prot · GP0921 · 2002-10-31 00:00:00 — Men från Miljöparti-ets sida vill jag med detta yrka bifall till utskottetsförslag i betänkandet.Anf. 18 () replik:Herr talman! Jag blev minst sagt förvånad överGudrun anförande. Vad hon nu säger ärnämligen att hon är så trogen Socialdemokraterna ochmakten att hon lämnar denna brasklapp. Miljöpartietskulle ha kunnat avstå från att gå med på denna sänk-ning. Men det gjorde man inte, utan då hägrade detmer att få vara med kring maktens köttgrytor och attvara Socialdemokraterna trogen.Gudrun beskyller oss moderater för attinte vara förankrade i verkligheten. Jag undrar vemdet är som inte är förankrad i verkligheten. GudrunLindvall har tydligen inte förstått att det finns enenormt stor svart marknad för alkoholhaltiga drycker.Som jag sade i mitt anförande finns det inga ålders-gränser och inga begränsningar i öppettider på denmarknaden. Priserna är låga. Det säljs dygnet runt,. Detta är något som totaltbortser från. De som vill skaffa sig sprit och alkoholgör det ändå.Varför skulle vi i vara så annorlunda änandra människor att vi inte kan hantera alkoholen?Kanske beror det just på att vi har haftlivrem och hängslen och inte har fått ta eget ansvar.Det är dags att vi får ta eget ansvar . Det är dags föross att bli som större delen av världen. Vi behöver dehär sänkta skatterna.Tror att tyck-er att det räcker med de här ? Jag har ställtden frågan till de andra samarbetspartierna, men intefått något riktigt svar på den. Jag frågar nu GudrunLindvall: Vad gör hon om det inte räcker? Lämnarhon då in nästa brasklapp om att det går med iskattesänkning?Anf. 19 () re-plik:Herr talman! Jag trodde att det var ganska klart,det som jag sade. Men uppenbarligen har dePourbaix-Lundin lite svårt att förstå.Från sida vill vi inte vara med i deneuropeiska unionen. Men vi har också sagt att i ochmed att vi nu är det så ska vi försöka göra det bästamöjliga av situationen. Om nu riskerar attdras inför domstol för att man inte följer någontingsom EU anser är viktigt så får vi försöka göra detbästa av den situationen, och det var att göra det här.Det är faktiskt det enda möjliga.Jag är inte så naiv så att jag tror att alkoholpoliti-ken skulle bli mycket bättre om vi sänkte skatten påalkohol. Är man så blåst så har man inte förståttmycket av verkligheten! Det finns massor av under-sökningar som visar att ju lägre priset är på alkohol,desto mer dricker folk. Det finns en förskräckligmassa människor här i landet som klarar av att hante-ra alkohol. För dem är det inte några problem. Ochdet är inte dem som man framför allt ska skydda, utandet är dem som inte klarar av att hantera alkoholen.Jag vet inte om de ärför ung för att ha varit med då det fannsmellanöl. Mellanölet gjorde att det fanns ganskamånga ungdomar som var alkoholister i tjugoårsål-dern. Det berodde på att mellanölet var lätt att få tagi.I dag finns det många föräldrar som ser till att detär lätt att få tag i alkohol. Det är en mycket störrediskussion än den som vi för , men vi kan gärnaföra den! Jag måste säga att jag tycker att detta ärganska oansvarigt. Som lärare har jag sett 15-16-åringar totalt plakata. Jag kan inte förstå de föräldrarsom hjälper barn att få tag på alkohol. Men tror manatt detta problem skulle lösas genom att man sänkerskatten på alkohol - då är man mer än lovligt naiv iden här frågan.Anf. 20 () replik:Herr talman! kom det där - om man tyckersom vi moderater så är man oansvarig. Som jag sade imitt anförande går tydligen gränsen för att vara oan-svarig och aningslös vid antalet kronor man sänkervinskatten med, och inte vid att man sänker den i sig.Det tycker jag är intressant.Jag tycker att tar i. Hon har intesett verkligheten med den svarta marknaden och medde låga priser som finns där. De som vill skaffa sigalkohol gör det, och kanske är det just de som harproblem som köper på denna marknad, med all denfara som det innebär.Varför ska alla som kan hantera alkohol ha dessahöga priser? De låga priserna är ju bara till för