prot · GP09117 · 2002-05-31 00:00:00 — håller påatt ge dem som studerar svenska för invandrare rättatt välja kurs. Detta är nästan revolution! Det var såpå jag studerade svenska, och det varmycket bra. Då behövde jag inte förlora månader imeningslösa komvuxkurser, men sedan infördes en-hetliga tunga modeller för sfi. Folk förlorade myckettid och framför allt lusten att lära sig språket ochförhoppningen att språket skulle vara ett instrument iarbetslivet. Det är bra att människorna äntligen, medhjälp av en studiecheck, ska kunna välja den kurs ochplats som bäst passar dem själva.När det gäller arbetet inom den offentliga sektornär en av de mest avancerade när detgäller riktig mångfald på arbetsplatser. Det är alltsåinte fråga om mångfaldsplaner som är mycket vackrapå papper men inte har någonting med verklighetenatt göra, dvs. sådana där byråkratiska produkter somman samlar sig vid olika sammanträden för att prataom. Det finns faktiskt alltfler människor medbakgrund i andra länder och andra kulturer anställdainom , förvaltningar och bolag. Dettaär bra.Sådana exempel är mycket viktiga att lyfta fram.Det är också intressant att lagen mot etnisk diskrimi-nering - en lag som jag själv har jobbar mycket för -börjar bli känd. var det en totalokunskap om denna lag, vilken trädde i kraft i sinbästa variant . Men eftersom folk som hadediskriminerats inte visste att lagen gav dem möjlighetatt klaga gjordes inga anmälningar. Dessutom visadedet sig att varken arbetsgivare eller arbetstagarorgani-sationer visste vad lagen innebar. Det finns en under-sökning som visar klart och tydligt att okunskapenvar mycket stor. Denna okunskap håller nu på attminska. En hel del förlikningar har ägt rum. Det ärockså bra att arbetet med lagen går vidare. Jag skaåterkomma till det.Jag började med ljuspunkterna. Jag vill undvikasvartmålning, men jag måste säga att för mig är Sve-rige fortfarande ett av de mest eftersatta samhällenanär det gäller integration.Vi har framför oss ett svart hål. Det gäller männi-skor som har varit utanför arbetet och utanför sam-hället . Jag hörde statsminister tala om det för inte så länge sedan. Mandiskuterade på radion import av arbetskraft - arbets-kraftsinvandring. Statsministern vägrade, med argu-mentet att det finns en massa människor som inte ensär registrerade på arbetsförmedlingarna.Jag var väldigt glad att höra denna mening kom-ma från statsministerns mun. Jag vet att man mycketsällan i offentliga debatter nämner denna massa avpermanent arbetslösa, som inte ens räknas som ar-betslösa på arbetsförmedlingen.Jag hörde en gång - statsrådet vet attjag gjorde det - chefen på arbetsförmedlingmycket glad och med gott samvete säga att hon nubara hade 36 långtidsarbetslösa invandrare inskrivna.Detta var för mig verkligen höjden av tricksande medstatistiken.Var finns de människor som inte ens är registrera-de? kallade dem "övriga" när hon upp-täckte denna ordentliga pelare i befolkningsstatisti-ken. De kallas "övriga" därför att de inte är arbetslö-sa. De studerar inte. De är inte sjukpensionerade. Vad gör de? Vad händer med dem? Varför villvi inte ta itu med problemet? Jag vet att väldigtmånga av mina medmänniskor från andra länderbefinner sig i denna kategori.Ska vi tala om strukturella hinder måste vi börjamed att tala om det starka samhället som vill lösaproblem på samma sätt för alla. Så länge vi har dennamodell kommer människor att passiviseras.Jag träffade bland mina civilingenjörer från Ru-mänien folk som hade fått bannor när de själva hadesökt jobb. Först skulle de gå det eller det programmet.Detta system måste reformeras en gång för alla. Folkska ha rätt att bestämma själva. Jag har berättat omkurserna i svenska. Man måste ha betydligt störremakt över sin egen väg in i samhället.Vi har strukturer i samhället som automatisktstänger in stora grupper. Det finns en lag - sist in,först ut - som drabbar väldigt många ungdomar ochkvinnor med osäker position i arbetslivet. Alla