prot · GP09113 · 2002-05-27 00:00:00 — Det skulle varatrevligt om jag i bagaget fick med mig ett protokollfrån riksdag där justitieministern tydligt talarom ifall det som baseras på nuvarande lagstiftninggäller eller inte.Anf. 170 Justitieminister ():Fru talman! Jag tänker bara svara att vår lagstift-ning gäller generellt, och jag tänker inte uttala migom några enskilda händelser eller komma med någraslags instruktioner för kommande möten. Det är inteoch ska inte vara min uppgift. Jag hänvisar till denlagstiftning som vi har på det här området.Anf. 171 (-):Fru talman! Det var något av det sämsta svar somjag har hört. Jag vet vad det beror på och varför svaretär så tunt. Men jag tolkar det så att om människorskräms i väg av personer i rånarluvor som blåser ivisselpipor för att störa det budskap som jag ochandra vill framföra vid det möte som jag ska delta har justitieminister ingenkommentar. Det här kommer att ge demokratins död-grävare råg i ryggen. Det gäller också en del andrasom jag tror att innan valet intebör underskatta.Överläggningen var härmed avslutad.32 § Svar på interpellation 2001/02:425 omnärpolisnärvaron i sommarAnf. 172 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig vilkakonkreta åtgärder jag avser vidta för att se till atttryggheten för medborgarna garanteras den här som-maren.Förutsättningarna för polisens arbete är annorlun-da än i övrigt. Brottslig-heten förändras och planeringen av arbetet måsteanpassas till att poliserna har semester. Det är inganyheter och polisen har stor vana vid att förberedaoch utföra sina uppgifter med hänsyn till vad somgäller under sommaren.Regeringens arbete tar hänsyn till förhållandena istort för polisen. En viktig del är att se till att vi hartillräckligt många poliser för att de ska kunna skötasina uppgifter. De på grund av det statsfinansiellaläget nödvändiga nedskärningarna i den offentligasektorn drabbade också polisen.Antalet poliser minskade - även om är överdrivna.Dagens situation är en annan, som väl är. Jag ochregeringen vidtar åtgärder på en mängd områden föratt ge polisen ännu bättre förutsättningar att förebyg-ga och bekämpa brott. Ekonomin är ett bra exempel.Vi höjer nu polisens anslag med 1 850 miljoner kro-nor på bara . bedömer attantalet poliser kommer att öka så mycket att det motsvarar nästan enny polis . Vi kan redan nu se effekterna avregeringens satsning genom att ökningen av antaletpoliser har börjat. utexaminerades 188 nyapolisaspiranter och kommer ytterligare drygt250.Henrik S Järrel tar också upp frågan om att ettantal närpolisstationer har stängts . Det ären vanlig missuppfattning att polisens förmåga kanmätas i antalet närpolisstationer. Tvärtom är det så attalltför små närpolisområden har svårt att få resursernaatt räcka till mer än de mest akuta uppgifterna. Detlångsiktiga arbete som ska skapa trygghet blir efter-satt. Dessutom blir verksamheten i små närpolisom-råden sårbar för ledigheter och sjukskrivningar. Detär därför bra att polisen nu arbetar med att hitta enbalans mellan närhet till medborgarna och polisiär ef-fektivitet.Anf. 173 (m):Fru talman! Jag vill börja med att tacka justitie-ministern för svaret. Jag är dock - måste jag tyvärrsäga - inte helt nöjd med detsamma. Det verkar litesom om justitieministern vill smita undan ansvaret föratt t.ex. närpolisverksamheten inte riktigt fungerar pådet sätt som justitieministerns företrädare, , en gång ansåg att den skulle göra, nämligenvara en grundpelare och en ryggrad för polisverk-samheten.Sedan Socialdemokraterna tog över regerings-makten har avvecklingen av närpolisverksamhetenvarit systematisk. stängderegeringen den enda dåvarande underfem terminer, vilket resulterade i 1 000 färre nyutbil-dade poliser. har antaletpoliser minskat med ca 2 000 personer. finnsdet drygt 16 120 tjänster, i varje fall om man får troRikspolisstyrelsens årsstatistik per den 31 december2001.Närpolisverksamheten har halverats. Knappt 20 %av poliskåren arbetar med det som drabbarmedborgarna och det som oroar