prot · GQ0933 · 2002-12-10 00:00:00 — Det betyder att de gör en ganskakraftig nedskärning av bidragen till FN-systemet, tillde internationella finansieringsinstitutionerna - vilketär ganska anmärkningsvärt för att komma från Mode-raterna - och en del andra multilaterala verksamheter.De tar bort två tredjedelar av stödet till , trots har all anledning att fortsätta med biståndet iAsien med tanke på miljöfrågorna och hiv/aids. Jagskulle kunna nämna fler exempel.I tar de också bort två tredjedelar avstödet, så där blir det inte mycket kvar. Man ska varamedveten om att detta blir konsekvenserna av en såpass kraftig neddragning som den som Moderaternagör.Folkpartiet har ett särskilt yttrande. De pekar påurvalskriterierna för Sida. Där kan jag säga att det hargjorts en översyn av urvalskriterierna för enskildaorganisationer som kan bli ramorganisationer, ochsom en följd av den översynen kommer det att blimöjligt att släppa fram nya ramorganisationer - i allafall så långt jag är informerad.Jag vill också peka på att vi satsar ganska mycketpå enskilda organisationer. Dels satsar vi lite merpengar direkt till dem , och vi har också ett institutsom öppnas i . Det är också så att densamlade insatsen till enskilda organisationer är väl-digt stor. I närmar den sig 2 miljarder efter-som de ju får bidrag också från demokratistödet ochdet humanitära stödet. Dessutom har vi den interna-tionella satsningen på enskilda organisationer, vilketgör att stödet ligger på över 3 miljarder av de samladeinsatserna.Kristdemokraterna har ett särskilt yttrande. Jagvill bara peka på en sak och det gäller en internatio-nell konferens där man efterfrågar en diskussion omden transnationella brottsligheten på . Där villjag säga att en sådan konferens, som tog upp justdessa frågor hölls i . Därgjordes också ett uttalande. På den punkten har derasönskan alltså blivit villfard.På grund av att jag överskridit min talartid mednästan , och talmannen borde ha avbrutit mig förlänge sedan, tänker jag sluta här.Anf. 116 () replik:Fru talman! Det är riktigt att det nu händer mycketi diskussionen om inriktningen och utformningen avbiståndet, och det är väldigt bra. Jag ska heller inte gåpå djupet med anledning av ,utan där får vi chansen att återkomma.Det är intressant att notera att sä-ger att vi kan använda i stort sett samma målsom . Det visar att vi inte har kommitsärskilt långt ännu - tyvärr. Och om vi inte lyckaslösa en av de svåra frågor som jag tog upp, nämligenhiv/aids, då är vi inte på väg åt rätt håll. Då kommervi i stället att vända åt andra hållet, och det är mycketallvarligt.Jag håller naturligtvis med om att det är viktigt attvillkora biståndet med demokrati, mänskliga fri- ochrättigheter, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och ut-veckling och hållbar utveckling ur miljösynpunkt.Egentligen begärde jag ordet av två anledningar.Den ena gäller den dåliga samordningen inom FN.Tänker regeringen jobba för att öka samordningenoch därmed effektiviteten?Den andra gäller målet om en procent. Hur var detegentligen med målet om en procent, och var det såatt ni förhindrade att öka det ytterligare?Jag säger detta med tanke på att den mening somtillkom i utskottets betänkande inte har så stor bety-delse, om jag förstod rätt, och att vi kan haen sådan kringgärdande skrivning i vilket beslut somhelst.Anf. 117 () replik:Fru talman! När det gäller detta med att vi harsamma mål som är det naturligtvisintressant att konstatera att framför allt vi socialde-mokrater var ganska framsynta om vilket träget ar-bete som krävdes. Jag vet inte hur de andra partiernadeltog 1962 så där får jag reservera mig. Vi har lyck-ats behålla ett mål under så många år.Samtidigt har naturligtvis rätt i attdet är beklämmande att vi ännu tycker attmålet har precis samma aktualitet. Det ger en känslaav att vi inte har kommit så långt. Jag måste väl varaärlig och säga att det ligger mycket i det, samtidigtsom här har talat för att vi har gjort enhel del