talman, yr-ka bifall till förslaget om återremiss av frågan.Anf. 114 PER ():Fru talman! Jag har begärt ordet igen för att införriksdagens ställningstagande för den moderatariksdagsgruppen göra följande deklaration:Som har påpekats under debatten kommer besluteti denna fråga att fattas i ett enda sammanhang, trotsatt beslutet i sig innehåller frågor av vitt skild karak-tär. har visat tvekan i utskottet infördenna beslutsmodell. Vi har prövat huruvida det harfunnits möjlighet att vinna gehör för en ny praxisinnebärande att varje beslut fattas i ett sammanhang.Det har visat sig inte vara möjligt att vinna uppslut-ning för detta . Dock har alla partier iutskottet uttalat en beredvillighet att i ett senare sam-manhang pröva huruvida gällande praxisegentligen är förenlig med intressen.Det innebär att den önskan som flera här i kam-maren har uttryck, att utskottet ska pröva frågan omhuruvida beslut bör fattas i annan ordning än den somutskottet har förordat, redan är prövad och befunnitsicke vara framkomlig. På den grunden, fru talman,ber jag att få yrka avslag på kravet på återremiss.Fortfarande gäller emellertid att intebiträder utskottets förslag i fråga om ändringar avregeringsformens 10 kap. 2 § av skäl som jag förnågra timmar sedan utvecklade här i talarstolen. Vihar, givet att beslutet likväl ska fattas i ett samman-hang, haft att pröva hur i denna situationska rösta. Vi skulle kunna ha tänkt oss att rösta nejoch därmed understrukit att vi inte sympatiserar med10:2. Därmed skulle vi ha tvingats att rösta nej till detvå övriga delar som vi i hög grad sympatiserar med.Det är en väg som vi har stängt för vår del.Vi skulle ha kunnat lägga ned våra röster, ochdärmed göra som är brukligt i kammaren när ens egetförslag inte till fullo kan föras fram till slutgiltig vote-ring. Vi har avvisat också detta.Vi har valt att rösta ja i den kommande votering-en. Men jag vill här deklarera att i detta ja ligger ett jatill portalparagraferna och till 10:5 men ett nej till10:2 på samma grunder som vi röstade nej till detta iden separata voteringen i våras.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 7 §. )5 § Yttrandefrihetsgrundlagen och Internet(vilande grundlagsförslag och följdlagstiftning)betänkande 2002/03:KU8Yttrandefrihetsgrundlagen och Internet (vilandegrundlagsförslag och följdlagstiftning)(prop. 2001/02:74).Anf. 115 PER ():Fru talman! Tiden är redan sent liden pågrund av den långa och viktiga debatt vi just har haftom ändringar av regeringsformen. Jag ska därför beatt få fatta mig extremt kort i det här ärendet. Tillskillnad från det ärende vi diskuterade , där skill-nader finns i voteringsförfarandet mellan våren ochhösten, är ståndpunkterna och ärendets karaktär de-samma i det ärende vi nu diskuterar.I det fallet gäller frågan huruvida det är rimligt attnu införa begränsningar i yttrande- och tryckfrihets-lagstiftningen. Frågan har beretts av en särskild, om-sorgsfull utredning, den så kallade Mediegrundlagsut-redningen, som kommit fram till att de begränsningari yttrande- och tryckfriheten som propositionen inne-håller och som utskottsmajoriteten har ställt sig bak-om inte kunnat baseras på sådan kunskap att de ärmotiverade att genomföra.Vi har för vår del tagit fasta på de invändningarna,i synnerhet i sammanhang som dessa, där fråganhandlar om huruvida yttrandefrihets- och tryckfrihets-förordningen ska inskränkas. Den som förordar in-skränkningar måste ha mycket starka skäl för kravetpå sådana.För sedan diskuterade vi ett likartatärende, där också sade nej till inskränk-ningar därför att de skäl som motiverade sådana intehade en så överväldigande styrka att de ansågs börabryta igenom principen att man får tala, tycka ochtrycka fritt.Det är värt att understryka, fru talman, att i yttran-defrihets- och tryckfrihetssammanhang gäller fråganinte en enkel lämplighetsavvägning där 1 står mot 1och 2 står mot 2. Den som vill inskränkningen måste,som jag sagt, ha överväldigande starka skäl för att fåsin vilja igenom eftersom huvudregeln alltid är detfria talet och det fria trycket.Av dessa skäl, fru talman, ber jag att få yrka bifalltill den moderata reservationen och avslag på utskot-tets förslag.Anf. 116 ():Fru talman! I likhet med vad jag sade imotsvarande debatt börjar jag med att yrka bifall tillförslagen i betänkande nr 8,som är betitlat Yttrandefrihetsgrundlagen och Inter-net och som handlar om en mer