prot · GP0963 · 2002-02-05 00:00:00 — Den här debatten är intressant efter-som de flesta politiska partier och andra sedan längeär överens om att staten ska styra skolan i huvudsakgenom uppföljning och utvärdering av hur skolan nårupp till de satta målen. är vi nog alla över-ens om att det har saknats en hel del instru-ment för uppföljningen och utvärderingen. Därför ärden här debatten viktig.Jag har också noterat att skolministern har sagt attkvalitetsarbetet i skolan är viktigt och att man börförstärka utvärderingsarbetet. Därför är jag naturligt-vis också intresserad av om vi kunde få om inte kon-kreta förslag så något resonemang om i vilken rikt-ning skolministern vill förstärka arbetet.Arbetet med uppföljning och utvärdering är vik-tigt bl.a. för likvärdigheten. Skolorna ska kunna seolika ut, men de ska erbjuda en likvärdighet i frågaom kvalitet och i fråga om kunskapsmålen.För elevernas rättssäkerhets skull är det viktigt attbetygen sätts på riktiga och rättvisa grunder. Skolmi-nistern talar om kompetensutveckling för lärare så attde kan sätta likvärdiga betyg. Det är bra. Men jag troratt det går att använda de nationella proven på ett heltannat sätt för att jämföra och ställa dem mot de betygsom sätts. Vi har sett rätt många exempel på att bety-gen på de nationella proven inte stämmer med debetyg som slutligen sätts. För elevernas rättssäkerhetsskull är det viktigt att betygen sätts på så riktiga ochobjektiva grunder som det över huvud taget är möj-ligt. De många avhoppen som tyvärr ökar i gymnasie-skolan tyder på att de betyg som sätts i grundskolaninte har satts på en riktig grund. Vi har många gångersagt att det är inte att vara snäll att ge en elev godkäntsom inte ska ha godkänt. Det är tvärtom att vara väl-digt elak eftersom han eller hon får problem senare iskolgången.Om skolministern har tid att kommentera är jagintresserad av två saker, bl.a. om han vill ha fler na-tionella prov och att de ska ges tidigare i skolan -senast i årskurs 3 - för att kunna hitta de elever sombehöver extra stöd. Jag undrar också om han villanvända de nationella proven mer organiserat för attförbättra likvärdigheten i betygssättningen. Där har viredan ett redskap som man skulle kunna använda.Avslutningsvis tror jag att vi behöver starta endiskussion om att dela upp uppgifter. Vibehöver skilja på den del av som utvecklaroch stimulerar och den del som inspekterar och följerupp. Vi behöver helt enkelt en rejäl statlig skolin-spektion med tydligt definierade uppgifter och tydligauppdrag. Man ska kontrollera betygens likvärdighet,kontrollera att elevernas rätt till stöd följs upp, kon-trollera arbetet med mobbning osv. Det är inte bra näruppgifterna flyter ihop.Tidigare nationella prov, arbete med utvärderingav betyg och en skolinspektion är tre förslag som jagkastar in i debatten.Anf. 18 Utbildningsminister ():Fru talman! har mycket riktigt ob-serverat att jag är väldigt engagerad i frågor kringkvalitetsutvärdering av all offentlig verksamhet ochinte minst inom utbildningens område. Jag har ocksåinspirerats av den process vi har haft inom högsko-lans område, där vi inledde med att ha väldigt skildaåsikter om hur en skärpt kvalitetsutvärdering skullegå till.Jag tycker att den tidigare moderata utbildnings-ministern hade alldeles för svaga ambitioner på detområdet. drev först frågan om ett privatinstitut eller någon typ av stiftelse. När vi lade framvårt förslag om som en oberoendestatlig myndighet som återkommande kvalitetsutvär-derar högskolans utbildningar slutade processen medatt ställde upp på den modellen.Det är egentligen bara som fortfarandeär kvar vid idén om privata stiftelser. Frågan är hurdet ska gå till. Man ska ju också ha möjlighet att tabort examensrätten på högskolans område. Det åter-står för att reda ut.Det innebär att jag inte alls utesluter att det går atthitta sammankopplingar när det gäller hur vi kanfortsätta att utveckla kvalitetsutvärderingen av skolan.Jag ser det som ett väldigt viktigt område. Jag vill