prot · GQ0931 · 2002-12-06 00:00:00 — Då närmarman sig nästan kirurgiska ingrepp med de infektions-risker som kan komma av detta. Därför tycker jag attdet är hög tid att samhället tittar lite närmare på vaddet egentligen är som håller på att hända. Risken är juatt unga människor luras att göra saker som de senarei livet kommer att få ångra mycket djupt. Samhällethar ett ansvar att försöka undvika det.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på interpellation 2002/03:47 om utri-kesfödda och folkhälsanAnf. 86 Statsrådet ():Herr talman! har frågat om jag avseratt vidta några åtgärder för att förbättra folkhälsanbland utrikesfödda svenskar samt för att förbättra densverigefinska minoritetens hälsa.Sverige är ett land med stor etnisk och kultu-rell mångfald. Omkring 1,8 miljoner personer somlever i har helt eller delvis utländsk bak-grund. Gruppen sverigefinnar beräknas uppgå tillca 450 000.Flera studier har visat att personer som har in-vandrat till har sämre hälsa än genomsnitts-befolkningen i . Senast uppmärksammadesdetta i en studie av . Sammasak konstaterar regeringen i en skrivelse, Integra-tionspolitik för 2000-talet (skr. 2001/02:129), somlades fram för . Flera av dessastudier visar att många sverigefinnar lider av ohälsa.Det finns flera faktorer som förklarar de omfat-tande hälsoskillnaderna mellan olika etniska grupper.En viktig faktor är den diskriminering som mångaetniska grupper utsätts för i . Därutöver spelarlevnadsvanor in samt erfarenheterna som har legat tillgrund för själva migrationen. För flyktingar är orsa-ken till migrationen ofta traumatiska upplevelser isamband med krig, konflikter, förföljelse och tortyr.Även deras tidigare förhållanden i hemlandet påver-kar invandrares hälsa.Regeringen har på olika sätt uppmärksammat deoacceptabla skillnaderna i hälsa som bottnar i etnisktillhörighet. I regeringens proposition om narkotika,som lades fram för ,föreslår regeringen bland annat ett ökat fokus påsambanden mellan narkotikamissbruk och etnicitet. nationella handlingsplanen för utvecklingen avhälso- och sjukvården sägs att hälso- och sjukvårdenpå ett bättre sätt bör kunna möta den ökande etniskaoch kulturella mångfalden bland patienterna och istörre utsträckning beakta integrationsperspektivet iutvecklingen av hälso- och sjukvården. I regeringensskrivelse om äldrepolitik, som ska läggas fram , kommer mångfalds-perspektivet att beaktas.Flera myndigheter, däribland Statens folkhälsoin-stitut, och Social-styrelsen, har enligt sina regleringsbrev i uppdrag attanalysera och redovisa hur de beaktat samhälletsetniska och kulturella mångfald, både vid utforman-det och genomförandet av sin verksamhet. Socialsty-relsen har slutfört ett uppdrag som bestod i attutforma ett skriftligt stöd till i derasarbete för utsatta flickor i patriarkala familjer samt attdistribuera detta stöd till samtliga berörda enheterinom den kommunala . Ett annat reger-ingsuppdrag som har avrapporterathandlar om att vidareutveckla och sprida metodersamt initiera projekt i syfte att förebygga könsstymp-ning. Rapporten bereds just nu i Regeringskansliet.Inom ramen för kommunala introduktionsprogramför nyanlända flyktingar ska ohälsa uppmärksammas.Rehabiliterande insatser ska vid behov ingå i plane-ringen för den enskilde individen. En särskild utreda-re ser över mottagandet av och intro-duktionen för flyktingar. I uppdraget ingår att upp-märksamma olika aktörers ansvar och medverkan iintroduktionen. Bland aktörerna ingår företrädare förhälso- och sjukvården.Sverige har en samlad politik förnationella minoriteter. Dess syfte är att ge skydd förde nationella minoriteterna och stärka deras möjlig-heter till inflytande samt stödja de historiska minori-tetsspråken så att de hålls levande. Den största mino-riteten är sverigefinnar. För att förbättra mottagandetav sverigefinnar i äldrevården gav regeringen våren2000 i uppdrag åt att kartlägga ochredovisa hur olika kommuner organiserar och genom-för äldreomsorg för