prot · GQ0930 · 2002-12-05 00:00:00 — I de skrivelser som hartagit del av från regeringssidan har man visserligenpekat på att det egna kapitalet inte haft den styrkasom det borde ha, men man har målat upp en mycketljus bild.Det är inte så, som till exempel när det gäller tele-komföretag, att marknaden har havererat, utan tvärt-om är det fler som åker tåg än tidigare - glädjandenog. Här är det någonting som har gått fel.Regeringen har haft direkt information från denstyrelse som man har tillsatt, och ändå kommer detta- såvitt jag förstår också för regeringen - som en blixtfrån klar himmel. Hur kan detta hända?Anf. 93 Statsminister ():Herr talman! Nej, det kommer inte som en blixtfrån klar himmel att SJ har dåligt resultat. Det harsynts i boksluten. Det har också kunnat tadel av. Det har varit låg likviditet, soliditet, och dethar varit resultatet av svaga resultat genom åren.Vad det nu handlar om är att man kommer till enpunkt då man, precis som frågeställaren säger, känneratt verksamheten bär och resandet ökar. Man villkanske också göra offensiva framtidssatsningar. går då igenom resultatet och säger: De härförlusterna ligger framför oss på några avtal, men låtoss ta det , liksom också ett eftersatt underhåll. Påså sätt kommer man från den här situationen.Vi har inte från regeringens sida värderat detta. Viska göra det nu som ägare. Det är styrelsens bedöm-ning som vi har fått.Jag vill ge frågeställaren rätt på en punkt, och detär att SJ har haft ett svagt eget kapital. SJ har troligenvarit underkapitaliserat i hela sin livslängd. Men detär aldrig någonting som har lockat den här kammarentill kritik vid tidigare tillfällen.Beredskapen mot oljekatastrofer i svenska vattenAnf. 94 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillförsvarsministern.Oljetankern förlisning utanför Spanienhar fått oerhörda konsekvenser och drabbat musse-lodlare, fiskeindustri och turistnäring väldigt hårt.Hela fågelpopulationer har hotats. Den ekologiskabalansen slås ut. Människor som bor längs kusten harockså drabbats väldigt hårt. Vi får betala ett högt prisför det här - det kan räknas i mångmiljardbelopp.Detta illustrerar på ett tydligt sätt den nya typenav hot, till skillnad mot de gamla, militära hoten, sominte längre anses finnas.Oljetankern lämnade och gickgenom innan den förliste. Min fråga tillförsvarsministern är: Hur skulle vi ha hanterat ettsådant här hot om detta hade inträffat i ?Den pump- och upptagningskapacitet som Sverigehar är väldigt begränsad, till . En sådan häroljetanker har olja. Kan det finnas anled-ning att se över den kapaciteten?Behovet av bogserkapacitet kanske är ännu större.Att bogsera ett sådant här fartyg kräver en dragkraftpå , medan de starkaste bogserbåtarna somSverige förfogar över har en kraft på . Vi haralltså ingen möjlighet att hantera det här.Jag skulle vilja höra försvarsministerns syn på hurvi hanterar den här typen av nya hot mot svensktterritorialvatten.Anf. 95 Försvarsminister ():Herr talman! har rätt i att densvenska kapaciteten inte skulle räcka till vid en såstor olycka som den som har skett med Prestige. Detär som har ansvaret för det. Det ärdärför som det finns ett samarbetsavtal mellan samt-liga Östersjöstater om att man måste bistå varandra iden typen av situationer.Jag har fått en interpellation av som jag ska svara på i kammaren i mor-gon. Där kommer jag att närmare utveckla strateginnär det gäller den här typen av svåra olyckor.Anf. 96 ():Herr talman! Det innebär alltså att försvarsminis-tern inte har någonting att säga till TV-tittarna i denhär frågan . Det är många som upprörs ochfruktar att en sådan här olycka ska inträffa i Öster-sjön.Det finns anledning att jämföra hur vi satsar våraskattemedel. Vi har fem ubåtar i somalla motiveras av ett sovjetiskt militärt hot, som intelängre existerar. Trots det står vi i begrepp att skaffatvå nya ubåtar för 1 miljard styck, som viinte har den bogserkapacitet som Kustbevakningenanser behövas. En sådan här bogserbåt kostar300 , jämfört med en ubåt som kostar1 miljard.