vuxnainvandrare har en betydligt svagare position i arbets-livet än folk som har fast anställning.Ska vi tala om diskriminering måste vi titta också pådenna lag.Det finns inga klara och tydliga regler förövergång från beroende av socialbidrag till egenin-komst. Jag har hört arbetsförmedlare tala om den krissom drabbar de mycket få socialbidragstagare som fåren fast anställning. Det finns ett hål mellan sista soci-albidraget och första lönen. har de inte ensanständiga skor att ta på sig eller någorlunda välsit-tande kläder de går till jobbet. Det finnsfortfarande inga bestämmelser eller regler, fast pro-blemet är känt . Jag skrevsjälv om det första gången , tror jag.Det fanns en liten plattform där grupper av svart-skallar som jag kunde ta initiativ och själva försökagöra någonting. Den plattformen uppstod när Sverigegick in i EU via EU-projekt menade att bekämpaarbetslösheten. /01 centraliserades detta pånytt. Jag har tittat på listan över hur många av dagensprojekt som invandrare har initierat och leder. Det ärfortfarande av alla projekt. Jag vet inte hur stats-rådet medhjälpare har räknat, men omman tittar ordentligt ser man att det fortfarande ärväldigt få.Diskussionen om positiva åtgärder är fortfarandemycket förvirrad. Det finns ingen kvotering i USA.Jag studerade under en hel månad interetnis-ka relationer i . Vad jag såg där varatt hela yrkesområden öppnades efter det att the rights trädde i kraft. Men i den lagen finns ingenbestämmelse om mekanisk kvotering, och det är härförvirringen är stor i debatten i . Man tänkersig att statsmakten kommer att tvinga människor påolika arbetsplatser att mekaniskt räkna in folk frånandra länder. Det har ingenting med det att göra. Dethar att göra med ett annat förhållande när det gällerrekryteringen och med en klar bild över arbetskraf-tens sammansättning på arbetsplatsen.Vi får se vad som händer. Det är väldigt svårt attta ställning till någonting som inte existerar.Som sagt tycker jag fortfarande att vi har enormtmycket att göra. Jag är glad för att de borgerliga par-tierna har bestämt sig för en mycket intensiv reforme-ring av arbetslivet. De största och svåraste hindren förintegration finns i strukturerna i arbetslivet.Anf. 49 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservationerna 23 och 39. Jag står självklart bakomalla reservationer, men av tidsskäl nöjerjag mig med att yrka bifall endast till nämnda reser-vationer.Jag vill fokusera mitt anförande på två områden,nämligen barn och hälsa.Vad gäller gömda barns skolgång vill jag bara pe-ka på att det bör vara möjligt att erbjuda barn somgömmer sig för att undgå utvisning någon form avskolundervisning. Barn kan leva gömda under långtid, och möjligheten till skolgång skulle förbättraderas psykiska hälsa och fortsatta utveckling, oavsettom de får stanna i eller inte.Vad gäller hälsa tar man upp i skrivelsen att per-soner som har invandrat till har sämre hälsaän genomsnittsbefolkningen, men även att skillnaderfinns mellan kvinnor och män - invandrare såväl somsvenskfödda. I skrivelsen nämns att kvinnor löpermellan en och en halv och större risk änmän att drabbas av ohälsa. Åtgärder för att råda botpå detta saknas i regeringens skrivelse.Ett annat generellt problem som inte nämns i skri-velsen är tandhälsan. Många vuxna som kommer tillSverige har dålig tandhälsa och ett uppdämt behov avtandvård. Men detta kostar pengar och många, meninte alla, med invandrarbakgrund har en sämre eko-nomi. Vi vet att tandhälsan inte prioriteras då. Fråganom man har bra eller dåliga tänder riskerar att bli enetnisk klassfråga.Nu finns det vissa förhoppningar om att den nyasocialtjänstlagen, där inte bara akuttandvård utanäven annan tandvård inryms, ska lösa delar av detta.Hur detta ska hanteras för dem som inte behöversocialbidrag men fortfarande har låga inkomstermåste lösas.Barnen och deras ohälsa nämns tyvärr endastmycket kort under . Menderas ohälsa är så mycket större. I ett flertal utred-ningar har man påvisat detta.I exempelvis Välfärdsbokslutet visar man på attdet finns tendenser till skillnader i hälsa mellan barntill svenskfödda och utrikes födda föräldrar - så äveni andelen olycksfallsdödlighet.