finsktalande. Avrapporteringskedde , och rapporten bereds förnärvarande inom Regeringskansliet.Ett framgångsrikt folkhälsoarbete förutsätter in-satser inom flera politikområden. Ohälsa i befolk-ningen bekämpas bäst genom att fokusera på ohälsansbestämningsfaktorer. En stor utmaning för det framti-da folkhälsoarbetet är att motverka skillnaderna ihälsa mellan olika grupper i befolkningen.Anf. 87 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka ministernför svaret.Det är , självstän-dighetsdag, och det passar då bra att från denna talar-stol lyfta fram en så viktig fråga som de finländskainvandrarnas hälsa. I min interpellation ställer jagfrågan: Avser ministern att vidta några särskilda åt-gärder för att förbättra den sverigefinska minoritetenshälsa? Ministern svarar med att beskriva ambitionerbland annat om att förbättra mottagandet av sverige-finnar inom äldreomsorgen. I och för sig är det bra,men det är inte riktigt ett svar på min fråga.Statens folkhälsoinstituts rapport om hälsan inomolika invandrargrupper i ger en tydlig be-skrivning av ohälsan bland sverigefinska invandrare.Arbetskraftsinvandrare från har i regel sämrehälsa än arbetskraftsinvandrare från övriga . Män från riskerar att drabbas av hjärt-kärlsjukdomar i högre grad än svenska män. Trotsden lägre risken för lungcancer bland kvinnor i Fin-land jämfört med svenska kvinnor uppvisar finländs-ka invandrarkvinnor en ökad risk att insjukna i lung-cancer jämfört med svenskfödda kvinnor. Specielltredovisas dålig psykisk hälsa i undersökningar blandfinska invandrare. Allt detta känner vi till.Herr talman! Min fråga till ministern kvarstår:Avser ministern att vidta några särskilda åtgärder föratt förbättra den sverigefinska minoritetens hälsa?Anf. 88 Statsrådet ():Herr talman! Det är självständig-hetsdag, men interpellationen hade en bredare geogra-fisk inriktning. Den handlade ju om ohälsan blandutrikes födda svenskar generellt. Det var därför somjag gick igenom de åtgärder som vi vidtar på heladetta område, oavsett varifrån dessa personer kom-mer.Elina pekar på två faktorer, varav den enaär hjärt- och kranskärlssjukdomar och den andra ärlungcancer. Jag tror att det när man går in på dessafrågor är viktigt att ha ett generellt klassperspektiv.Vi vet att klassfaktorer slår igenom på ett oerhörtpåtagligt sätt när det gäller ohälsan i alla grupper.Sverige är fortfarande ett klassamhälle, men numera ietniskt avseende. Det är så att gruppersom hamnat i en underklassposition eller tillhör ar-betarklassen också har en speciell etnisk bakgrund.Jag tror att man måste ha detta alldeles klart försig. Det talar för att vi i första hand ska verka med degenerella metoder som vi har för att minska klass-klyftorna i landet.Regeringen har ambitionen att fatta beslut om enfolkhälsoproposition . Vi ska bland annatförhandla med och med iden frågan, men vi hoppas att vi ska kunna läggafram propositionen . I den kommer vi att be-skriva situationen för invandrargrupper generellt sett.Som ett övergripande mål kommer vi att ha att mins-ka skillnaderna i ohälsa mellan olika grupper. Densverigefinska minoriteten är naturligtvis en av degrupper som omfattas av detta.När det gäller hjärt-kärlsjukdomar och lungcancermåste vi väldigt noga diskutera två frågor, nämligenanvändningen av tobak och av alkohol. När vi talarom bestämningsfaktorer för ohälsa, som jag tar upp islutet av mitt interpellationssvar, handlar det i storutsträckning om dessa frågor.Det skulle vara intressant att höra hur sig i frågan hur vi ska arbeta bättre med frågorom alkohol- och tobakskonsumtionen. Tror hon attdet arbetet skulle ha någon betydelse för den sverige-finska minoritetens hälsosituation?Anf. 89 ():Herr talman! Jag delar ministerns uppfattning attvi måste ha ett generellt klassperspektiv när vi talarom folkhälsan. Det är väldigt viktigt att vi har det.Det kan vidtas strukturella åtgärder för att förbättrahälsan.Att jag särskilt lyfter fram sverigefinnarna berorpå att det i det svenska samhället