atttillsynsverksamheten och utvärderingsverksamhetenska tydliggöras när det gäller roll allmänti samhället. Det är några av dess centrala uppgifter.Ulf frågade om nationella prov i årskurs3. Det som ringer i mina öron är det förslag somFolkpartiet har kopplat till detta. Det ska vara ettnationellt prov för 9-10-åringar, och om de inte kla-rar av provet ska de sorteras ut och få kvarsittningnågot år i skolan. Kamraterna ska gå vidare, men omman inte klarar test blir det i varjeklass. Jag tycker att det är en ytterst obehaglig ut-veckling av skolpolitik. Jag är alldelesövertygad om att förslaget inte har något stöd blandföräldrar.Jag kommer att arbeta engagerat med frågornakring hur vi kan utveckla kvalitetsutvärderingen iskolan. Jag svarar på interpellationen bara några da-gar efter det att jag fick förordnandet att somutbildningsminister också ha ansvar för skolfrågor.Jag svarar på 13 interpellationer . Jag tycker attjag ställer upp på ett fint sätt när det gäller riksdagensberättigade krav på mig. Men det är klart att alla svarinte kommer i dag.Anf. 19 (m):Fru talman! Det är bra att kvalitetsfrågorna enga-gerar ministern. Jag delar däremot inte uppfattningenatt Per var vag eller velig när det gällde kva-litetsfrågor visavi högre utbildning, och jag tyckerinte heller att modellerna var felaktiga. Däremot villjag gärna säga att jag tycker att den socialdemokratis-ka regeringen har skött kvalitetsfrågorna betydligtbättre när det gäller den högre utbildningen än när detgäller skolområdet. Det är stor skillnad mellan hurHögskoleverket och agerar.Jag noterar också att ministern i sitt svar säger atthan vill skärpa roll vad gäller tillsynsar-betet. Det är en av de punkter som Riksrevisionsver-ket har pekat på. Det finns inte, som det finns förandra myndigheter, en lagstadgad roll för Skolverketpå detta område. Det finns inte heller sanktionsmöj-ligheter på skolområdet . Det måste man tittaöver.Jag tycker inte att det är bra när kommuner ellerskolor som får kritik därför att de har gjort fel mereller mindre kan strunta i den kritiken. Man ser som ett slags debattör.När man studerar hur agerar framstårdet som att verket pratar och vill diskutera. Det är enfin sak. Men det finns faktiskt områden där manmåste sätta ned foten och markera sitt myndig-hetsansvar. Jag delar uppfatt-ning att man är för svag på den nationella myndig-hetsnivån inom svenskt skolväsende. Här måste manvara tydligare.Här måste ministern sätta ned foten. Regeringenmåste våga säga ifrån. Man måste se till att myndig-heten agerar mer. Vi måste också i viss utsträckningse över skollagstiftningen om vi ska införa sank-tionsmöjligheter.Det här låter hårt. Det är egentligen en liten del ikvalitetsarbetet, men jag tycker att den är central. Härfinns det en miss. Jag utgår ifrån att det kommerförslag på just detta område.När det gäller utvärdering och kvalitetsarbete mergenerellt vill jag säga att jag tror att man i flera av deanalyser som har gjorts av kvalitetsarbetet kan se attdet är ett problem att har dubbla uppgifter.Man har svårt att hantera att vara regeringens för-längda arm och sköta sina uppgifter på ettoväldigt sätt.Jag tror att det i det decentraliserade skolväsendesom vi har - det spelar ingen roll om det ärfristående skolor eller kommunala skolor - är viktigtatt alla känner att kvalitetsgranskningen och resulta-tuppföljningen är oväldig och står fri. Den ska hellerinte vara fjättrad vid vare sig den ena eller den andrapolitiska riktningen, utan den ska vara kvalitativ i allaavseenden.Jag har svårt att hitta några exempel på andra sättatt göra detta när jag ser mig omkring. Jag kan inteförstå hur det ska gå till. Man måste göra det i en merfristående form. Då måste man titta på myndighets-strukturen på skolområdet. Jag tror att det vore bättreju fortare vi kom fram till det. En sak är säker: Vi kaninte vänta till på att få det tredje benet i de-centraliseringsarbetet att fungera.Om vi vill ha en likvärdig skola för alla barn ihela måste veta att man