teknikoberoendegrundlagsreglering av yttrandefriheten.Vi förde den debatten i kammaren under en avriksdagens sista försommarveckor. Några av de ar-gument som kommer fram är givetvis av likar-tad karaktär som då men ska icke desto mindre ven-tileras.Det första förslaget handlar praktiskt om att fleropinionsbildare som är verksamma över det interna-tionella datanät som kallas Internet ska kunna sökaoch förhoppningsvis erhålla frivilligt grundlagsskyddgenom yttrandefrihetsgrundlagen. Samma regler skaalltså kunna tillämpas för sådana opinionsbildare,enskilda såväl som organisationer, som gäller förtidningar och tidskrifter, vilka ju har sitt skalskyddgenom tryckfrihetsförordningen. Detta är en mycketväsentlig utvidgning av yttrande- och tryckfriheten idess grundlagsskyddade mening.Lagförslaget borde i allt väsentligt värma demsom värnar yttrande- och tryckfriheten och vars hjär-tan klappar för den som står staty här i närheten, LarsJohan . Han var den kanske främste av desvenska tryckfrihetsförkämparna i historisk tid.Ett andra förslag i samma anda, det vill säga fören mer teknikoberoende lagstiftning, innebär att detautomatiska grundlagsskydd som traditionella mass-medieföretag åtnjuter för sina databasverksamheterutvidgas till att omfatta nya tekniker, till exempel detsom vi kallar print on demand eller på svenska be-ställtryck.Till just detta, fru talman, vill jag återkomma litesenare i mitt anförande därför att jag vet att det finnsde som anar oråd i färdens riktning på grund av dennaändring. Det finns ett antal författare, förlagsredaktö-rer och direktörer som har uttryckt en oro.Ett tredje förslag innebär en förändring av etable-ringsfriheten för kabel-TV-företag eller rättare sagt enutvidgning av den så kallade must carry-principeninnefattande att kabel-TV-nätägare måste ta störrekonsumenthänsyn. Jag betraktar detta som en vidgadyttrandefrihet, men andra tycker att det är en in-skränkning av yttrandefriheten eftersom nätägarenicke helt allena äger rätt att bestämma vilka TV-program som den ska sända ut till våra hushåll. Ocksåde som bor i våra hus och tar emot kabel-TV skakunna få säga sin mening om vilket utbud som skagälla.Genom det fjärde och sista förslaget utvidgas denså kallade brottskatalogen i tryckfrihetsförordningenoch yttrandefrihetsgrundlagen precis på det sätt somordföranden komprimerat uttryckte.Det syftar till att täppa till de hål som alldeles klartfinns i den här brottskatalogen. Det kunde vi se i detså kallade Aftonbladetmålet sedan.Grunden är ju följande. Det ska inte vara möjligtatt rikta hot mot enskilda personer genom grundlags-skyddade medier som detta är straffbart utei det öppna civila samhället. Det ska inte vara möjligtatt beröva eller försöka beröva enskilda människorderas frihet eller rättigheter genom att utöva hot igrundlagsskyddade medier, för det är inte tillåtet isamhället i övrigt.Men det visar sig att detta är möjligt. Därförhar mycket noggrantövervägt den här frågan. Jag måste här erkänna att jagtillhörde dem som slutgiltigt i utredningen landade påsamma ståndpunkt som Per redogjordeför, ett minimalistiskt synsätt. Jag hade vid det till-fället inte tillräckligt starka skäl som talade för denmycket kraftiga utvidgningen av brottskatalogen ifyra nya paragrafer.Rent teoretiskt innebär det naturligtvis en utvidg-ning av brottskatalogen och i någon mening en in-skränkning av yttrande- och tryckfriheten, dock inte ipraktiken. Merparten av våra medier och av våratryckta tidningar och tidskrifter sköter det här alldelesutomordentligt genom den självcensur som de haranammat och utvecklat . Merpartenav våra tidningar behöver inga fingervisningar frånnågon lagstiftare på det här området, möjligen bort-sett från i just det berörda fallet.Men det är ändå så att vi föreslår en utvidgning avensamansvaret. Vi gör det möjligt för de enskildaorganisationer som vill ha det att söka och få skyddav TF och YGL över nätet. Det innebär att kanskemånga tusen nya publicister dyker upp och ska bäraensamansvar och tillämpa självcensurregler som deinte har någon egen erfarenhet av.Det är här de nya fakta kommer som gjort att jagså småningom ändrar mig. Jag har bland annat tagitdel av Brottsförebyggande rådets och Säpos nya re-gistreringsjournaler över den typ av brott som dethandlar om: olaga hot, hot mot tjänsteman - allt detsom ni känner till och som olika nazistiska, fascistis-ka, kommunistiska