är lätt att glömmabort att sverigefinnarna är en speciell grupp, både pågrund av att den är den största nationella minoritets-gruppen och på grund av det som jag påpekade i mitttidigare inlägg, nämligen att sverigefinnarna somarbetskraftsinvandrare skiljer ut sig från övrigaOECD-länder. De har speciella problem.Som ministern sade i sitt svar bekämpas ohälsan ibefolkningen bäst genom att man fokuserar på ohäl-sans bestämningsfaktorer. Jag delar den uppfattning-en. Jag fick en fråga om tobaks- och alkholkonsum-tion. Jag tror att vi på de punkterna har väldigt myck-et att göra. Det är en besvärlig situation med tanke påde nya bestämmelser som kommer genom EU.Jag följer debatten också i och har sett attalkoholkonsumtionen har ökat där likaväl som, vilketministern naturligtvis känner till, i . Denkommer antagligen också att fortsätta att öka. I detavseendet har vi mycket att göra.Det är samma sak med tobakskonsumtionen.Svenskarna i gemen röker lite. Vi har satt upp sommål att ska vara rökare, men det finnssärskilda behov av förebyggande insatser i vissagrupper.Ministern skriver i sitt svar att regeringen haruppmärksammat skillnaderna i hälsa mellan olikagrupper. Vi vet också mycket om detta. Folkhälsoin-stitutets rapport visade klart att sådana här skillnaderfinns. Också rapp-orter visar väldigt tydligt att det finns skillnader mel-lan olika grupper. Ska vi acceptera att hälsoskillna-derna mellan olika etniska grupper är så stora? Nej,det ska vi inte göra.Vi kan säkert inte lösa de stora problemen här idebatten, men, herr talman, jag vill fråga vilka målministern kan tänka sig att sätta för arbetet med attminska klyftorna i hälsa mellan olika etniska grupperi befolkningen.Anf. 90 Statsrådet ():Herr talman! Folkhälsoarbetet generellt sett i Sve-rige är ju en fantastisk framgångssaga. Vi har sett hurmedellivslängden har fortsatt att öka. Vi ligger nufaktiskt i världstopp vad gäller hur länge man lever.Vi har sett att spädbarnsdödligheten har gått nedoerhört kraftigt. Vi räddar nu nästan alla barn somföds. Vi har sett hur tobaksanvändningen har gått nedväldigt kraftigt från en nivå för omkring sedandå det var rökare till ,och rökningen fortsätter också, som vi nu kan bedö-ma det i alla fall, att minska - utom i en del grupperdär det finns en tendens till en ökning, bland annatgruppen unga flickor. Men den generella bilden är ialla fall den att tobaksanvändningen minskar.Alkoholanvändningen är en annan sak, där vitvärtom har sett en negativ utveckling med en ökning . Det ingeralldeles speciell oro. Jag delar den oro som ElinaLinna tog upp när det gäller vad som kommer att skeunder när tillgängligheten ser ut attöka.Ingången i mitt svar handlar om de generella åt-gärderna, alltså att informera om alkohol och skade-verkningar, att med lagstiftning och information ta itumed tobaksanvändningen, att förbättra hälso- ochsjukvården så att vi kan rädda fler och fler barn, attockså förbättra hälso- och sjukvården så att dödlig-heten i cancer kan minska, som den fortfarande gör,och att arbeta med både hälso- och sjukvård och psy-koterapeutiska insatser när det gäller människor somär deprimerade. Ett exempel är att självmordsfre-kvensen faktiskt har minskat väldigt kraftigt de se-naste åren.Det är sådana generella åtgärder som jag tror ärhuvudspåret för att höja folkhälsan generellt sett.Sådana generella åtgärder innebär ändå att de sämstställda och de mest utsatta blir de som har mest attvinna på de generella insatserna. Där vet vi sedangammalt att exempelvis tobaksanvändning eller ut-sattheten i arbetslivet är störst bland de sämst ställdagrupperna. Därför är den generella välfärdspolitikenockså grunden för folkhälsoarbetet.Elina frågar om jag är beredd att vidta någ-ra särskilda åtgärder utöver de generella just för densverigefinska minoriteten. Där har vi som sagt lagt utuppdraget när det gäller äldreomsorgen. Jag hållernaturligtvis detta för öppet. Efter det att vi har fåttfolkhälsopropositionen på plats och därmed