prot · GQ0935 · 2002-12-12 00:00:00 — I denna strävan är detockså viktigt med nytänkande och okonventionellttänkande. Ett exempel, som jag hade förmånen attstudera , är det nära samarbetet mellanMitthögskolan och de militära högskolorna i Öster-sund. Genom närheten mellan skolorna på det nyaoch vackra Campus blir det naturligt attsamverka, naturligt att köpa varandras kurser ochnaturligt att använda varandras lärare. Den civila ochden militära högskolemiljön smälter samman på ettstimulerande sätt. Det är bara ett exempel på vad mankan åstadkomma genom nytänkande.Utmaningen nu är att gå vidare med att kvalitets-säkra utbildningen och förbättra de studerandes eko-nomiska och sociala villkor. Det är nödvändigt bådeför att de utbildningsplatser som finns ska fyllas ochför att målsättningen om att minst hälften i en årskursska kunna studera vid högskola eller universitet vid25 års ålder ska uppfyllas.Under 1990-talet ökade antalet studenter i densvenska högskolan , som antaletlärare ökade med . En sådan utvecklingkan självfallet inte pågå . En utma-ning som måste mötas är därför att rekrytera kompe-tenta högskolelärare . Särskilt ärdetta viktigt eftersom stora pensionsavgångar väntar.Från sida efterlyser vi ensamlad strategi för att rekrytera fler högskolelärare.Ett stort problem är också den sociala snedrekry-teringen till högre utbildning. är det stu-denter från hem med studievana som dominerar viduniversitet och högskolor, trots alla satsningar somgjorts . Den sociala snedrekryteringen ärslöseri med mänskliga resurser. Det gäller även denkvardröjande könsuppdelningen. Ju högre upp i hög-skolornas strukturer vi kommer, desto större blir denmanliga dominansen. Det är uppenbart att mycketåterstår att göra innan vi har uppnått en jämställdhögskola.Jag ska också ta upp en fråga som kan tyckasganska liten i sammanhanget, men som betydermycket för många studerande. Det handlar om rese-rabatten för studenter. har alla studerande somär inskrivna vid en studentkår haft rabatt på blandannat tågresor med SJ. Från och med höstterminen2002 har SJ emellertid ändrat villkoren för rabatten,så att 130 000 av landets 310 000 studenter fallerutanför den snäva definition av vad en student är somföretaget har upprättat. Rabatten gäller nu endastheltidsstuderande som har tagit minst 20 poäng pertermin. Alla som inte studerar heltid räknas bort. Detär en omodern syn på vad det innebär att studera vidhögskola och universitet . Det finns all anledningatt uppmana regeringen att vidta åtgärder för att allastudenter ska få en rimlig reserabatt.En god kvalitet i såväl utbildning som forskningkräver självfallet stora resurser. Detta gäller inteminst de nya högskolorna och universiteten, sommåste ges möjlighet att bygga upp konkurrenskraftigaforskarmiljöer inom sina speciella områden. Vi iCenterpartiet föreslår därför att forskningsresursernastärks vid samtliga universitet och högskolor. Vi ärövertygade om att detta handlar om att investera iframtiden. Därför har vi i vår budget 385 miljonerkronor mer än vad regeringen har orkat anslå.Det är viktigt att fortsätta arbetet för att ge deforskarstuderande en rimlig social och ekonomisksituation. Därför är det enligt vår uppfattning ocksåväldigt viktigt att resurser satsas på att omvandlastipendier och utbildningsbidrag till doktorandtjäns-ter. Särskilt viktigt är detta inom humaniora och sam-hällsvetenskap, där problemen ärstörst. Att satsa på doktorandtjänster handlar i grun-den om att långsiktigt förbättra villkoren för forsk-ningen i allmänhet och för doktoranderna själva isynnerhet.Anf. 173 TREDJE VICE TALMANNEN:Innan nästa talare får ordet vill jag be om lite lugni kammaren och respekt bland övriga närvarandeledamöter för den talare som står i talarstolen.Anf. 174 ():Fru talman! Enligt har världensmest kunskapsbaserade ekonomi. Hur har vi nåttöverst på prispallen? Jo kanske för att den satsningsom vi socialdemokrater har gjort