insatser. Jag vill inte säga emot dem, även omde kanske tog i lite.Vi måste konstatera att ovanligt mycketåterstår att göra, och det går ovanligt trögt framför allti . Det känns ändå som om vi nu är inne i ettmer analytiskt skede där vi försöker ta tag i det helaoch se på vilket sätt vi kan ändra oss och bli bättre. Vilyfter nu in helhetsperspektivet när det gäller helautvecklingen, inte bara biståndet.Beträffande samordningen i FN är det väl bara attsvara ja, det finns anledning att jobba vida-re med det. Vi har organisationen , som arbetarmed samordningen, men det är ställt utom allt tvivelatt det behöver vidareutvecklas.Sedan gällde det frågan om att nå enprocentsmå-let, som vi satte upp. Det samarbete som finns mellande tre partierna gör att vi nu hamnar på plus200 miljoner. Det är jättebra, och jag vill ge demcredit för det.Vår gemensamma avsikt är att vi under mandatpe-rioden ska nå enprocentsmålet. Det är inget konstigtmed det. Vi är överens i , med undantag avModeraterna, om att vi skakomma dit.Anf. 118 () replik:Fru talman! Det sista som sade isin replik som svar till mig var att vi ska nå måletunder mandatperioden. Det är alltså en positionsför-ändring i förhållande till regeringen. I propositionenskriver regeringen att den ska fatta beslut om måletunder mandatperioden, om jag förstår det hela rätt.Det är förstås positivt. Men det är skillnad mellan attfatta ett beslut om att nå ett enprocentsmål undermandatperioden och att faktiskt nå målet undermandatperioden.Jag vill också säga att jag tror mig veta att vi varframsynta 1962 när vi tog beslutet. Jag var själv medi ungdomsförbundet då och drev egen biståndsverk-samhet i . Mot den bakgrunden är det bekläm-mande att se att vi inte har kommit längre. Det ärmöjligt att vi har varit för stelbenta i att utvecklatankarna kring biståndet. Det är ju inte bara fråga ompengar utan också om inriktning och sätt på vilket vigör det. Vi får försöka bli bättre på detta i fortsätt-ningen då vi har tagit beslutet om Globkom.Anf. 119 () replik:Fru talman! Jag har bara anledning att svara pådetta med enprocentsmålet. Det har funnits mångaolika formuleringar här under resans gång om hur viuttrycker oss just när det gäller enprocentsmålet. Detsom betänkandet grundar sig på är den budgetöver-enskommelse som är gjord mellan s, v och mp. Ochden budgetöverenskommelsen har slutat med att viska nå målet under mandatperioden.Sedan finns det hängslen eller livrem eller vadman vill kalla det. I en bisats sägs: "Om det statsfi-nansiella läget så tillåter". Den formuleringen kan stådär om den vill. skulle vi kunna belastahela propositionen med en sådan skrivning, om manlade till den på varje punkt där någon insats föresla-gits.Jag vet inte varför det står på just detta område.Förmodligen vill man göra en markering eftersom detrör sig om oerhört mycket pengar. Men det finnsandra satsningar i budgeten som rör sig om miljard-belopp som lika väl skulle kunna ha den bisatsen dådetta gäller generellt.Agne får tro mig på orden att det är våravsikt att arbeta för det. Vår förhoppning är att viockså ska kunna förverkliga det.Anf. 120 () re-plik:Fru talman! Först vill jag säga att jag avslutademitt anförande med att nämna den konferens somhade ägt rum i och sade att Kristdemokrater-na välkomnade det.Jag har en fråga till om just de sexdelmål som har legat till grund för biståndet och or-ganisationers möjligheter att söka bidrag. Det som jaghar mött från olika organisationer är det bekymmerman upplever med att regeringen nedprioriterar justområdet hälsa.Där skulle jag vilja höra vad haratt säga. Jag har märkt att enskilda organisationer oftagör sina ansökningar utifrån de delmål som regering-en ger.Anf. 121 () replik:Fru talman! Ett enkelt svar skulle kunna vara attdet inte finns något delmål för hälsa. Jag tror inte attdet är ett särskilt seriöst svar. Men det är faktiskt såatt det inte gör det. Delmålen är resurstillväxt, eko-nomisk och social utjämning, ekonomiskt och poli-tiskt