faktisktagerar i enlighet med de ambitioner som vi slår fasthär, och vi måste kunna följa upp det. Vi måste ocksåkunna göra något för att rätta till problem när de dy-ker upp.Så länge vi inte har verktyg och medel för det ärrisken stor att vi missar det som är poängen med heladen genomgripande reformering av skolväsendet somhar pågått. De politiska partierna har faktiskt varittämligen överens om denna, även om vi har haftmånga debatter och även om diskussionerna har förtspå många olika nivåer.Jag är rätt angelägen om att man skyndar på här.Jag tror att vi annars riskerar att få en backlash närdet gäller skolans utveckling.Anf. 20 ():Fru talman! Jag ska ägna dessa åt attkommentera åsikter om de nationellaproven. Jag tycker att det är tråkigt att kommentar till det jag sade om de nationellaproven är att han associerar till någonting tråkigt. Jagtycker att det är mycket märkligt att om att föreslår att elever ska sorterasut.Jag skulle vilja rekommendera atttitta på de fantastiska resultat som man har nått i ettantal skolor i , som är borgerligt styrt ochdär för övrigt har ansvar för skolfrågorna.Man har haft en försöksverksamhet med 20 skolorsom har arbetat med ett läsutvecklingsschema. Manhar inte nationella men kommunala prov och sättertidigt in hjälp, stöd och extraundervisning för deelever som man upptäcker inte har nått målen ochsom riskerar att komma efter.Det är inte som vill sortera ut elever,. Däremot sorteras elever ut om de gåri en skola där de inte får hjälp och stöd . Det varpå grund av den kopplingen som jag tog upp natio-nella prov. Jag tror att det både för elevernas skulloch för skolan som helhet är väldigt viktigt att vianvänder den typ av utvärderande instrument som denationella proven utgör.Anf. 21 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är tydligt att är pres-sad i den här frågan. Det är ju precis detta som erhuvudtalesman i skolfrågor har sagt, att barn ska genomgå ett prov. Och om de icke kla-rar detta är alternativet kvarsittning till.Jag menar att det är hjälp och stöd som de elever-na ska få - det tror jag också att de allra flesta föräld-rar menar - och det finns en majoritet för det i kam-maren. De ska få hjälp och stöd så att de kan utveck-las och gå mot att nå målen, som är så viktiga för attde ska få ett bra liv ute i samhället. Jag är orolig förvad som händer med de här barnens motivation ochsjälvförtroende när de upptäcker att en strikt folkpar-tistisk regim helt enkelt har instiftat ett system medprov, och kvarsittning om man inte klarar det, somska följas på varje skola och när de ser kompisarna gåvidare. Jag tror inte att inlärning och motivation sti-muleras av ett sådant system.Det är tydligt att inte riktigt vill kän-nas vid detta, men åtminstone den som formulerarFolkpartiets politik för riket har stipulerat att det är sådet ska vara.Jag vill gärna gå vidare när det gäller kvalitetsut-värderingen och roll i tillsynsverksam-heten för att tydliggöra detta. Jag ser det också somväldigt viktigt i förhållande till de nationella målenför skolan. Det handlar om att göra det väldigt tydligtför skolorna att det också följs upp på ett bra sätt.Anf. 22 (m):Fru talman! Jag får väl säga att jag uppfattar ettpositivt svar från ministern, och vi väntar ju på synpunkter på RRV:s rapport. Det finns an-ledning att återkomma till den frågan.Jag utgår från att vi faktiskt kommer att få kon-kreta förslag , även om ministerninte känner sig riktigt varm i kläderna . Det är duk-tigt att svara på så många interpellationer första dagenpå jobbet, höll jag på att säga, men så är det ju inte.Regeringen har ju ett kollektivt ansvar. Ni har arbetatmed de här frågorna på Utbildningsdepartementetunder . Det gör att de inte kan vara heltnya.Jag tolkade i alla fall de intervjusvar som jag hör-de på TV som ett slags nytänkande, att man faktisktvill ha en omdirigering. Det har inte hänt tillräckligtmycket under den socialdemokratiska regeringen pådet här området när det gäller skolpolitiken. Jag varsnäll och gav faktiskt ett lite bättre betyg åt högskole-frågorna i den delen. Då kan man faktiskt hoppas attdet ska smitta av sig när vi nu får nya tag på skolsi-dan.