prot · GP09106 · 2002-05-15 00:00:00 — Jag ville bara lyftafram, vilket det verkar som att inteförstår, deras oro som oroas över att de kanskemåste hamna i fängelse.Jag hoppas verkligen att vi inte får en hetsjakt, enny hetsjakt mot en ny grupp människor. Det är denrädslan jag känner, och det är därför jag helt delarIngvar åsikt att man borde ha kunnat få enbättre skrivning i betänkandet. Och det är inte för sentännu.Anf. 92 ():Fru talman! Det har sagts mycket, och jag tänkerinte upprepa detta. Jag ställer mig helt bakom Krist-demokraternas reservation enligt . Jag ställer mig också bakom hans inlägg i de-batten.Vi är i denna kammare överens om att religions-friheten tillhör de mänskliga rättigheterna och om attde ska värnas. Det har framkommit i den här debat-ten. Jag skulle vilja ta upp en annan aspekt, som intehar framkommit. Jag anser att vi inte tillräckligt harbeaktat den situation som det här innebär för de olikaformer av utbildning som finns i det här landet. Vi har friskolor. Vi harandra som arbetar med utbildningsverksamhet påkonfessionell grund.Jag menar att det i betänkandet inte är tillräckligtdefinierat vad som är undervisning, påverkan, för-kunnelse eller information om religiösa skrifter ochläror. Vi har ingen sådan definition. Jag är övertygadom att om jag tar ett konkret exempel kommer fleraav oss att ha delade meningar. Vad gör vi t.ex. här ? Predikar vi vår åsikt i frågan? Förkunnar vipartiets linje? Eller informerar vi om vår inställning?Vi skulle inte vara helt eniga om svaret.Det här är självklart ett problem emedan missakt-ning faktiskt ligger i betraktarens ögon. Förkunnelsenär en s.k. undervisningsverksamhet. Missaktning ochhets är ofta definierat utifrån den som möts av detta.Vi vet att de här två sakerna inte är förenliga. Vibrukar säga i den vanliga undervisningsprocessen attom vi når mellan undervisning och lärandeär vi glada, för det är en relation mellan två männi-skor som möts. Därför måste man bli enig om vad detär som faktiskt händer.Vi har inte den kunskap som ger tydligakriterier, och detta är ett problem. Det finns vetenskappå området där man utvecklar detta, men vi är inte klara med den begreppsapparaten. Professor begrepp om förförståelse får därför enoroväckande betydelse i en tillsynssituation. Vem skaför övrigt utöva tillsyn över pedagogiska processerför att säkerställa att lagen efterlevs? Det är väl inteenbart respektive grupper som ska få avgöra vad somär lagbrott och vad som är tillåtet?I dag finns alltså inte den tydlighet i kriteriernasom måste finnas för att denna grundlag ska kunnafylla sitt syfte. Jag menar att vi inte kan nagga demänskliga rättigheterna i kanten utan att samtidigttydliggöra konsekvenserna i det praktiska handlandet.Inte sällan har reformer med mycket goda avsikterfått oanade konsekvenser.I går var jag tillsammans med andra partiföreträ-dare på en debatt om forskning och högre utbildningvid . I debatten väcktes kritik frånstudenterna vad gäller forskarutbildningen. Då svara-de socialdemokraten och vänsterpartisten härifrånriksdagen att vi var oroliga när vi genomförde dettamed tanke på vilka konsekvenser denna förändringskulle få. Om det inte blir som vi har tänkt oss måstevi naturligtvis ändra på det.Fru talman! Vi har inte råd att experimentera närdet gäller människors liv och verksamheter som en-gagerar många. Vi bör ha ordentliga analyser omkonsekvenser och tydliga kriterier för vad som ärtillåtet och inte tillåtet innan en grundlagsändringsker. Det handlar om god etik att veta vad som gälleri lagens mening. Det handlar om att vi politiker ärskyldiga våra medborgare att stå för långsiktighet ochförutsägbarhet.Fru talman! För oss kristdemokrater har alla män-niskor samma värde oavsett begåvning, intresse ochläggning. Ingen av oss, det garanterar jag, vill väckakänslor av missaktning hos någon, men vi respekterarmänniskors rättigheter att möta sina mänskliga behovtill ande, kropp och själ. Människan vill söka san-ningar i livet, svaret på existensiella