dengrundläggande strukturen för hur vi ska arbeta förfolkhälsan under den kommande mandatperioden, närvi har fått ett mer systematiskt arbete för hur vi skajobba med folkhälsan och när vi mer tydligt kan sevilka grupper det är som vi särskilt måste satsa på, dåhåller jag naturligtvis öppet för att vi kanske behövervidta särskilda åtgärder. Men jag är inte beredd att utlova några ytterligare åtgärder.Anf. 91 ():Herr talman! Ministern tar upp självmordsfre-kvensen som har minskat. Då ska jag passa på attberätta att jag har hört talasom två olika beskrivningar av sverigefinska män somhar tagit livet av sig på grund av att de inte har söktläkarvård. Det har inte på orten funnits någon läkaresom talar finska, och det är mycket möjligt att de, omde hade kommit till vård, hade fått medicinsk be-handling som hade hindrat de här självmorden. Blandjust männen i den sverigefinska befolkningen är juockså självmordsfrekvensen högre än bland den övri-ga befolkningen. Så återigen vill jag understryka denhär gruppens speciella behov.När det gäller folkhälsopropositionen som minis-tern hänvisar till hoppas jag verkligen att vi därkommer fram till några konkreta åtgärder så att vi kanförbättra sverigefinnarnas hälsa, som är sämre änbefolkningens generellt.Anf. 92 Statsrådet ():Herr talman! Då vill jag bara avslutningsvis tackaför interpellationen och för möjligheten att diskuterade här frågorna.Diskussionen blir ju lätt lite svajig eller alltförbred. Vi hade ju egentligen alla de etniska gruppernaatt utgå ifrån. Det innebär att man måste lista åtgärdersom vi har gjort. Vi har ju utfört ett helt batteri avåtgärder. Men diskussionen har mest kommit atthandla om den sverigefinska minoriteten, och detförstår jag.När jag säger detta om självmordsfrekvensentycker jag nog att man ska notera den paradox somegentligen finns. som vi har fått fler ochfler tecken på att den psykiska ohälsan har förvärratspå senare år sjunker alltså självmordsstatistiken. Serman har självmordsfrekvensen minskatmed . Den stora minskningen sker bland män,framför allt beroende på att män också har en myckethögre självmordsfrekvens än vad kvinnor har ochmycket oftare tar den utvägen. Man tycker att det intefinns något hopp. Det hänger förmodligen ihop medden medicinska utvecklingen när det gäller hälso- ochsjukvård. Det är väl så att man har medel nu som göratt det är lättare att rädda fler. Men det är ändå enparadox att notera.Elina säger att vi kanske kan se en annanutveckling i den sverigefinska minoriteten, och jag tarden informationen till mig och är beredd att gå vidareoch undersöka detta för att se om man kanske skafundera över speciella åtgärder. Det gör jag gärna.Tack än en gång för diskussionen!Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på interpellation 2002/03:53 omskogsbrandsflygetAnf. 93 Försvarsminister ():Herr talman! har frågat mig vil-ka åtgärder jag är beredd att vidta för att skogsbrands-flyget ska kunna fortsätta sin verksamhet.Den 28 augusti besvarade herr talman i sinegenskap av försvarsminister en fråga av omsamma ämne.Räddningsverket har inte haft något särskilt upp-drag från regeringen att ansvara för skogsbrandsfly-get. Myndigheten har emellertid fram till från sittförvaltningsanslag valt att lämna bidrag till verksam-heten ekonomiskt och också med viss utrustning,utbildning och information. Bidraget har varieratberoende på väderförhållandena under sommarmåna-derna och uppgått till mellan 3 och 8 miljoner kronorårligen.Räddningsverket kommer attfå utökade uppgifter inom befintlig anslagsram. Där-för har , som en konsekvens av detta,beslutat om kraftiga prioriteringar och omfördelning-ar. Skogsbrandsbevakningen är ett av de områdensom blivit föremål för förändring eftersom myndig-hetens anslag i första hand måste gå till uppgifter somdet finns ett uttalat uppdrag att myndigheten ska utfö-ra.Räddningsverket har efter hörande av berörda in-tressenter beslutat att det bidragsom lämnar till skogsbrandsbevak-ning med flyg kommer