prot · GP0977 · 2002-03-06 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:77Onsdagen den 6 marsKl. 9.00 - 18.0219.00 - 20.56Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckorProtokoll2001/02:77-------------------------------------------------------------1 § Ledighet, m.m.Talmannen meddelade att () an-sökt om fortsatt sjukledighet den16 april.Kammaren biföll denna ansökan.Talmannen anmälde att ()skulle fortsätta att tjänstgöra som ersättare för Tho-mas Julin.2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner2001/02:Fi17 och Fi18 till finansutskottet3 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 2001/02:KU13Näringsutskottets betänkanden /02:NU10 ochNU11Utrikesutskottets betänkanden /02:UU6 ochUU7Justitieutskottets betänkande 2001/02:JuU10Lagutskottets betänkanden /02:LU12, LU14 ochLU154 § , m.m.Föredrogsbostadsutskottets betänkande 2001/02:BoU4Allmännyttiga bostadsföretag, m.m. (prop.2001/02:58).Anf. 1 ():Fru talman! Det är inte så länge sedan vi diskute-rade de här frågorna. Närmare bestämt var det i gårkväll som vi kom in på de frågor somdagens ärende behandlar. Det var efter att journalis-terna gått hem, ätit middag och lagt sigatt sova och i övrigt haft det trevligt. Man kan ändåhoppas att den dramatik som det här ärendet bjuderpå ska kunna väcka ett visst intresse. Det saknasminnsann inte dramatik.I det här ärendet har vi bl.a. anledning att förmodaatt en majoritet av ledamöter med grumli-ga motiv i bakgrunden ska komma att vällustigt tafsapå grundlagen. Det går också lätt att föreställa sig hurdet vattnas i munnen på en del partistrateger införtanken på att få våldföra sig på den kommunala själv-styrelsen. Föreställningen är mycket osmaklig, menden lämpar sig som sagt för en snaskig tidningsarti-kel.En något mindre klandervärd del av propositionenär kanske att regeringen föreslår att ett större admi-nistrativt system ska införas för klassificering avbostadsföretag som allmännyttiga och icke allmän-nyttiga. Den är mindre klandervärd, men det finnsanledning att klandra en sådan här onödig administ-rativ omgång i alla fall.De två skilda företagstyperna har inte givits någonrättsverkan i den proposition som föreligger. Vadska man då ha skillnaderna till? Det hade väl varitenklare och lättare att förstå om regeringen helt enkelthade föreslagit att kommunerna inte får försälja sinabostäder eller bostadsföretag - punkt slut. Det är judet som tycks vara det avgörande motivet för den härpropositionen. Men så enkelt får det inte bli.Motivet för den förvillande omgången anges inte.Vi kan bara gissa och försöka analysera. Vad menaregentligen regeringen med det som sägs i propositio-nen, dvs. att "behovet av allmännyttiga bostadsföre-tag och särskilt kommunala bostadsföretag är såledesockså i fortsättningen av grundläggande betydelse iden svenska bostadspolitiken"?Dessvärre är det ganska mörka och tveksammamotiv som uppenbarar sig vid försök till analys. Mende är inte på något sätt oförenliga med regeringensambitioner - tyvärr, skulle jag vilja säga. Maktambi-tionerna för det bärande regeringspartiet är alltförtydliga i det här fallet.Men, fru talman, jag är en positiv och vänligmänniska. Jag har i bästa avsikt försökt leta eftergodtagbara skäl för att det skulle kunna vara motive-rat att så till den grad värna om de kommunala före-tagen att grundlagen och den kommunala självstyrel-sen måste trampas på.Det sägs i propositionens inledning att de kom-munala bostadsföretagen behövs för att klara bostads-försörjningen. Motivet är sympatiskt. Vi vill väl allaatt bostadsförsörjningen ska . Men kommunalabostadsföretag har knappast visat sig vara en garantiför att bostadsförsörjningen klaras.Den situation vi hade i , exempelvis,under den socialdemokratiska majoritetsperiodenledde till att det stora kommunala bostadsföretaget istället blev förutsättningen för att bostadsförsörjning-en skulle avstanna och alla bostadsföretag skrämmasbort från att bygga bostäder. Vi känner alla till