prot · GP0957 · 2002-01-24 00:00:00 — Vi tycker att det behövs konkretaåtgärder, både för att få fler människor i arbete ochför att bryta utvecklingen mot ett ökat antal sjuk-skrivningar och förtidspensioneringar.Jag ska ge några exempel på sådana åtgärder somskulle kunna vidtas, men det är just exempel ochabsolut inte någon komplett lista.Det viktiga är emellertid att inse omfattningen avproblemen och att börja åtgärda dem omedelbart.Förutom att skapa ett bättre företagsklimat - detmåste löna sig att arbeta, krånglet och byråkratinmåste minska och arbetsrätten moderniseras - bör vibryta upp de offentliga monopolen.Ohälsotalet är, som ministern sade, störst blandtraditionella kommunala och landstingskommunalamonopolarbetsgivare. Ökad mångfald kan också ökapersonalens möjligheter till trivsel och självförverkli-gande. Inom parentes kan sägas att ett stort antalkommuner har ända upp till fem gånger fler långtids-sjukskrivna än förväntat enligt Rydhska utredningen.Vi bör satsa på en landsomfattande vårdgarantisom kan minska sjukskrivningarna genom att gemänniskor vård , och då kommer folk i arbetesnabbare.Försäkringskassorna bör få mer resurser och ökasin självständighet. De bör få ett tydligare ansvar förrehabiliteringen och kunna köpa specialistvård utan-för landstingssektorn.Sjukskrivningarnas medicinska träffsäkerhetmåste förbättras. En åtgärd för att uppnå detta är attsatsa på utbildning i försäkringsmedicin.Det stora och ökade antalet sjukskrivningar moti-verar en ökad självrisk i sjukförsäkringen, dvs. kanske bör införa ytterligare en karensdag.För att motverka stress och utbrändhet i arbetsli-vet är det angeläget att människor får bättre möjlig-heter att påverka sin arbetssituation. Frågor om ar-betstidens längd och förläggning måste avgöras påarbetsplatserna och inte i riksdagen.Slutligen någonting som jag vet att ministern ochjag delar, att vi tycker att småföretagarna är viktiga.De har faktiskt, enligt utredningen, lägre sjukfrånvaromen får betala fullt ut. Någon åtgärd där kanske kun-de vara något.Anf. 116 Statsrådet ():Fru talman! Först måste jag säga att jag börjar blinågot trött på att politiker, oftast socialdemokratiskapolitiker, alltid anklagas för en sak, nämligen för attprata. Jag tycker att det är en väldig fördel om politi-ker pratar, försöker bilda opinion, försöker peka påproblem, men självfallet också agerar och använderden makt som det innebär att vara statsråd eller riks-dagsledamot.Frågeställningen om stressen och utbrändheten ärav den karaktären att man också måste prata. Manmåste också uppmärksamma samhällstrender ochförändringar som ligger bakom det vi nu ser, tror jag,när det gäller ökade sjukskrivningar, framför alltbland kvinnor.Jag tror inte att det är så enkelt att det är de gamlavanliga åtgärderna fler karensdagar och sänkta skattersom behövs. Då tycker jag att man inte har analyseratoch sett hur samhället har förändrats under de senaste10-15 åren.Moderaterna kan inte kan presentera en analysöver varför arbetsgivarna, företagen, inte har kunnatförändra sin arbetsorganisation och personalens in-flytande på ett sådant sätt att personalen inte kännerdet utanförskap, den stress och den brist på inflytandesom ju är de vanligaste orsakerna till stress och ut-brändhet. Här finns det brister i både offentlig ochprivat verksamhet. Både i offentlighet och privatvårdverksamhet finns samma trender.Regeringen har för sin del sagt mycket tydligt attelvapunktsprogrammet är en början, att det måste tillfler och genomgripande åtgärder. Många av demmåste vi vidta tillsammans med parterna. Regeringoch riksdag lever ju inte i ett vakuum utan är väldigtberoende av att de som har ansvaret direkt ute påvarje arbetsplats - varje personalchef, varje ansvarigute på våra tusentals arbetsplatser - också deltar iförändringsarbetet. Därför tror jag själv att det arbetesom den s.k. trepartsdialogen handlar om kommer attbetyda väldigt mycket om både det politiska ledar-skapet, fack och arbetsgivare kan röra sig ungefärsamtidigt