prot · GP0987 · 2002-03-22 00:00:00 — är både att läsa, attskriva själv och att besöka bibliotek en klassfråga.Flera undersökningar har kommit fram till det intres-santa resultatet att kvinnor faktiskt läser mer än män.Jag har tagit upp detta faktum tidigare, men det finnsall anledning att inte släppa frågan.För det första: Om läsandet och skrivandet öppnarnya infallsvinklar och ger stimulans till att tänka påett annorlunda sätt, vad betyder då skillnaden mellanmäns och kvinnors läsvanor för t.ex. jämställdheten?Vad betyder detta för morgondagens arbetsliv där detställs krav som stimuleras just genom läsandet ochtillgången till ett språk?För det andra: Om papporna inte läser, hur påver-kar det deras barns, främst pojkarnas, intresse förläsning? Jag önskar att det vore fler än uppmärksammade detta.Litteraturen och läsandet är viktiga för demokra-tin, dvs. att alla får tillgång till ett språk som gör attde kan och vågar använda sin yttranderätt.Vi ska naturligtvis också lyfta fram läsandetsglädje. Vem är en bättre representant fördet än ? Ingen har väl skrivit om skogoch ängar i t.ex. mitt hemlän så målande ochtilltalande som hon har gjort. Ingen som har väl roat så många generationer i så mångaländer med sina fantastiska barnböcker. harbetytt mycket för läslusten hos många.Fru talman! Det har blivit en dålig årlig traditionatt föreslår att bibliotekslagen avskaffas.I årets upplaga befarar att lagen ska varaett hinder för förnyelse och mångfald på biblioteks-området. Vad betyder det? Jo, det blir klart någrarader längre fram i reservationen. Som väntat handlarförnyelse om att "både regionala biblioteksfunktioneroch driften av folkbibliotek skulle kunna upphand-las". Det är som vanligt när det gäller Moderaterna.Också jag kan tänka mig att i t.ex. mindre kommunerandra intressenter än kommunen kan få ansvaret förbiblioteken. Det kan vara föreningar eller kooperativ.Men när talar om upphandling misstän-ker jag att de menar något annat. Vad blir nästa steg?Är det att de avgiftsfria lånen ska avskaffas?Nej, reservation har gjort mig ännumer övertygad om att vi behöver en bibliotekslag.Anf. 88 () replik:Fru talman! Jag har valt att inte kommente-ra bokmomsen. Jag bär på mig en försynt liten nål därdet står: Äntligen! Det betyder äntligen sänkt bok-moms.Jag delar helt de ståndpunkter som för fram om att sänkta priser på t.ex. pocketbo-ken - priset har gått ned från till - dvs.den sänkta bokmomsen, har haft en stor betydelse.Enligt uppgift har försäljningen av böcker i affärernaökat . Vissa pratar om en ökning på 50 %under rean.Varför kan man aldrig höra en socialdemokrat sä-ga att sänkningen av bokmomsen var ett klokt beslut?Det är något som Socialdemokraterna har varit medom att fatta beslut om. Varför lämna över till allaandra att kamma hem vinsten? Varför inte säga attSocialdemokraterna faktiskt, trots en viss tveksamhet,tillsammans med och hargenomdrivit det som har diskuterats länge? Ta åt eräran!Anf. 89 () replik:Fru talman! Vad jag förstår var Socialdemokra-terna med på detta beslut i kammaren. Vägen dit varlång - det kan jag erkänna.Vi kan tillsammans se att alla åtgärderna, inklusi-ve den sänkta bokmomsen, måste få leda fram till demål vi har, nämligen att fler ska läsa böcker. Jaghoppas att de utvärderingar som sker framöver - mankommer att noga följa att förlagen fullföljer sänk-ningarna - kommer att leda till resultat.Anf. 90 ():Fru talman! Jag vill helt kort tacka kulturutskottetför den positiva behandlingen av min motion. Dethänder så sällan att man kan få en motion bifallen attjag tycker att det finns anledning att uppmärksammadet.Det här betyder förhoppningsvis att till listan överbibliotek som får exemplar av böcker utgivna medstatligt stöd läggs snart fyra nya adresser. Det är bib-lioteken på hus på och ochNordens Institut på och Åland.Nordens hus och har som en avsina viktiga uppgifter att stärka banden mellan denordiska länderna och stimulera och sprida kultur-stämningarna i de