hur depolitiska besluten i det kommunala bostadsföretagetsstyrelse ledde till förlamning i bostadsbyggandet.Inte heller bostadsförsörjningen i glesbygden harklarats när de 42 500 tomma lägenheterna förväntaskosta uppåt 30 miljarder på grund av långsiktigafelsatsningar. Vem har gjort dem? Jo, det är de kom-munala bostadsföretagen.Det stämmer inte alls med motivet att man genomkommunala bostäder skulle få en effektivare bo-stadsmarknad. På vilket sätt är bostadsbristen i vårastorstäder och överskottet av bostäder i glesbygdenett argument för att bostadsmarknaden blir effektivarepå grund av de kommunala bostadsföretagens exis-tens? Vem har byggt de överflödiga bostäderna? kommunala bostadsföretagen, oavsett politiskledning, eliminerat bostadsbristen? Nej, det har deinte alls.Det sägs att de kommunala bostadsföretagen ga-ranterar att det byggs så billigt som möjligt. har med hjälp av SCB-data visatatt det faktiskt kostar mer attbygga bostäder i de kommunala bostadsföretagensregi. Det kostar exempelvis i ca 13 000 krper kvadratmeter att bygga bostäder i privata företagsregi, medan det kostar ca 19 000 att bygga i de kom-munala bostadsföretagens regi, vilket har föranlettHyresgästföreningen att uttala att det kan finnas bådeineffektivitet och otillbörligt samarbete bakom siff-rorna.Det sägs, som sagt, att det kommunala bostadsfö-retagen garanterar att det byggs så billigt som möjligt,men det visar dessa siffror att det inte gör.Man kan fråga sig om de kommunala bostadsfö-retagen har varit en förutsättning för ett kvalitetsmäs-sigt bra byggande. har man byggt bra; det skainte förnekas. Men miljonprogrammets misslyckandestod huvudsakligen de kommunala bostadsföretagenför.Vem påstår då att de kommunala bostadsföretagenär så bra? Är de verkligen så nödvändiga? Det ärviktiga frågor, för svaren kan visa för vilka de kom-munala företagen är viktiga. Det kan ge en antydanom vad som egentligen är motivet för att ställa sigöver både grundlag och ekonomi för att bevara dekommunala företagen intakta och förbjuda kommu-nerna att sälja sina fastigheter.Det är inte så svårt att avgöra vilka de främsta för-svararna är. Kammarens ledamöter vet mycket välhur den bilden ser ut. Är dessa grupper de som harnytta av de kommunala bostadsföretagen? De brukarju inte så ofta bo i de kommunala bostadsföretagensvanliga lägenheter. Hur anser sig dessa grupper hanytta av de kommunala bostadsföretagen?Kammarens ledamöter har förmodligen även denbilden mycket klar för sig. Det är väl så att ett ömse-sidigt beroende har etablerats - ett beroende för vilketde kommunala bostadsföretagen är en nödvändigförutsättning.När ett kommunalt bostadsföretag inte längre gåratt motivera med bostadsargument hotas denna ömse-sidiga nytta. Då kommer kraven på att de kommunalabostadsföretagen till varje pris måste överleva, ävenom det leder till att grundlagen blir överkörd och denkommunala självstyrelsen i stora stycken offras.Egennyttan ljuger nämligen inte, har mina socialistis-ka vänner lärt mig. Så tycks det vara även i det härfallet.Vad betyder hyresgästernas önskemål om att fåöverta sitt hyreshus och bilda bostadsrätt när det gäl-ler att bevara basen för den socialdemokratiska makt-strukturen? Snabbt blir det största synd att säljer 10 000 lägenheter till de boende idessa lägenheter, trots att socialdemokraterna iStockholm sålde 9 000 lägenheter till vanliga privatastorfastighetsägare under förra mandatperioden. Densocialdemokratiska majoriteten i sålde snart sagt varje hyresrätt i Salemskommun i det svepet.