och i samma riktning. Det är det som krävsför att på lång sikt verkligen förändra den mycketallvarliga utveckling som sker.Elvapunktsprogrammet är alltså en början, och vimåste fortsätta vid många tillfällen att både prata ochkomma med konkreta förslag. Nästa tillfälle blir isamband med vårpropositionen.Anf. 117 ():Herr talman! Jodå, jag tror nog att vi är övererenspå ganska många punkter, nämligen att det särskilt ärkvinnor som är utsatta och att det här inte är någotenkelt problem. Jag sade just också att det var exem-pel på åtgärder som jag föreslog. Ministern har tagitupp några andra exempel.Vad jag menar är att det måste till konkreta åtgär-der ganska omgående, därför att det här är ett pro-blem som verkligen har skenat och är mycket allvar-ligt för oss alla.Jag ser fram emot att se vad som händer med el-vapunktsprogrammet. Det finns väl anledning för ossatt diskutera vad som händer med det framöver.Jag tror också på samtal, men jag tror att de måstekombineras med ganska konkreta omgående åtgärder.Det var det jag gav tips på.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 2001/02:166 omservice för en levande landsbygdAnf. 118 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vadjag avser att vidta för åtgärder för att garantera män-niskor i hela landet grundläggande samhällsservicesåsom polis och postservice, för att skafullfölja sitt uppdrag att ge god postservice till allainvånare, även dem på landsbygden, utan att detta skakosta den enskilde något extra samt för att statengenom sina institutioner och myndigheter såsomdomstolsväsendet och Posten m.m. tar sitt ansvar i enaktiv regionalpolitik som garanterar rättvis och de-centraliserad service över hela landet.Låt mig först säga att jag, i likhet med , är mycket bekymrad över de ökade regionalaskillnader vi kan se i , inte minst stora skillna-der i befolkningsutvecklingen.Frågorna som ställs i interpellationen är omfattan-de och rör dessutom flera sakområden. Jag kommerdärför att endast kort beröra frågorna om Postensservice, domstolsväsendet och polisens organisation.Inom regeringen är det andra ministrar som ansvararför dessa frågor.Tudelningen av måste hindras. Problemenför de regioner som upplever stora strukturella för-ändringar måste tas på allvar.En viktig del av den regionala utvecklingspoliti-kens mål är en god servicenivå i alla delar av landet.Regeringen avser att skärpa och komplettera deverktyg som finns för att följa och påverka till-gången till service. Bl.a. ska s.k. lokala utvecklings-program för kommersiell service inrättas. För attlångsiktigt trygga analyser av servicetillgången per-manentas den s.k. servicedatabasen. Statliga aktörermed särskild betydelse för service i gles- och lands-bygd ska i samband med att de förändrar sina verk-samheter i ökad utsträckning beakta möjligheter tillsamordning med andra servicegivare.Vad gäller frågan om polisen har regeringen till-satt en utredning med uppgift att göra en översyn avpolisens arbetsuppgifter. Utredningen ska bl.a. seöver vilka möjligheter det finns att komplettera poli-sens resurser och insatser i glest befolkade delar avSverige. Utredningen lämnade ett delbetänkande den9 och ska slutredovisa sitt uppdragsenast den 1 april 2002.Den andra frågan är ställd mot bakgrund av attPosten AB tar ut en särskild avgift för den postservicesom går utöver de åligganden som bolaget har beträf-fande den samhällsomfattande posttjänsten.Regeringen anser att det är självklart att postservi-cen i landet ska upprätthållas och vara tillgänglig föralla. har därför i uppdrag atttillse att fullgör sina åligganden när detgäller tillhandahållandet av den samhällsomfattandeposttjänsten.Beträffande den översyn av lantbrevbärarlinjernasom genomförs av harbolagets ledning meddelat att förändringarna skjutsframåt i tiden och att rutinerna kommer att ses över isamråd med Post- och telestyrelsen.Sedan några år tillbaka pågår en omfattande re-formering av domstolsväsendet. För att genomförareformeringen krävs enligt