oberoende, demokratisk samhällsutveckling,hushållning med naturresurser och miljö samt jäm-ställdhet.Jag känner inte riktigt igen mig i beskrivningen.Det talas i propositionen också om att vi behöverfortsatt prioritera hälsosituationen på grund avhiv/aids och de andra sjukdomarna. Vi är i en sådansituation att vi har så oerhört mycket kvar att göra pådet området att det är inte rimligt att skjuta undan detbiståndet. Jag kommer inte ihåg exakt på vilken sidajag läste det, men så är det.Sida har genomfört en stor kampanj på hälsosek-torn under detta år och har gjort en stor prioritering avdet. Om organisationerna har mött svårigheter påområdet borde det bottna i att de i konkurrens medandra projekt inte har stått sig och haft tillräckligt braförslag. Att det skulle vara en nedprioritering av hälsakänner inte jag igen.Anf. 122 () re-plik:Fru talman! Det har framkommit från bland annatolika biståndsprojekt i att man upplever attregeringen nedprioriterar just hälsa och sjukvårdsin-satser. Vi vet att i en del länder upptas avsjuksängarna av människor med hiv/aids. Det behövsett särskilt stöd till människor med övriga sjukdomar.Det har också framkommit att man nu vill låta ut-vecklingsländerna överta sjukhus och sjukvård i enalltför snabb takt. Det är från deras sida sett också ettsätt som nedprioriterar hälsan. Är det någon-ting som kanske känner igen?Anf. 123 () replik:Fru talman! Nej, jag har inte där jag har rest möttåsikter att det är en direkt nedprioritering av de områ-dena till exempel till förmån för området hiv/aids,som i och för sig också är en hälsofråga, eller någotannat område. Det har jag faktiskt inte mött.Eftersom jag sitter i kan det passabra att jag tar med mig åsikt ochpå lämpligt sätt kontrollerar den. Det är vad jag kansvara . 124 () re-plik:Fru talman! Om här i kammarenkan gå i god för att vi kommer att uppnå enprocents-målet är jag mer än glad omdet kommer att uppfyllas. Men ofta under s-regeringars tid har det målet kompromissats bort.De enda två gånger i svensk historia då vi haruppnått enprocentsmålet har varit under borgerligaregeringar. Det var under folkpartiregeringen underslutet av och senast 1991-1994.Jag vill återgå till frågan om homosexuellas rät-tigheter på ett internationellt plan. Till skillnad frånKristdemokraterna är parti Social-demokraterna något mer profilerade i dessa tolerans-och öppenhetsfrågor. Bland annat har statsråden och haft väldigt hög profil iinternationella sammanhang.Därför vill jag återigen fråga varförni inte har ställt er bakom den motion som handlarom att skapa en internationell konvention inom FN:sramar för att homosexuella, bisexuella och transper-soner inte ska trakasseras.I dag finns inget internationellt regelverk som tarhand om just de oerhörda brott mot mänskliga rättig-heterna som sker mot dessa individer. Människormördas i många länder och utsätts för piskrapp ochtortyr bara för att de råkar älska en person av sammakön.Jag undrar nu vad socialdemokraterna ska ha förprofil på det området och varför ni inte har kunnatställa er bakom detta. Det är inte någon fråga somkostar några större pengar, som sade tidi-gare. Det handlar om en principfråga.Anf. 125 () replik:Fru talman! I de texter som vi har i vårt betänka-de, och som jag antar att också stårbakom och har läst, finns ingenting om några insatseri form av internationella konventioner eller liknande.Det handlar om att man vill skriva in i Sidas regle-ringsbrev att Sida i det bilaterala arbetet ska upp-märksamma frågan och driva den. Det är vad som ståri sammanfattningen i betänkandet.Vi kan diskutera den andra frågan. Om vi först tarfrågan om regleringsbrev är det en teknisk fråga hurman ska skriva ned ett budskap. Jag har inte ens tagitreda på huruvida kan föreskriva någonting ien handling som regeringen har beslutsrätt över. Jagär inte säker på att man kan göra det, men kan kanskeuttrycka en åsikt.Vad vi säger är att vi vill lämna formen för atttrycka på till regeringen. Vi säger att vi