Är det verkligen viktigt att man inte säljer till deboende? Hur blir det nästa gång Socialdemokraternatill äventyrs får leda en majoritet i de stora kommu-nerna? Vilka moraliska direktiv gäller då? Av denföreslagna lagtexten i förslaget till lagstiftning kaninte med säkerhet detta utläsas, vilket remissorgan avolika juridisk dignitet har konstaterat. Detta framgårockså av propositionen.Den socialdemokratiska hållningen i denna frågasaknar moral. Det enda viktiga är uppenbarligen attkunna bevara ett av de viktigaste underlagen förmakten. Det är det verkliga underliggande mörka ochoacceptabla motivet.Förslaget till permanent stopplag är både uselt tillsitt syfte och uselt till sin tekniska utformning.Fru talman! Jag ställer mig bakom de moderatayrkandena i detta ärende men vill bara yrka bifall tillden första av våra reservationer.Anf. 2 ():Fru talman! När jag växte upp sjöng vi i skolan"Världen är så stor så stor, liten". Kanskekan det vara symbolen för de allmännyttiga bostäder-na, som stod för en social service, bostäder där allakunde bo, också de mindre bemedlade. har Lasseblivit stor och världen blivit liten. Allmännyttan hål-ler nu på att utvecklas till en stat i staten. Detta ärsista minuten att vädja till att inte fatta ettbeslut om särskild lagstiftning för kommunala bolag.Ytterligare ett statligt ingrepp i den kommunala själv-styrelsen är på gång.När den bristfälliga konkurrenssituationenytterligare försämras snurrar den onda cirkeln runtoch den enskildes val av bostad hämmas ytterligare.Förslaget om en lag för allmännyttiga bostadsföretagär ett slag i luften. Det kommer inte att leda till nyabostäder. Det handlar om klåfingrighet och brist pårespekt för den kommunala självstyrelsen.De kommunala bolagen är viktiga för den enskil-des valfrihet när det gäller boende. Tillgången till braoch förhållandevis billiga hyresrätter är nödvändig förvarje kommuns bostadsförsörjning. Många kommu-nala bolag tar dessutom ett aktivt ansvar för trygghe-ten i området och för hyresgästernas sociala välbefin-nande.Det kommer också att finnas behov avett allmännyttigt bestånd i våra kommuner, men detska alltid vara kommunen själv som avgör hur myck-et eller hur lite av bostadsbeståndet som ska vara i detallmännas ägo. Kommunala bostadsbolag får hellerinte ges förutsättningar att dominera på ett sådant sättatt mindre fastighetsägare blir undanträngda. Kom-munernas ansvar för bostadsförsörjningen innebärinte att kommunen själv behöver äga och förvalta ettbostadsföretag för att t.ex. tillgodose sociala behov.Vi kristdemokrater vill dock starkt betona kommu-nernas ansvar för att tillgodose möjligheten till bostadför alla. Bostaden måste ses som en social rättighet.Betänkandet om allmännyttiga bostadsföretag in-nehåller en ny lag för allmännyttiga bostadsföretag.Detta säger nej till. För tids vinnande nöjer jag mig med att yrkabifall till vår gemensamma borgerliga reservation, nr1 under punkt 1. Ställningstaganden om de kommu-nalt ägda bostadsföretagen måste göras i kommuner-na, mot bakgrund av förhållanden i det enskilda falletoch på det sätt den demokratiskt valda kommunmajo-riteten, liksom majoriteten i företagets styrelse, finnerlämpligt. Det är på den lokala nivån man bäst kännerbehoven och förutsättningarna.Fru talman! Vi hade i går en intressant debatt ombostäder i . Det är en kommunmed bostadsöverskott. Denna kommun har ingennytta av vad vi beslutar här och . Lagen bakbinderde kommuner som har bostadsöverskott. Det finns ca 30 000 vakanser i och 200 kommuneri balans eller inne i en befolkningsminskning. Jaganser att kommunalt förtroendevalda måste erkännassom myndiga av . Andra stödformer måstetill så att kommunerna själva kan planera långsiktigt.Här vore det mycket bättre att ta bort fastighetsskat-ten eller överväga en sänkning av förvaltningsmom-sen. Skatt på tomma lägenheter bör inte alls före-komma.Lagrådet har påpekat att det är otillfredsställandeatt tillskapa ett administrativt system för att godkännaföretag när detta inte leder till några egentliga rätts-verkningar. Kriteriet för vägran av tillstånd som an-ges i lagförslaget är otydligt. Det kommer att blimycket av subjektiva bedömningar.Fru talman! Det enda vägskäl statsrådet tycks stanna upp vid är vänstersvängen attinföra särskilda likvidationsregler för de allmännytti-ga bostadsföretagen. Förslaget var helt oacceptabelteftersom det skulle innebära en negativ särbehandlingav