prot · GQ0930 · 2002-12-05 00:00:00 — Det vore att ljugainför kammaren, och det vill jag inte göra.Vad jag hört från dem som jag har haft kontaktmed är att det här inte bör vara några problem menjag kan inte med säkerhet säga att det gäller alla. Detfinns säkert någon företagare som kan visa på pro-blem - det är jag helt övertygad om - men vad gällerdet stora flertalet är svaret: Nej, det blir inga problem.Vi i är säkra på att det kommer flerkonstruktiva förslag om hur vi kan lösa ohälsofrågan.Men just i fråga om årsredovisningarna finns det nuett konkret förslag, som jag vet kommer att gå ige-nom vid voteringen här . Miljöpar-tiet har gett klartecken därför att det är ett bra förslagjust för att öka medvetenheten om de här frågornaoch se till att vi ännu tydligare får upp ohälsofråganpå agendan, så att vi kan komma ett steg vidare och fåned sjukfrånvarotalen.Anf. 164 ():Herr talman! Det är nästan så att jag i den här de-batten får en känsla av att den fråga som vi skaavgöra egentligen blir till en symbolhandling. Detsom är så intressant med detta är att det skär in pådjupet och visar våra värderingar.Den första frågan som man ska ställa sig är omohälsan är arbetsplatsrelaterad eller inte. Det finnsdebattörer här som har påstått att det inte är arbets-platserna som är det viktiga när vi ska titta på ohäl-san. Däremot vet vi socialdemokrater att frågan harblivit ordentligt utredd av i den så kalladeHPH-utredningen. Om det skulle förhålla sig så attohälsan inte är arbetsplatsrelaterad, är det då någon idenna kammare som tror att det finns en del företagsom haft oturen att anställa mer sjukbenägna indivi-der, medan andra företag haft turen att anställa merfriska individer? Så är det naturligtvis inte.När det gäller vårt ställningstagande i frågan berorallt på hur, på vilken analys vi gör av det hela. Soci-aldemokraternas analys bygger på att vi måste se tillvilka villkor som ges i arbetslivet. I analysen från erpå den borgerliga sidan pekas individen ut.Yvonne säger att här kommer vi attskuldsätta eller peka ut arbetsgivare. Nej, det vill viinte göra. Men eftersom vi har vår analys klar vet viatt ohälsotalen i företagen kan kopplas ihop medvilket inflytande den enskilde har såväl över arbetsti-der och organisation som över innehåll - något somär oerhört viktigt för att kunna få en bra arbetsmiljö.Därför är det viktigt att tydliggöra det här och att göradet riktigt transparent.Yvonne använder ordet"syndabockar". Men jag måste säga att det är ni sommoraliserar och utser syndabockar. I debatten omohälsan har faktiskt också ordet "fusk" använts. Närvi som ett första steg nu vill införa obligatorisk redo-visning säger ni nej. Förmodligen kommer ni ocksåatt säga nej när vi vill bygga ut välfärdssektorn och setill att det blir fler som jobbar där - detta för att un-derlätta för övriga som redan finns där. Ni kommerockså att säga nej när vi vill stärka tryggheten påarbetsplatsen, något som också är oerhört viktigt föratt kunna få, för att kunna utveckla, en bra arbets-miljö. Det är nej, nej, nej när det gäller era förslag omohälsan.I övrigt får vi återkomma vid ett senare tillfällenär vi tittar på de andra förslag som kommer. Det härär första steget därför att det finns en koppling mellanohälsan och villkoren i arbetslivet, på arbetsplatsen.Anf. 165 ():Herr talman! Det är väl ingen här som har sagtnej, som har sagt att arbetsförhållandena inte harnågot att göra med ohälsotalen. Vad vi har sagt nejtill är att ensidigt se till arbetsförhållandena. Det ärklart att arbetsförhållandena har att göra med dentotala livssituationen. Ohälsotalen har att göra medden totala livssituationen för människor . Tillexempel är det väl väldigt få som går igenom en sepa-ration och som får knöliga familjeförhållanden ochför vilka detta inte i någon mening visar sig också iform av ohälsa. Vi har en mängd andra aspekter påohälsan och vill att man ska ta ett helhetsgrepp; det ärvad vi säger.Egentligen är det Socialdemokraterna som rege-ringsparti som