demsom kan åka utomlands och köpa billigare. Tror Gud-run att vi kan fortsätta att ha våra höga alko-holpriser när införselkvoterna ökar ? Kommervi att ha dem? Stämmer det som står i budgetproposi-tionen om att man räknar lägre intäkterfrån alkholskatten ? har juvarit med och budgetförhandlat. Vad ligger bakom desiffrorna?Anf. 21 () re-plik:Herr talman! Tittar man på hur unga människorstartar den karriär - om man kan kalla det så - därman landar som alkoholist så ser manatt de inte börjar med att köpa det billiga. Inte kämparman som sjutton för att få tag på smuggelspriten! Inteanstränger man sig som bara den för att komma överden, utan det gör man när man harfastnat i ett beroende.Det kommer nog alltid att vara så, dePourbaix-Lundin, att de som har detta beroende ochsom är alkoholister alltid kommer att försöka få tagpå varan så billigt som möjligt. Det innebär att detalltid kommer att smugglas. Det kommer alltid attfinnas någon som vill tillhandahålla detta illegalt påett billigare sätt. Det kan man nämligen tjäna pengarpå.Det vi diskuterar är dem som inte är i beroendet.Det gäller dem som än så länge köper spriten på devanliga ställena, som dricker på krogen, som köper avsina föräldrar eller som köper på Systemet. För demär priset väsentligt. För dem är det viktigt om de harråd att köpa en, två eller . Det är dem vi ska setill att vi kan hjälpa att inte fastna i ett alkhoholträskgenom att se till att priset är så pass högt att de harråd att bruka alkohol men inte att missbruka det.Det finns massor av undersökningar som visar attdet är på detta vis. Är det billigt och lätt att få tag på,framför allt billigt, för unga människor, så drickerman mer. Jag hoppas att till att det för en ung människa med växandeceller och en kropp som inte riktig är adapterad till ettvuxenliv är mycket större risk att bli alkoholiserad ändet är för en äldre person. Jag värnar inte i första handom de människor som klarar alkoholen, de som är iMarietta de Pourbaix-Lundins ålder och som antagli-gen klarar av att vinet kostar . Jag värnarom dem som ännu inte sitter i ett beroende; ungamänniskor för vilka priset är avgörande.Naturligtvis beklagar jag det här. Det handlar inteom att vi skulle vilja ha någon makt. Det är precissom jag säger: EU tvingar oss till detta. Från Miljö-partiets sida ser vi det som väldigt viktigt att göra detbästa möjliga av denna situation, och det är dettabetänkande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §. )6 § Rätt för sparbanker och medlemsbankeratt driva verksamhet utomlands m.m.Föredrogsfinansutskottets betänkande 2001/02:FiU6Rätt för sparbanker och medlemsbanker att drivaverksamhet utomlands m.m. (prop. 2000/01:141).Anf. 22 ():Herr talman! Jag konstaterar att regeringens för-slag medför att konkurrensneutraliteten för vissafinansieringsföretag fortsätter att rubbas. Detta harpågått , då ett antal finansie-ringsföretag fått fortsätta bedriva verksamhet utankrav på tillstånd enligt finansbolagslag.Eftersom övergångsperioden förlängts ett flertalgånger anser vi moderater att det nu är av stor vikt attden föreslagna förlängningen blir den sista och attslutdatumet ligger fast på detsätt som anges i propositionen. Efter den senasteförlängningen, som biföll, skulle en propo-sition överlämnas till första halvåret 2001.Då avsågs en samordnad beredning ha skett avseendedessa övergångsbestämmelser tillsammans med betänkande inför ett mer långsiktigtbeslut.Propositionen har ännu inte kommit. Det är nudags att den läggs fram. Jag föreslår därför att riksda-gen tillkännager för regeringen som sin mening vadvi framfört i vår motion, att någon ytterligare för-längning av övergångsperioderna utöver den nu före-slagna inte ska komma i fråga.Herr talman! Jag yrkar bifall till vår reservationoch ser fram emot propositionen till våren.Anf. 23 ():Herr talman! I det här betänkandet behandlar fi-nansutskottet förslag gällande medlemsbanker ochsparbanker. Regeringens förslag i propositionen är attsparbanker och