på både bredd ochspets i utbildningen har burit frukt.Två mandatperioder fyllda av en makalös ochframgångsrik expansion av svensk högskola liggerbakom oss. Vi hade närmare 270 000helårsstudenter, och har den siffran ökatytterligare.Andelen studenter från arbetarhem har ökat,främst vid de högskolor som inte är universitet. Flersöker till forskarutbildningen, och fler kan antas. Dennedgång i antalet nya doktorander som följde efterforskarutbildningsreformen har brutits. Andelenkvinnor bland de antagna doktoranderna har, glädjan-de nog, ökat. De av regeringen uppsatta examensmå-len kommer med stor sannolikhet att uppfyllas.Antalet examina inom det tekniska området har merän fördubblats. Den öppna högskolan börjar att finnasin roll som samarbetspartner till arbetslivet, somaktör i tillkomsten av regionala tillväxtavtal och iuppbyggnaden av regionala innovationssystem. Dennya organisationen för forskningsfinansering möjlig-gör den kraftsamling och profilering som är nödvän-dig för att lyfta fram svensk forskning i en allt hårda-re internationell konkurrens.Så ser basen ut för vårt fortsatta arbete gentemotföljande mål. av en årskull ska ha påbörjat enhögskoleutbildning . Antalet fors-karexamina ska fördubblas inom en tioårsperiod.Sverige ska även i fortsättningen räknas som en le-dande forskningsnation där forskning bedrivs medhög vetenskaplig nivå.Inför den fortsatta marschen mot en stärkning avkunskapssamhället under nästkommande år föreslårregeringen en något långsammare utbyggnadstakt avhögskolans grundutbildning. Detta skapar en and-ningspaus ute på de enskilda högskolorna, där man nuunder har befunnit sig i ett intensivt ex-pansionsarbete. Det har varit mycket arbetskrävande,men många har också upplevt det som en utmaningoch en stimulans. Jag känner stor beundran för ochtacksamhet mot all högskolepersonal som faktisktgjort denna expansion möjlig.Den föreslagna lägre utbyggnadstakten möjliggören fortsatt kvalitetsförstärkning av de områden inomhögskolan som upplevt de största ekonomiska pro-blemen, nämligen hum-sam-utbildningen samt denjuridiska och den teologiska utbildningen. En rejälsatsning på kvalitetsförbättring kan även göras påvårdutbildningen.För att göra verklighet av vårt mål om en öppenhögskola där mångfald skapar spännande och ut-vecklande möten mellan människor med olika bak-grund, skilda förväntningar och utvecklingsmöjlig-heter, satsar vi på kompletterande utbildningar förinvandrade akademiker, ökat stöd till funktionshind-rade studenter och fortsatt starkt stöd till rekryte-ringsinsatser vid universitet och högskolor. För att geuniversitets- och högskolelärare möjlighet att mötaalla dessa förväntningar förstärker vi det pedagogiskautvecklingsarbetet.Kan inte den enskilde studenten komma till hög-skolan får väl högskolan komma till den enskildestudenten genom . Ersättning-en per student till universitet och högskolor har under2002 varit mycket hög för att stimulera utveckling avnya kurser och metoder. Vi fortsätter den satsningenför att ge möjligheter för fler att börja högskolestudier- allt för att ge så många som möjligt tillfälle attskaffa sig de kunskaper som den nuvarande och fram-för allt den framtida arbetsmarknaden kräver.Samtidigt med denna fortsatta utbyggnad ochkvalitetsförstärkning utökas forskningsanslagen.Vetenskapsrådet tillförs nya resurser somresurserna till universitet och högskolor ökas. ökar faktiskt de statliga anslagenmed drygt 1,5 miljarder. Dessa går framför allt tillgrundforskning och forskarutbildning. Det är intenog, men det är vad vi ekonomiskt klarar just nu i vårsatsning på både bredd och spets.Vi anser att balansen mellan de forskningsresursersom tilldelas universitet och högskolor direkt i nulä-get står i väl avvägd relation till de resurser som tillför efter en bedömning av den ve-tenskapliga kvaliteten och relevansen i de inkomnaansökningarna om forskningsmedel.Fru talman! Jag föreslår att