säger nej till en rad åtgärder. LO, TCOoch har alla tillsammans med Kristdemokra-terna begärt en rehabiliteringsförsäkring. Det säger ninej till.Vi på den borgerliga sidan har begärt sänktaskatter på hushållsnära tjänster för att människor skafå en enklare livssituation som helhet. Det säger ninej till.Vi har begärt en annorlunda barnomsorg och attmaxtaxan inte ska vara så knuten till barnomsorgen.Det säger ni nej till.Ni kräver att om en av föräldrarna skulle vilja va-ra hemma måste båda, för att få bostadsbidrag ochannat, ha en löneinkomst.Ni säger nej till våra förslag. Ni säger alltså likamycket nej. Men vi måste hitta lösningar där vi tar etthelhetsgrepp för att komma åt de starkt stigande kost-naderna för ohälsan. Det är detta som vi vill lyftafram här. Ni talar om ett steg till, om statistik och omatt få ett verktyg för att se problemet. Vi tycker attproblemet är uppenbart och att det är nödvändigt atthitta fram till åtgärder som snabbt minskar ohälsan.Anf. 166 ():Herr talman! Jag håller med att det handlar om en helhet och att en helhetbestår av delar. En del i det som vi debatterar äratt synliggöra ohälsan på olika arbetsplatser genomstatistik. Det säger ni nej till. Att vi säger nej till eraförslag om barnomsorgskonto är självklart. Vi sägerockså nej till er nedmontering av arbetsrätten, somhandlar om tryggheten, om villkoren i arbetslivet.Man kan inte utvecklas och man främjar inte en godarbetsmiljö genom dåliga villkor. Det säger vi absolutnej till. Jag är helt övertygad, , omatt våra förslag ligger mycket närmare LO och TCOvad gäller villkoren i arbetslivet.Vi vill framöver försöka genomföra en arbetstids-förkortning, som också är en del i helheten för lättare och bättre ska kunna kombinera arbetslivmed familjeliv. Då handlar det faktiskt om inflytandeoch vilka maktförhållanden som finns på arbetsplat-sen. Vi vill ge de anställda större inflytande. Vi vill setill att det blir fler som jobbar inom offentlig verk-samhet. Det vill vi göra genom en solidarisk finansie-ring av skatter. Vad ni vill vet , och det togman ställning till i valet.Anf. 167 ():Herr talman! Jag ska bara säga en sak. har nästan 10 000 ungamänniskor mellan förtidspensionerats.Hur människorna bakom dessa siffror mår kommeraldrig att märkas oavsett hur mycket sjuktal somkommer att redovisas i företagens årsredovisningar.Problemet är mycket större. Ni vill begränsa det ochensidigt titta på en sak: Man ska synliggöra siffror närvi redan har all den kunskap som vi behöver. Det ärdet vi är kritiska till. Det är dags att handla.Varför ge företagen ytterligare pålagor? De dignarredan under ett antal paragrafer som de måste följa.Varför inte i stället underlätta så att vi får fler i arbete,och så att företagarna får mindre krav på sig? Dåkommer de att vilja ha friska och arbetsföra männi-skor i sina företag.Vi måste med kraft angripa grundproblemet, ochdet är ohälsan. Det är mycket vidare, det har att göramed människors totala livssituation i det här samhäl-let. Det är det jag vill lyfta fram i den här debatten.Det handlar inte längre om att diagnostisera ochsamla in statistik. Det handlar om att vara handlings-kraftig som riksdag och våga fatta beslut som gör attmänniskor får ett bättre liv att leva i vårt samhälle.Anf. 168 ():Herr talman! Det handlar om helheten, det är vihelt överens om. Det handlar också om att samverka.Det genomförs nu trepartssamtal för att man ska skaf-fa sig en gemensam bild av ohälsa. Men det går inteatt komma ifrån, , att ohälsan ärarbetsplatsrelaterad. Det jag vänder mig mest emot äratt ni kristdemokrater, och även moderater, säger attdet handlar om en total livssituation. Självklart finnsdet med, men vad vi vet är att ohälsan är starkt relate-rad till arbetsplatsen. Sedan får vi framöver genom ettantal åtgärder angripa ohälsan.För oss socialdemokrater handlar det om att vi av-sätter resurser och är beredda att bygga upp välfärds-sektorn med alla de välfärdstjänster som finns där.Det handlar om inflytande i arbetslivet. Det