medlemsbanker ska ges rätt att verkautomlands. Det innebär att sparbanker och medlems-banker efter tillstånd av får inrättafilial i ett land utanför EES. Vidare får de i ett särskiltunderrättelseförfarande i ett annat land inom EESdels etablera filial, dels tillhandahålla sina tjänsteräven om de inte etablerar filial. Ett enigt utskott till-styrkte det här förslaget. Regeringen föreslår också attföretag som bedrev tillståndsfri inlåningsverksamhetnär den nya bankrörelsedefinitionen trädde i kraft den1 får fortsätta med verksamheten t.o.m.den 31 december 2002.Det här är en förlängning av tidigare förlängning-ar, precis som sade. Detta berorpå att håller på att göra en över-syn av gränserna för bankrörelselagens tillämpnings-område. Av olika anledningar har arbetet blivit förse-nat. Det har ännu inte blivit till en proposition. Det ärdärför det här beslutet om en förlängning behövs.Utskottet anser att det är rimligt med den här för-längningen. Utskottet anser också, liksom regeringen,att det är lämpligt att samordna beredningen av fråganom tillståndsplikt för de företag som berörs av över-gångsbestämmelserna med Banklagskommitténseventuella förslag. Alternativet att ändra nuvaranderegler precis innan förslag änt-ligen, efter sedvanlig beredning, föreslås bli till enproposition anser utskottet inteskulle gagna företagen. Vi menar att det skulle inne-bära att förutsägbarheten i lagstiftningen skulle mins-ka. Det skulle också medföra kostnader för de berör-da företagen.Trots att utskottet mycket tydligt skriver att videlar motionärernas uppfattning att det är önskvärt attden aktuella tidsplanen följs anser att viborde besluta att någon ytterligare förlängning inteska komma i fråga. Utskottet delar inte den uppfatt-ningen.Herr talman! Jag yrkar bifall till förslaget i betän-kandet och avslag på reservationen.Anf. 24 () re-plik:Herr talman! Detta är ju inte första gången manföreslår förlängning, som mycket rik-tigt har sagt. Det har skett år sedan mitten av90-talet, tror jag. Det är dags att vi från riksdagenverkligen gör detta tillkännagivande med kraft. Nuvill vi ha propositionen på bordet så att vi kan anta delångsiktiga spelreglerna. Den här förlängningen årsvisär inte heller speciellt bra för företagen.Sedan vet varken jag eller vad pro-positionen kommer att innehålla när vi får ett defini-tivt förslag att ta ställning till.Anf. 25 () replik:Herr talman! Nej, det är just så att vi ännu inte vetvad propositionen kommer att innehålla. Det är därfördet är viktigt att man tittar på alla de olika bestäm-melserna och förslagen så att det blir något bra ochlångsiktigt för företagen. Det är precis det man brukarfråga efter. I övrigt lever vi i en osäker värld, . Det tror jag i alla fall att vi är enseom. Regeringen skriver ju i propositionen att man harför avsikt att lämna propositionen från och de andra beredande organen undervåren 2002. Vi socialdemokrater har vanan att lita påregeringen.Anf. 26 () re-plik:Herr talman! Den vanan kanske inte jag har. Manhar å andra sidan år skrivit att man avser attkomma med den här propositionen. Än har den intekommit. Det är hög tid för att verkligen getill känna att det är dags att vi får den på bordet.Anf. 27 () replik:Herr talman! Där håller jag med . Det är dags att vi får den på bordet. Jagförutsätter att den kommer att föreläggas riksdagenunder om det inte är några speciella om-ständigheter som än en gång gäckar den avsikten.