medborgarna, nämli-gen vardagsbrottsligheten. En tredjedel av landetsnärpolisstationer har lagts ned. I glesbygden och påmindre orter i landet finns det i stort sett inga poliseratt tillgå och helger.Sommartid stängs nästan 50 polisstationer i lan-det, och många tvingas att dra ned på öppettider.Förra sommaren var sju kommuner i Västerbottenoch sex kommuner i utan bemannade polis-stationer.Nyligen presenterade i en rapportoacceptabla utryckningstider, ibland uppemot för vissa brott. Misshandelslarm skaalltid ges högsta prioritet och innebära omedelbarutryckning. I praktiken är den genomsnittliga tidenför larmsamtalet till dess att en polispatrull är på platsöver . I vissa län är genomsnittstiden över1 timme.I väntan på polisen uppmanades personalen i enbutik i östra att själva hålla fast två nar-kotikapåverkade snattare. Det tog innanpolisen hann fram. I , t.ex., fick brandkårenförsöka att hålla kvar en rattfyllerist i nästan 1 timmeinnan polis kunde komma till platsen.Fru talman! Människor ställs alltmer utan polis-hjälp, trots att de befinner sig i allvarliga och utsattasituationer.Jag hörde på Efter 3 i P 4 då justitieminis-tern hade ett samtal med ordförande.Justitieministern uttryckte då lite irritation över attPolisförbundet självt anser att vi har för få poliser.Utan att hamna i en alltför stor sifferexcersis villjag ändå säga att vi moderater länge har velat utökaantalet polisutbildningar. Det har inrättats två nyapolishögskolor, men det kommer att ta tid innan någ-ra nyexaminerade poliser kan fylla vakanser ochvikariera under semestrar. Det var just sommaren somvi skulle tala om. Jag undrar hur man från regeringentänker sig att polisen ska klara sommaren som ärmycket speciell, och jag ska återkomma till det.Anf. 174 Justitieminister ():Fru talman! Låt mig bara korrigera en uppgift somjag nämnde. utexaminerades 188 nya polis-aspiranter och kommer ytterligare 237. Det ärmarginellt, men rätt ska vara rätt.Nej, jag försöker inte på något sätt att smita undanden här debatten. Det är nog ingen fråga som jagdiskuterar så mycket som polisfrågan. Inte heller jagtycker att det är särskilt intressant med siffexcersis,men när det förekommer uppenbart felaktiga uppgif-ter om att antalet skulle ha minskat med 2 000 måstejag ändå reagera. Jag hoppas att det är ett misstag närHenrik S Järrel nämner detta. Förklaringen är ju denatt var man anställd även om manstuderade på polisutbildningen. När det gäller färdig-utbildade poliser är minskningen inte alls så stor somHenrik S Järrel gör gällande, utan vi har ungefär såmånga poliser som vi hade sedan.Antalet har minskat något, men alltså inte med 2 000.Låt oss i stället se framåt. Vi har, som mycket riktigt sagt, nu två ytterligare polisut-bildningar. Det innebär att man kan utbilda uppemot700 poliser . Jag tror att det skulle vara svårt attbehålla den höga kvalitet som vi har på poliser, ochska ha, om man skulle utbilda ännu fler poliser.Med den här utbildningstakten kommer antaletpoliser att öka med nästan en polis fram-över. Det är svårt att göra exakta beräkningar förRikspolisstyrelsen. Det beror bl.a. på pensioneringaroch mycket annat.Låt mig också bara korrigera uppgiften att jag harkritiserat att anser att det ska vara flerpoliser. Det har jag absolut inte kritiserat. Tvärtom ärjag av samma uppfattning, och det är därför vi gör dehär satsningarna. Det är bra att det är fler som har denuppfattningen, och vi gör den här satsningen därföratt det finns en ökad otrygghet ute i samhället.Sedan är det dessutom så att polisen har fått nyaarbetsuppgifter som man kanske inte hade för tio årsedan. Det finns vissa brott som ökar, vilket ger an-ledning till stor oro. Inte minst när det gäller narkoti-kamissbruk bland ungdomar är polisens arbete gent-emot ungdomar viktigt. Det är också ett stort antalsjukskrivna poliser, och det är, liksom på andra håll,ett särskilt problem.Avslutningsvis vill jag bara säga att jag inte villbygga upp någon perfekt bild av polisens situation.Det finns mycket som