Är inte detta en grotesk felprioritering av skatte-medel, när vi ser var hoten finns? Vilket svar harförsvarsministern att ge på den här frågan till demånga TV-tittare som jag vet undrar över det här?Anf. 97 Försvarsminister ():Herr talman! är säkert väl förtro-gen med att en av de punkter som finns med i rege-ringens budgetförslag, som kommer att taställning till , handlar om att utöka flot-tan för , bland annat för att kunnasköta dessa uppgifter bättre.Jag tycker ändå att man ska vara försiktig och sä-ga att vid riktigt stora olyckor kommer aldrigatt ha egen kapacitet utan att vara beroende av ett gottsamarbete med övriga stater kring , så tillsammans kan hantera sådana svåra situatio-ner.Den nationella minoritetspolitikenAnf. 98 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet tre år sedan beslutade om den na-tionella minoritetspolitiken. I samband med beslutetkonstaterades att det handlade om första steget, vilketsenare skulle följas av ytterligare åtgärder.Om man närmare granskar de konsekvenser somriksdagens minoritetspolitiska beslut har lett till hardet positiva ur den Sverigefinska synvinkeln varit detnya anslaget till och Finskt språk- ochkulturcentrum vid . I övrigt harde konkreta förbättringarna uteblivit.Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet:När kommer andra steget i minoritetspolitiken, och påvilket sätt kommer regeringen att informera besluts-fattarna och samhället i stort om den nationella mino-ritetspolitiken och dess konsekvenser?Anf. 99 Statsrådet ():Herr talman! har helt rätt i att dennationella minoritetspolitiken är en spännande ochstor reform. Det är också en reform som undan förundan måste följas upp och konkretiseras. Regeringenhar väldigt mycket koncentreratarbetet på språkinsatserna och på de kulturella insat-serna, precis som påpekar.Vi ska gå vidare med precis detsom det frågades efter, nämligen diskussionerna ochkontakterna med kommunerna. Där behöver samar-betet bli ännu tydligare, och vi kommer under nästahalvår att samla kommunföreträdare för att diskuteradet gemensamma ansvaret för de nationella minori-teterna.Anf. 100 ():Herr talman! Ett annat problem har varit de knap-pa ekonomiska resurserna till de minoritets- och in-vandrarorganisationer som företräder sina respektivegrupper. Detta har lett till att organisationerna vidanslagsutdelningen ställts mot varandra. Jag vill där-för fråga: Vad tänker regeringen göra för att de mino-ritets- och invandrarorganisationer, som företrädersina respektive grupper, får ekonomiskt stöd så att depå ett rimligt sätt ska kunna tillvarata sina gruppersintressen?Anf. 101 Statsrådet ():Herr talman! frågeställning är rele-vant också på detta område. är ju inte bara detsärskilda stödet till minoritetsorganisationerna vä-sentligt, utan också det som till exempel har att hantera. Också här ser vi överförstärkningsmöjligheterna till de fem minoritetsom-rådena, både när det gäller språkmöjliheterna ochframför allt när det gäller organisationernas möjlig-heter att verka.Jag ska diskutera frågan med dessaorganisationers företrädare. Jag är övertygad om att vikommer att fortsätta att både förstärka möjligheternaatt ute i kommunerna jobba med språken och ocksåmöjligheterna för företrädarnas organisationer att varastarka företrädare för sina grupper. Det är ett mycketviktigt inslag i minoritetspolitiken.Samordnad rehabiliteringAnf. 