tar för givetatt regeringen är beredd att driva frågan. Det är fak-tiskt vad som står i betänkandet. Vi tycker inte att detär nödvändigt att man formulerar sig att detta ska skejust i formen regleringsbrev.Jag sitter som jag tidigare sade i Sidas styrelse.Jag ska ta med mig detta och kontrollera det närmarei Sida. Jag tror säkert att ni har rätt i att vi behövergöra med på detta område. Jag tvivlar inte ett ögon-blick på det och att det behöver uppmärksammas mer.Vår möjlighet är säkerligen att uppmärksammadet inom ramen för det bilaterala arbetet. När detgäller internationella konventioner och det området ärdörren inte stängt men knappast öppen. Det är utom-ordentligt svårt.Detta är inte någon ny fråga. Vi har talat om justinternationella konventioner tidigare i utskottet. Detär mycket svårt att ta sig fram den vägen på grund avatt motståndet är så stort. Det är konsensusbeslut. Viska alla vara överens om vi ska kunna fatta beslut idessa frågor i internationella konventioner.Sverige försöker att ta upp dessa frågor på det sättsom gör det möjligt att komma längre framåt. Menjag har inte några stora förhoppningar om snabbaresultat just när det gäller internationella konventio-ner. Däremot är jag betydligt mer optimistisk att Sidaskulle kunna arbeta med detta i det bilaterala arbetet.Där har vi större möjligheter att driva på själva.Anf. 126 () re-plik:Fru talman! Jag tror att många partier i delar uppfattningen att vi ska ha en väldigthög profil i internationella sammanhang för att lyftafram alla brott mot mänskliga rättigheter som skeroavsett om de sker på grund av kön, sexuell läggning,könsidentitet, hudfärg eller vad det nu kan röra sigom. Men då måste man också vara tydlig.När man i Sidas direktiv, mål och planer lyfterfram förtryck mot andra grupper, kvinnor och andra,är det ganska märkligt att en grupp som utsätts för ettmassivt förtryck i världen inte finns med. Det tyckerjag är väldigt märkligt. bör där profilera sigstarkare också i det egna biståndet.På samma sätt som vi ska ställa hårda krav påkvinnors rättigheter vid könsstympning, kampen förfri abort och annat måste vi också kunna ställa kravpå mottagarländerna när det gäller homosexuellasrättigheter och möjligheter att bli accepterade som deär.Det är med stor glädje jag hoppas att kan ta med sig detta till Sida och inte minst tillden svenska regeringen.Anf. 127 () replik:Fru talman! Jag tycker inte att det är så konstigtatt inte i någon text har hittat att manuttryckligen talat om HBT-gruppen, om hon hargranskat alla texter. Det är inte så väldigt mycket attbråka om. Det är en bra sak som vi behöver slåss för.Om det ska stå i Sidas regleringsbrev eller inte är enganska sekundär fråga.Det viktiga är att vi behöver driva dessa frågorframför allt bilateralt i de länder där vi över huvudtaget kan komma fram. Det är inte så många. Vi skanaturligtvis lyfta dem i de internationella samman-hangen på ett klokt sätt. Vi ska inte göra det demon-strativt, för då går man i väggen. Vi ska i stället för-söka att lirka oss fram så att vi når resultat.En resultatinriktad internationell diplomati är vadvi behöver på detta område. Men vi är helt eniga omvikten av att skydda dessa personer. Vi kan inte ute-stänga någon grupp och inte heller denna. har denblivit väldigt fokuserad i den svenska debatten, ochdet är mycket bra. Det har man kanske inte gjort likamycket i andra länder.Det är ingen tvekan om att det är en viktig gruppoch att vi självklart ska värna om dess rättigheter.Anf. 128 ():Fru talman! Jag vill först klarlägga att jag natur-ligtvis står bakom anförande ochrepliker för utskottets majoritet när det gäller betän-kandet Internationellt bistånd. Jag vill bidra mednågra reflexioner och ställningstaganden som jagtycker det är viktigt att i slutet av terminen få delgekammaren.I går kanske en del av er var med när priset RightLivelyhood, som också kallas för det alternativa No-belpriset, delades ut här i . Att det bland devärdiga pristagarna också fanns