kan göras bättre. Man jobbarhårt med det inom polisen, och vi försöker också gedet stöd som behövs. Jag vill ändå säga att jag tyckeratt polisen gör ett väldigt bra jobb, och att jag serfram emot att tillsammans med polisen fortsätta attutveckla den verksamheten.Anf. 175 (m):Fru talman! Jag konstaterar att vi moderater gärnavill dra i gång en fjärde polishögskola, därför att vianser att det måste till flera poliser för att, som sagtvar, täcka de vakanser som uppstår på grund av sjuk-frånvaro, pensionsavgångar och inte minst för atttäcka semestrar.Jag sade att jag skulle återkomma till situationenpå sommaren, och det är ju detta som interpellationentar sikte på. ändrar brottsligheten litekaraktär. Jag vill minnas att justitieministern självberör det något i sitt interpellationssvar. Vi får inter-nationella stöld- och snattarligor som turnerar till deeuropeiska huvudstäderna. Våldsbrotten, inte minstde med sexuella förtecken, har också en tendens attöka . Det är också många turistersom kommer hit och behöver vägledning och stöd,för att inte tala om svenskarna själva som befinner sigpå olika semesterorter. När deras hus är tomma passaren del oärliga individer på att länsa dem i förekom-mande fall.Det är olyckligt när vissa polisdistrikt t.ex. måstestänga eller koppla på automatisk telefonsvarare föratt det inte finns bemanning tillräcklig för att klaralarm som dyker upp under dygnets olika timmar, isynnerhet då under de mörka timmarna och ickeordinarie arbetstid så att säga.I finns det ca 1,8 poliser per 1 000 invå-nare räknat generellt sett, vilket är färre än i Tysk-land, , och . Sjukfrånvaronökar och uppgår inom polisen till 1 200 årsarbets-krafter.I ligger polismyndigheten back 10 mil-joner kronor och kan inte nyanställapoliser.Medelåldern i är . Det är bara 9poliser som kan jobba ute på fältet, och långtidssjuk-skrivningarna ökar.I är nästan var fjärde polis befriad frånskiftarbete, och var tionde polis har sjukintyg på attde inte kan jobba tunga skift.I har man 7 poliser på 10 000 invå-nare. Under helgkvällar ska 2 närpoliser i Gällivareoch ansvara för ,en yta som är lika stor som ungefär.I Södra polisdistrikt arbetar normalt 4poliser på en yta lika stor som , , Ble-kinge och halva och med ca 40 000 invåna-re. En vanlig utryckningsresa är där, attjämföra med om polisen i skulle åka tillJönköping eller polisen i till Värmland.I har man förlorat över 300 poli-ser , och i kommun finns knappt 1polis för 13 000 invånare.Fru talman! Det här är bara några axplock ur denflora av, som vi moderater tycker, missförhållandenruntom i polisdistrikt som bidrar till attmänniskor känner en otrygghet i sin vardag för justvardagsbrottsligheten.Nu säger justitieministern i sitt svar att man harstort förtroende för hur polisen planerar för sin som-marverksamhet. Men han säger att det ärannorlunda än i övrigt, attbrottsligheten förändras och att planeringen av arbetetmåste anpassas till att polisen har semester. Då undrarjag bara mot den stillsamma bakgrund som jag hartecknat: Hur ska människor i Sommarsverige, bådeinfödda svenskar och invandrade men också turister,kunna känna sig trygga när nästan hela den svenskaordningsmakten befinner sig på semester eller ärsjuk?Anf. 176 Justitieminister ():Fru talman! Det var intressant att två av de nor-diska länderna räknades upp. Det är närmast de andraländerna i som vi kan jämföra oss med. Vihar ungefär samma struktur. glömdeatt nämna de två andra, och , medveteteller omedvetet. Hur som helst har flera poli-ser per invånare än och . Vi liggeralltså på ungefär samma nivå som de övriga nordiskaländerna, och vi gör det i ett läge då vi påbörjar denstora satsningen på flera poliser. Det är väl glädjande,, att vi nu gör den här stora satsningen.Låt mig påminna om något sommoderater lätt glömmer - nu vet jag inte om glömmer det - att det faktiskt var Moderaternasom påbörjade minskningen av polisen 1992 när manskulle spara 500 miljoner. vill jag inte kritiseradet, därför att det var något som stöddes av