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §. )7 § deltagande i finansieringen avIMF:s mjuka utlåningFöredrogsfinansutskottets betänkande 2001/02:FiU8Riksbankens deltagande i finansieringen av IMF:smjuka utlåning (förs. 2000/01:RB4).Förste vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 13 §. )8 § mellan Europeiskagemenskapen och dess medlemsstater och staternai , och betänkande 2001/02:UU3Partnerskapsavtalet mellan Europeiska gemenskapenoch dess medlemsstater och staterna i ,och (prop.2001/02:6).Anf. 28 ():Herr talman! mellan Europe-iska gemenskapen och dess medlemsstater och Afri-ka, och - det är ettväldigt långt och omständligt namn. Annars brukar vikalla det . Det kanske är ett svårt ord,men ändå det som vi i dagligt tal använder och som vikommer att möta framöver. Vi har redan mött det härbegreppet, , eftersom man har börjatarbeta efter de principer som har tagits fram i det häravtalet när det gäller EU:s relationer med Zimbabwe.Jag tycker att det är oerhört värdefullt att vi också har en del praktiska exempel på att det går attjobba i den här riktningen.Det finns inga motioner, reservationer eller sär-skilda yttranden i det är betänkandet. Utrikesutskottethar i alla delar varit enigt om betänkandet UU3. Menjag vill ändå här yrka bifall till betänkandet. Jagtycker att det finns anledning att från den här talar-stolen understryka vikten av att vi kan anta dethär betänkandet, att vi är eniga och att vi ser att ettlångt och mödosamt arbete ändå har givit resultat såatt vi kan stå här i dag.Cotonouavtalet överensstämmer väl med de ut-vecklingsstrategier som utskottet har före-språkat. Genom avtalet åtar sig parterna att verka föratt utrota fattigdomen, åstadkomma en hållbar ut-veckling och uppnå en stegvis integrering av AVS-länderna i världsekonomin. har mantalat om respekt för mänskliga rättigheter, demokra-tins principer och rättsstaten. Det här bygger manvidare på. Utskottet noterar med tillfredsställelse attavtalet innebär en bättre fokusering på fattigdomsbe-kämpning samt att det lägger stor vikt vid ökad re-spekt för de mänskliga rättigheterna, demokratinsprinciper, rättsstatens principer och en god samhälls-styrning. Det här visar också hur viktigt det är att manlägger en grund och att man sedan, när man förhand-lar vidare, kan bygga vidare på den och ta vara på deerfarenheter man har gjort.Vi har också sett att man har haft generella pro-blem när det gäller effektiviteten, och det är ocksåsådant som man har vägt in i detta arbete.Utskottet vill framhålla att avtalet betonar de icke-statliga aktörernas kompletterande roll i utvecklings-processen och understryker det civila samhälletsbetydelse för att uppnå partnerskapsavtalets mål, dvs.att det är viktigt att man kan involvera så stora delarsom möjligt av samhället när man ska sträva mot ettmål, att man har så många människor med sig ävenom man kan verka på olika delar av samhällets områ-den.Principen om en regelbunden och allsidig politiskdialog mellan parterna skapar också möjlighet tillökad ömsesidighet, förståelse och stabilitet i utveck-lingen.Utskottet delar alltså regeringens uppfattning attdet nya partnerskapsavtalet utgör en bra grund förförbindelserna mellan Europeiska gemenskapen ochdess medlemsstater och AVS-staterna. Avtalet liggeralltså väl i linje med svenska och internationella ut-vecklingsmål.Med det anförda vill jag säga att vi från utskottetsmajoritet är tillfreds med detta. Och som jag sadeinledningsvis är vi mycket nöjda med att vi harkommit så långt att vi kan ställa oss bakom det ochatt vi har ett dokument som är så klart att man redannu kan börja arbeta aktivt efter det.Anf. 29 ():Herr talman! Orsaken till att jag har begärt ordet iett ärende där utskottet är helt enigt beror inte på attjag i största allmänhet vill stjäla kammarens tid utanatt det handlar om ett beslut som faktiskt är av myck-et stor dignitet. Det handlar om ett avtal mellan EUoch 77 . Det inbegriper huvuddelen av jor-dens låginkomstländer som ju finns i och ävenländer i andra världsdelar. Detta avtal omfattar enniondel av jordens befolkning. Det är alltså en storsak, och det är därför som jag vill markera det genomatt göra detta inlägg.Det innebär också att EU tydligare markerar sinroll när det gäller dess uppgift att bidra till att utrotafattigdomen i världen. Man kan fråga sig vad EU harför roll i detta. EU har en stor roll i sitt närområde, iCentral- och , och i . Där är EU huvudaktören när det gäller att fåländerna in på en god utveckling, snabb tillväxt,snabb social utveckling och en snabb