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2001/02:184 om ungtvalAnf. 23 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat statsminis-tern om han är beredd att vidta några åtgärder för attunder valrörelsen stärka allsidigheten i undervisning-en. har även frågat om statsministern ärberedd att vidta några åtgärder för att stärka möjlig-heterna för ungdomsförbunden att nå ut på skolornamed sin politik. Arbetet inom regeringen är så förde-lat att det är jag som ska svara på interpellationen.Kalle tar i sin interpellation upp fråganom det är myndigheters uppgift att på ett direkt sätt,som i fallet med satsning Ungt val 2002,samarbeta med privata intressenter för att påverkaden politiska debatten.Naturligtvis är det inte myndigheters uppgift attpåverka den politiska debatten. Däremot ska myndig-heter underlätta den politiska debatten, så att medbor-garna kan få information, men även t.ex. ge ungdo-mar möjlighet att göra sin röst hörd. Detta är precisvad i samarbete med gör i projektet 2002. Syftet med projek-tet är att öka elevernas engagemang i demokratifrågorinför skolvalet 2002.Projektet val 2002 är ett initiativ av där och endastmedverkar med att sprida information om projektetbl.a. via sina hemsidor. Man stöder alltså inte dettaprojekt med några ekonomiska medel.Kalle påstår även att möjligheten för depolitiska ungdomsförbunden att själva presentera sigoch sin politik minskar i och med att flera skolled-ningar inte kommer att bjuda in ungdomsförbundenpå samma sätt som tidigare utan nöja sig med denturné som Ungt val genomför.Enligt min uppfattning är det viktigt att skolan äröppen och bjuder in politiska partier och andra orga-nisationer i samhället till skolan. I gymnasieskolansläroplan framgår att det är väsentligt att skolan skaparde bästa betingelserna för elevernas utbildning, tän-kande och kunskapsutveckling och därvid tar vara påde kunskaper och erfarenheter som finns i det omgi-vande samhället.I regeringens proposition 2001/02:80 Demokratiför det nya seklet påpekar regeringen att politiskverksamhet och debatt bör främjas i skolan. Det ärangeläget att skolelever ges återkommande möjlig-heter att träffa och diskutera med företrädare för poli-tiska partier och deras ungdomsförbund. Regeringengör i propositionen även bedömningen att Skolverketbör få i uppdrag att undersöka vilka hinder som finnsför politiska partier, ungdomsförbund, folkrörelseroch organisationer att få informera om sin verksam-het i skolan samt att ge exempel på hur sådan verk-samhet kan underlättas.Det är dock viktigt att påpeka att beslut om i vil-ken utsträckning och i vilket sammanhang olika or-ganisationer eller politiska partier ska bjudas in ellerfå tillträde till skolan är något som den enskildakommunen eller skolan själv bestämmer över. Dettahänger ihop med det decentraliserade styrsystem avskolan som vi har . Det är kommunerna och denenskilda skolan som avgör hur verksamheten i skolanska utformas och organiseras för att eleverna ska nåmålen i läroplanerna. De politiska partierna har dockmöjlighet att genom sina representanter påverkakommunfullmäktige som kan besluta om att i kom-munens skolplan framhålla skolans öppenhet gente-mot det övriga samhället. Exempel på detta kan varade politiska ungdomsförbundens möjligheter att sam-arbeta med skolan.I skolans uppdrag ingår att aktivt arbeta för att be-vara och utveckla vår demokrati, och detta är frågorsom regeringen prioriterar mycket högt. Det är motden bakgrunden i högsta grad önskvärt att elevernages tillfälle att få kontakt med politiska ungdomsför-bund och andra organisationer som har stor betydelseför vår demokrati. Jag vill dock avvakta Skolverketsrapport innan jag tar ställning till eventuella åtgärderför att stärka de politiska ungdomsförbunden ochandra organisationers möjligheter att verka i skolan.Anf. 