102 ():Herr talman! Jag vill fråga statsrådet om ohälsan.Regeringen menar nu att individen ska sättas icentrum vid rehabilitering, och det är bra. Man angerbland annat att AMS och skaha samordnade organisationer när det gäller långtids-sjukskrivna och arbetslösa.Jag vill fråga om statsrådet avser att göra motsva-rande samordning med arbetsförmedling och försäk-ringskassa när det gäller de långtidssjukskrivna somredan har en arbetsgivare.Anf. 103 Statsrådet ():Herr talman! Jag för just nu en diskussion medbåde och om hur mankan förstärka insatser från ett samordnat riksförsäk-ringsverk och AMS för att öka stödet för de sjuk-skrivna som är arbetslösa, men också för enbart sjuk-skrivna. Frågan som jag har ställt till AMS och gäller både sjuka som inte har nå-gon arbetsgivare och sjuka som har en arbetsgivare.Jag planerar att återkomma under den närmaste ti-den med mer precisa tankegånger kring hur en sådanförstärkt samverkan ska kunna gå till.Anf. 104 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Det finnsmånga sjukskrivna som har en arbetsgivare och somskulle kunna utföra ett arbete, men hos en annanarbetsgivare. Därför är det viktigt att samordningenkommer till stånd.Jag har ytterligare en fråga. Jag har mött männi-skor som säger att de gärna skulle vilja prova på attarbeta hos en annan arbetsgivare, men de vet inte omde vågar, eftersom de hos den nya arbetsgivaren dåhamnar i situationen sist in, först ut. Hur ser statsrådetpå detta problem? Jag ser det som ett hinder.Jag vill också fråga: När kommer propositionen?Anf. 105 Statsrådet ():Herr talman! Det där är en alldeles riktig iaktta-gelse. Det kan finnas en spärr hos människor att vågaprova arbeta på något annat ställe. Jag har till minglädje noterat att bland annat arbetsgivarna genomSvenskt Näringsliv själva har tagit initiativ till förslagom att man ska få möjlighet till tjänstledighet för attpröva på att arbeta hos annan arbetsgivare.Frågan diskuteras också i de så kallade treparts-samtalen, som pågår. Jag tror att det är en viktigkomponent för att människor både ska vilja och vågapröva något annat i en situation då man dessutom ärextra skör.När propositionen kommer kan jag inte svara på.Vi räknar med att kunna avisera inrikt-ningen på typen av åtgärder. Om det krävs ett riks-dagsbeslut för att kunna göra detta är jag inte alldelessäker på. Det ska jag be att få återkomma till. I denhändelse så är fallet är det i så fall aktuellt efter nyår.Det är inget som ska komma långt senare.Krisen i SJAnf. 106 ():Herr talman! Jag vill följa upp den fråga som Gö-ran tog upp, eftersom det finns anledningatt ägna ytterligare någon tid åt den.När statsministern i går talade i Filadelfiakyrkanbekände han att det hade varit en lång, tung och dys-ter höst med kriser och bekymmer. I går kom ytterli-gare ett bekymmer. Vi fick reda på att det som engång kallades hela svenska folkets järnväg inte längregår som tåget, om uttrycket tillåts.Själv är jag en flitig tågresenär, och jag uppskattarnär tågen fungerar längs ostkusten. För oss i Center-partiet, som är starkt besjälade av att hela landet skages möjligheter att leva och utvecklas, är tågtrafikenen viktig del.Krisen i SJ aktualiserar ett antal frågor. Det vorevärdefullt om statsministern kunde ytterligare någotutveckla hur regeringen ser på krisen och hur den skahanteras. Kan statsministern säga något om hur man iregeringen mera principiellt arbetar med uppföljningoch utvärdering?Precis som sade är det ytterligtanmärkningsvärt, för att inte säga pinsamt, att ett stortoch starkt statligt företag, med mycket muskler ochmånga anställda, hamnar i en situation med risk förlikvidation.Kan statsministern säga något om hur han ser påavregleringen och konkurrenssituationen inomtågsektorn? Hur kan man tillföra 1 miljard till SJ utanatt andra aktörer, till exempel ochBK Tåg, framgent hamnar i en orimlig konkurrenssi-tuation?Anf. 107 Statsminister ():Herr talman! När jag i går talade i Filadelfiakyr-kan var det inte SJ jag tänkte på. Det var andra saker.Då handlade det om att vi inte har haft särskilt myck-et politisk aktivitet , och det har inte baragällt regeringspartiet utan också andra.Den fråga vi nu diskuterar, SJ, kommer att väckaen lång rad frågeställningar som vi nog bär gemen-samt ansvar för att klara ut. Först har vi det faktum attSJ troligen har varit underfinansierat. Jag har aldrigstött på någon synpunkt om det i kammaren. Aktie-kapitalet i detta jättelika företag är 200 miljoner kro-nor. Det är klart att vi känner ansvar för detta. Menvarför har det inte diskuterats, särskilt om man tyckeratt ett sådant