nordiska länderna. Tillgången tilllitteratur på nordiska språk är en viktig beståndsdel idet arbetet. Jag tror självfallet inte att detta ensamtkommer att avgöra om arbetet lyckas eller inte, mendet är en viktig pusselbit.Till den nordiska kulturen hör också språkgemen-skapen. Vi socialdemokrater har i Nordiska rådetaktualiserat frågan, och vi har föreslagit att minister-rådet ska utarbeta ett förslag till hur vi ännu bättre äni dag kan värna den tillgång som språkgemenskapenutgör. Att kunna göra sig förstådd med varandra är enförutsättning för kontakter människor emellan.Tillgången till litteratur på andra nordiska språkbetyder i det här sammanhanget en hel del, även omjag tror att det kanske skulle vara ännu effektivare idet avseendet om vi kunde se varandras TV-program.Men det är en annan fråga.Jag vill ge ett stort tack till utskottet för godkänsla för det nordiska samarbetet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )9 § Museer och utställningarFöredrogskulturutskottets betänkande 2001/02:KrU14Museer och utställningar.Anf. 91 ():Fru talman! Det är då en sista timma av kulturpo-litik före påsklovet.Vårt kollektiva minne, museerna, har som vanligtväckt riksdagsledamöternas motionslusta. Jag tror attdetta är det område inom kulturpolitiken som harlockat flest motionärer med hemvist i andra utskott.Av respekt för gruppledarnas överenskommelse yrkarjag bifall bara till den moderata reservationen nr 3under punkt 3. Där avhandlas en fråga som undermånga år har varit föremål för utskottets omsorger.Ända sedan först och sedan denstora diskuterade den svens-ka museistrukturen har vi efterlyst ett initiativ frånkulturministern. Vår besvikelse blev därför stor närhon i budgetpropositionen meddelade attöversynsarbetet inom museisektorn hade gett vidhanden att inga ytterligare strukturella förändringarbör ske . Vi pekar i vår reservation påett antal områden där man fortfarande väntar på enlösning. Ett förslag som kombinerar tydliga myndig-hetsfunktioner med decentraliserat institutionsansvarunder stor rörelsefrihet tror vi skulle hälsas med till-fredsställelse inom kultursektorn. har medi-erna uppmärksammat förhållanden vid olika statligamuseer där en sådan lösning kunde ha varit möjlig; dåhade man kunnat komma till rätta med de akuta pro-blem som har dykt upp.Fru talman! Ett annat problem är begreppsförvir-ringen. I höstens budgetproposition hittade jag be-greppen "centrala museer", "ansvarsmuseer","nationella museer", "regionala museer","nätverksansvariga museer", "museer med nationellauppdrag", "arbetslivsmuseer" och "offentligt finansi-erade museer". Jag har säkert missat något. än en gång upprepar sitt ställ-ningstagande , att det i princip för närvaran-de inte bör inrättas fler centrala museer, drar jag slut-satsen att vi måste angripa problemet från ett heltannat håll för att äntligen komma fram till någonform av lösning.Vårt huvudförslag är en vidareutveckling av be-greppet "nationella uppdrag". Det skulle kunna skegenom att olika museer, oberoende av huvudman,tilldelas väldefinierade nationella ansvarsuppdrag ochatt statens finansiering av dessa regleras i flerårigaavtal. De nuvarande ansvarsmuseerna skulle då kunnaåtergå till att bli de centrala museer som de också är.Fru talman! Låt mig också kort beröra gallrings-problemet i museerna. Utvärderingen av Sesampro-jektet, som löpte , visade att arbetetmed gallringsplaner, som var en av de tankar somväcktes i samband med projektet, inte alls hade fåttden uppmärksamhet från museernas sida som manfrån början räknade med. Under kulturutskottets stu-diebesök i stiftade vi bekant-skap med begreppet "signifikans" som där användessom ett hjälpmedel för museernas föremålsansvariga ideras upprättande av gallringsplaner. Vi anser att manäven i skulle ha nytta av att tillämpa ett lik-nande synsätt.Slutligen, fru talman, vill jag nämna att jag i etteget särskilt yttrande har pekat på behovet av stödfrån statens sida för ett historiskt upplevelsecentrumvid