anvisar an-slagen till universitet och högskolor samt till natio-nella och internationella forskningsresurser enligtregeringens förslag och avslår samtliga motioner.Anf. 175 ():Fru talman! Stora delar av dagen har debattenriktats mot förskola och grundskola. Det är bra. Detär viktigt att den grundläggande utbildningen belysesgrundligt i skolpolitiken.Jag vill ta upp ett smalt område inom högskolaoch forskning. Vi har debatterat mycket fråganom styrning eller icke styrning. Det är en komplice-rad fråga. Man har sett på denna ur olika synvinklar.Vi från har i en motion tagit uppfrågan om ytterligare utbildningar inom företagshäl-sovård. Det är kanske speciellt med sikta på Högsko-lan i , som var en av de 11 lärosä-ten som uppfyllde sitt utbildningsuppdrag. Men ut-bildningarna är viktiga i hela landet, både somgrundutbildningar, kompletteringsutbildningar ochpåbyggnadsutbildningar.Regeringen har både i regeringsförklaringen - dethar vi hört vid ett flertal debatter - och i det elva-punktsprogram för ökad hälsa i arbetslivet som komför starkt betonat företagshälsovårdensbetydelse. Men framför allt uttrycker de arbetsplatsersom står maktlösa när en medarbetare blir sjuk behovav stöd och hjälp från företagshälsovården och deyrkesgrupper som finns där.Grundinriktningen är att regering och riksdag intedetaljstyr vilka utbildningar respektive högskola skaerbjuda. Det är bra. Skolorna har själva kompetensenatt tillsammans med olika aktörer i sitt närområde,gemensamt lärosätena emellan och i diskussioner somförs med departementet erbjuda ett heltäckande ut-bildningsutbud.Regeringen och vi som sitter i bär ettnationellt huvudansvar. Vi ska därmed ha ett stortinflytande över de områden vi ansvarar för. Det ärangeläget med fortsatt utbildning av skyddsingenjö-rer, företagssköterskor, företagsläkare och arbetspsy-kologer för att behålla kompetensen inom företags-hälsovården.Ska vi komma till rätta med ohälsotalen är detviktigt att det finns utbildad personal. Antalet utbild-ningsplatser ökar i och med denna budget inomgrundutbildningarna både för sköterskor och läkare.Det är också mycket bra. Men att arbeta inom före-tagshälsovård fordrar också en annan kompetens.Högskolorna har en stor frihet att själva be-stämma sitt utbildningsutbud. Det kan finnas en riskatt vissa utbildningar blir mindre attraktiva att startaav kostnadsskäl eller att utbildningen inte är lokaltattraktiv. Det är då mycket viktigt att regeringen ochvi i nogsamt följer utbildningsutbudet spe-ciellt inom de områden vi prioriterar.Fru talman! Jag lägger inte fram något yrkande,utan jag står helt och fullt bakom utskottets ställ-ningstaganden. Men om uppföljningar och utvärde-ringar inte visar på ett ökat intresse för att anordnadessa utbildningar bör kanske regeringen i en framtidöverväga om man inte ska anvisa särskilda medel föratt öka utbildningstakten inom företagshälsovårdensolika personalgrupper.Anf. 176 ():Fru talman! Det känns intressant att debutera i ta-larstolen efter att ha följt en snabb debatt om hög-skolefrågorna. Jag vill tacka de andra talarna somgenom sin snabbhet har gjort det möjligt för mig somär sist på listan att säga några ord om högskoleutbild-ningen.Fru talman! Det är oerhört svårt att sia om framti-den. Men en sak kan man nog säga med ganska storsäkerhet, nämligen att om den här kammaren om 20-30, kanske 50, år kommer att prata om forskning ochvilka områden vi då ska satsa på, kommer det antag-ligen inte att handla om bioteknik, IT eller nanotek-nologi. Vilka områden det kommer att bli är omöjligtatt säga. Jag kan inte ens förutsäga framåt vilkaområden inom mitt eget forskningsområde somkommer att vara de allra hetaste.För att ska vara ett framståen-de forskarland måste framtidens forskning bedrivasredan i dag. En sak är säker: Den forskning som be-drivs kommer att vara baserad på forsk-ning som bedrivs . Det är forskningens egna inrenatur att varje ny forskargeneration