Social-demokraterna. Men rätt ska ändå vara rätt även i dethär sammanhanget.Sedan vill jag bara säga, som jag sade i mitt tidi-gare svar, att allting är inte perfekt, inte på något sätt.Vi har särskilda problem i glesbygden. Det är ocksådärför som en utredning nu arbetar med detta ochkommer att lägga fram sina förslag inom några veck-or. Utredningen tar upp den särskilda problematiken,som är precis på det sätt som beskri-ver.Sedan blir det naturligtvis en annan situation un-der semestertider. Polisen arbetar också utifrån deförutsättningarna. Bl.a. är det så att där det behövsflera poliser kanske det inte behövervara lika många . Det är därför man harett samarbete mellan och . Poliserfrån arbetar i ochvice versa just för att man på ett bra sätt ska kunnamöta situationen och skydda medborgare från brotts-lighet och bättre utnyttja de resurser som finns.Anf. 177 (m):Fru talman! Jag tittar lite i statistiken här över an-talet poliser som påverkade brottsbekämpningen.1982 klarade polisen upp av antalet anmäldabrott, och , senare, är siffran . Det är20 % mindre, dvs. mindre , kan man säga,sedan 1982.Rikspolisstyrelsen anser ej uppnått de mål i uppdraget som polisen fått avregering och riksdag. En rad viktiga områden har fåttstryka på foten. Det brottsförebyggande arbetet liggeri stort sett nere. Ingripande- och utredningsverksam-heten ligger på en oacceptabelt låg nivå.Regeringen har gett som riktmärke 17 000 po-liser , men börjar i stället att prata om att detär allt viktigare med kompetenta poliser än självaantalet. I och för sig kan man väl hålla med om att detär viktigt att kompetensen hos dem som utbildas ärhög och god, men det är en klen tröst och ursäkt föratt regeringens stora satsning på polisen, som justi-tieministern gärna vill göra ett litet nummer av, intevisar sig räcka till för att anställa de poliser som dockutbildas och nyexamineras.De extra pengar som regeringen tillfört polisen,1,, går i stort sett enbart till attsanera ekonomin och hantera myndigheternas under-skott på grund av brist på kompensation för löneök-ningar. Polisen måste t.ex. före utgången av 2003 hainvesterat i ett nytt radiokommunikationssystem,TETRA, för . Regeringenhävdar ständigt att den investeringen ryms inom ram,men vi har ju ännu inte sett några pengar för detta.Fru talman! Jag kan inte frigöra mig från intrycketatt regeringen har väldigt mycket kvar att göra för attförbättra polissituationen och rättstrygghetsfrågorna ivårt land.Anf. 178 Justitieminister ():Fru talman! Om tror att det brotts-förebyggande arbetet har stannat av råder jag HenrikS Järrel att åka runt och besöka landets kommuner.Nu har det gått från att finnas brottsförebyggande rådi ett trettiotal kommuner till att finnas i nästan 80 %av landets kommuner. Det har alltså ökat enormtunder . I det brottsförebyggande arbe-tet har polisen en central roll. Det är alltså en alldelesfelaktig uppgift om man tror att det här har lagts ned.Tvärtom har det ökat på ett fantastiskt sätt, och detska också fortsätta öka.Jag vill också understryka att det behövs fler poli-ser. Det är därför vi gör den här satsningen. Sedan ärdet flera andra frågor som dessutom behöver lösas.Jag vill också erinra om att polisen vid utgången avföregående år faktiskt hade ett överskott. Däremot ärdet riktigt att det behövs ytterligare resurser till poli-sen, det är ingen tvekan om det, de kommande åren.Det behövs bl.a. med anledning av TETRA, som detär svårt att exakt beräkna summan för. Men det be-hövs också för att det har inträffat ett antal händelseroch för att vi ska kunna fortsätta den här satsningenpå polisen. Det budgetarbetet pågår just för närvaran-de.Överläggningen var härmed avslutad.33 § Svar på interpellation 2001/02:426 omförmyndarskapslagstiftningenAnf. 