Även utredningen Det gäller livet tar upp att detbland barn och ungdomar med invandrarbakgrundfinns högre ohälsotal. Som grupp har dessa barn enstörre förekomst av psykiska och sociala problem änjämnåriga med enbart svensk bakgrund. Det kan varafarligt att peka ut grupper, men ibland måste problemlyftas fram i ljuset för att kunna åtgärdas.Språkinlärningen har betydelse för förmågan attkunna uttrycka sig och därmed förmedla sina upple-velser och bearbeta dem. Att flyktingbarn tidigt fårtillgång till förskola och vid behov i större utsträck-ning än även terapeutisk hjälp, är av stor vikt föratt de senare ska kunna känna sig delaktiga i samhäl-let.Ett förslag kan vara att knyta BVC-enheter starka-re till flyktingförläggningar eller att det finns särskil-da sådana i anslutning till dessa.Men den stora andelen flyktingar bor i eget boen-de och måste via kommunen knytas an starkare tillbåde BVC och även MVC. Föräldrar med invandrar-bakgrund behöver, precis som andra föräldrar, stöd isitt föräldraskap. Kommunerna bör bygga upp föräld-rautbildningar och pappautbildningar som särskiltriktar sig till människor med annan etnisk bakgrundoch som leds av människor med invandrarbakgrund.Att skapa en dialog och ett förtroende tar tid. Därförbör dessa utbildningar sträcka sig där möjlighet ges att diskutera föräldraska-pet men också jämställdhet och flickor och pojkarsutveckling.När personer kommer som flyktingar får de enhälsoundersökning vid ankomsten, men det finns riskför att inte allt framkommer på grund av rädsla etc.Därför behövs det en grundlig läkarundersökning närintroduktionen inleds. Regeringen bör åter-komma om ett införande av detta.Att vara flykting och bära med sig de erfarenhetersom många kommer med innebär mycket speciellatillstånd, komplicerade symtom etc. som många inomden svenska sjukvården inte känner till. Därför bördet byggas upp nätverk eller liknande med läkare,barnmorskor etc. som har specialkunskap om flyk-tingar. Det bör även genomföras utbildningsinsatserför övrig sjukvårdspersonal.Anf. 50 ():Herr talman! är det första gången som vi häri behandlar en skrivelse om integrationspo-litiken. Det har gått riksdagenbeslutade om mål och inriktning för integrationspoli-tiken. Skrivelsen ger en god bild av hur utvecklingenhar fortskridit och vad som pågår på alla politikområ-den i arbetet med att verka för en god integration föralla. Bilden är splittrad, och det finns problem. Vi skainte blunda för dem, men vi måste framför allt semöjligheterna.Utskottet anser att den nuvarande inriktningen påintegrationspolitiken ska fortsätta. Men på olika om-råden behöver genomförandet förbättras och utveck-las. Det kan även innebära att ytterligare åtgärderbehöver övervägas för att öka integrationspolitikensgenomslag på olika politikområden. Det innebär attintroduktion av nyanlända invandrare också fortsätt-ningsvis ska vara en säråtgärd medan det för övrigt ärden generella politikens utformning som ska möjlig-göra integration.Låt mig läsa något ur en bok:Jag vandrade vilsen omkring i hemsocknen. Jagkände inte igen de människor jag mötte på vägarna,och de kände inte igen mig. Jag råkade några jämnå-riga från ungdomen, men med möda återfann jag demi deras förvandlade och åldrade ansikten. Det var intede människor jag hade känt, och de hade lika svårt attse mig i mitt ansikte. De visste vem jag var, men demisstrodde vad de visste. Vi var främlingar som rå-kades.Utdraget är hämtat från romanDin stund på jorden. Detta var för nästan hundra årsedan. roman är berättelsen om svenskame-rikanen , , som sitter i ett hotell-rum i och tänker över sitt liv och samti-digt söker en förklaring på livets gåtor. När Albertåtersåg och promenerade i sitt gamla hemland upp-levde han sina gamla