välståndsut-veckling.När det gäller u-världen i största allmänhet harEU en mycket specifik roll som betonas i dettaavtal, som kanske på sitt sätt är EU:s viktigaste roll idetta, nämligen att fokusera på den regionala integra-tionen. Det som vi har gjort i så framgångsriktär att vi har lärt oss att samarbeta med varandra. Eu-ropa är ju en världsdel som historiskt sett har varitmycket blodig med krig och konflikter. Vi har mångaolika språkområden och olika religioner som har haftsvårt att leva i fred med varandra. Det har för övrigtäven gällt här i . Vi har lärt oss av historien.Vi har lärt oss att man måste skapa starkt regionaltsamarbete, alltifrån fram till Europe-iska unionen.Vad man nu i detta avtal kan göra i större ut-sträckning är att ge EU möjligheten att dela med sigav de europeiska erfarenheterna, vilka stora fördelarintegrationen har. Vi ska komma ihåg att många av , även med ganska stora befolkning-ar, har ekonomier som motsvarar svenska medelstorastäder. Det är mycket små ekonomier. Och de harnaturligtvis mycket svårt att få utveckling om de varoch en sitter för sig och inom gränser med höga tull-murar ska bygga upp egna finansiella system, egnamyntväsen och allt det som inte ens en gång itiden hade. Vi var ju t.ex. del av ett gemensamt valu-taområde ända . Inte ens ett ganska välutvecklat land som klarade av detta på egenhand. Och här ligger EU:s stora roll, att hjälpa till attbygga det regionala samarbetet. I är det jubyggt på starka organisationer för att värna demokra-ti, mänskliga rättigheter, handel, ekonomisk integra-tion och även säkerhet.Jag tror att detta Cotonouavtal med 40 av världensfattigaste länder, inalles 77 , på detta sätt kanbli oerhört viktigt för att kanske ge EU en avgöranderoll i strävan att utrota fattigdomen på jorden. Det äralltså ett stort och viktigt avtal som sanno-likt enhälligt kommer att ratificera.Anf. 30 ():Herr talman! Detta tunna lilla papper innehållerett avtal mellan världens näst största ekonomi ochhuvuddelen av världens fattiga länder. Det är alltså ettoerhört viktigt avtal, precis som . Det är dessutom det första avtalet mellanEU och den fattiga världen som vi på allvar är medom att utforma. Vi har varit med i Lomésamarbetet,men det var ett färdigt avtal som vi då skrev under.Den här gången har vi fått vara med och utforma dethela.Detta är viktigt också såtillvida att EU har varitdåligt på att få resultat vid samarbete med den fattigavärlden. Man har dragit på sig stora reser-vationer därför att man inte har fått i gång de verk-samheter som man skulle ha i gång. Man har i vårttycke inriktat sig alldeles för mycket på de gamlakoloniländerna med deras kopplingar till EU-länder.EU har också länge varit en propp för dessa ländersmarknadstillträden.När det gäller jordbruket har vi fått återreglera vårverksamhet, och subventionerna inom EU har sänktvärldsmarknadspriserna och därigenom försvagatekonomin för de fattiga länderna. Vi har haft be-gränsningar när det gäller textilimporten. Och jord-bruksprodukter och textilprodukter är de fattiga län-dernas viktiga produkter, och detta har varit allvarligt.Nu gäller det att utrota fattigdomen i världen. 1,2miljarder människor kan inte fortsätta att svälta. Ochdet allra viktigaste är marknadstillträde, att mobiliseraländernas egna resurser och att säkra kapitaltillgång-arna. Då ska man komma ihåg att det inte är banker-nas pengar som det handlar om, utan de pengar somkan investeras är ju den rika världens pensionstill-gångar. Det ställer alldeles speciella krav på systemeni de fattiga länderna. Det fordras rättsstater, mänskli-ga rättigheter och demokrati.Skuldfrågan måste lösas, och måste varaberett att betala sin andel av de kraftigt skuldsattafattiga ländernas skuldbörda.Sedan har vi biståndet, och det gäller att få dettaresultatinriktat. En hoppfull sak är de millenniemålsom den rika världen nu har skrivit under, även Sve-rige, där man får mätbara mål när det gäller resultatenav att utrota fattigdomen.Detta Cotonouavtal är