179 Justitieminister ():Fru talman! besvarade jag en frågaav som gällde uppföljning och över-syn av lagar som rör "svaga grupper". I svaret redovi-sade jag bl.a. min uppfattning om innebörden av 1995års förmyndarskapsreform.Lennart har i interpellationsform frågatmig vilka åtgärder jag menar bör komma i fråga föratt öka skyddet för de personer som omfattades av1989 års förmyndarskapsreform. I det sammanhangethar han gjort gällande att mitt uttalande i frågesvaretgällde just den reformen och inte förmyn-darskapsreform.Det är möjligt att och jag i någotsammanhang har missförstått varandra. Till att börjamed vill jag dock klargöra att jag i frågesvaret uttala-de mig om 1995 års reform. Detta framgår tydligt avsvaret.Den reform som trädde 1989 innebar attinstitutet omyndigförklaring avskaffades. I ställetinfördes ett nytt institut - förvaltarskap - för att till-godose det skyddsbehov som varit ett av motiven föromyndigförklaring. Reglerna om godmanskap läm-nades däremot i huvudsak orörda.Jag tror inte att det kan ifrågasättas att det var envälkommen åtgärd att avskaffa möjligheten att omyn-digförklara människor. En omyndigförklaring med-förde inte bara att den enskilde förlorade rätten attsjälv bestämma över sina ekonomiska angelägenhe-ter. Den medförde också långtgående verkningar påområden som låg utanför den ekonomiska rörelsefri-hetens. Det allvarligaste i det sammanhanget var attrösträtten i allmänna val gick förlorad.Vad som stod i förgrunden vid reformvar således respekten för människors självbestäm-manderätt och integritet. Det var därför förvaltarska-pet fick ersätta det trubbiga och otidsenliga instru-mentet omyndigförklaring. Även ett förvaltarskapmedför att den enskilde förlorar sin rättsliga hand-lingsförmåga, men till skillnad från omyndigförklar-ingen ska förvaltarskapet i varje särskilt fall få enomfattning som motsvarar den enskildes konkretabehov av bistånd. Ingen människa ska alltså fråntassin rättshandlingsförmåga i vidare mån än vad som ärklart befogat i den enskilda fallet.Som jag uppfattar interpellationen menar att skyddet för dem som kommer ifråga för förvaltarskap skulle ha varit större om deregler som gällde års reform fortfarandehade varit i kraft.Jag antar att inte eftersträvar enåtergång till omyndigförklaringen. Jag uppfattar attkritiken i stället gäller att förvaltarskap inte skulleanordnas i tillräckligt många fall eller - när så sker -inte ges tillräcklig omfattning.Jag har inte tidigare hört någon kritisera detta. Inteheller har det presenterats något underlag som gör kan bedöma kritikens riktighet.Som jag nämnde i mitt tidigare frågesvar har re-geringen beslutat tillkalla en särskild utredaresom utöver uppdraget att utvärdera förmyn-darskapsreform ska ha i uppgift att se närmare påflera frågor som rör skyddet för hjälpbehövande.Inom ramen för utredarens direktiv faller bl.a. olikafrågor om utseende av och behörighet för god manoch förvaltare. I utredarens uppdrag ligger att han skaföreslå de författningsändringar som kan anses be-hövliga. Jag kan självfallet inte föregripa det utred-ningsarbete som just har inletts. Om det skulle visasig finnas fog för den kritik som framförs här, finnsdet dock förutsättningar för att saken kan uppmärk-sammas av utredningen.Avslutningsvis vill jag säga att det givetvis inteska förnekas att det ibland kan vara en svår uppgift attgöra den nödvändiga avvägningen mellan å ena sidanden enskildes berättigade krav på respekt för sinsjälvbestämmanderätt och integritet och å andra sidanhans eller hennes behov av skydd. Sådana svårigheterfår dock inte leda till att man gör avsteg från vad sombör vara den självklara utgångspunkten, nämligen attingen ska berövas sin rättshandlingsförmåga i störreomfattning än vad som är klart befogat i det enskildafallet. Jag upprepar gärna det.Anf. 180 ():Fru talman! Jag får för artighetens skull försttacka för svaret, eftersom det nu aktuella svaret i allafall till stor del handlar om det som frågan gäller. Attjag av kommunikationsskäl inte fick det under minaögon förrän omkring halv fyra är enannan sak.Låt mig först påpeka att justitieministern gör ettförsök till skuldfördelning för det faktum att jagtvingas använda mig av en interpellation för att få ettsvar. Han säger: "Det är möjligt