handlarom det goda arbetet. Utöver detta ska ett reformpaketgenomföras som handlar om föräldraförsäkring ochövriga socialförsäkringar, reformering av arbetslivetoch så vidare. Det är ett stort paket. diskuterarvi obligatorisk sjukredovisning. Eftersom vi av våraanalyser vet att ohälsan är arbetsplatsrelaterad vill vilyfta fram det i ljuset. Ni pekar på individen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §. )15 § Naturresursfrågor och vattenrättFöredrogsbostadsutskottets betänkande 2002/03:BoU3Naturresursfrågor och vattenrätt.Anf. 169 ():Herr talman! Inledningsvis vill jag yrka bifall tillreservation 4 i bostadsutskottets betänkande. Betän-kandet behandlar motioner rörande naturresursfrågoroch vattenrätt.Utskottets majoritet avstyrker samtliga motioner.Vår moderata reservation behandlar krav på vind-kraftsutbyggnad, och vi har följande motivation.All lagstiftning måste genomsyras av respekt förden enskilda äganderätten, av stor respekt för männi-skors liv och hälsa och dessutom ta vederbörlig hän-syn till natur och miljö.Vindkraften har fördelar som energikälla. Den ärsmåskalig, inhemsk och ren. Men den är beroende avstora subventioner. Priset på den vindkraftsel vi köperär vitt skild från det pris elen kostar att framställa. Ärdet månne jultomten som är framme? Nej, knappast.Det är de evinnerliga skatterna som bistår med mel-lanskillnaden.Det är mycket vi behöver skatter till i , ochatt då ta så stora summor som det kostar att stänga enreaktor i och försöka ersätta en del av denenergin med vindkraft är att stjäla både pengar ochmiljö från svenska folket. Kärnkraften är ren ochbillig, och det enda vettiga är att behålla den så längekärnkraftsreaktorerna är säkra.Andra nackdelar med vindkraftsetableringar är detstora ingrepp på landskapsbilden som etableringarnaorsakar. I stället att som tidigare blicka ut över Hal-lands vackra natur när jag kör ned för ,möts jag nu av ett trettiotal fula vindkraftverk. Det ärsynd om de hallänningar som ska se dem varje dag.Sverige är ett vackert land, och inte ska vi medvetetförstöra skönheten!Nu vill en del hellre se stora vindkraftsetablering-ar ute till havs för att därigenom slippa buller ochsolreflexer för människor och djur. Men vem vill sehorisonten förstörd? Och hur blir det för fisken?I skånska var det folkomröstning på val-dagen . Omröstningen gällde en vindkraftspark ihavet utanför kommunen. Skurupsborna sade nej, ochpolitikerna har lovat att respektera nejet.Om daggmasken försvinner runt ett vindkraftverkpå land, hur går det då med fisken kring verken utetill havs? Detta måste undersökas mycket mer nog-grant innan flera etableringar tillåts. Dessa vindkraft-sparker, oavsett om de är på land eller till havs, är attbetrakta som industrietableringar och måste genomgåen korrekt miljökonsekvens- och detaljplaneprövning.Sist vill jag nämna grannar i form av kommuneroch människor. I har kommunfullmäktige iolika kommuner en tendens att tillåta byggande avvindkraft företrädesvis vid kommungränserna. Menom det blåser i en kommun vid gränsen blåser detäven på båda sidan gränsen. Det innebär att de stack-ars människor som bor där får vindmöllor från tvåkommuner på halsen. Därför borde länsstyrelserna setill att det blir obligatoriskt med samråd kommunernaemellan.Dessutom måste avståndet från en vindmölla tillnärmaste bostadshus vara tillräckligt, i mitt tycke,. Ty vem av oss önskar sin granne såmycket gott att vi unnar honom eller henne den storainkomst man får om man upplåter sin mark till enetablering och själv får dras med buller,solreflexer och inte minst minskat värde på egendo-men?Jag ser fram emot den handbok med allmänna rådför etablering av vindkraft på land som är underframtagande.Det är bra att fyra myndigheter nu samarbetarkring de viktiga frågorna, och det är bra att kommu-nerna får en handbok att ha som stöd när de behandlarvindkraftsetableringar. Stor hänsyn måste tas tillandra intressen än vindkraftsexploatörerna, och vårakommuner efterfrågar denna handbok.