den stora fornlämningen i by i kommun i . Ett skäl är att ett statligt stödpå ett påtagligt sätt skulle peka på de kvaliteter somfinns i detta unika fynd. Därmed skulle de ansvarigapå både och regional nivå få ytterligare ettstarkt argument för att stimulera intresserade sponso-rer att gå in i ett samarbete kring denna nya spännan-de anläggning.Anf. 92 ():Fru talman! Det finns en rad olika museer runtomi landet, som även var inne på. Detfinns nationella eller, som det egentligen heter, cent-rala museer. Det finns länsmuseer, som har en bety-dande statlig finansiering, och en rad lokala museersom drivs med varierande finansiering, ofta handlardet om stiftelser eller kommunala och privata medel.I vårt vackra land finns det alltså ett finmaskigt nätsom museiälskare kan åka runt i. De kan se på en radintressanta samlingar osv.År kommer det in ett antal motioner tillriksdagen där man föreslår inrättande av nya museer,där staten via centrala medel ska ta ett större ansvar -jag kan säga att jag är medskyldig till en del av demotionerna. Varje gång avslås de med hänvisning tillatt vi har antagit vissa principiella ställningstaganden1987 som innebär att det i princip intebör inrättas fler centrala museer, dvs. statliga museereller med dem jämställda museer. Då frågar jag minåterigen: Hur länge ska vi säga ""? Detlåter som att vi inte ska ha någonting just , men dethar varit så här . Enda undantaget är närregeringen kommer på att man faktiskt vill ha ett nyttmuseum. Då brukar den här principen fall bort, menalla gånger det kommer upp i hänvisar mantill principen.Jag förstår inte det som utskottsmajoriteten säger ibetänkandet, att man inte anser att det behöver görasnågon konsekvensanalys av det här principiella ställ-ningstagandet. Utskottet har inte den uppfattningen,som framförs i motionerna, att ställningstagandethindrar inrättandet av nya centrala museer.Jag kan inte direkt komma på något exempel utomdet undantag som man pratade om, Statens museerför världskultur. Jag är osäker på om det var riksda-gen som kom med det första förslaget eller om det varregeringen. Det skulle inte förvåna mig ett dugg omdet var regeringen som kom på att man skulle slå ihopdet här till en myndighet. Så var det säkert - jag seratt nickar. Alltså kan man i princip sägaså här: Alla goda förslag, och även de dåliga, slås nedpå samma sätt genom att man hänvisar till en princip.Vi tycker att det vore mycket bättre om man togdet här seriöst och tittade på varje nytt förslag ochvärderade om det fanns någon seriositet bakom. Finnsdet ett viktigt samhällsområde som vi bör stödja medstatliga pengar ska vi inte bara hänvisa till en princip,utan vi ska också kunna tillstyrka att det tillskapasnya museer.Jag konstaterar att det är ynkedom att det intefinns ett idrottsmuseum t.ex. Den största folkrörelsen,som faktiskt är idrott, har inget centralt museum. Vihar heller inget museum som tar hand om det här medpopulärmusik, som vi också har varit inne på tidigare.Därför yrkar jag bifall till reservation 1 under punkt 1som handlar om att vi faktiskt ska se över det härprincipiella ställningstagandet. Det får dessutomnämligen den konsekvensen att det bevarar det redanbefintliga och i princip omöjliggör nyetableringareller nya tankar.Vi vet alla att de flesta av de centrala museernaligger i . Det är ganska självklart att det ärså, men det borde finnas möjlighet för fler museer atttillskapas utanför tillväxtcentrum. Det har en storbetydelse. Det finns ett tråkigt exempel på just att deinte hamnar utanför tillväxtcentrum, där de kanskeskulle kunna göra mer nytta. Det finns några motio-ner som handlar om - jag har en egenpersonlig, men jag tänker inte yrka bifall till den.Man kan tänka sig att stödja ett iStockholm med i statli-ga pengar. Det tycker jag är ett utmärkt förslag. Menjag tycker också att det vore värdefullt om detta kun-de samordnas på ett bättre sätt med det Nobelmuseumsom finns i , där man har en helt