regeringens bedömning enyttre domstolsorganisation där verksamheten vidvarje domstol är av tillräcklig omfattning för att nåhögt ställda krav på snabbhet och kvalitet men ocksåpå service. ska domstolsorganisationenmöta medborgarnas berättigade krav på geografisknärhet till dömande verksamhet. Förändringsarbetethar bedrivits stegvis och med hänsyn till varje regionssärskilda förutsättningar.Statliga myndigheter ska inom sina verksamhets-områden verka för att de regionala utvecklingspolitis-ka målen uppnås. Det är en mycket viktig fråga viduppföljningen av myndigheternas arbete och i dialo-gen mellan regeringen och dess myndigheter att dis-kutera hur och under vilka förutsättningar det regio-nala hänsynstagandet bäst kan realiseras.Glesbygdsverket har i uppdrag att informera cent-rala statliga myndigheter och statliga bolag om gles-och landsbygdens behov samt redovisa i vilken ut-sträckning hänsyn tagits till dessa behov.Regeringen avser att utveckla styrningen av demyndigheter vars verksamheter bidrar till att uppnåmålet för den regionala utvecklingspolitiken. Rege-ringen kommer att ge myndigheter medansvar för bl.a. närings-, utbildnings- och arbets-marknadspolitiken i uppdrag att gemensamt lämnaförslag på hur verksamheterna inom dessa områdenska bidra till att målet för den nya regionala utveck-lingspolitiken ska uppnås. Arbetet, som ska koordine-ras av , är ett viktigt led i att stärka den regi-onala utvecklingen.Anf. 119 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för detlånga och delvis utförliga svaret.Ministern säger i sitt svar att frågeställningen äromfattande. Just detta, herr talman, är kärnan i självainterpellationen. Det är också kärnan i frågan omvilket angreppssätt vi ska ha för att kunna forma enpolitik för att uppnå en rättvis service över hela lan-det. Det krävs en helhetssyn och ett samlat angrepps-sätt på de statliga myndigheterna, de statliga bolagenoch den samlade statliga politiken, om den så inne-håller skattepolitik, kulturpolitik, demokratifrågoreller infrastrukturfrågor.Den här interpellationen har tillkommit just pågrund av att vi ständigt, men kanske framför allt un-der , har fått höra om akutåtgärder ochakututryckningar när enskilda människor har drab-bats, antingen av att posten inte levereras pågrund av att grannen har avlidit eller av att poliseninte finns när människor har behov av den. Här hän-visas det till enskilda statsråd, men som jag ser det ärdet statsrådet som borde ha den samlade synsom krävs för att kunna stärka servicen så att den kanberöra alla människor över hela landet.Dessutom har regeringen under hela mandatperio-den gjort allt för att förmedla hur bra det går för Sve-rige. Visst har vi haft en högkonjunktur, men detställer också krav på oss att se att en stor del av landetoch enskilda människor inte riktigt känner igen sig ibeskrivningen att det går bra för utan kännersig satta på undantag på ett orimligt sätt. Trots devälvilliga formuleringarna från statsrådet enskilda människor av försämrad service ochindragning av statlig samhällsservice.Det är vällovligt att man ska skärpa och komplet-tera de verktyg som finns för att följa tillgången påservice. Men jag vill nästan be statsrådet att förstå attSigne, , som måste betala för att få sin lantbrev-bärare att åka fram till hennes brevlåda, vilket honinte kan göra sedan grannen dog, inte är så betjänt avatt ha ett system som kan följa hur servicen avveck-las. Hon ser det konkret utanför sin dörr.Kanske är det så att dessa 20 miljoner kunde haavsatts på ett annat sätt och tydligare hanterats för enutökad samhällsservice över hela landet.I andra kommuner kan man se att enskilda invåna-re slår larm om man inte får den service man beräknaratt kunna få av polismyndigheterna på grund av tom-ma tjänster. Det innebär att man lever i en vardag iotrygghet, utan det som många av oss andra tror är ensjälvklar service, nämligen närhet till polisen.Ministern redogör också för kravet att statligaaktörer i ökad utsträckning ska samordnas