frågor. Yttrande-och religionsfriheten är därför orubbliga principer.Anf. 93 () replik:Fru talman! Jag har lite svårt att följa tankegång. Vad är det nu som skulle hända ien tillsynssituation? Är det så att man också där skasprida oro? Är det att det också där ska förekommahets mot en folkgrupp eller något sådant som oroarYvonne ?När man hör kd-inläggen i den här debatten, ochYvonne inlägg utgör inget undantag,tycker jag att det verkar som om man vill säga tillmänniskor som kanske har blivit oroliga just på grundav kd-inlägg att de har anledning att vara oroliga. Viandra hävdar i debatten att nej, vi angriper inte religi-onsfriheten. Vi angriper inte rätten att tro. Vi angriperinte rätten att predika sin tro, att praktisera sin livs-uppfattning. Men vi skyddar en utsatt och förföljdgrupp.Detta skydd gäller oavsett motiven för den somhotar denna grupp. Det må vara politiskt, det må varavanlig homofobisk fördomsfullhet eller det må varareligiös uppfattning. Man har inte rätt att hetsa mott.ex. homosexuella, eller för den delen andra gruppersom omnämns i lagstiftningen. Och den lagstiftning-en gäller lika för alla. Skapa ingen oro hos mångaärliga, kristna människor om att det är deras rätt atttro och utöva sin religion som är ifrågasatt. Den härdiskussionen och det här lagförslaget handlar om attskydda de utstötta och de i samhället svaga, och detär egentligen en gärning som konstitutionsut-skottet utför.Anf. 94 () re-plik:Fru talman! säger att man skaskydda människor. Det vill också vi göra. Vi villskydda människor från knepigheter. Men vi villskydda alla. För den skull vill vi inte begränsa andramänniskors frihet.I den här situationen hamnar vi i ett svårt läge.Gränsdragningen är otydlig. Det finns ingakriterier för de begrepp som används i den pedago-giska processen. Folkhögskolelärare, t.ex., som skaundervisa på detta område kan lägga upp undervis-ningen på olika sätt med exempel från olika verklig-heter. De kan ha en egen uppfattning i frågan.Vem ska gå in och utöva tillsyn, ?Har ni tänkt ut det? Vem ska avgöra om någon skafällas? Vad är det som ska gälla för att påföljd skautdömas? Är det läraren som ska bedyra sin oskuldeller är det den som upplever sig ha mötts av hetssom har att bevisa lärarens skuld? Hur har ni tänkt?Anf. 95 () replik:Fru talman! Plötsligt vidgas begreppen. är detinte bara predikosituationer som ska vara undantagna,utan också lärare ska vara undantagna och ha rätt atthetsa mot folkgrupper. Det kan ni väl inte på allvarmena.En lärare som undervisar befinner sig ofta i endiskussionssituation, som sä-ger. Han eller hon kan bli ifrågasatt och få sin upp-fattning prövad och diskuterad - åtminstone hoppasjag att skolan uppmanar till ett sådant kritiskt tänkan-de. Men detta har över huvudtaget inte på något sätt tidigare anfört som ett pro-blem i sammanhanget, utan man har bara inskränktsig till predikosituationen.Jag vill än en gång säga: Skapa inte oro bland är-liga religiösa människor! Det är inte de som träffas avdetta. De har ingen anledning att vara oroliga för attderas religiösa och moraliska uppfattningar och åsik-ter på något sätt straffbeläggs.Men varje människa som gör sig skyldig till hetsmot andra människor begår samma brott, oavsett omförtecknet är det ena eller andra. Därvid gäller likhetinför lagen, oavsett om brottet begås i klassrum, frånpredikstol, i kammare eller på torg.Anf. 96 () re-plik:Fru talman! Det var ju synd att intelyssnade på mitt anförande. Jag tog upp en aspektsom jag inte tyckte hade kommit fram här. Jag sadeockså att det som var väsentligt i det här samman-hanget var konsekvenserna av detta.Den som jag möjligtvis skulle vilja väcka oro hosär ju och hans vänner som vill genom-driva en grundlagsförändring utan att man tydligt ochklart har utrett enligt vilka kriterier som människorska fällas om de begår ett lagbrott, utan att man pånågot sätt har utrett hur tillsynen ska utövas och utanatt man över huvud taget har utrett hur de olika be-greppen ska definieras.Predikosituationen