företag ska ut och slåss på marknadensvillkor och ta ansvar för jättelika investeringar ochjättelika personalorganisationer?Avregleringarna, marknadsorienteringen av denhär typen av transporttjänster, finns det också anled-ning att diskutera och utvärdera - absolut. Jag harsagt det och jag kan säga det igen: En delav dessa verksamheter är av sådan karaktär att maninte kan leka marknad, det finns inte underlag förnågot annat än en trafik som i botten bör ha någon typav samhällsstöd.Det innebär inte att jag säger att de reformer somvi har gjort har varit fel, men nog finns det anledningatt diskutera och utvärdera det hela, - särskilt som vivet att om marknaden ska styra kommer inte helaSverige att trafikeras.Anf. 108 ():Herr talman! Jag delar statsministerns uppfattningatt det finns anledning att återkomma. Från trafikut-skottets sida har vi till bjudit in närings-ministern tillsammans med finans- och näringsut-skottet för att diskutera de här frågorna.Statsministern talar om underfinansiering ochandra orsaker. Men en viktig orsak är ju att SJ tillvarje pris har verkat vilja förhindra att andra aktörer -duktiga och engagerade operatörer, typ Tågkompanietmed nattågstrafik i - ska få en rimlig situa-tion. Man har till exempel lagt underbud på tågtrafik iBergslagen och bränt en massa miljoner i onödan pådetta sätt.Statsministern kommenterade inte hur man arbetarmera principiellt för uppföljning och utvärderinginom när det gäller statliga företag.Det vore väldigt intressant att höra något om det.Sedan finns det en stark oro som har kommit migtill del. Folk hör att man nu ska pytsa in 1 miljardextra till SJ. Hur kommer regeringen att hantera det?Gör man det på ett sätt så att det inte går ut över and-ra angelägna sektorer inom transportsektorn? Jagtänker till exempel på alla våra dåliga vägar runtom ilandet och att de faktiskt ska få sin del av budget-pengarna. Och slutligen undrar jag hur man klararutgiftstaket.Anf. 109 Statsminister ():Herr talman! Tanken att det skulle gå på vägan-slagen har jag inte ens tänkt förut, men det var förståsett uppslag, därför att vi har ett utgiftstak, och det skahållas.Det här är gamla synder. Jag tror att ett av de avtalsom nu diskuteras är tecknat 1990, och det har över-levt både borgerliga och socialdemokratiska rege-ringar och säkert också många granskningar i riksda-gens trafikutskott där framstående ledamöter har tittatpå detta med argusögon och inte sett problemen. Så ärdet ju. Det fritar ingen regering från ansvaret, men vikan kanske vara lite ödmjuka när vi diskuterar vadsom har hänt.Vi har skärpt ägarfunktionen i Regeringskansliet.Vi har skärpt uppföljningen och utvecklingen av destatliga företagen, därför att det har varit för splittratoch i vissa delar kanske också för oprofessionellt.Statsrådet har fått det samlade ansvaret förhela den statliga företagsgruppen. Det gäller alltifrånsådana företag som Vin & Sprit till just SJ eller Pos-ten, och det behövs definitivt. Men låt mig avslutamed att säga, som jag sade också inledningsvis tillden första frågeställaren, att SJ i grunden är ett braföretag med en bra utveckling, och jag tror att vikommer att kunna rätta till de här problemen.Vi har regelverk som vi ska följa, inte minst inter-nationella sådana. Det är viktigt, men nog kommer viatt kunna fortsätta att stämma upp i refrängen: SJ, SJ,gamle vän, festligt att du lever än.BuffertfonderAnf. 110 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsministern.En återkommande fråga i eurodebatten är ju frå-gan om buffert för att klara svängningarna i offentligafinanser och i sysselsättning. harju fört fram tankar på så kallade buffertfonder. Jagmenar för egen del att det finns både effektivare ochmera demokratiska metoder för att uppfylla de målsom egentligen vill åstadkom-ma.Buffertfonderna skulle ju, för att kunna spela denhär stabiliserande rollen, bli så stora att de gamlamakt- och ägarfrågorna från löntagarfondsdiskussio-nen skulle blåsas till liv, och det skullekanske blockera