med andraservicegivare. Det är bra. Det låter bra. Men om nuservicen redan är nedlagd är det inte mycket beväntmed detta angreppssätt. Det krävs också ett aktivtagerande för att stimulera utvecklingen. Här måstestaten ta ett övergripande och mer långtgående ansvarför den statliga verksamheten - bolag, myndigheteroch verk - så att den ges ett tydligt samhällsansvarsom innebär ansvar för hela landet.Min följdfråga till ministern är alltså om statsrådetär beredd att utfärda och skriva in tydliga direktiv tillsina statliga myndigheter, verk och bolag i syfte attfinna lösningar som garanterar en grundläggandeservice i alla delar av landet. Det är nämligen minis-tern med sitt helhetsansvar för den regionala utveck-lingen som måste ta det samlade ansvaret, även omdet är andra ministrar som ansvarar för t.ex. post ochpolis.Anf. 120 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig först göra väldigt tydligt ochklart att hela regeringen har ett ansvar för hela Sveri-ge och att all nationell politik har regionala effekter.Det vore obegripligt om inte alla ministrar inom sinaansvarsområden lärde sig att se hur de regionala ef-fekterna ser ut. Vilken utgångspunkt skulle politikendå ha? Vad skulle man se framför sig när man fattarbeslut?Det är klart att vi måste se att ser väldigtolika ut. Vi har en tudelning från norr till söder. Vihar en tudelning inom regioner . När vi kankonstatera att det har gått bra för under desenaste åren är det sant på nationell nivå. Men detbetyder inte att det har gått bra överallt eller att dethar gått bra för alla.Jag delar bedömning att mångamänniskor som bor på en ort där antalet invånare krymper, där arbetsmarknaden blir mindre ochdär många upplever att det offentliga drar sigtillbaka har svårt att känna igen sig i den beskrivningsom vi ibland ser när man målar upp den högkon-junktur som vi har haft. Men båda verkligheterna ärsanna.I politiken måste vi lära oss att balansera mellande båda. Det gör vi via de förslag som regeringen harlagt fram och som har ställt sig bakom. Vivill att vi ska ta ett gemensamt ansvar i riks-dag för den åldersstruktur som finns i landets kom-muner, oavsett var de unga bor, oavsett var de gamlabor. Vi vill att vi ska ta ett gemensamt ansvar så attdet finns en fungerande kommersiell service också påde platser där marknadskrafterna inte själva hanterarsituationen därför att underlaget är för litet.I den regionalpolitiska propositionen har vi därförföreslagit extra pengar som ska fördelas både genomKonsumentverket och genom länsstyrelserna så att vikan gå in och köpa upp kommersiell service där be-hovet är stort, så att den sista handlaren inte stänger,men där befolkningsunderlaget egentligen är så litetatt verksamheten inte bär sig av sig själv. Vi gör detdärför att vi ser att förutsättningarna skiljer sig såmycket åt mellan stad och land.Vi har i föreslagit en radkonkreta åtgärder för att utjämna skillnaderna och föratt tydliggöra de olika förutsättningar som vi ser attmänniskor, företag och kommuner har i vårt land. Vihar gett Posten ett tydligt uppdrag. Vi har gett Postenytterligare pengar att upphandla olönsam postservice.Vi har i utredningen gett polisen ett tydligt upp-drag att undersöka hur man kan bli bättre på att hante-ra mindre kommuner och små platser så att man är ensynlig och aktiv offentlig företrädare även i glesbyg-den.Vi har ställt högre krav på våra myndigheter med24-timmarsservice, så att människor oavsett var debor ska ha tillgång till det offentliga och tillallas våra företrädare. Vi lägger både pengar ochskärper lagar för att alla myndigheter ska bli bättre påatt ta ett regionalt ansvar.Vi kommer att gå vidare med de in-tentioner som vi presenterade i den regionalpolitiskapropositionen, där vi har sagt att det bara är destatliga myndigheterna och verken som i sina direktivhar haft som en tydlig uppgift att också ta regionalhänsyn. Vi ser att resultatet av detta har varieratväldigt mycket. Och vi kan konstatera att de inte hargjort det i tillräcklig