24 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Det är något,men inte helt, lugnande. Möjligen kan vi reda ut yt-terligare några saker i den här diskussionen.Först skulle jag vilja ifrågasätta den uppdelningsom ministern gör mellan å ena sidan Skolval 2002och å andra sidan Ungt val. Skolval skulle då varaInternetvalet och en allmän satsning på demokratien-gagemang i skolan medan Ungt val skulle vara detsom självt driver med viss hjälp, egentli-gen bara med informationsspridning, från såväl Ung-domsstyrelsen som Skolverket.I den valbilaga som har gjort kallar juAftonbladet självt det här Internetvalet för just "ungtval", så jag tror faktiskt inte att en åtskillnad mellande här två sakerna låter sig göras. Hade man velat haen sådan åtskillnad hade man nog gjort bäst i att inteblanda in alls. Man skulle då låta privataintressenter sköta sina egna politiska uppgifter.Min kritik är egentligen tredelad, vilket framgårav min interpellation.Det första rör principen: Bör myndigheter överhuvud taget försöka påverka den politiska debatten?Det gäller i det här sammanhanget såväl som i mångaandra.När en av ambassadörerna för Ungt val säger vill prägla valrörelsen sker det alltså med legiti-mitet från och . Jagtycker att det är olyckligt. Jag vill gärna höra minis-terns uppfattning på den punkten.När det gäller innehållet i det material som ärframtaget har jag också kritik. Det framställs ju somatt ungdomar har vissa åsikter. Jag tror inte att det ärså. Jag tror snarare att ungdomar har en mängd olikaåsikter. Det tror jag egentligen att vi är överens om.Här skulle vi väl knappast tala om att politiker harvissa åsikter eller att 45-åringar har en del åsikter sominte delas av andra grupper osv. Det handlar förståsom att man snarare har olika åsikter utifrån sina klas-sintressen, sina könsintressen och andra förutsätt-ningar som man har i livet.Det handlar också om det sätt som politik presen-teras på. Det är ett slags rutnätspolitik, om man såvill, där man mycket kortfattat får svara på ett antalfrågor. Det kan fylla sin funktion ibland, men väldigtofta vill man ju föra längre resonemang, ideologiskaresonemang. Och ungdomar, om man nu kan uttalasig så generellt, efterlyser i alla fall ibland detta. Såäven när det gäller innehållet har jag en kritik som jagundrar om ministern är beredd att säga någonting om.Det tredje handlar om konsekvenserna. Det är fråndem som mina frågor härrör. Vi har fått rapporter frånskolor som säger att man inte vill ta emot ungdoms-förbunden därför att Ungt val kommer att genomföraen turné som man i stället hellre ser. Då ska Ungt vali form av uttala sig om vad ungdomartycker och dessutom om vad partier och ungdomsför-bund tycker, därför att de har ju fått svara i rutnäts-form på vissa frågor.Det här kan väl ändå inte vara i enlighet med hurministern ser på att en demokratisk debatt ska gå till.Därför skulle jag vilja höra om vi inte kan få ett tyd-ligt svar om att huvudlinjen i årets valrörelse på lan-dets skolor inte ska drivas av , inte avUngdomsstyrelsen, inte av Ungt val utan av de poli-tiska ungdomsförbunden och partierna.Vi har också redan fått höra att man på sina hållvill att debatter mellan ungdomsförbunden, de gångerdessa bjuds in, ska utgå från det här materialet. Därhar vi ytterligare ett exempel på att konsekvensernaav den här satsningen faktiskt innebär att man, somambassadören för Ungt val säger, är med och präglarvalrörelsen. Anser ministern att det är myndighetersuppgift?Anf. 25 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag menar att det är en väsentlig upp-gift för hela samhället att bidra till att engagera ung-domar i politik och politiska frågeställningar. Det ärviktigt för hela vår demokratis vitalitet att ungdomarkommer i rejäl närkontakt med viktiga, intresseväck-ande politiska frågeställningar. Det måste göras påmånga olika sätt - naturligtvis i den ordinarie under-visningen, men också i kontakt med politiska ung-domsförbund, folkrörelser och olika typer av