alla privata fastighetsföretag. skulle tvingas i konkurs helt i onödan. Det ärinte sådana förslag som behövs för att hyresmarkna-den ska fungera bättre. Nya bestämmelser måstesjälvfallet behandla privata och kommunägda företaglika.Betänkandet innehåller en ändring i hyreslagen.Denna säger vi nej till. Det är som att leka med elden,att stifta lagar som man inte vet hur många andrafastigheter de bränner ned, fastigheter som inte kanöverleva genom att påverkan på hyressättningenförsnävas. Effekterna är inte analyserade. De i lagallmännyttiga bostadsföretag som kommunerna intehar bestämmande inflytande över kommer att förlorasin hyresledande roll. Kommunerna blir ensam be-slutsmakt om hyrorna. Utrymmet för subjektiv hyres-sättning är för stort. Hyrorna måste sättas enligt nor-men. Det är enligt vår mening viktigt att bruksvär-desprincipen tolkas på det sätt den var avsedd atttolkas.Hyresnormeringens förenlighet med EG-rätten ärinte klarlagd. Det kan inte vara förenligt med EG-rätten att endast kommunala bostadsföretag ska varahyresnormerande enligt hyreslagens bruksvärdesregel§ 55. Om ett kommunalt bolag erhåller någon form avsubventioner och dessutom är hyresnormerandesnedvrids konkurrensen. Vad kommer statsrådet att säga till de kommuner som direkt eller indi-rekt ger stöd till det egna företaget och därmed sned-vrider konkurrensen?En korrekt prissättning är en nödvändig förutsätt-ning för att man ska kunna använda ett allmännyttigtbostadsföretags lägenheter i en jämförelseprövning.För att undvika konkurrenssnedvridning måste kom-munen i sina ägardirektiv göra klart att det kommu-nägda bolaget måste drivas affärsmässigt så att kon-kurrensen inte snedvrids. Varför har inte utrett överensstämmelsen med EG-rätten?Det mest stolliga i dagens beslut är att länsstyrel-sen ska ge godkännande om aktier eller andelar i ettbostadsföretag har en sådan omfattning att kommu-nens eller ett kommunalt företags bestämmande in-flytande över bostadsföretaget upphör eller vid över-låtelse av hela eller delar av ett kommunalt företagsbestånd av bostadslägenheter. Vi riskerar att få sub-jektiva bedömningar.Fru talman! Det stora felet är att det saknas inci-tament att producera nya hyresrätter. Skatterna äralldeles för höga. Konkurrensen är obefintlig. Demindre byggherrarna kommer inte fram. Planeringenhar lämnat mycket att önska.Jag har tagit upp denna fråga medkonkurrensminister . Vi kristdemo-krater anser att Byggkostnadsforum inte skulle haplacerats inom utan hos Konkurrensverket.Vad som hänt är att en byggkommission tillsattssom inte ska redovisa något förslag förrän efter valet,den 15 oktober.Det svar jag fick från den 28 feb-ruari är att en utredning ska tillsättas före sommarenmed uppgift att se över . Denförväntar vi oss en del av. Det är verkligen på tiden.Men den kommer först efter revisorernas kritiskaskrivelse, beställd av bostadsutskottet, och riksdags-debatten efter den. Vill inte tadenna debatt i valrörelsen?Betänkandet handlar också om kommunernas bo-stadsförsörjningsansvar. Vi kristdemokrater motsatteoss inrättandet av lagen om kommunernas bostadsför-sörjningsansvar, som trädde i kraft den 1 januari2001. Vi tycker fortfarande att detta regelverk är enonödig inskränkning av den kommunala självstyrel-sen. Stödet ska riktas till den enskilde. Socialtjänstla-gen ska garantera bostaden som en rättighet åt denenskilde.Bostaden och uppväxtmiljön är ett av de fyrahjulen på vagnen med vård, skola och omsorg somblivit en följetong i svensk valpropaganda. Ändå kanman räkna den text och den debatt som gäller förbostadspolitiken i promille av debatten om man bort-ser från . I ett särskilt yttrande till utredning tog jag upp att det är lämpligtatt kommunerna i översiktsplaneringen också be-handlar boendeplanering.Fru talman! Det förslag vi beslutar om är enpanikåtgärd från regeringens sida, som ett antalgånger lovat att upphäva stopplagstiftningen. Trotsdet upphävs den inte. Genom andra meningen i 3punkten