annanarbetsmarknadssituation än vad man har i Stockholmoch där ett antal nya jobb utöver dem som harfixats via på andra områden skulleha en väldigt stor betydelse. Man skulle kunna haintressanta utställningar där som anknöt till någonannan del av Nobels verksamhet än den som handlarom krut och sprängämnen - kanske litteraturprista-garna.Då hänvisar man till att de får fixa detta på egenhand i , och man är med lite grann på etthörn. När det däremot gäller går man inmed 10 miljoner. Det är just den inställningen somjag tycker är något tråkig. Detta skulle vi kunna ändrapå genom att ändra det här principiella ställningsta-gandet, så att man tittar på varje enskilt förslag litemera seriöst och inte bara hänvisar till en gammalprincip.Anf. 93 ():Fru talman! Det är spännande att läsa alla motio-ner som behandlar museiområdet. I detta betänkandebehandlas motioner från den allmänna motionstidenbåde /01 och 2001/02.Här finns begäran om statligt stöd till allt frånflygvapen- till skoindustrimuseum. Alla önskningarsammanställs, som sagts tidigare här, i tabell ochavslås i klump. Det finns naturligtvis orsaker tilldetta.Jag började med att säga att det är spännande attläsa alla motioner. Det är intressant att läsa om att detfaktiskt sjuder av aktivitet på museiområdet på olikanivåer i hela landet. Det ska naturligtvis uppmuntras.Innan jag glömmer det vill jag yrka bifall till re-servation 7 under punkt 8. Jag står givetvis bakomalla kristdemokratiska reservationer, men för tidsvinnande yrkar jag bifall bara till denna reservation.Fru talman! Museerna ansvarar för en stor del avvårt gemensamma kulturarv. De har ansvar för attföremålen bevaras på ett bra sätt och för att de finnstillgängliga för allmänheten och forskarsamhället.Museerna är också en naturlig plats för diskussion ommänniskans förutsättningar, livsfrågor och värdering-ar under olika tidsepoker både i och i andradelar av världen. Jag tror att den rollen kommer attstärkas. I arbetet för att motverka främlingsfientlighetoch rasism kan därför museernas roll inte nog po-ängteras.Trots en statlig resursförstärkning finns storabehov och utmaningar. Det handlar bl.a. om tillgäng-ligheten, samlingarna och säkerheten. Jag tror ocksåatt samarbetet med skolan kan utvecklas mycket mer.Den utåtriktade verksamheten på ett museum börsyfta till att skapa ökad förståelse för vårt kulturarvoch stimulera människor till att ställa frågor om sigsjälva, om vårt samhälle och om våra värderingar.I reservation 7 tar vi på nytt upp frågan om . Samverkan mellan arkiv, bibliotek ochmuseer är en viktig och intressant fråga. I bevarandetav kulturarvet spelar arkiv, bibliotek och museer ensärskild roll, och vi anser att de har en uppgift somförenar dem. Ansvaret ligger i att välja ut vad somska bevaras, systematisera materialet och sprida in-formation till allmänheten. Dessa tre delar i ABM-institutionernas uppgift måste uppfyllas för att insti-tutionerna ska fullgöra sin roll. Detta förenar dem,men det innebär inte att de är utbytbara. Varje insti-tutions särart måste tas till vara.Förra året motionerade vi kristdemokrater om till-sättande av en statlig utredning om möjligheterna tillett utökat samarbete mellan ABM-institutionerna.Glädjande nog fick vi stöd i för detta. Tan-ken med utredningen var att lyfta fram de positivaaspekterna av samarbete och ringa in behoven för attkunna vidareutveckla det samarbete som redan pågår.Utifrån regeringens redovisning av utredningensuppdrag i budgetpropositionen för drar vislutsatsen att regeringen missförstått utskottets begä-ran och gått in för att utvärdera gjorda erfarenheter.Som jag redan sagt handlade utskottets begäran merom att undersöka hur samarbetet kan gå vidare och påvilket sätt detta bör ske.Vi anser att regeringen med större noggrannhetborde tagit till sig kulturutskottets begäran. Det kaninte nog betonas att samarbete inte innebär samgåen-de. Det är viktigt att varje institution får bevara sittunika uppdrag och sin unika profil.Fru