organi-sationer - för att man ska kunna föra just de fördju-pande resonemang som pekar på somså nödvändiga.Jag tror inte att rutnät är ett verksamt verktyg molallena när det gäller att stimulera ungdomars intresse.Men jag tror inte heller att det är ellerregeringens uppgift att exakt reglera hur sådant härska gå till. Det behövs en flora av åtgärder. Jag harvarit tydlig när det gäller min syn: spelar en viktig roll i att stimulera detta. Deär en viktig del av vår demokrati som jag menar inte kan bortse ifrån. Men jag välkomnar ocksåandra engagemang, från andra delar av vårt samhälle,som riktar sig till ungdomar med ett ärligt syfte attstimulera den politiska debatten. Däremot är jag inteberedd att gå in och recensera vad var och en av dessaaktörer väljer för metoder. Det får vi föra en merallmän diskussion om.Det är klart att myndigheterna ska värna sin integ-ritet och sitt oberoende. De får inte delta i en verk-samhet som syftar till att politiskt styra ungdomarsvärderingar på det sätt som risken skulle kunna bliom man inte hade en sådan integritet och ett sådantoberoende. Min bedömning är att man inte gör det.Jag ser fram emot att detta arbete nu fortsätter -med ungdomsförbund, med folkrörelser och medolika typer av privata och ideella initiativ - så att vinu får en intensiv period ute på våra skolor där mandiskuterar väsentliga politiska frågeställningar.Anf. 26 ():Fru talman! Jag är helt enig om att vi på en mängdolika sätt behöver bidra till att engagera ungdomar,och alla andra, i den politiska valrörelsen - och iandra politiska sammanhang också. Utbildningsmi-nistern nämner många sådana satsningar som jagtycker är alldeles utmärkta. Där är vi helt ense.Sedan får jag höra att det inte är upp-gift att definiera hur man ska vända sig till skolung-domar. Nej, min invändning, det som interpellationenhandlar om, är ju att staten på nationell nivå varkenmed majoritetsbeslut i den här kammaren eller genomsina myndigheter ska påverka och försöka tala omvad som är viktiga frågor inför valrörelsen. I en plu-ralistisk flerpartidemokrati är det de demokratiskapartierna som formulerar sina visioner och presente-rar sina idéer om hur de skulle vilja förändra ochförbättra samhället. Det är därför det är så oerhörtkänsligt när en myndighet ger legitimitet åt en vissproblemformulering.Jag säger inte att det här är det värsta exempel vihar sett. Det finns många andra platser i världen ihistorien där man mycket mer tydligt har försökt styravad ungdomar ska lära sig. Det här är inte i närhetenav detta. Men jag tror att vi redan här bör ha en kri-tisk diskussion runt vad som är myndigheters uppgift.Jag tror mer på att vi ska vara försiktiga än på att viska släppa lös mycket.Detta gäller inte i allmänhet för politisk debatt.Där ska det vara precis tvärtom. Där ska många olikaåsikter komma fram och blandas så att allsidighetenblir stor. Men när det gäller myndigheter och statensagerande som statsmakt tycker jag att vi ska varaoerhört känsliga för att man på något sätt kan anklagastaten för att vilja styra och påverka.Jag är inte ensam om den här kritiken. Det här ärnågonting som flera av ungdomsförbunden själva harlyft fram. Det är inte heller partipolitiserat så att detär Vänstern som tycker att det är skulle vara fel. Ävenföreträdare för , m.fl. har varit kri-tiska. I en artikel i tidningen ,passande nog, säger en företrädare för : Det är inte så här politik och demo-krati fungerar. Det, menar jag, är en alldeles riktigbeskrivning. Man kan inte i rutnät fånga ett partisideologi. Man kan inte från statens sida definiera vadsom är viktiga frågor för ungdomar.Den här undersökningen är gjord så att man harhaft ett antal kvalitativa intervjuer med fokusgrupper.Därefter har man frågat 1 000 ungdomar, varav 730har svarat, på vilket sätt de vill rangordna de tioframtagna frågorna. Här finns det förstås oerhördasvagheter. Det gäller både hur stort urvalet är ochockså vad man hade möjlighet att svara i den sista,kvantitativa delen av undersökningen.