och lärarsituationen är inte såskilda från varandra. Om man predikar, uppmanaroch förkunnar kan vi människor lägga väldigt mycketolika innebörd i begreppen. Det borde ha utretts, mendet har man inte gjort. Därför är det allvarligt om mangenomför en grundlagsändring. Vi har inte råd attexperimentera och fundera över vad som är rätt närändringen väl är genomförd.Anf. 97 () re-plik:Fru talman! Jag kan lugna att vi i hade en diskussionom just undervisningssituationen när vi behandladedet här ärendet. Vi resonerade då om predikosituatio-ner och liknande situationer.Precis som sade spelar det ingenroll var detta sägs. Det kan sägas i ett klassrum, i enpredikosituation eller ute på ett torg. Vad det handlarom är att straffbarheten ska bedömas i sitt samman-hang. Avgörandet blir då - som det står i betänkandet- hur meddelandet framstår vid en objektiv bedöm-ning.Det är inte, som sade, den per-son som råkar ut för detta som själv avgör huruvidadet rör sig om hets eller inte. Det ska alltså avgörasgenom en objektiv bedömning, och då blir det aktu-ellt att bedöma uppsåtet hos den som säger detta. Detär klart att det kan finnas undervisningssituationer dären person har uppsåt att hetsa mot homosexuella.Men det är ju inte ett nytt problem. Problemet ärprecis detsamma när det gäller den befintliga rättig-hetslagstiftningen. Samma problem uppstår också ifråga om andra människor som skyddas av hetsbrot-ten.Om det t.ex. finns en religiös skola som vill hetsamot en annan religiös grupp blir problemet detsam-ma. Jag kan inte se att problemet har uppstått i ochmed att vi utvidgar brottskatalogen till att omfattaockså personer med homosexuell läggning.Anf. 98 () re-plik:Fru talman! Jag berörde begreppet objektiv be-dömning i mitt anförande. Bedömarens förförståelseblir då i allra högsta grad av väsentlig vikt.Men de allra flesta situationer av den här typen ärju inte videoinspelade. Det är alltså inte möjligt attgöra en objektiv bedömning i efterhand. Det förhål-landet att detta problem redan finns i andra samman-hang legitimerar inte att vi utvidgar begreppet så attvi får ytterligare problem av samma art. Vi borde istället lösa de problemen. Om man nu inte gjort det,bör man ändå se över konsekvenserna och se hur mankommer att klara praxis. Och den frågan vill jag ställatill : Hur tänker ni klara praxis i dethär sammanhanget?Anf. 99 () re-plik:Fru talman! Jag tolkar som atthon vill ta bort hela hetsbrottet, eftersom hon sade attdet nya brottet ska bedömas precis som de andrabrotten. Jag vet inte om det har varit stora problemeller om det finns skolor där lärare hetsar mot t.ex.judar. Det känner jag inte till.Jag blir förvånad om menar ska riva upp och ompröva hela hetsbrottskatalo-gen. var för grundlagsändringenfrån början. Av tidigare inlägg här har jag uppfattatatt de som har talat för räkninghelt har ställt sig bakom att man ska ha kvar de nuva-rande hetsbrotten och inte riva upp dessa bestämmel-ser. Vad man är emot är att personer av en viss sexu-ell läggning ska skyddas.Jag förstår inte problemet såsom beskriver det.Anf. 100 () re-plik:Fru talman! Nej, jag har ingen annan uppfattningän den som har kommit fram om att hetsbrotten skafinnas kvar. Jag är ledsen om jag uttryckte mig otyd-ligt.Vad jag försökte säga var att det är inget försvaratt vi inte har klarat ut det här tidigare. Men den härfrågan om det utvidgade skyddet för de homosexuellaär synnerligen aktuell, annars skulle väl inte ni arbetaför en grundlagsförändring. Men vi betraktar dettasom en fara, och att det finns risk för att religionsfri-heten naggas i kanten.Det är det här som är det knöliga i undervisnings-situationer, om undervisningen är offentlig och skerfrån predikostolen eller under seminarier. Där finnsdet anledning att vara tydlig när det gäller kriterierna.God etik i ett samhälle är att människor vet när debegår brott mot lagen eller när de följer lagen. Sålänge inte de kriterierna är utvecklade i det här sam-manhanget ser jag en fara för