talman! I ett särskilt yttrande med utgångs-punkt från kristdemokratiska motioner har vi krist-demokrater tillsammans med flera andra ledamöterutvecklat önskemål om en utredning om bidrag till ettnationellt skogsmuseum. För övrigt behandlar fleramotionsyrkanden i betänkandet just detta område.Skogen och den svenska skogens historia är värdamycket mer uppmärksamhet än de får . Densvenska skogens historia är också historien om Sveri-ges ekonomi och handel, om vår exportindustri ochden framväxande industrialiseringen. Kanske är sko-gen och skogsmarken upphovet till själva staten - detallmänna.För de flesta av oss är skogen något som vi harinom oss. Många svenskar är faktiskt också mer ellermindre skogsägare. En stor del av yta täcksav skogen. Vad vill jag nu ha sagt med detta?Skogen och skogsbruket har under hela vår svens-ka historia varit basen för överlevnad, utveckling ochtillväxt. Precis som det anges i motionerna finns detett antal lokala och regionala skogsmuseer som stödsav lokala och regionala intressenter. Skogens historiaskulle behöva bevaras i ett heltäckande nationelltskogshistoriskt museum. Våra grannländer ,och har insett detta. Deras nationellaskogsmuseer är välbesökta. Med vårt yttrande har vivelat föra upp frågan på den kulturella agendan.Anf. 94 ():Fru talman! Första reaktionen när jag tittade påbetänkandet var frestelsen att yrka bifall till minst sexeller sju reservationer. Det är faktiskt en oerhört riksamling av synpunkter, önskningar och drömmar, ochdet är väldigt vackert att det är så.Men det är klart att vi inte kan förlora oss i alladessa olika detaljerade önskningar, så jag ska nöjamig med tre yrkanden. Jag yrkar bifall till reservation4 under punkt 4, som gäller vård av museisamlingar-na. Jag yrkar bifall till reservation 16 under punkt 28,som gäller . Drottningholmsteatermuseum är det gamla namnet. Det är en av deinstitutioner i jag älskar mest. Jag yrkar ocksåbifall till reservation 20 under punkt 33, som gällerMarionettmuseets samling av dockor från hela värl-den.Sedan kom den andra reaktionen när jag satt medbetänkandet. Det var faktiskt sorg. Efter det att jagkom in i har jag haft i min hand t.ex. SE-SAM-skrivelsen. Där kom det mycket klart och tydligfram att det saknas väldigt mycket på museiområdet,att det finns samlingar som hotar att förfalla, att detsaknas kvalificerad arbetskraft med erfarenheter somkan ta hand om samlingarna, osv.SESAM var en försöksverksamhet på detta områ-de. SESAM drevs, som brukligt är, med AMS-pengar. Jag vill än en gång fråga varför pengarna gåren sådan omväg när de ska till kulturen. Varför kande inte komma direkt till kulturen? Framför allt und-rar jag varför de inte kan stanna där.I SESAM-skrivelsen erkände man mycket klartoch tydligt att bara några få av alla hål hade fylltsunder projektet.Det är också därför vi stöter på så många motio-ner. Det saknas väldigt mycket på väldigt mångaområden. Vi borde göra en stor ansträngning för attkorrigera dessa missförhållanden.Återigen undrar jag varför pengarna går via AMS.Varför går inte pengarna direkt till kulturen? Genomtillfälliga insatser, med personal som kommer tillföljd av arbetsmarknadsåtgärder, kan man inte täckade behov av mycket speciell kvalificerad arbetskraftsom museerna har.Innan jag slutar vill jag också påminna om detsärskilda yttrandet om ett skogsmuseum. Jag tyckeratt det är ett viktigt yttrande och att vi borde försökajobba vidare med denna fråga, såsom det står i detsärskilda yttrandet.Anf. 95 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 11 under punkt 12 och till reservation 23under punkt 38.Hela 17,8 miljoner människor besöker varje årmuseer med statligt stöd. De regionala museerna haren omfattande publik verksamhet där de sprider kun-skap om kulturarv och om samhällsutveckling. Muse-erna samlar in, bearbetar och förmedlar kunskap omlänets och regionens utveckling och kulturarv. Dekanske även bjuder mer av visioner i framtiden.