burundier förpliktigarmig att här ta upp vad vi på en punkt konkretkan göra för att stödja fredsprocessen och bättre följaupp det svenska biståndet i . Jag väntar på ettpositivt besked om att ska återbesätta konto-ret i . Sida har aviserat ett beslut när detgäller en utsänd och att ärendet skulle kunna avgörashär före jul.Det första illa underbyggda och dåligt förankradebeslutet att dra in tjänsten har jag kritiserat tidigare,både internt och från denna talarstol. Jag kommer attupprepa det igen tills tjänsten är återbesatt. Beslutetkan rättas till, och det bör göras utan något onödigtdröjsmål. Jag villbetona att jag naturligtvis haft en dialog i frågornamed ambassaden där.Jag tror att många delar min uppfattning att detfattas en pusselbit i det regionala arbetet. Vi har ettbra fungerande kontor i . Vi har en bra am-bassad i . Det fungerar bra i . Men denhär pusselbiten behövs i en region där konflikternaoch de olika politiska situationerna går in i varandraoch det spelar stor roll vad man gör i det ena landetför att utvecklingen ska gå framåt eller bakåt i nästaland. Därför behövs tjänsten. Det tycker jag är enrimlig begäran från denna talarstol.Fru talman! Flera här har talat om aids. Jag villockså poängtera att aids skapar fattigdom. Fattigdomi sin tur bidrar naturligtvis också till att öka antaletpersoner som drabbas av hiv/aids. Det är uppenbartatt vi i kampen mot fattigdom måste lyfta fram sexu-ell och reproduktiv hälsa och rättigheter.Frågor om sexualitet, barnafödande, hiv/aids ochhälsa har en central plats i biståndet, men det finnsmycket mer att göra. Det handlar mycket om att byg-ga upp kunskap hos den personal som vi har till vårtförfogande och att bygga upp kunskap i de berördaländerna. Frågorna bedöms ju ofta som känsliga ochriskerar bara av detta skäl att försummas i samtalmellan politiker, tjänstemän och biståndsarbetare.Dessa frågor är också nära sammankopplade medkvinnors respektive mäns villkor. Patriarkala struktu-rer motarbetar jämställdhetsarbetet världen runt. Detgör att det blir svårare att framgångsrikt driva påkampen mot hiv/aids.Jag har besökt med kolleger frånriksdagen. Jag har också besökt där jag del-tog i en konferens arrangerad av Awepa. I Lusakadeltog parlamentariker från , ochZimbabwe och jag från . Jag kan ge någrareflexioner kring några frågor som har kommit upphär . Vi har talat om NEPAD. Det somslog mig när jag var i var att vi här i kamma-ren nog vet mycket mer om NEPAD än vad parla-mentarikerna i de berörda länderna vet. Det är oerhörtviktigt att vi hjälps åt och för en diskussion kringNEPAD när vi träffar parlamentariker. verkar detmer som om presidenter för en diskussion med före-trädare för västvärlden medan NEPAD ännu inte ärförankrat i de olika länderna, förutom kanske i Sydaf-rika där det görs ett aktivt arbete.När man talar om hiv/aids vill jag trycka på hurviktigt det är att börja tala öppet om frågorna. Manhar ofta över huvud taget inte brutit tystnaden, vilketman måste göra för att kunna mobilisera finanser föratt bekämpa hiv/aids. Vi hade väldigt svårt att nåvarandra i diskussionen. Jag tror att det är viktigt attvi har några månader kvar tills vi ska behandla detbetänkande som kommer utifrån Globkom. Vi måstefundera på vilka strukturer vi ska ha för det parla-mentariska samarbetet så vi inte pratar förbi varandrasom jag kände lite i . Vi ska kanske ha en mersamlad syn på den parlamentariska plattformen ochvad vi ibland kan göra med mycket enkla medel föratt bidra till att skapa en ökad livsmedelssäkerhet ochför att arbeta mot hiv/aids.Jag ska också säga något annat utifrån mina besöki . Jag tycker att svenskt bistånd varken ska gådirekt eller indirekt till samarbete med parlamentet iZimbabwe. Vi vet att talmannen i är före-mål för EU:s sanktioner. Vi vet också att alltmerkommer när det gäller hans eget deltagandeoch ansvar för det som en gång hände i Matabeteland.När jag säger att jag inte vill att vi ska ha biståndsom går till parlamentet menar