landsmän som han stötte på somfrämlingar. Samma känsla hade han troligtvis när hanäntrade sitt - främlingar ochåter främlingar.Vi är alla främlingar i början inför det som är nytt.Det är med den insikten vi måste möta våra nyasvenskar. De som kommer till från ett annatland är naturligtvis inte människor med ett förflutet ioskrivna blad. Tvärtom bär alla en unik livshistoriamed sig, hur kort eller lång den än må vara. Förmånga handlar inte frågan om att jämt bli påmind omvem jag var och var jag har levt utan snarare omrespekten för vem jag är, vem jag nu är och vem jagvill vara och om var och hur jag nu ska leva.Herr talman! In- och utvandring har förekommit ialla tider. In- och utvandring har möjlig-gjort fantastiska utbyten mellan folk och länder. Detär utbyten som har genererat nya kunskaper, nyavetenskapliga upptäckter och framför allt till insikteroch ökad förståelse för det som man inte tidigare käntoch det som man tidigare inte förstod men kanskefruktade.Mångfald berikar, har alla sagt. Men utvecklingeni dag pekar dessvärre inte entydigt på att in- och ut-vandring används som den viktiga potential den fak-tiskt utgör. I stället för att nyttja mångfald som denkraft den är ser vi fortfarande åtskilliga arbetsplatsermed alltför homogena personalstyrkor. I stället för attarbetsgivare använder den kompetens och yrkes-skicklighet som invandrade svenskar besitter ser vimånga som får nej redan före det att de äntrat rummetför anställningsintervjun.Vi ser människor som förnekas arbete för att dehar ett efternamn som inte klingar svenskt. Vi sermänniskor som förvägras en bostad för att de har ettutseende som inte stämmer med fastighetsvärdensschablonbild. Så här får det inte vara!Samtidigt som det finns stora brister i integratio-nen har vi ändå kommit en bit på väg. Sysselsättning-en bland invandrare har ökat, och har ar-betslösheten minskat. Många har gått från arbetslös-het till utbildning eller jobb.Herr talman! Den ekonomiska politiken är viktig.Att skapa tillväxt och att ha ordning och reda i finan-serna ger de bästa förutsättningarna. Fler nyanländaflyktingar kan försörja sig själva, och kommunernasutbetalningar av socialbidrag har minskat. Men skill-naderna på arbetsmarknaden är trots detta stora mel-lan dem som invandrat och infödda. Därför behövsytterligare insatser.Skrivelsen ger en god bild av vilka insatser somregeringen planerar framöver. Tiden räcker tyvärrinte till för att utveckla alla dessa, utan jag nöjer migmed att i mycket kort form nämna en del framåtsyf-tande åtgärder: en kompletterande utbildning förinvandrare med utländsk utbildning, möjlighet förkompetensutveckling av lärare som arbetar i skolormed många nationaliteter och språk, kompetensut-veckling av sfi-lärare, möjlighet att läsa sfi på hög-skolenivå, ny kursplan för sfi som innebär störremöjlighet att anpassa studierna till individens behovoch validering för att snabbare komma in iarbete i samma yrke som han har haft i hemlandet.Det väntas en proposition om det sist-nämnda.I dagarna har regeringen presenterat en utveck-lingsplan för skolan. I den aviseras en utredning somska se över hur svenskundervisningen för invandrarekan organiseras och förnyas.En överenskommelse har träffats mellan Arbets-marknadsstyrelsen, , , och Svenska kommunförbun-det om samverkan i syfte att öka sysselsättningenbland invandrare och för att få en bättre introduktion ide långsiktiga satsningarna inom vissa storstadsregi-oner för att här öka sysselsättningen och minska soci-albidragsberoendet. Avtal har träffats med sju kom-muner.Ett område som lyfts fram och som inte fannsmed tidigare som ett separat avsnitt i den integra-tionspolitiska propositionen är folkhälsan. Bakgrun-den är bl.a. att studier visar att de som har invandrathar sämre hälsa än genomsnittsbefolkningen i Sveri-ge, och vi hörde det tidigare också. Det pågår redanmycket arbete inom olika myndigheter för att utjämnade här skillnaderna. Inom storstadspolitiken