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 4.Anf. 170 ():Herr talman! Det här betänkandet från bostadsut-skottet handlar om naturresurser och vattenrätt. Ut-skottet avstyrker samtliga motioner - jag tror att detär 22 stycken. Vi från liberalerna haravgett fem av de elva reservationerna. Vi står natur-ligtvis bakom alla dessa motioner, men jag nöjer migmed att yrka bifall till reservation nr 1.Flertalet av motionerna handlar om konsekvenservid utnyttjandet av naturresurserna vatten och vindför elproduktion. Utgångspunkten för oss i Folkparti-et är att energiproduktionen ska vara fri så länge somden uppfyller de av staten uppställd kraven på hälsa,säkerhet och miljö.Statens uppgift är att kontrollera att dessa kravuppfylls och inte att förbjuda någon specifik teknikför energiproduktion om den uppfyller dessa krav.Därför är det viktigt med tydliga krav.Ett krav från sida är att man bör ge ettabsolut och undantagslöst skydd mot utbyggnad av deoutbyggda älvarna och de utbyggda älvarnas orördadelar, vilket vi lyfter fram i vår motion om energipo-litik. Skyddet ska ses i ljuset av de krav på ökad al-ternativ elproduktion som den planerade avveckling-en av kärnreaktorer kan förväntas leda till.Utbyggnaden av vattenkraften har också gjort attvandringshinder för fisk har uppstått på många stäl-len. Detta får ses som gamla försyndelser som intekan accepteras i längden. Jag anser därför att det finnsanledning att skyndsamt se över frågan om hur beho-vet av förbiflöden i befintliga vattenkraft kan tillgo-doses och hur ändamålsenliga reglerna för ompröv-ning av vattendomar är i sammanhanget. Regeringenbör ta de initiativ som krävs för att den föror-dade översynen kommer till stånd.Även när det gäller utbyggnad av vindkraften ärdet viktigt att tydligt formulera de krav som ställs förlokalisering för att en balanserad utbyggnad ska kun-na ske.Vid lokalisering av vindkraft skulle det vara avvärde att områden av riksintresse för vindkraft peka-des ut för att främja en långsiktigt bra utveckling däravvägningar ska göras mot vad vindkraftens nackde-lar i form av stora ingrepp i landskapsbilden, buller,skuggbildningar och risk för störningar i telekommu-nikationen och även inverkan på djur- och växtliv.När det gäller krav på utbyggnad av vindkraft harFolkpartiet i en motion framhållit att stor återhåll-samhet bör iakttas vid placering av nya vindkraftverk,speciellt i orörda naturområden. Det skulle till exem-pel bli oacceptabla ingrepp i naturlandskapet ometableringar tilläts i våra natursköna kustområden.Bullerpåverkan i för övrigt tysta områden är ocksåklart negativt. Bra exempel på placering av vindkraft-verk kan vara i etablerade industriområden och ham-nanläggningar där det är ett naturligt inslag.Vi pekar också på vikten av behovet av en under-sökning av hur djurlivets närmiljö påverkas av vind-kraften. Innan en eventuellt storskalig utbyggnad avvindkraft är det viktigt att regelverket för detta ärklart, varför vi anser det angeläget att arbetet i deutredningar som pågår slutförs innan ytterligare ut-byggnad sker.Det får inte vara på det viset att förnybar energiper automatik klassas som miljövänlig när det gällerproduktionsanläggningar, utan att det även här ställstydliga miljökrav till skydd för omistliga naturvärdenoch för att undvika oacceptabla störningar för männi-skor och djur.Folkpartiet står också bakom förslaget att göraSlottsskogen med angränsande områden i Göteborgtill nationalstadspark. Det är ju oomtvistat att de grö-nområden som finns i städerna har en mycket stormiljömässig och social betydelse. Här är det natur-ligtvis väldigt viktigt att man har en lokal förankring.Detta är ju ingenting som ska besluta om.Men jag vill ändå flagga för den möjligheten.Herr talman! Sammanfattningsvis står jag natur-ligtvis bakom alla folkpartireservationer, men jagnöjer mig med att yrka bifall till reservation nr 1.Anf. 171 ():Herr talman! I behandlingen av detta betänkandesom behandlar motionsyrkanden från den allmännamotionstiden