en hel del av EMU-debatten. Kom-binationen av de två orden "LO" och "fonder" är jufortfarande politisk dynamit i svensk politik.Det andra argumentet är rent konstitutionellt. Vikan ju inte ha en spelare utöver den demokratisktvalda regeringen som håller på med finanspolitik påegen hand för att korrigera regeringen. Det räckermed en regering, en riksdag och en centralbank.Jag efterfrågar alltså statsministerns inställning ifrågan om buffertfonder.Anf. 111 Statsminister ():Herr talman! Jag förstår att nejsidan i folkomröst-ningen har bekymmer om detta. Den debatten får vi taså småningom.För mig är buffertfonder någonting i grunden gott,ett uttryck för ansvarstagande. Hur de sedan ska or-ganiseras och hur bestämmandet ska se ut kan disku-teras. Men bara detta faktum att vi i har ensituation där löntagarnas organisationer säger att de ärberedda att sätta av pengar under goda tider för attanvända dem i sämre tider för att skydda välfärd ochjobb tycker jag är imponerande. Det skulle ju kunnatänkas att man från löntagarnas sida sade: Vi struntari de här buffertarna. Vi vill ha pengarna, och vill hadem , och vi vill konsumera dem. Men man säger:Nej, vi sätter av dem. Vi sparar dem för framtidabruk.Sedan tillhör ju jag dem som har ägnat en stor delav min politiska tid till att bygga upp en buffertfond,överskott i offentliga finanser. Den buffertfonden ärnu så pass stor att den börjar fungera på ett sådant sättatt vi klarar välfärd i en konjunkturnedgång. Noteraatt vi har en konjunkturnedgång bakom oss utan att vihar fått underskott i offentliga finanser därför att vihar byggt upp ett överskott och en robust situation.Låt oss fortsätta diskussionen med de fackliga or-ganisationerna och glädjas, , åt deraskonstruktiva iver.Anf. 112 ():Herr talman! Jag kan hålla med statsministern omatt det är glädjande, för det är inte alltid som fackfö-reningsrörelsen har stått för den typen av politik. Dethar ofta varit räntesänkningar och expansiv politik.Men låt oss inte fördunkla vår diskussion här medjust det.Jag skulle vilja ställa frågan mera precist tillstatsministern. Menar statsministern med ordet"buffertfond" överskottet i den offentliga sektorn, tillexempel saldomålet om ? Saldomålet innehållerockså en stor del som berör ålderspensionssystemet,och statsministern vet ju och har erfarenhet av inte drar pensionärerna och pensionerna som ettdragspel i konjunkturpolitiken. Då får man kanskedefiniera om det här överskottsmålet, så att det om-fattar stat och kommun och att man tar ålderspensio-nerna för sig.Det andra, som också är en buffertfunktion, är jubudgeteringsmarginalen. Den ska i normalläget varaungefär 17 miljarder men är nu nära noll. Är det intedags, herr statsminister, att ta även budgeteringsmar-ginalen på allvar, förutom att man omdefinierar över-skottsmålet?Anf. 113 Statsminister ():Herr talman! Detta sades av den man som en gångi tiden konstruerade den så kallade Nathalieplanenmed i statsfinansielltunderskott som resultat.Jo, vi tar det på allvar. Vi sliter med det, och visläpar med det. Vi har lyckats så pass bra att vi desenaste åren faktiskt har fått dithän att vi haröverskott i våra offentliga finanser, trots dåliga kon-junkturer. Och där ska vi fortsätta att vara.Budgeteringsmarginalen är någonting helt annat,, än buffertfond. Oavsett om budgete-ringsmarginalen ligger på 10 miljarder eller 20 mil-jarder är det små pengar i relation till vad som kanbehövas som utrymme om det börjar svikta i kon-junkturen. Då är överskottet i offentliga finanser, ettpar procent, plus den fallhöjd vi har till konver-genskriterierna, , en mer rimlig be-skrivning av storleksordningen.Vi tar det på allvar. Jag är djupt engagerad, ochjag känner mig trygg. Jag har varit den som har ställtegentligen alla svåra frågor om i denhär kammaren , och jag har ställt demutifrån ett ekonomiskpolitiskt perspektiv därför att jagvet att det ytterst handlar om svenska folkets trygghetoch det svenska välfärdssystemet. Jag känner migtrygg i den meningen att vi kan gå med i ochklara också en nedgång i ekonomin utan att vi för denskull kommer i konflikt med välfärdssystemen, därföratt vi har sanerat de offentliga finanserna, därför att vihar ett överskott och därför att vi har en marginal ochen buffert uppbyggd. Den kan göras större och bättre.Välkomna i det arbetet, alla som vill ha en utvecklingav europeiskt samarbete!Förvaring av fornfyndAnf. 