har mansatt upp folkhälsomål.Det är dessutom aviserat en proposition till hös-ten. Den ska belysa folkhälsan också utifrån ett integ-rationsperspektiv. Det är bra att medvetenheten ökarpå det här området.Herr talman! Det finns ganska många reservatio-ner i betänkandet, med de flesta är i det närmastetillgodosedda med det arbete som pågår. Det finnsdock några som jag vill kommentera lite närmare.Jag är dessvärre rädd för att särlös-ningar på integrationen handlar om en förevändningatt än en gång kunna upprepa sitt mantra om sänktaskatter. Jag vill påstå att förslag bidrartill att än mer förstärka och öka segregationen i sam-hället. I sin reservation föreslår att ensfi-check ska införas. Först var det skolpeng, sedanäldrecheck och kommer man dragande med ettförslag om sfi-check. Med denna check vill Modera-terna skärpa kraven och individualisera utbildningen.Nej, det finns betydligt bättre medel för att anpassautbildningen efter människors enskilda behov ochförutsättningar. Jag är övertygad om att den känslanav utanförskap som många har är nära kopplad tillbristande integration i det svenska samhället. Ochintegration fixar vi inte med checkar.Integration når vi genom insikten om att dethandlar om ömsesidighet, möjligheten till ett jobb, ettsocialt kontaktnät med svenskar och utbildning. Dethandlar helt enkelt om en klassisk rättvise- och väl-färdspolitik. Det om något är viktigt för möjligheternaatt öka människors känsla av delaktighet, trygghetoch samhörighet i det svenska samhället. Checkardäremot är varken jordnära, praktiska eller trygghets-skapande. De bidrar inte heller till delaktighet.I en reservation från påtalas atträtten till modersmålsundervisning bör stärkas ytter-ligare. I skrivelsen nämns att har ett upp-drag att se över hur kommunerna bedriver sinmodersmålsundervisning och att de ska lämna sinrapport . Där kan kon-stateras att andelen barn som får modersmålsstöd iförskolan har sjunkit kraftigt. Men flerspråkighet ären tillgång för , menar och föreslåren lagändring för att stärka modersmålets ställning.De pekar också på att modersmålets ställning till stordel är en fråga om attityder. Det är därför viktigt attförsöka ändra grundläggande synsätt i samhället ochse flerspråkighet som en tillgång för både samhälletoch individen. Regeringen ska nu bereda frågan ochåterkomma med förslag.Flera motioner berör den i Sverige.Det gäller bl.a. val av bostadsort, samverkan mellanmyndigheter, sfi och introduktionsprogram. Rege-ringen har genom flera rapporter uppmärksammats påatt mottagningssystemet har brister. Med anledningav det arbetar nu en utredning med att se över helamottagningssystemet. Utskottet tar därför inte ställ-ning i dessa frågor utan avvaktar utredningen.Även har i en reservation om arbeteoch försörjning förslag om en omställningspeng. Manska med denna få välja mellan olika typer av förmed-lingsverksamhet. För mig verkar detta vara ett påhittför marknaden och inte för den arbetslöse. Vi talarom människor som invandrat och har en begränsadkunskap om det svenska samhället. Det stöd som debehöver är av en helt annan kvalitet. Inget är dock såbra att det inte kan bli bättre. Därför görs ytterligaresatsningar inom arbetsmarknadspolitiken, bl.a. skaman se till att åtgärderna inriktas mot t.ex. matchning.Ett antal åtgärder pågår för att stärka arbetet medatt motverka diskriminering. Jag ser att min talartidsnart är slut, men jag vill ändå säga någonting om detäven om de flesta talarna har varit inne på det.De mörka exempel på främlingsfientliga kraftersom vi ser svepa över förskräcker. Medkraft måste vi stå upp för alla människors lika värde,för medborgarrätt och demokrati. Vi får aldrig ac-ceptera att främlingsfientlighet, nazism, terror ellerandra mörka krafter får fotfäste i vårt samhälle. Enlyckad integrationspolitik är den bästa vägen för attminska de spänningar som uppstår då människorkänner sig utanför. Stänger vi in oss och bygger våraställningstaganden på att