utsträckning. Därför skärper vivåra politiska verktyg just i det syftet.Men vi nöjer oss inte med det utan vi vill också gåvidare och se vilka krav vi kan ställa på en del av vårastatliga bolag att ta samma regionala hänsyn. Detarbetet återkommer vi med under våren.Anf. 121 ():Herr talman! Det var intressant att höra statsrådetMessing göra samma bedömning som Centerpartietvad gäller den regionala klyvningen trots högkon-junkturen. Med det svar jag fick i den andra omgång-en ser jag fram emot att följa Postens fortsatta ned-dragningar och därmed de akuta åtgärder som krävs,oftast från kommunalt håll, för att reda upp situatio-nen för enskilda människor. Det var ett bra besked.Jag hoppas att Posten också är medveten om att stats-rådet gav detta besked i dag.Det var också intressant att höra statsrådet beskriva vikten av att hela regeringen har tagittill sig kravet på en samlad regionalpolitik för attmöta de regionala klyftorna. Därför kändes det litebetänkligt när jag lyssnade på en debatt lite tidigareoch näringsministern gav besked om att marknaden isig aldrig kommer att engagera sig i bredbandsut-byggnad som gäller hela landet. Det är precis det somCenterpartiet har sagt.Men vi har också påtalat vikten av att just statentar ansvar för det som staten ska ta ansvar för. In-frastruktur över hela landet är avgörande för ommänniskor väljer att flytta, vågar ta steget till att bo-sätta sig på en ny ort eller vill stanna kvar om man ärföretagare eller ung företrädare. Det här kan gällabredbandsdelen. Den är lika viktig som det finmaski-ga vägnätet. Därför är det anmärkningsvärt att stateninte med Socialdemokraterna i regering har tagitansvaret att stärka infrastrukturen just genom bred-band så att alla får ta del av detta.Men vi har också varit tydliga från Centerpartietssida om att staten ska och kan vara ansvarig för attsprida statens uppdrag över hela landet, inte enbartdet som riktar sig till den enskilda människans behovav samhällsservice utan statliga myndigheter och verksom kan utlokaliseras eller lokaliseras från början. Vihar statistik som visar att 106 nya myndigheter harbildats . Av dessa har 82 förlagts tillStockholm eller . Så klart detpåverkar strukturen i landet att är prioriterat tillStockholmsområdet.Centerpartiet har återkommande kritiserat rege-ringen för att en stor del av den statliga verksamhetenhar lagts i . Ser vi detta parallellt med dencentralisering som sker inom befintliga verksamhetersom finns runt omkring i vårt land, t.ex. domstolsvä-sendets centralisering, är det klart att vi får dubbelne-gationer som snedvrider det samlade statliga ansvaret.Den statliga verksamheten skulle i stället stärka lan-det i dess helhet sysselsättningsmässigt, men ocksåstatusmässigt runt om i landet på grund av kringverk-samheter som den drar till sig.Min följdfråga till statsrådet blir då: Ärministern beredd att vara tydlig och gå i bräschen vadgäller ansvaret för infrastruktur, bredband och utlo-kalisering av statlig verksamhet eller rent av lokalise-ring av statlig verksamhet när den skapas?Anf. 122 Statsrådet ():Herr talman! Livet kommer alltid att se olika ut iolika delar av vårt land. Det kommer aldrig att varasamma typ av utbud i t.ex. kommun, där jagär född, eller ens i , där jag bor , som det är iStockholm. Här finns ett större utbud av kulturakti-viteter, ett kommersiellt utbud av affärer, av arbets-marknad osv. Men det betyder inte att det ska vara ettsämre liv på små orter än det är på större. Det är detsom har varit utgångspunkt i den politik för regionaltillväxt som vi presenterade och som riksda-gen ställde sig bakom.Vi pekade ut tre områden som regeringen menadeär viktigare än andra för att ge förutsättningar bådeför enskilda personer och för företag att växa ochutvecklas. Det ena är kommunernas ekonomi som såtätt hänger samman med vilken välfärd och vilkenservice kommunen kan erbjuda sina invånare.Det andra är infrastrukturen, som tog upp. Med den beskriver vi inte bara sats-ningar på högre bärighet på