står på axlarna avsina gamla kolleger. Därför är det så oerhört viktigtatt vi har en bred, fri forskning i det här landet. Detbästa sättet att uppnå det är genom att ge fakulteternamedlen.Därför är den satsning på ökade fakultetsmedelsom gör så viktig. Det finns också ettannat skäl till att den här satsningen tillsammans meden högre studentpeng är viktig för högskolor ochuniversitet.Högskolan utgör en av det här landets viktigasteinfrastrukturer. Denna infrastruktur, precis som allannan infrastruktur, kan inte bara byggas ut, utan denmåste också underhållas. Den här infrastrukturenbestår faktiskt inte i huvudsak av lokaler eller bygg-nader, utan den består av de människor som befinnersig i verksamheten. Framför allt består den av våraseniorforskare, våra professorer och våra lektorer.I nuläget är belastningen på de här personernaoerhört stor därför att vi har ökat antalet studenterbåde i grundutbildning och i forskarutbildning myck-et kraftigare än vi har ökat lärarresurserna. För attdenna personalkategori inte ska bära denutbyggnad av högskolan som socialdemokraterna häri dag har beskrivit måste det också finnas fasta tryggaresurser inom högskolevärlden. Det får man just ge-nom att öka fakultetsanslagen och genom att se till attvarje utbildning får den studentpeng som behövs föratt ge kvalitet, inte bara kvantitet, i högskolevärlden.Det är därför som jag är så stolt över att stå bakomden liberala och folkpartistiska högskolepolitiken.Anf. 177 ():Fru talman! Bredd och spets, som sade, har somligger i hjärtat av , just där ochHuddinge smälter samman.På med närliggande kommuner bor detfler människor än i och tillsammans.Skolan är populär. Man har den största ökningen avantalet ansökningar till fristående kurser inför vårter-minen nästa år.För , inte minst för den södradelen av den, är det viktigt att ta till vara den drivkraftsom finns på . Att utveckla sko-lan till ett universitet är just i det här perspektivetmycket angeläget. Dessutom skulle det stödja denutvecklingsprocess som pågår i hela Flemingsbergs-området.Fru talman! Jag kan hålla med utbildningsutskot-tet om att det är regeringens sak att besluta om näreller var nya universitet ska bildas. Men det är minsak som riksdagsledamot från att verka föratt just får bli universitet.I detta anförande instämde ochIngela (båda s).Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 7 §. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 17.00 då dagens votering skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.7 § Beslut om ärende som slutdebatterats viddagens sammanträdeUbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universi-tetsforskningPunkt 1 (Införande av nationell skolpeng)1. utskottet2. 1 (m)Votering:225 för utskottet46 för res. 140 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 1 m, 2 fp, 32 kd, 23 v, 20 c,16 mpFör res. 1: 46 mAvstod: 40 fpFrånvarande: 13 s, 8 m, 6 fp, 1 kd, 7 v, 2 c, 1 mpAnders G Högmark (m) anmälde att han avsett attrösta nej men markerats ha röstat ja.Punkt 5 (m.m.)1. utskottet2. 5 (fp, m, kd, c)Votering:173 för utskottet138 för res. 538 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 1 m, 23 v, 1 c, 16 mpFör res. 5: 46 m, 42 fp 31 kd, 19 cFrånvarande: 12 s, 8 m, 6 fp, 2 kd, 7 v, 2 c, 1 mpPunkt 7 (Insatser mot läs- och skrivsvårigheter)1. utskottet2. 6 (fp, m, kd, c)Votering:169 för utskottet140 för res. 640 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 22 v, 15 mpFör res. 6: 47 m, 42 fp 31 kd, 20 cFrånvarande: 12 s, 8 m, 6 fp, 2 kd, 8 v, 2 c, 2 mpPunkt 11 (Barnomsorgskonto)1. utskottet2. 11 (kd)Votering:277 för utskottet32 för res. 111 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 46 m, 42 fp, 23 v, 20 c, 15 mpFör res. 11: 32 kdAvstod: 1 mFrånvarande: 13 s, 8 m, 6 fp, 1 kd, 7 v, 2 c, 2 mpPunkt 16 (Utbildning av speciallärare)1 utskottet2. 