långsiktigheten, förut-sägbarheten och tryggheten för de människor somfaktiskt arbetar med att vara förkunnare på olika sätt,från lärare till präster och pastorer.Anf. 101 (s) replik:Fru talman! Jag undrar om harläst propositionen. Jag undrar om läst utskottets betänkande. Där framgår det allde-les tydligt att det inte är någon tillfällighet att lagtex-ten ser ut precis som den gör. Det finns en ordentligredogörelse för rekvisitet missaktning, vad det inne-bär att uttrycka missaktning. Oavsett vilket rekvisitsom väljs för att bestämma den brottsliga gärningenär det klart att det kan uppstå gränsdragningsproblemoch svårigheter.Riksåklagaren och JK har kikat på det här, och dehar kommit fram till att "uttrycka missaktning" börstå kvar i lagtexten. Utredningen hade andra förslag.Uttrycken hota, förtala och smäda var de som fanns iden gamla lagstiftningen. kom "uttryckamissaktning", och det har fungerat . Såskälen är väldigt starka för att ha det rekvisitet kvar.Läs betänkandet! Där framgårockså väldigt tydligt vad man har övervägt och av-vägt när det gäller forskning, vetenskap och sådanafrågor som var så orolig för.Anf. 102 () re-plik:Fru talman! Det är inte särskilt ofta jag blir ifråga-satt och man undrar om jag har läst någonting eller ejoch förstått innebörden i det. Men blir jag det. Jagtar väl det för vad det är, för jag vet ju själv hur jaghar satt mig in i ärendet.Men jag hade ju inte vetat att inte hela den häruppdelningen saknades om jag inte hade läst igenomtexten. Jag hade heller inte vetat att man över huvudtaget inte har berört att det finns en Europakonventiondär vi är tydliga om att vi ska ha friskolor där barnenfår lära sig enligt föräldrarnas religiösa tro. Jag hadeheller inte vetat att ni inte har tagit upp problematikenkring vad det innebär för dem som är lärare och un-dervisar på konventionella pedagogiska utbildnings-enheter. Det har ni inte tagit upp.Men det ska jag inte belasta med, för det är alltid svårare att läsa detsom inte står än det som står.Anf. 103 (s) replik:Fru talman! är det så att det står en hel del, ochdet är ganska bra att ta till sig det för att inte skapaytterligare oro och oreda i en debatt som har blivit såöverdramatiserad och i många fall också misstolkad.Den här straffrättsliga lagstiftningen finns i andraländer nära oss. Den finns i och i Norge.Jag tror inte att direkt vill uttalaatt deras religionsfrihet, åsiktsfrihet eller undervis-ningsfrihet skulle vara sämre ställd än i vårt land.Det står också att den föreslagna kriminalisering-en inte är något hot mot vetenskapens frihet, mot denfria åsiktsbildningen eller mot den fria debatten. Detfinns mycket bra läsning i propositionen på s. 35.Det var inte min mening att förolämpa YvonneAndersson genom att ifrågasätta om hon läst dettaeller inte. Det var så uppenbart för mig att YvonneAndersson åtminstone hade missat några sidor.Anf. 104 () re-plik:Fru talman! Jag har inte missat de sidorna. Menjag har tydligen väldigt svårt att uttrycka mig till-räckligt tydligt så att förstår.Det jag talar om är att vi ska ha långsiktighet ochförutsägbarhet i de politiska besluten. Vi kan i daginte se tydligt framför oss hur praxis ska genomförasom lagen ska förverkligas. Vi ska väl ändå inte enga-gera oss och stifta lagar som vi inte kan kolla upp omde efterföljs eller inte? Vi kan inte ägna oss åt sådanasysselsättningar som inte för framåt. Tanken är väl attdet ska bli ett effektivt och bra skydd i så fall.Jag är rädd för att vi är ute och naggar på någon-ting som vi inte vill. Jag sade inledningsvis i mittanförande att vi alla vill ha religionsfriheten. Men denär på gränsen. Risken är att det uppstår små situatio-ner som aldrig över huvud taget borde vara anmärk-ningsvärda i ett demokratiskt samhälle. De blir sym-boler medan annat faller mellan stolarna.I ett par tidningsartiklar framöver, det ska jag ock-så nämna, tänker jag ta upp särskilt en grupp i detsvenska samhället som just de partier som engage-rar sig för att arbeta för de här grupperna har