av övergångsbestämmelserna används be-stämmelser om aktieägartillskott och utdelning t.o.m.den 30 juni 2003. En stopplag som sägs upphöraupphör alltså inte. Givetvis ska en stopplag upphävastill alla delar. Eller hur, ?Kristdemokraterna anser också att det är fel att enmyndighet ska köpa och sälja fastigheter. Allmän-nyttans kostnader för tomma lägenheter anges till 29miljarder fram . Vi ifrågasätter att detstatliga bolaget i stor utsträckning för-värvar kommunala bostadshus med syftet att utvecklaeller avveckla. Vasallen kan agera på bostadsmarkna-den med dumpade priser. Kommunerna förlorar kon-trollen över de lokala bostadsmarknaderna. Konkur-renssituationen för privata värdar försämras.Vi ifrågasätter rimligheten i att det kommunala fö-retaget får statligt riskkapital. Om staten ska ha en dellägenheter och kommunerna en del känns det som attvi är tillbaka till Fattigsverige och , du, du, var ska vi ta t?Jag är för fattig och du är för lat!Du går på roten och jag går på stat!Erk du!Maja du!Var ska vi ta t!Jag får väl författa nästa vers.Jo, du, du, så ska vi ha tLänsstyrelsen ska tala om vem som ska ha tBlir vi ej överens, så får ta t!Erk du!Maja du!Så vill regeringen ha t!Anf. 3 ():Fru talman! I det betänkande som vi nu diskuterarföreslås en ny lag för allmännyttiga bostadsföretag.Centerpartiet sade redan i den utredning som föregåttställningstagandet nej till en ny lag och nej till attfavorisera en speciell boendeform i . Vi yrkaravslag på det även . Jag yrkar bifall till reserva-tion 1.Var och hur vi vill bo beror på våra olika önske-mål och behov. De skiftar avsevärt människor emel-lan. De skiftar också över levnadscykeln. Därför ärCenterpartiets mål att skapa tillgång till en mångfaldav boendealternativ och även att göra det möjligt attvälja bostadsort.Rätten till en god bostad till rimliga kostnader ga-ranterar livskvalitet. Det är en del i välfärden. Därförmåste det skapas rimliga boendekostnader och kravpå ett hållbart ekologiskt tänkande i byggprocessen.Bostadspolitik och samhällsplanering bottnar di-rekt i de sociala aspekterna i människors vardag. Dethandlar om möjligheten att finna en bostad då mant.ex. är ung och ska flytta hemifrån eller studera på enannan ort, upplevelsen ibland av segregation ochutanförskap, känslan av trygghet i andra fall mendessvärre också av otrygghet i bostadsområdet.Bostadspolitik handlar inte bara om kronor ochören utan även om att utveckla den typ av samhällesom vi vill ha. Ett samhälle med neutralitet mellanolika boendeformer, mångfald i upplåtelseformerna,och möjligheten att få ett arbete på den plats där manönskar bo.Fru talman, ärade bostadsutskottskolleger och bo-stadsministern! Vi i bostadsutskottet borde samla osskring en helhetssyn för människors boende i helaSverige i stället för att som i detta betänkande ensi-digt ta fram en boendeform och favorisera den. Detgagnar inte invånarna i vårt land.I regeringsformen har vi redan en rättighetslag-stiftning. "Det ska särskilt åligga det allmänna atttrygga rätten till arbete, bostad och utbildning samtatt verka för social omsorg och trygghet och för engod levnadsmiljö." Lagen finns där. Det gäller mer attse till att den efterlevs i stället för att forma en nyspeciallag för allmännyttiga bostadsbolag.Kommunerna har ett tydligt ansvar för bostadsför-sörjningen. Låt dem ta det ansvaret fullt ut. Varförlitar inte Socialdemokraterna på kommunalpolitikernai den frågan?Centerpartiet inser, som alla ni andra i dennakammare, att det råder obalans mellan upplåtel-seformerna. Det handlar om att äga eller hyra sinbostad, att bo i villa eller lägenhet.Fru talman! Det finns för få hyresrätter i de ex-pansiva områdena i medan det på andra hållfinns outnyttjade bostäder. Det råder man inte bot påmed en ny lagstiftning som leder till att den s.k. all-männyttan får en särställning.Centerpartiet anser att det är väldigt viktigt attallmännyttiga bostadsföretag får möjlighet till sammavillkor som andra