114 ():Herr talman! Jag riktar min fråga till statsrådetMarita Ulvskog.En ny stor vikingatida silverskatt har på-träffats i på . Över 600 silvermynt -engelska, tyska och arabiska - med en totalvikt pådrygt ett kilo har hittats.Dessutom har man hittat boplatsföremål medbland annat dräktspännen. Skatten har preliminärdate-rats till 1000-talet.Många fornfynd visas på fornsal i Vis-by, men när det handlar om stora och dyrbara fyndmåste de skickas till iStockholm. Om fynden anses vara av nationellt in-tresse ska de vara tillgängliga för forskare, vilketinnebär att det anses att de måste förvaras i Stock-holm. Så bör det inte vara, menar jag. I stället bör degotländska fynden visas på . Forskning somrör historia kan lika väl bedrivas på Got-lands fornsal.Jag vill fråga om statsrådet delar min uppfattningoch är beredd att verka för att också viktiga historiskafynd förvaras på museer som ligger närmast fyndplat-serna.Anf. 115 Kulturminister ():Herr talman! Vi har ett nationellt kulturarv. Vi harinte bara regionala kulturarv. Då är det rimligt att vi ien del fall har nationella kulturinstitutioner. De flestaär tyvärr fortfarande lokaliserade till , mendet börjar växa upp nationella kulturinstitutionerockså i andra delar av landet, institutioner som skabära det nationella ansvaret. Vi ska bara behöva åkatill ett fåtal platser eller en plats för att kunna ta del avdet.Detta måste kombineras med just det som Barg-holtz är ute efter, nämligen en stor flexibilitet, tillexempel att i huvudsak tarhand om det som grävs fram nere i , att mandeponerar betydande delar av föremålssamlingar påtill exempel länsmuseer och att man gör det för korta-re perioder . Det mest värdefulla bör av säker-hetsskäl förvaras på nationella kulturinstitutioner.Det är inte alltid så att vi kan fördela vårt natio-nella kulturarv till varje enskild region, men det skafinnas en stor generositet och en stor flexibilitet.Anf. 116 ():Herr talman! Det låter lovande. Det är väldigtviktigt också ur rent turistisk synpunkt att man tänkerpå att fynden finns på de orter där de egentligen hörhemma och kommer ifrån. Jag tänker också på stu-denter på de orter där fynden finns. De har ocksåglädje av att lätt komma åt fornfynden.Självklart är säkerheten en väldigt viktig fråga,men jag utgår från att alla museer ska kunna klara densäkerhet de behöver ha för att också ha stora finafornfynd hos sig.Anf. 117 Kulturminister ():Herr talman! Vi är inte ett land av självständigasjälvstyrande regioner. Vi har ett nationellt kulturarv.Jag är personligen väldigt intresserad av det som harskett på . Jag vill ta del av det skånska och avdet norrländska. Då måste man ibland föra sammandet. Det är därför vi har nationella kulturinstitutioner.Samtidigt ska vi ha ödmjukhet och flexibilitet ochen möjlighet att utifrån kulturhistoriska intressen -kanske ibland utifrån turistiska, men framför alltkulturhistoriska intressen - se till att man också kanta del av detta i närheten av där man bor och där fyn-den har hittats. Vi har kommit en bra bit på vägen påsenare tid när det gäller detta.Barns skolgång på flyktingförläggningarAnf. 118 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsministern.Det är väldigt nyttigt att vara ute i verkligheten. Imåndags hade jag förmånen att tillsammans medMedborgarnas flyktingombudsman och en del andraledamöter besöka en flyktingförläggning. Där kundejag konstatera att det fanns 78 barn mellan 6 och 18år. Inget av dessa barn - jag säger inget - gick i skolatillsammans med svenska barn. Barnen gick i ensärskilt anordnad flyktingskola i en byggnad långtifrån den andra skolan.