att jag i något sammanhang har missförstått var-andra." Ja, det är möjligt, men inte i det här samman-hanget.Vid ett besök på den8 mars, där ledamöter från flera partier, däriblandSocialdemokraterna, deltog, fick vi klart för oss att ettinte oväsentligt antal personer råkar i trassel för attdet finns brister i regelverket efter den ändring somgjordes på initiativ av och som resul-terade i lagen 1988:1251 och de därmed nya skriv-ningarna i kapitel 10 och 11, främst ikapitel 11.De problem som skulle kunna skapas med dessa ikombination med de förändringar som gjordes medmentalvårdsreformen varnades det för från flera re-missorgan. Jag hann under slutet avmin verksamhet som överförmyndare kring 1990också uppleva ett antal otrevliga fall som inte skulleha förekommit med tidigare lagstiftning. Jag hadehoppats att detta var initialsvårigheter, men chefen förKFM vidimerade att så inte var fallet, att bristerna iregelverket försätter många i onödigt trassliga ochotrevliga situationer.Det för mig naturliga var då självfallet att frågaom detta. Min fråga av inleddes på föl-jande otvetydiga sätt: "genom-fördes ett antal reformer som berörde det som brukarkallas 'svaga grupper'". Döm om min förvåning närjag får ett svar av typen goddag - yx-skaft! Svaret handlar om något helt annat, nämligende ändringar som gjordes 1995 och främst berörde deunderåriga. Om detta har jag inte frågat.Uppenbarligen har någon på departementet intekunnat läsa innantill. Är det något departement därman måste behärska såväl semantik som hermeneutikär det ju . Det är självfallet inteThomas som har suttit och utarbetat svaretsjälv, men det allvarliga är att han har underskrivitdetsamma - uppenbarligen utan att penetrera texten ifråga.När man drar ut texten på utskriftspro-gram står det längst ned: "Läs frågan". Det hade juvarit bra om så skett. Det är inte jag som har missför-stått i detta ärende, och det är min plikt som riks-dagsman att utföra mitt uppdrag som granskare ochrepresentant för många tusen väljare.När jag genom den nonchalans som jag upplevdevid mottagandet av frågesvaret inte fått möjlighet attutöva dessa mina uppgifter kände jag mig som demo-krat, som politiker och som statsvetare kränkt. Detvar en självklarhet att upprepa frågan, ochdå som interpellation. Min första tanke var också attden som så negligerat frågan, som är otroligt viktigför samhällets små och utsatta medlemmar, av sinchef måste sättas på plats, och då lämpligtvis på enannan plats än den nuvarande.Jag debatterade etik med statsministern här ikammaren och citerade en tidigare svenskregeringschef, som sade att samhället inte ska skapaproblem åt de små. När vi ibland ändå med våraschablonbeslut gör just detta känner jag det som minplikt som medmänniska och som politiker med upp-drag från människorna att verka för ett undanröjandeav dessa problem. Jag kan bara beklaga att jag intetagit upp den nu aktuella frågan tidigare.Den 17 maj kunde vi i pressen läsa årets resultatav JO:s granskning av överförmyndarna. I den artikelsom fanns i kan man läsa:"Mängden med ärenden har ökat 'närmast explo-sionsartat' efter att fler psykiskt sjuka bor hem-ma . och allt fler behöver hjälp." Det här får krono-fogden alltmer av, och man tycker själva att det ärmånga onödiga ärenden. Om belastningen hos har vi kunnat läsa i pressen ,men det ska jag inte beröra ytterligare här.Överläggningen var härmed avslutad.34 § Svar på interpellation 2001/02:435 ombiotekniska uppfinningarAnf. 181 Justitieminister ():Fru talman! har frågat om jagavser att lämna förslag till om genomfö-randet av EG-direktivet om rättsligt skydd för biotek-niska uppfinningar (98/44/EG), om jag avser verkaför att direktivet omförhandlas och vilka åtgärder jagavser vidta för att det i patentlagstiftningen ska görasen tydlig åtskillnad mellan upptäckt och uppfinning.Inom utarbetades under förraåret en departementspromemoria med förslag tillgenomförande av direktivet. Promemorian har re-missbehandlats och ett femtiotal remissvar har kom-mit in.