att upphöra från och med2003.Detta har man förvarnat berörda intres-senter om så att de som har ansvar själva ska kunnabesluta om eventuellt bidrag till fortsatt skogsbrands-bevakning.Räddningstjänst och brandförebyggande verk-samhet är när det gäller till exempel skogsbrand enkommunal angelägenhet enligt räddningstjänstlagen(1986:1102). Formellt sett är det ägare eller innehava-re som har ansvar för sin egendom för att till exempelförhindra bränder eller andra skador. Redan i nuva-rande räddningstjänstlagstiftning påtalas detta. Prin-cipen understryks än tydligare i förslaget till reforme-rad räddningstjänstlagstiftning som för närvarandebereds av regeringen.Ett antal länsstyrelser har också vänt sig till re-geringen med begäran om att an-svarsförhållandena vad gäller skogsbrandsbevakningbör ändras så att staten får ansvaret och ska finansieraverksamheten.Jag avser inte verka för att skogsbrandsbevakningmed flyg ska bli ett statligt ansvar.Att beslutat upphöra med bidragbehöver inte medföra att skogsbrandsbevakningenupphör. Det bör enligt min mening ankomma påskogsägare och andra intressenter att besluta omolycks- och skadeförebyggande åtgärder på dettaområde. Därvid kan ha en viktig rollgenom att informera berörda om erfarenheterna ochbidra med sitt kunnande.Jag vill i detta sammanhang även informera omdet arbete som pågår inom EU. Det finns en EU-förordning som bland annat handlar om skogsbrän-der. Här finns viss möjlighet till medfinansiering frånEU för brandövervakning om det bedöms finnas enhög risk för skogsbrand. Förordningen är för närva-rande under omförhandling och beslut kommer san-nolikt att fattas . Förmodligenkommer möjligheten till medfinansiering från EU förskogsbrandsbevakning att finnas kvar. En ansökanfrån svensk part om anslutning till EU-programmetmåste i så fall först handläggas av Regeringskanslieteller någon myndighet som pekats ut.Anf. 94 ():Herr talman! Jag tackar ministern för svaret.Jag tycker att det är synd att ministern inte villverka för att skogsbrandsbevakning med flyg ska varaett statligt ansvar.Enligt de uppgifter jag fått från både och länsstyrelser är det en väl fungerandeverksamhet. Det är en verksamhet som inte enbart skases ur ekonomisk synpunkt, utan också med tanke påde stora mänskliga lidanden som kan bli följden. Dethandlar alltså inte enbart om att skogen brinner, utanäven om andra värden. Både åretruntboende ochfritidsboende riskerar också att drabbas hårt vid brand.Om samordningen från statens sida försvinner kanman se framför sig en utveckling där skogsbrandsbe-vakningen kommer att försvinna. Anledningen till detär att man har haft en tydlig organisation förhur skogsbrandsflyget ska vara och vem som harvilket ansvar. Risken är att man i stället får ett antalolika lösningar på skilda håll i landet, vilka intekommer att motsvara de behov som finns. Resultatetav det blir sannolikt att funktionen försämras, ochrent samhällsekonomiskt är det en mycket sämrelösning.I dag är kostnaden allt från tre till åtta miljonerkronor . Att kostnaden är så låg beror på attverksamheten grundar sig på många män-niskors ideella och frivilliga insatser.Vi vet att vid en enstaka brand kan värdenaöverstiga detta belopp om. Jag kansom exempel nämna att bara i län har manunder den senaste torra sommaren med hjälp avbrandflyget upptäckt 38 skogsbränder. Om intebrandflyget hade funnits kan man på goda grunderanta att dessa bränder hade upptäckts mycket senaremed dramatiskt ökade följder och större ekonomiskakostnader för både enskilda personer och för samhäl-let.Enligt min och många andras uppfattning är detviktigt att staten har ansvaret. Det innebär att man dåvet vem som har initiativet - en situation som maninte kan uppnå om detta ska skötas på frivillig grund.Om man inte har kvar den modellen kommer brand-flyget att spridas på många olika händer med detresultat som jag har pekat på.Det må så vara att har uppfatt-ningen att detta inte längre ska vara deras ansvar, mendet bör väl