glömtbort. Risken är att vi glömmer bort vissaför att vi lyfter fram något speciellt just . Vi harmedborgarnas förtroende att arbeta långsiktigt. Dåska vi också veta vilka kriterier som gäller för det enaeller det andra.Anf. 105 ():Fru talman! De homosexuellas situation i sam-hället har varit aktuell i utredningen och samhället. Där föreslogs det attbrottsbalken och tryckfrihetsförordningen skulleändras så att även anspelningar på sexuell läggningskulle omfattas av det straffbara området. Departe-mentschefen framhöll emellertid att lagstiftningenskulle drabba olika slags framställningar med religiösbakgrund och snarare bidra till en konflikt mellanhomosexuella och samhället än att vara till någonverklig nytta. Frågan om de homosexuellas situationoch om hot eller missaktning mot denna grupp hardärefter varit uppe på bord ett antal gång-er, och alla gånger har konstitutions- och justitieut-skotten tagit ställning mot en sådan kriminalisering.Riksdagen har vid samtliga tillfällen följt utskotten.Skälen till avslagen har varit att en kriminaliseringskulle innebära en omotiverad inskränkning av dengrundlagsskyddade tryck- och yttrandefriheten medoöverblickbara konsekvenser samt att en lagändringskulle leda till att de homosexuella, på ett sätt sommånga inte önskade, pekades ut som en särskildgrupp i samhället. Detta var det som har stått i propo-sitionen.Men betänkandet som vi debatterar innehål-ler allt detta. De homosexuella pekas ut som engrupp, och risken finns att genom detta lagförslagkommer också religionsfriheten att begränsas i Sveri-ge.När jag växte upp läste jag en bok om en förföljdkristen man bakom järnridån som hette RichardWurmbrand. Han satt i fängelse för sinkristna tro och för att han ville predika det lär.Den boken gjorde ett djupt intryck på mig för jaginsåg att alla inte som vi i fick tänka, prata,tro och debattera fritt. Och jag kände stolthet över attfå växa upp i ett fritt land där alla hade rätt att ut-trycka sina åsikter och rätt att bekänna sig till vilkenreligion man ville eller den sexuella läggning manhade. Jag är nu oroad över att detta betänkande kom-mer att få konsekvenser för de troende i vårt land.Jag kommer aldrig någonsin att agitera för våldeller hets mot homosexuella, och jag tror inte helleratt de som delar min oro skulle göra det. Jag tror intedet. Men som lagtexten är utformad finns det ett visstutrymme för missbruk och godtyckliga tolkningarsom jag fruktar kommer att utnyttjas av människorsom inte vill mig väl. Jag och många med mig ärrädda att vi i förlängningen kommer att bli förföljdaför vår tro, att all trygghet och rättssäkerhet ska tasifrån oss.Denna oro delar jag med företrädare för olika re-ligioner, , Svenska Journalistför-bundet och många medborgare.Det måste finnas andra sätt att komma till rättamed våldsagitation mot homosexuella än att göradetta kraftiga ingrepp i grundlagen. Det finns redanskydd genom bestämmelser om förtal,olaga hot, misshandel och uppvigling som skyddaralla människor mot dylika angrepp, oavsett sexuellläggning. Och i den mån nuvarande lagstiftning ärsvår att tillämpa är det den vi ska precisera.Jag är alltså orolig för att vi går från hetsbrott tillåsiktsbrott.Anf. 106 () replik:Fru talman! säger att detta fårkonsekvenser. Jag förstår inte konsekvenserna. MenarAnnelie Enochson att konsekvensen är att man verk-ligen skulle bedriva hets mot folkgrupp? Det är fleraav hennes partikamrater som i talarstolen har tagitupp konsekvenserna av lagstiftningen. Konsekvensenav lagstiftningen är att homosexuella kommer att fåett skydd mot hot, mot hatpropaganda och mot hets.Det kommer inte att bli någon hetsjakt mot religiösaeller kristna.Annelie Enochson säger också att det måste finnasandra sätt att skydda homosexuella på. Vilka är deandra sätten, ? Kristdemokraternaär inte det parti som har gjort sig känt i kammaren föratt driva frågan om hur homosexuella ska skyddas, blilika värderade eller få samma rättigheter i den svens-ka lagstiftningen. Det har inte