kommer jag att ägna mitt anförande åttvå av de frågor som tas upp i betänkandet, dels vind-kraften, dels åtgärder till förmån för fisket med mera.För att inte glömma bort det vill jag redan nu yrkabifall till reservation nr 10.Herr talman! Det finns mycket att säga om fråganom vindkraften. Eftersom detta nu är bostadsutskot-tets debatt ska vi ju inte diskutera frågan ur energipo-litisk synvinkel. Det tillhör inte vår kompetens. Mendet vi ska diskutera är lokaliseringen av vindkraft-verk.Det är klart att vårt samhälle måste ställas om mer uthållig utveckling. Vi tror att vindkraften ären del i denna utveckling.Sedan ett antal år tillbaka finns det vindkraftverkruntom i landet, och vindkraften kommer att spela enallt större roll som en förnybar energikälla. Vind är juen ren energikälla och den är outsinlig. blåser detju mer eller mindre på olika platser i vårt land. Avförklarliga skäl vill ju energiproducenter placeravindkraftverken där det blåser mer och jämnt. Dessaplatser är ofta kust- och havsområden där det ocksåfinns andra värden att ta hänsyn till, exempelvis re-kreation, friluftsliv och turism.Det jag vill peka på är att det dessvärre finns mål-konflikter kring den energikälla som vindkraftenutgör. Vindkraften medför stora ingrepp i landskaps-bilden och den har nackdelar i form av buller ochskuggbildningar. Det som är viktigt för oss att noteraär att allmänheten är positivt inställd till vindkraftenmen negativt inställd till själva planeringsförfarandetvid nyetableringar. Om detta inte ordnas på bästa sättkan det lätt bli så att man säger: Javisst, gärna vind-kraft, men inte här och nu.Om jag ska vara riktigt ärlig behöver jag inte gålängre än till mig själv. Hur har detinte hänt när jag har besökt en vacker plats att jagkommer på mig själv med att stå och titta på ett ellerflera snurrande vindkraftverk? Hur ska planeringsför-farandet förbättras? I de reservationer i betänkandetsom vi står bakom pekar vi på några möjliga lösning-ar för att främja utbyggnaden.Herr talman! Det är av stor vikt att samhället,miljön och landskapsbilderna inte förstörs när vi görtekniska landvinningar för att uppnå ett hållbart sam-hälle. Det är också viktigt att människor som berörsav utbyggnaden får vara med och påverka plane-ringsprocessen. De relevanta frågeställningarna kanvara: Hur många vindkraftverk passar in i landskaps-bilden? Är detta rätta stället att bygga på?Regeringen har i ett antal utredningar och uppdragtill olika statliga verk och myndigheter belyst ut-byggnaden av vindkraften i , vilket ocksåanges i betänkandet. I en gemensam promemoria omsamordning som lämnades tar Bover-ket, , ochRiksantikvarieämbetet upp konkreta förslag till hurplaneringsprocessen ska gå till. De anser att det ärangeläget att vindkraftsutbyggnaden sker på ett förhela samhället optimalt sätt där vederbörlig hänsyntas till andra intressen och där berörda medborgareoch intresseorganisationer garanteras inflytande.I samma dokument framkommer det att plane-ringsförutsättningar och analyser ska tas fram i dialogmellan kommuner, länsstyrelser, centrala myndighe-ter och vindkraftsentreprenörer. Myndigheternasgemensamma förhoppning är att regeringen ger sittstöd till detta.Svaret vi får från majoriteten är att ärendet beredsinom . Jag anser att det brådskar.Projekteringen och planeringen pågår för fullt och detär lätt att regeringen kommer på efterkälken. Jagskulle i alla fall vilja ha ett löfte från majoriteten iutskottet om att ni verkar för att påskynda ärendet.Kommer vindkraftsutbyggnaden att öka kraftigt iomfattning kan områden av riksintressebehöva pekas ut även för vindkraft. I ett sådant lägemåste en dialog ske mellan just ,länsstyrelserna, berörda centrala verk och kommu-nerna. Först därefter kan avvägningar mellan olikariksintressen prövas. Det som på lämpligaste sättfrämjar en långsiktig utveckling ska ges företräde.Större vindkraftsutbyggnader bör lokaliseras till om-råden med en utbyggd infrastruktur vad det gällerelnätets distribution. Sådana områden finns exempel-vis vid våra vattenkraftsanläggningar och kärnkraft-verk.