människor i andra samhällenhar fel i allt de står för går vi miste om den dynamiksom uppstår i mötet med andra. Människor är ju fak-tiskt, tack och lov, skapade som rörliga individer.Med hjälp av ben att gå på och vatten att flyta på harmänniskor i årtusenden kunnat röra sig mellan länderoch kontinenter. Det måste ju finnas en mening meddet.Jag tror att de samhällen som sluter sig och stäng-er ute också kommer att vara de samhällen som blirförlorarna. Med öppenhet och mångfald kommer vilängst. Genom ett öppet förhållningssätt där vi möterden ökade rörligheten som något positivt blir lösning-arna också konstruktiva. Världen är mångfasetterad.Det är med mångfald som vi ska möta världens utma-ningar.Den politiska riktning som integrationsskrivelsenvisar på ger goda förutsättningar för arbetet att nå deintegrationspolitiska målen. Jag yrkar bifall till för-slaget i betänkande SfU15 och avslag på samtligareservationer.Anf. 51 () replik:Herr talman! Att frågan om integration är en frågaom makt och maktlöshet tror jag många är beredda atthålla med om, i alla fall i ord. Men vi har också lagtförslag om att bryta det innanförskap som finns iöverklassområden i innerstäder och villaförorter tillde svenska storstäderna för att ifrågasätta de makt-fullkomliga. Det handlar inte bara om mer makt åtdem som inte har. Vi måste faktiskt också se kon-flikten mellan olika intressen. Om någon ska kunna fåmer makt, t.ex. den som är född i utlandet eller densom tillhör svensk arbetarklass, måste några ocksådela med sig eller få mindre makt. Det konfliktpers-pektivet och möjligheten att ifrågasätta det ekono-miska etablissemanget och överklassens privilegierhar vi velat lyfta fram i en av våra reservationer.Jag har noterat att utskottsmajoriteten, som AnitaJönsson nu företräder, är medveten om att detta är ettbekymmer. Man säger nämligen "att åtskilliga högin-komsttagare väljer att bo segregerat". Jag antar att viär överens om att det finns ett problem. Men vad ärAnita lösning på detta problem? Det är minfråga.Anf. 52 () replik:Herr talman! Vi har olika metoder för att skapalikvärdiga möjligheter för människor i det svenskasamhället. Skatterna är en faktor som är omfördelan-de. Vi har våra olika socialförsäkringssystem somockså har utjämnande faktorer mellan de starkare ochde svagare.Bostadspolitiken är en fråga. Samtidigtgör vi, utifrån det uppdrag vi har här i ,speciella insatser för att stimulera byggandet ute ilandet. Men detta är en fråga.Rent konkret har bostadsutskottet ganska nyligensett till att det nu är lagstadgat att man ska göra bo-stadsförsörjningsprogram ute i kommunerna. Där skaman inte bara ta upp nybyggnad utan också se påbehovet av ombyggnad, vilka upplåtelseformer somfinns, segregation osv. för att man i det fortsatta ar-betet med bostadsförsörjningen ska kunna utjämna såatt det inte blir de här segregerade områdena.Jag håller med om att det är likailla vilket sätt vi än segregerar på, men politiken skamöjliggöra att vi får mindre av segregation. Vadgäller bostadspolitiken tycker jag att det är viktigt attvi trycker på ute i kommunerna, där man håller på attsälja ut allmännyttan, som bl.a. är ett medel för attmöjliggöra en minskning av segregationen.Anf. 53 () replik:Herr talman! Det är alldeles utmärkt om vi kanvara överens om att rikta fokus inte bara mot de om-råden där det bor många med utländsk bakgrund utanockså mot områden där det bor nästan bara människorfödda i och vars förfäder sedan urminnestider varit födda i . Också dessa områdenmåste komma i fokus för att integration ska kunna blimöjlig.Det är lätt att göra en jämförelse med hur vi harbedrivit feministiskt arbete eller jämställdhetspolitik.Det handlade väldigt länge om att kvinnor måsteskärpa sig, bli bättre, komma ut på arbetsmarknadenosv., men man ifrågasatte mycket sällan mäns prigi-legier och makt. Det är nu dags att i den integrations-politiska debatten ifrågasätta den svenska överklas-sens makt och privilegier.