Kristdemokraternagjort sig kända för. Vad är för-slag? Vilka är de andra sätten om inte den lagstiftningjag tycker är bra går igenom ?Anf. 107 () re-plik:Fru talman! Frågan gällde vilka konsekvenser detblir. Jag ville i mitt anförande få fram att det finns enoro - det har aldrig gått så långt att det sker en änd-ring i en grundlag - och rädsla för att de mänskligarättigheterna för tanke-, samvetsfrihet och religions-frihet kommer att inskränkas.Jag vill ställa en fråga till . driverdenna fråga väldigt hårt. Kan garantera migoch de som delar min oro att vi inte behöver varaoroliga?I artikel 9 i - som Sverigeantog 1998 - framgår att var och en har rätt till tanke-frihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. Denna rättinnefattar frihet att byta religion eller tro och frihet attensam eller i gemenskap med andra offentligt ellerenskilt utöva sin religion eller tro genom gudstjänst,undervisning, sedvänjor och ritualer.Vad innebär det för att utöva sinreligion och tro? Vad innebär ordet undervisning?Anf. 108 () replik:Fru talman! Jag har behövt göradetta, men jag får väl göra det här också. För mig hardetta inte varit en så stor fråga. Jag får komma ut . Även jag är , . Jag ringde till min morbror i Grek-land i går. Han är präst i . Jaghar fått en massa konstiga e-brev i min brevlåda. Bl.a.har jag fått ett brev, som jag inte har läst upp tidigare,där jag uppmanas att flytta tillbaka till - därjag förvisso aldrig har bott.Jag ställer upp, , till hundra,tvåhundra, hur många procent som helst för religions-friheten. Jag ställer upp för den helt och hållet. Jagkan garantera utifrån mitt sätt att se på frågan attvarken tanke-, samvetsfrihet eller religionsfrihetenblir inskränkt, såvida man inte begår brottet hets motfolkgrupp. Då handlar det om flera olika grupper.Jag kan inte förstå varför det blir en sådan debattjust . Jag kan inte få det till någonting annat än attdebatten kommer upp just för att det är fråga omhomosexuella som ska inbegripas i skyddet. Jag sadetidigare i mitt anförande att det våld och hat somriktas mot homosexuella i främsta ledet kommerfrån de nynazistiska, fascistiska och högerextremagrupperna. Det är ingen annan som har anklagat nå-gon. Men när detta har diskuterats utifrån de religiösasammanhangen har jag lyft upp de exempel som harfunnits. Vi diskuterar dem . Även Kristdemo-kraterna har sagt att det inte är meningen att ge någotfribrev i predikosituationer.Anf. 109 () re-plik:Fru talman! Visst ska homosexuella och andragrupper skyddas. Det är självklart. Det sade jag ock-så.Men vad jag upplever och vad många är oroligaför är delar av denna text. sägeratt det finns vissa glidningar och att gränserna förreligionsfriheten måste prövas i domstol.Tasso Stafilidis säger att han garanterar att detinte finns någon risk. Det kan han inte göra eftersomdet ska bedömas i en domstol. Det är den oron vi har,och det är den oron vi tar upp i dag.Anf. 110 () replik:Fru talman! Här är ytterligare ett inlägg från kdsom vill sprida oro bland religiösa människor, nämli-gen att religionsfriheten är hotad. Jag vill än en gångmarkera att så är inte fallet. Ingen förhindras att utövasin religion på något sätt. Däremot gäller lika för alla- precis som vissa andra saker - att det finns vissainskränkningar i yttrandefriheten som gäller också iandra situationer. Jag kan instämma i den slutsatssom framförde, nämligen att det ver-kar som att oron just gäller homosexuella. Det finnsandra grupper som man inte får hetsa mot. Där har kdinga som helst problem med att det inte får ske i pre-dikosituationer. Det finns andra saker vi invänder moti yttrandefriheten. Den är inte absolut.Annelie Enochson säger att oron är befogad så-som lagtexten är utformad. Men det märkliga är att kdi sin motion inte går emot själva lagtexten. Det hand-lar om att ha något slags motivuttalandesom innebär att det ska finnas ett fribrev för särbe-handling i predikosituationer.Ni har inte motionsvägen krävt avslag på lagtex-ten eller någon annan lagtext.