16 (fp, kd)Votering:192 för utskottet74 för res. 1646 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 1 m, 23 v, 20 c, 16 mpFör res. 16: 42 fp, 32 kdAvstod: 46 mFrånvarande: 12 s, 8 m, 6 fp, 1 kd, 7 v, 2 c, 1 mpPunkt 24 (Doktorandtjänster)1. utskottet2. 19 (c)Votering:287 för utskottet21 för res. 194 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 47 m, 42 fp, 27 kd, 23 v,16 mpFör res. 19: 1 kd, 20 cAvstod: 4 kdFrånvarande: 12 s, 8 m, 6 fp, 1 kd, 7 v, 2 c, 1 mpPunkt 32 (Granskning av kvalitetsarbetet inom Sveri-ges nätuniversitets distansutbildning m.m.)Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation.Punkt 35 (Utredning om konsekvenserna av obalan-sen i medelstilldelning mellan olika vetenskapsområ-den m.m.)1. utskottet2. 26 (kd)Votering:280 för utskottet32 för res. 2637 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 47 m, 42 fp, 23 v, 20 c, 16 mpFör res. 26: 32 kdFrånvarande: 12 s, 8 m, 6 fp, 1 kd, 7 v, 2 c, 1 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.8 § betänkande 2002/03:UbU2Utgiftsområde 15 Studiestöd (prop. 2002/03:1 del-vis).Anf. 178 PER ():Herr talman! Låt mig inledningsvis yrka bifall tillreservation nr 2 under punkt 7 angående det så kalla-de fribeloppet.Jag hade sett fram emot en spännande diskussionom vilka kriterier som skulle gälla för den studiesoci-ala utredningen och hur den utifrån en mångfald avvinklar skulle titta på studenternas situation, och dåmenar jag studenternas mycket olika situation. Da-gens studenter är inte som kommer medstora blå ögon och tittar upp i taken på de få univer-siteten. Dagens studenter har inte alla blå ögon. De ärinte alla . Det finns en mångfald på våra univer-sitetet som vi ska vara väldigt stolta över och väldigträdda om.Vi måste snarare se till att ännu fler med icke-traditionell bakgrund ska välja våra universitet. Dåmenar jag inte bara från icke-traditionella svenskamiljöer, utan vi måste också se till att locka männi-skor från hela världen att komma till våra universitetoch högskolor där de kan bidra med sin kunskap ochsina synpunkter. Det var detta som jag hade sett framemot att vi hade kunnat debattera och att vi skullekunna ha gett den studiesociala utredningen godaingångsvärden.Tyvärr blir det inte någon studiesocial utredningatt tala om. Det blir en enmansutredning där en-mansutredaren har fått både händer och fötter bundnaav direktiv. Tänk vad spännande det hade varit meden parlamentarisk utredning där alla partier, där stu-denter, doktorander och personal från universitet ochhögskolor hade kunnat bidra! De system som vi harskapat har behandlat studenterna som enrestpost. Stol efter stol har byggts upp, men studentenhar alltid hamnat mellan stolarna.Herr talman! Tyvärr kommer vi inte heller dennagång att få möjlighet att sätta oss in i alla problemsom finns kring de sociala skyddsnäten och hur de idet närmaste systematiskt har exkluderat studenterna.Det gäller sjukförsäkringssystemet, bostadsbidragen,föräldraförsäkringen, ja, alla dessa system har oftaskapats med rimliga antaganden om vad de ska om-fatta och vad de inte ska omfatta. Man har tillämpatinkomstbortfallsprincipen, principen om att studie-medel är till för studier och inte för den studiesocialamiljön och så vidare. Varje gång har principen varitrimlig, men sammantaget har dessa system byggtsupp på ett sätt som har lämnat studenten isticket. Studenten har inte inkluderats.Det hade varit väldigt nyttigt för en bred parla-mentarisk grupp att få sätta sig in i en den mångfaldav problem som studenterna möter när de ska försökaatt klara av sina studier, ha små barn och försöka attjobba lite vid sidan av. Vad händer när de blir sjuka?Vad händer om de studenter som är några och trettioår vill skaffa barn? Tyvärr får man inte sätta sig indessa problem, och det tycker jag är tråkigt. Det ärjust denna mångfald av perspektiv som hade behövts.Vi moderater satsar vare sig mer eller mind-re pengar än vad som ingår i den socialdemokratiskabudgeten när det gäller studiemedel för