ett viktigt steg. harmedverkat, och har i högsta grad medver-kat för att skapa ett bra avtal som ger förutsättningarför en bättre utveckling i den fattiga världen. Det är ett viktigt beslut som vi ska fatta i dag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §. )9 § Åtgärder för förbättrad fartygssäkerhetFöredrogstrafikutskottets betänkande 2001/02:TU4Åtgärder för förbättrad fartygssäkerhet (prop.2000/01:137).Förste vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 13 §. )10 § Reformerade regler för bostadstillägg tillpensionärer m.fl.Föredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande 2001/02:SfU3Reformerade regler för bostadstillägg till pensionärerm.fl. 2000/01:140).Anf. 31 ():Herr talman! I den bästa av pensionsvärldar skulleframtida pensionärer kunna klara sig på enbart pen-sion utan bidrag. Men vi inser att någon form avbostadstillägg måste finnas kvar. Icke desto mindrefinns det i regeringens förslag till ett reformerat bo-stadstillägg flera punkter som hade förtjänat en bättrelösning.Som anges i propositionen ska förmögenhet fast-låst i den egna permanentbostaden inte beaktas vidberäkningen av bidragsgrundande inkomst. Tidigaregällde detta också fritidsfastighet. Det måste natur-ligtvis vara den enskildes ensak om man väljer att boi en hyreslägenhet kombinerad med en fritidsfastigheteller om man har ett permanentboende i småhus,bostadsrätt, tält eller jordkula.Reglerna måste därför ändras så att vid beräkningav förmögenhetstillägget avdrag kan ske för en för-mögenhet bunden i egen bostad. Dock bör det häravdraget få göras endast för ett alternativ vid sammatillfälle.Regeringens förslag om förmögenhetstillägg in-nebär en dubbelräkning av förmögenhetsbeskattning-en. Kombinationen av förmögenhets- och fastighets-skatt på bostaden samt en fiktiv beräkning av inkomstpå andra förmögenhetsdelar, som kapitalin-komsterna redan beaktats kan skapa betydande skev-heter mellan pensionärer, och detta inte minst bero-ende på olika bostadsorter.Den förhållandevis höga procentsatsen, , ärsvår att förstå. Vi föreslår därför att man i ställetberäknar förmögenhetstillägget så att det knyts tillnågon ränta, och då kan man tänka sig t.ex. föränd-ringarna i avkastningen med ett tillägg på statslåne-räntan om ca 1 %.Herr talman! Bidragsinkomsten vid beräkning avbostadstillägg för pensionärer ska enligt regeringensförslag beräknas på ett så likvärdigt sätt som möjligtnär det gäller inkomst av tjänst respektive inkomst avnäringsverksamhet. Regeringens förslag bryter dock iviss utsträckning mot likabehandlingsprincipen t.ex. ifråga om avsättningar till försäkringar.För löntagares räkning betalar arbetsgivaren pre-mier för pensions- och sjukförsäkringar som är av-dragsgilla i arbetsgivarens rörelse. Egenföretagarendäremot får erlägga premien själv och enligt skatte-lagstiftningen göra avdrag i den egna deklarationen.Jag tycker att motsvarande regler bör gälla vid beräk-ningen av bidragsgrundande inkomst. Det ska bliintressant att höra vad har för syn-punkter på den här hanteringen.Enligt regeringens förslag ska näringsidkare vidberäkningen av den bidragsgrundande inkomsten intekunna kvitta inkomstunderskott mot ett påföl-jande års inkomstöverskott. Näringsidkare, som oftaupplever varierande inkomster , börenligt vår mening har möjlighet att ge en mer rättvi-sande bild av sina inkomster. De bör därför ha möj-lighet att kvitta underskott mot överskott påföljandeår.Herr talman! Vi kan konstatera att fastighetsskat-ten driver upp bostadskostnaderna - för övrigt anserjag att fastighetsskatten ska avskaffas. Detta gälleroavsett om man bor i småhus, bostadsrätt eller hyres-rätt. Att öka det generella bostadstillägget för pensio-närer till för hyror i månadenskulle inte vara nödvändigt om staten avstod från attöka boendekostnaderna genom höjd fastighetsskatt.Jag undrar vad tycker om det.Vi föreslår därför att den del av bostadskostnadensom ersätts genom bostadstillägget för pensionärerska vara i månaden.Herr talman!