vägar, nya dragningar förgodstrafiken eller nya dragningar för järnväg. Viskriver också om behovet av den moderna in-frastrukturen, såsom bredband och IT-satsningen.Den tredje delen är utbildningens viktiga roll. Härser vi att de regionala högskolor som finns runt om ilandet har skapat förutsättningar för tillväxt, har lock-at till sig nya verksamheter. De har betytt mycketbåde för den region där högskolorna har vuxit uppoch naturligtvis också för enskilda personer. Det ärett lyckat sätt att bedriva statlig politik.På samma sätt har vi drivit den inriktningen när vit.ex. har startat polishögskolor i och i Växjö.Jag tycker att det är naturligt när vi bildar nyamyndigheter och verksamheter att vi alltid ska beaktavilka regionala förutsättningar det finns för att placeradem på olika platser.Jag kan, precis som , vara kritiskmot att vi emellanåt är alldeles för snälla med att följade förslag som utredarna ofta lägger fram om var denya myndigheterna ska placeras. I de flesta fallenföreslår utredarna att de ska placeras runt de storastäderna - allra oftast runt . Där skulle nogibland både regeringen och ha mera ork attkritiskt granska om skälen är så starka som utredarnaibland låtsas om.Anf. 123 ():Herr talman! Jag är nöjd att statsrådet såtydligt markerar att det inte ska se likadant ut överhela landet. Detta bygger på den lokala strukturen ochde lokala erfarenheterna. Det är inte ofta vi får höranågot sådant från ett socialdemokratiskt statsråd. Jagtackar för den ståndpunkten.Jag tackar statsrådet för att man hädanefter ska vi-sa en tydlig inriktning och inte bara utöva ett beak-tande av att statliga myndigheter kan och ska placerasut över hela landet. Jag ser fram emot detta, och jagkommer att följa frågan och antagligen även åter-komma i frågan.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 2001/02:153 omVänersjöfartens framtidAnf. 124 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig omvilka åtgärder på såväl kort som jag avseratt vidta för att säkra Vänersjöfartens framtid. Fråganär ställd mot bakgrund av att Vänersjöfarten tappatmarknadsandelar i förhållande till andra transportslag.Vänersjöfartens totala godsvolym har långsamtsjunkit med undantag förde två . Orsakerna till minskningen ärflera. Förändringar i industristrukturen, ändrade kravfrån företagen när det gäller logistiklösningar, mins-kad oljekonsumtion och skillnader mellan transport-slagen när det gäller terminalkostnader har haft bety-delse.Det transportpolitiska beslutet innebar attjärnvägen fått reducerade banavgifternär det gäller godstrafiken. Detta har enligt IngemarVänerlöv inneburit en snedvridning av konkurrensentill Vänersjöfartens nackdel.Jag har i tidigare frågesvar till att det är godstransportörerna som be-stämmer transportsätt. Ur deras synvinkel är det posi-tivt att det finns flera olika konkurrenskraftiga trans-portalternativ att välja mellan i . Rege-ringen arbetar för att det ska råda likvärdiga konkur-rensförutsättningar mellan olika trafikslag, vilket ären av grundstenarna i det transportpolitiska beslutetfrån . Konkurrensneutralitet innebär inte nöd-vändigtvis att avgifterna ska vara lika för olika trans-portlösningar.Rättvis konkurrens uppnås om skatter och avgifterför alla transporter speglar de samhällsekonomiskamarginalkostnader som transporterna ger upphov till.I de samhällsekonomiska marginalkostnaderna ingårnormalt kostnader för slitage på infrastrukturen, mil-jöpåverkan, olyckor och trängsel. strävarefter en marginalkostnadsprissättning.Marginalkostnadsprissättningen ställer inget kravpå att de finansiella kostnaderna för att ha en funge-rande infrastruktur ska täckas. Ett sådant krav ställsdock på . Sjöfartens miljökostnader tillföljd av utsläpp av luftföroreningar är emellertidbetydande. Om sjöfartens miljökostnader prissattes ienlighet med marginalkostnadsprincipen är det möj-ligt att farledsavgifterna skulle täcka Sjöfartsverketssamlade kostnader. Det kan vara så att sjöfarten i dagfaktiskt inte betalar sina kostnader.