högre utbild-ning. Men det innebär inte att vi tycker att systemet ärbra. Vi hade velat ha denna studiesociala utredningsom hade kunnat titta på helheten. Sedan hade mankunnat ändra på det ena, andra, tredje och fjärde sys-temet så att studenterna hade kunnat inkluderats iframtiden.Anf. 179 ():Herr talman! Att vi har ett fungerande studieme-del är oerhört viktigt om människor ska våga satsa påstudier. Det är väl ingen överdrift att säga att det i dagpå många håll finns ett dåligt förtroende för dagensstudiestödssystem. Det gäller till att börja med hur detfungerar. Vi har fortfarande långa handläggningstideroch sena utbetalningar. Det är inte rätt att en stude-rande ska behöva vänta veckor utöver den utlovadetiden på utbetalningen.Folkpartiet har en lång rad förslag till hur man skaförbättra servicen inom studiestödssystemet. På långsikt måste systemet genomgår radikala förändringar.Vi tror att det skulle gynna studenterna om man öpp-nade för en verklig konkurrens.Ett framtida studiestödssystem ska bygga på attstaten garanterar alla studenter, oberoende av in-komst, en generös studiefinansiering. Staten ska fast-ställa reglerna. Men konkurrerande banker och andrainstitut kan mycket väl tävla om att erbjuda studen-terna så god service som möjligt. För de allra flestastudenter skulle det gå att få sina studie-medel utbetalda över disk mot uppvisande av studie-intyg.Men i väntan på en långsiktig reform kan vi redani dag genomföra en hel del som skulle hjälpa de stu-derande. Ett förslag som har förekommit i debattenfrån olika håll är att låta CSN betala en omvänd straf-favgift när lånen inte betalas ut eller när hand-läggningstiden går utöver rimlig tid. Varför ska CSNkräva höga straffavgifter för påminnelser om man påCSN inte ställer samma krav på sig själv?Förra året genomfördes ett nytt studiestödssystem.Den grundläggande principen att studielån ska betalastillbaka och att samhället och den studerande delar påkostnaderna för studier ställer upp på.Men säger vi att studiestödssystemet hadekunnat utformas mycket bättre.En människas satsning på studier ska ses som eninvestering, inte bara för individen själv utan ocksåför staten. Bidragsdelen, som ligger på ,borde successivt höjas i den takt som samhällseko-nomin medger. Slutmålet för är hälftenbidrag, hälften lån.Det nya studiestödssystemet har gjort det omöjligtatt få dispens för mer än tolv terminers studier. Detinnebär att till exempel en sjuksköterska som villutbilda sig till läkare inte har en chans att få studi-estöd för detta. Därför föreslår att generö-sare dispensregler genomförs för att hindra att enmassa människor tvingas att avbryta sina studier. Föratt finansiera detta föreslår vi också att den studeran-de ska förbinda sig att betala tillbaka ett högre årsbe-lopp.Herr talman! Vi tycker över huvud taget att rege-ringen prioriterar fel när det gäller studiemedel. Nästaår införs ett så kallat rekryteringsbidrag där vissastuderande ska få hela studiemedlet sombidrag. De som under det närmaste året tjänat över enviss summa ska dessutom få en ännu högre summa iform av bidrag. prioritering innebär attalla studerande - vuxenstuderande, studenter ochstuderande med barn - får bättre villkor.Det finns ju inget barntillägg i studiestödssystem-et. Många ensamstående föräldrar - ofta mammor -tvingas i många fall att avbryta sina studier. Vård avsjukt barn kan leda till missade tentor, uteblivna stu-diemedel och förstörd ekonomi. Därför måste heltenkelt studerande föräldrar kunna få högre studieme-del.Redan när det nya systemet genomfördes föreslogFolkpartiet att möjligheten till tilläggslån i förstahand skulle ges till studerande med barn och tillfunktionshindrade. Men regeringen valde att lägga depengarna på studerande som året tidigarehar tjänat mer än . Det tycker vi är felprioritering.Nu har det äntligen tillsatts en studiesocial utred-ning. är mycket kritiskt till att det blev enensamutredare.