jag naturligtvis inte attvi ska exkludera några diskussioner med enskildaparlamentariker. Tvärtom tror jag att det nu är vikti-gare än någonsin att ha en dialog med Zimbabwesparlamentariker. Men jag tror att vi behöver se överde former som samarbetet har. Så länge talmannnenEmmerson Mnagagwa står på EU:s sanktionslista ochinte gjorts ansvarig för det som han har ett ansvar föroch som hände i Matabeteland känns det väldigt svårtför mig att stödja ett biståndssamarbete med parla-mentet.Jag ska också säga något positivt. I be-sökte kollegerna och jag ett projekt som bedri-ver med sin systerorganisation i . Det vändersig framför allt till unga män och syftar till att påver-ka attityder för att få ett gemensamt ansvarstagande.Projektet arbetar med en helhetssyn. Hälsopersonal,lärare, beslutsfattare, kyrkliga ledare och föräldrar ärmed i projektet. Projektet har finansierats med medelfrån , och det kommer att av-slutas om inte någon ny finansiering kan hittas. Detgav ett bra intryck på oss under besöket. De unga ficken möjlighet att få den kunskap som de behöver föratt kunna skydda sig mot hiv/aids. Vårt besök varkort, men finns en utvärdering som mer än välbekräftar våra positiva intryck. Det är viktigt att ha degoda exemplen klara för sig när man ska arbeta medbistånd på detta område.Fru talman! Jag vill ta upp en annan sak som ock-så har berörts i kammaren. Det är könsstympning. Vihar talat om könsstympning . hari dag en väldigt tydlig lagstiftning. Det finns mångaländer som också har en tydlig lagstiftning men sompå grund av en lång historisk tradition med köns-stympning inte har kommit lika långt när det gäller attbekämpa dess förekomst.Vi talar ofta om barnens situation, om de ungakvinnornas situation och om den vuxna kvinna somkanske utsätts för ett socialt tryck för att genomgåkönsstympning. Men det finns en grupp kvinnor somvi inte har inkluderat i arbetet och som vi tyvärrmåste börja diskutera om vi ska ha en heltäckandepolitik på området och på bästa sätt kunna jobbaförebyggande. Vi tar inte med de döda kvinnorna. Detförekommer att man könsstympar döda kvinnor - jagskulle kalla det likskändning. Om man som kvinnahar kunnat undgå övergreppet under hela sin livstidkommer man kanske inte undan den dag man har gåttbort. Vi måste börja våga tala om denna fråga, om attkunna skydda den avlidna kvinnans kropp.I besökte vi ett sjukhus dit unga kvinnorkommer som skadats allvarligt av komplicerade för-lossningar. Förlossningarna är komplicerade på grundav att flickorna är för unga och för späda för att födabarn. De får fistlar som leder till skador som i sin turleder till att flickorna överges eller får ett oerhörtsvårt liv. På sjukhuset i kan de opere-ras och få möjlighet till ett någorlunda normalt livigen. Ett liknande sjukhus finns i läkare från olika länder i har besöktsjukhuset i och lärts upp där. En annanfråga som vi tidigare tagit upp i kammaren är dry sexoch kopplingen till den ökade smittrisken när detgäller hiv/aids.Varför tar jag upp könsstympning, dry sex ochhiv/aids? Jo, därför att de ofta är symtom på ett väl-digt ojämställt samhälle. Det är resultatet av att maninte kommit längre när det gäller att förändra villko-ren för kvinnor. Det visar på att vi måste ha männenmed oss i arbetet. En av de kvinnliga parlamentari-kerna som jag mötte i sade: Vi kvinnor är medvetna om hur viktigt det är med jämställdhe-ten för att bekämpa hiv/aids, könsstympning ochandra övergrepp som drabbar kvinnor, men männenkommer inte på konferenserna. De kommer inte ochblir sällan inbjudna till de diskussioner som handlarom jämställdhet. Det tror jag vi kan se, fast i mycketmindre skala, i många olika länder.Ett annat område som jag tror man måste fokuserapå är att ge kvinnojourerna större möjlighet att jobbatillsammans med kvinnojourer i våra samarbetslän-der. Med detta hjälper man enskilda kvinnor, menman bygger i de berörda länderna, på sam-ma sätt som vi har gjort här i , upp en kunskapom mäns våld mot kvinnor.