Översiktsplaneringen är det enda medel som stårtill buds för att skapa överblick och därmed förutsätt-ningar för en genomtänkt utbyggnad. Själva plane-ringen innebär att område för område göra en avväg-ning mellan motstående intressen och bedöma vadlandskapen tål. vill betona viktenav att kommunerna i översiktsplaneringen behandlarområden lämpliga för vindkraftverk. Även områdenfria från vindkraftverk ska markeras.Herr talman! Låt mig slutligen med några ord be-röra reservation 10, som handlar om åtgärder tillförmån för fisket. Bakgrunden till reservationen ärbland annat motionsyrkanden omfiskvägar förbi vattenkraftverk. För övrigt tas liknan-de yrkanden upp i flera socialdemokratiska motioner.Enligt vår mening bör det finnas förbiflöde vidalla kraftverk. Det innebär att de utbyggda älvarna, idet fall det inte redan finns, bör förses med erforder-liga laxtrappor och vandringsvägar för ål. Där nu intesådana finns anlagda förutsätter tillkomsten av sådanaatt den vattendom som reglerar den aktuella vatten-kraftsanläggningen kan omprövas. I samband medbehandlingen av motionsyrkandena på det här områ-det fick vi i utskottet en mycket intressant och djupa-re genomgång av bestämmelserna som reglerar förut-sättningarna för omprövning av vattendomarna.Jag ska nu inte försöka här i kammaren att återgedenna genomgång, men det vi kunde konstatera vidföredragningen var att bestämmelserna kan uppfattassom otydliga. Hur detta nu påverkar fisket kan jualltid diskuteras. Men det finns enligt vår mening allanledning att skyndsamt se över frågan om hur förbi-flödet i befintliga vattenkraftverk kan tillgodoses och,som en del i detta, hur ändamålsenliga reglerna föromprövning av vattendomar är i sammanhanget. Jagkan konstatera att majoriteten i betänkandet är så näradet någonsin går utan ett tillkännagivande.Enligt utskottets mening finns det anledning att seöver frågan. Utskottet förutsätter att regeringen utansärskilt tillkännagivande i frågan tar de initiativ somkan krävas. Majoriteten i utskottet utesluter inte möj-ligheten att i annat sammanhang aktualisera dem pånytt. Var säker på att vi kommeratt hålla frågan levande. Och självklart beklagar jaghär att inte utskottet kunde ta ett gemensamtinitiativ i frågan. Därför finns det också en gemensamborgerlig reservation på denna punkt.Anf. 172 ():Herr talman! Till det här betänkandet har Väns-terpartiet fört två reservationer, och kommer i ett senare inlägg att beröra reserva-tion 9, omprövning av vattendomar. Jag kommer imitt anförande framför allt att uppehålla mig vidreservation 2 i betänkandet.Vänsterpartiet har tillsammans med Socialdemo-kraterna och i miljöpropositionen lagtfram förslag till om mål för långtgåendeskydd för våra sjöar och vattendrag. hardärefter beslutat i enlighet med propositionen, och nupågår ett intensivt arbete för att konkretisera målenoch ta fram ett åtgärdsprogram för att leva upp till demål som redan har beslutat.Det pågår ett antal utredningsuppdrag somberör våra vattenmiljöer. Det finns EU:s vattendirek-tiv, som ska implementeras i , och ett utred-ningsarbete för detta pågår. har fåtti uppdrag att både se över strandskyddet och ta framåtgärdsplaner för att nå de ambitiösa miljömålen.Även Miljöbalkskommittén har ett uppdrag att seöver skyddet av vattenmiljöer. En utredning har till-satts som en översyn av medmålsättning att bland annat genomföra förändringarsom gör att ger ett stöd för attmiljömålen nås, vilket naturligtvis även omfattarmålen om levande sjöar och vattendrag. Utgångs-punkten för samtliga dessa utredningsuppdrag är attvattenmiljöerna behöver ett stärkt skydd, bland annatmot exploatering.Herr talman! Vi fäster stor vikt vid arbetet attskydda våra vattendrag. Att vi gör det här i Sverigeberor naturligtvis på att sjöar och vattendrag är någraav de mest hotade biotoperna i den svenska naturen,som en stor del av vår natur starkt präglasav just de här biotoperna.