ligga i och regeringens intresseatt ha ett övergripande ansvar för skogsbrandsbevak-ning med flyg.Räddningsverket ser det hela med utgångspunktfrån sin egen budget och sina egna ekonomiska ra-mar. Men tycker inte ministern att det är vår skyldig-het i riksdag och regering att se på det här problemetmed den samlade samhällsekonomin för ögonen?Risken är ju annars att vi sparar på ett ställe, och fårbetala det om med kostnader på andraställen.Anf. 95 Försvarsminister ():Herr talman! Det kan låta bestickande att mandiskuterar om inte staten borde ta ett övergripandeansvar. är det dock så att hela utvecklingen hand-lar om att de intressenter som själva har ett ansvar, desom äger eller är ansvariga för en verksamhet, ocksåhar ett ansvar för att förebygga olyckor och bränder.Det gäller i det här fallet även dem som äger skogen.Räddningsverket har konstaterat efter förstagenomgången att skogsägarna inte var särskilt intres-serade av att vidmakthålla skogsbrandsflyget i ettläge där man själva skulle behöva bidra till det eko-nomiskt. Man kan fundera över detta, men det kanskemarkerar att någon typ av förändring har skett i hursamhället fungerar och hur skogsbränderna fungerar.Statens räddningsverk har försökt göra en studieav skogsbränderna för att ta reda på hur mångaskogsbränder som upptäcktes med hjälp av skogs-brandsflyget. Man bad SCB göra den studien.SCB konstaterade att det var svårt att över huvudtaget få detta belagt, och man gjorde då i det här falleten djupstudie i . Av den studien framgår attav 209 skogsbränder upptäcktes 17 av flyget, vilketalltså var av bränderna. Vid 12 av dessa 17 brän-der hade flyget varit värdefullt, alltså en ganska ringadel. Detta har måhända gjort att olika intressenter harövervägt andra sätt, och att det har skett förändringari samhället som gör att skogsbränder upptäcks påannat sätt och kan larmas i tid.Anf. 96 ():Herr talman! Man blir lite fundersam över deuppgifter som finns med i diskussionen. Jag har i minhand ett papper från räddningstjänstavdelningen påRäddningsverket där man skriver: "Efter att länssty-relserna inkommit med rapporter konstateras attskogsbrandflyget totalt sett i landet 2002, har upp-täckt och larmat vid 265 skogsbränder, har vid 223tillfällen medverkat vid dirigering och vägvisningeller på annat sätt assisterat den kommunala rädd-ningstjänsten." Det står vidare att den totala kostna-den var , vilket var rekord. Åandra sidan har den gångna sommaren varit så passlång ur brandsäkerhetssynpunkt att man startade re-dan och fortsatte in . Det äralltså längre än normalt - om det nufinns något normalt i ett sådant tillstånd.Jag vill komma tillbaka till frågan om inte sam-hället i stort ändå har mycket att tjäna på att man harett övergripande ansvar. Vi tar en detalj. I mitt hem-län har det varit en stor skogsbrand- som tur är med tanke på de totalt 38 bränder somjag tidigare nämnde. Man räknar med att statens an-del av kostnaden för den branden kommer att varaca . Fem månaders flygbrandsbevakninghar kostat i runda tal . Vad alla de andrabränderna, som man hann ta tag i, skulle ha kun-nat innebära vill jag inte ens tänka på.Jag tycker fortfarande att det i stor utsträckningligger i vårt intresse rent samhällsekonomiskt att vikan lösa detta gemensamt.Jag kan förstå att den enskilde skogsägaren möjli-gen inte alltid är lika intresserad eftersom han ellerhon kanske bara ser till sina intressen, men om mantittar på näringen kommer frågan i en annan dager.Anf. 97 Försvarsminister ():Herr talman! Först måste man komma ihåg attstaten och inte har haft något över-gripande ansvar för övervakning, utan det är ett fri-villigt åtagande, en service, som hartagit på sig. Man konstaterar att det finns andra behovsom riksdag och regering har tryckt på och gett utta-lade mandat om, och då vill man klara av de uppgif-terna först. Det är självklart.Det som då förvånar mig är att de intressenter somytterst har haft fördel av det här systemet själva intehar velat bidra ekonomiskt.