och kriminella organisationeranvänder sig av i sina bulletiner, pamfletter och för-sök att få ut sitt budskap.Det kan vara hot riktat mot enskild person: Vartyst, annars dödar vi dig! - Ungefär så har det sett ut.Eftersom de här brotten har ökat i det civila sam-hället är naturligtvis sannolikheten ganska stor att dekommer att överföras till de nya medierna. Därför ärtanken den att de inte ska ha denna frihet och att viska se till att håller ett öga pådessa nya publicister.Jag vet att Per och jag har haft en ganskalikartad minimalistisk syn på de här sakerna och igrunden är överens om att man ska ha mycket starkaskäl för att genomföra en utvidgning av brottskatalo-gen. Men just som jag har sagt finns det starka skälför detta eftersom vi vill att många fler ska komma attbli ensamansvariga utgivare av nya medier över nätet.Därför har jag för min del ändrat mig i den frågan.Jag kan erinra kammaren och även Per om attModeraternas företrädare i utredningen, den utomor-dentligt stabile före detta hovrättspresidenten frånSundsvall och före detta justitieministern , hade samma åsikt i utredningen som jag nuföreträder. Båda partier har tydligen ändrat sinposition . Och det kan man göra om manhar starka skäl och får nya argument, vilket jag harfått.Fru talman! Så vill jag avsluta med att kort säganågot om detta nya som har inträffat, och jag riktarmig mot dem som känner oro över att print ondemand förflyttar ensamansvaret från författare tillförläggare. Det förhållandet råder redan. När författa-re låter sina alster ges ut på cd-rom, som ljudbok ellerlåter delar av sina böcker publiceras på nätet läggsdärmed ansvaret över på förläggaren i juridisk me-ning, och det har inte medfört någon komplikationfram till . Jag förstår inte varför detta skulle bli enkomplikation.Det kan möjligen vara så att man känner oro överatt förläggaren kommer att ändra i texter eftersomprint on demand-exemplar läggs ned i en databas därden enskilde kan hämta enstaka exemplar. Men detkan man civilrättsligt förekomma genom att parternagör upp sinsemellan, i varje fall som vi ser det. Jagbedömer denna risk som ytterligt minimal, och jagbedömer oron som överdriven.Fru talman! Därmed har jag redogjort för de faktaoch argument som delvis är desamma som ochlagt till några nya argument. Naturligtvis yrkar jagbifall till förslaget i betänkandet.Anf. 117 ():Fru talman! liberalerna konstaterarmed glädje att de förslag som vi nu ska ta ställningtill innebär att olaga hot kriminaliseras som yttrande-och tryckfrihetsbrott. Detta har vi länge önskat. Där-för hyser jag inte den tvekan som redogjorde för här i talarstolen. Men jag tyckeratt på ett mycket bra sätt har förklarat varförolaga hot ska kriminaliseras som yttrande- och tryck-frihetsbrott.Fru talman! Det är naturligt för oss liberaler att denya sätten att kommunicera ges samma grundlags-skydd som de kommunikationsformer som skyddas av tryckfrihets- och yttrandefrihets-grundlagarna. Förutom att det fria ordet ska gesgrundlagsskydd oavsett vilket medium som användsför kommunikation är det en viktig demokratisk prin-cip att yttrandefriheten gäller för alla, alltså även förresurssvaga grupper och mindre etablerade röster isamhällsdebatten. Den nya teknik som vi nu ser gergoda förutsättningar för detta.Kretsen av aktörer som omfattas av databasregelnföreslås nu av utskottet utökas till att även gälla före-tag med verksamhet för yrkesmässig framställning avtryckta och därmed med tryckfrihetsförordningenjämställda skrifter - bokförlag och tryckerier.Databasregeln i yttrandefrihetsgrundlagen ger ettskydd för överföringar från databaser när upplysning-ar tillhandahålls allmänheten och sker på särskildbegäran. Det är detta som kallas print on demandeller beställtryck. Vi i har för-sökt att hitta ett bra svenskt ord för detta, men tyvärrhar vi nödgats konstatera att ibland är engelskan tyd-ligare. Denna regel gäller bland annat för tradi-tionella massmedieföretag. Andra aktörer än de omräknas upp i databasregeln föreslås nu få ett frivilligtgrundlagsskydd enligt databasregeln.Folkpartiet menar att regeringen på denna punktborde ha valt en annan juridisk teknik än utgivnings-bevis för att undvika onödig byråkrati och för att påett enkelt sätt ge fler Internetanvändare grundlags-skydd för sina meddelanden. Ett sätt vore att tillämpaett slags stencilregel som motsvarar den som finns i tryckfrihetsförordningen.