upplåtelseformer. Centerpartietanser att det ska råda lika villkor. Det ska finnas ettneutralitetstänkande från statens sida till de olikaboendeformerna.Staten har sin del i boendepolitiken. Med dennasärskilda lag som Socialdemokraterna nu driver ige-nom riskerar man att krama ihjäl sin skyddsling. Detär ett farligt grepp, bostadsministern, om man villvärna något.Centerpartiet anser att allmännyttiga bostadsbolagär en tillgång i mångfalden av boendeformer. Defyller en viktig funktion. De erbjuder en boendeformsom garanterar att det finns hyreslägenheter till rimli-ga kostnader för den som inte vill eller inte har råd attäga sin bostad.Men allmännyttans normerande funktion när manfastställer hyran - det som kallas bruksvärdessystem-et - passar inte in på dagens bostadsmarknad. Ingabostäder byggs om hyresnormerna tvingar fastighets-ägaren att ta ut en hyra som inte täcker byggkostna-derna. efterlyser därför en förändringmot större flexibilitet i det nuvarande bruksvärdssys-temet. Låt även de privata bostadsföretagen bli enfullvärdig part i hyresförhandlingarna. Tillsammansmed ett starkt besittningsskydd för hyresgästenhandlar det om att reformera bruksvärdessystemet,inte om att införa marknadshyror.Fru talman! Ett av centrala budskapär att den kommunala självstyrelsen ska stärkas iförhållande till staten. Demokrati betyder för Center-partiet närhet till beslut, inte avstånd.Nu föreslår Socialdemokraterna att om kommu-nen önskar överlåta sitt bostadsbolag på ett sådant sättså att kommunens bestämmande och inflytande överbolaget upphör måste det godkännas av regeringensförlängda arm . Kommunpolitikerna fåralltså en förmyndare och måste ha tillståndsplikt avlänsstyrelserna.Regeringens förslag om en ny lag för allmännyt-tan är återigen ett tydligt exempel på hur beslutsfat-tandet ska inskränkas och beslut ska fattas långt ifrånkommunmedborgarna. Det är inte underligt att stats-ministern får namnet Rikskommunalråd.Förslaget att regeringen via ska hainsyn i och kontroll över kommunpolitikernaslagstadgade rätt att fatta beslut på sina invånaresvägnar avstyrks från vår sida. Det är mycket illavars-lande beslut i ett demokratiskt modernt land, somCenterpartiet önskar att även ska få vara ifortsättningen.Man låter med detta förslag förstå att i hela landet,i alla kommuner, ska den vänsterstyrda politiken vararådande. Detta är trots att, fru talman, man borde hakunskap om att bostadssituationen i vårt land är heltolika. Det handlar inte bara om bostadspolitik iStockholm, som några tycks tro.Bostadsmarknaden i vårt land är inte betjänt avcentrala direktiv. Nej, det behövs i stället möjlighetertill skräddarsydda lösningar som passar väl i varjeenskild kommun.Fru talman! som regeringen vill hindrakommunerna att själva genomföra de förändringar förbostadsbolagen som de anser vara nödvändiga, före-slås att en ny myndighet ska inrättas med uppgift attge fortsatt statligt stöd till omstrukturering av kom-munala bostadsbolag. Vari ligger rimligheten attSocialdemokraterna först hindrar kommunerna attgenomföra något för att i med hjälpav statliga medel hjälpa dem ur den ekonomiska kni-pa man själv har försatt dem i? Det är väl ändå enpolitisk kullerbytta?Centerpartiet yrkar avslag på även detta förslag.Sist, fru talman, finns det glädjande nog förslagsom vi i kan yrka bifall till, nämligendet förslag som har bäring på den kooperativa hyres-rätten, som blir en permanent boendeform. Enbegäran från kommer därmed att bifal-las. Tack för det.Anf. 4 ():Fru talman! står bakom alla reserva-tioner i betänkandet utom två, dvs. nr 4 och nr 10.Men jag yrkar inte bifall till alla utan enbart till reser-vation 9. Jag ska inte heller gå in på alla reservationereftersom de tidigare talarna har behandlat dem på ettutmärkt sätt.Många av reservationerna är gemensamma församtliga fyra borgerliga partier, vilket visar att vi haren bra och gemensam politik på området. Vi delaruppfattningen att många av de förslag som regeringenhar fört fram är orimliga.