Även konstutveckling, samhällets utveckling ochmiljön i övrigt ligger inom museets arbetsfält. En delav museerna har särskilt utvecklat sin verksamhettillsammans med skolbarn. Och några har gratis in-träde för att ytterligare öka sin tillgänglighet. Vi hop-pas att fler länsmuseer ska kunna erbjuda fritt inträde.Fru talman! Genom tiderna har kvinnans roll isamhällsbygget systematiskt underskattats, för att intesäga helt negligerats. Att kvinnan arbetade i jordbru-ket vet vi , men att kvinnan också arbetade igruvan och körde traversen har vi nästan ingen kun-skap om alls. Även om medvetenheten om den bris-tande genusaspekten på våra museer ökar är bristernafortfarande mycket stora. menar därföratt könsperspektivet radikalt måste få ett större ge-nomslag i museernas verksamhet, inte minst för attföra vidare visionen om ökad jämställdhet mellankönen i morgondagens samhälle.Nu är genusarbetsgruppen i gång med sitt arbete.Jag träffade dess ordförande på . Även , som ar-betar för ett kvinnomuseum, var där och delade medsig av sina kunskaper. har 70 med-lemmar bakom sitt ideella arbete. Det kom fram attdet finns oändligt mycket att göra. Generella förbätt-ringar i museernas utställningsverksamhet vad gällerkvinnors roll och kvinnors perspektiv motverkar intebehovet av ett särskilt kvinnomuseum. Det kom frampå årsmötet och i samtalet kring vad man kan göra.Det kan också vara så att arbetsgruppen som skata fram ett förslag till hur genusperspektivet ska stär-kas kommer fram till en sådan slutsats att det ska varaett särskilt kvinnomuseum för att motverka bristernapå övriga museer. Vad vet jag.Ett sådant museum vore världsunikt och skullekunna ha sin grund i genusforskning från världensuniversitet. Tänk om vi skulle kunna få det i samver-kan med andra länder i EU och inom . Detvore fantastiskt, tycker jag.Den utveckling som finns för att lyfta fram speci-fika kvinnor, exempelvis Museum iSkellefteå, är också ett eftersatt område. MuseumAnna är ett av två museer i somuttalat arbetar med och för kvinnliga konstnärer. Detmuseet borde få ett nationellt stöd.Fru talman! När det gäller det samiska kulturarvetfinns det på en stor samling samiskaföremål. En del är utställda, en del förvaras i magasin- den övervägande delen. Vi anser att den samiskakulturskatten ska överföras till samernas museum ochatt regeringen ska verka för att återlämnandet av desamiska kulturskatterna inleds.I betänkandet säger majoriteten på det här sättetom museer som förvarar nationella skatter, vilket vihar reserverat oss mot: "Dessa museer har ett natio-nellt ansvar för att göra kulturarvet inom sina respek-tive verksamhetsområden känt och tillgängligt i helalandet. För detta ändamål bedriver museerna t.ex. endepositions- och utlåningsverksamhet både nationelltoch internationellt. Detta innebär bl.a. att de har möj-ligheter att låna ut samiska kulturföremål till olikamuseer, vilket är värdefullt för att öka kännedomenom och förståelsen för den samiska kulturen såvälinom som utom vårt lands gränser. "Men det är svårt att få tillgång till de nationellakulturskatterna ute i landet. Det fick utskottet bekräf-tat vid sin resa i Västernorrland.Och när det gäller de heliga samiska trummornaanser vi att det är en skam att de ännu icke är återför-da.Anf. 96 ():Fru talman! Ärade ledamöter och åhörare! runt om i landet har återupptäckt den svenskahistorien. Det är bra, för det ger kontakt med vårarötter, som det ger kunskap inför framtiden.Det ger också kunskap om hur människor bott, rest,umgåtts, träffat andra och om att därför i daghar en befolkning med mycket olika släkthistorier ochmycket olika släktrötter.Runtom i landet finns fynd av olika dignitet somberättar om hur våra förfäder reste till olika ländersom ligger många och som måste haupplevts som enormt annorlunda. De hade föremålmed sig tillbaka till sina hembyar som vi i nutid hittari marken vid arkeologiska utgrävningar.En del av de fynd som görs kan visas upp på delänsmuseer och andra lokala museer som finns.