prot · GP0956 · 2002-01-23 00:00:00 — Att söka förklaringar är inte allsatt ursäkta, och att inse att situationen i skolan ochsamhällsklimatet bildar fond, bakgrund, till den se-naste tidens händelser är inte alls att frånta någonansvar för de enskilda handlingar man utför. Det ärsnarare att börja i rätt ända. Och svaret på våld ochmobbning i skolan är inte bara kamratstödjande ar-bete och ökat föräldraansvar, även om det är viktigt.Det måste också handla om resurser, makt och demo-krati.Ibland påstås att skolan inte behöver mer resurser.Det stämmer inte. Det säger sig självt att om det blirfärre som arbetar i skolan får det konsekvenser. Där-för är det bra att i förhandlingarna medregeringen har fått igenom särskilda pengar till sko-lan. De tusentals personer som kommer att kunnaanställas i skolor runtom i landet de kommande årenbetalas med Schymanpengar - även om en del vissthar fått för sig att det var som kom medidén. Men på många håll i landet skär man fortfaran-de ned på skolan, och kommer därföratt fortsätta att kämpa för mer pengar till kommuner-na och till skolan - det ger förutsättningar också förett effektivt arbete mot mobbning och våld.Våld växer, fru talman, ur vanmakt. Demokratibefästs inte främst genom temadagar eller vackraformuleringar i skolplaner utan genom att faktisktutövas. Länge nog har skoldemokrati på alltför mångaskolor snarare handlat om att lära sig en teknik än attfå reell makt över sin egen vardag i skolan. Och det ärofta den maktlöse som söker någon att ha makt över.Därför är en mer demokratisk skola också en skolamed mindre våld och färre destruktiva konflikter.Fru talman! En dimension av mobbningen är sex-uella trakasserier. Den största delen av trakasseriernasker mot tjejer från jämnåriga killar i skolan, menibland också från lärare. Många unga tjejers vardag ärfylld av rädsla, undergivenhet och fruktan för över-grepp. Därför har drivit och fått ige-nom att pengar ska satsas på utbildning i feministisktsjälvförsvar för tjejer i skolan fr.o.m. i år.Det handlar om att få sätta ord på vad man upp-levt och upplever, att se det strukturella i mäns tra-kasserier av kvinnor, att inse att man aldrig själv bäransvaret för ett övergrepp och att få kunskap om vilkarättigheter man faktiskt har. Vår förhoppning är atttjejer på landets alla skolor nu kräver utbildning ifeministiskt självförsvar.Fru talman! Det har i den här debatten och i me-diedebatten talats om att man måste ta krafttag för attkomma till rätta med mobbningen, om tydlighet, ochdet är förstås lätt att instämma. Men såväl skollagensom arbetsmiljölagen och läroplanerna innehållertydliga skrivningar om arbetet mot mobbning. Detfrämsta bekymret är egentligen i så fall inte alls attdet saknas välvilliga formuleringar eller lagstöd ikampen mot mobbning utan att de inte alltid, kanskeinte ens särskilt ofta, omsätts i praktiken. Skälen tilldetta kan förstås variera, men det är ändå oaccepta-belt.Därför kräver att ska fåmöjligheter till sanktioner mot de kommuner ochskolor som inte aktivt motarbetar mobbning, menockså att dessa skolor och kommuner får bättre stödoch hjälp för att förbättra arbetet.Fru talman! Ett antal förslag om ökad repressionoch bestraffning av mobbare har funnits i mediede-batten och kan tänkas återkomma i denna debatt. Dettalas om att öka möjligheterna att flytta på den sommobbar, om jourskolor för värstingar och om polis-anmälningar av det mesta. Det är åtgärder som kanframstå som kraftfulla och rejäla. Det är bara det attdet finns ganska lite som tyder på att det verkligenfungerar och hjälper.Jag tror inte att hårdare tag, fler kränkningar avden personliga integriteten, strängare regler och tätarekontakt mellan skolan och polisen motiverar fler ungamänniskor att trivas i skolan. Inte ens en vakt i varjekorridor och metalldetektorer vid ingångarna på var-enda skola i hela landet kan skapa trygghet.Fru talman! Som jag nämnde inledningsvis är våldoch mobbning inga isolerade företeelser som kan sessom problem bara i skolan. De kan därför inte hellerlösas av skolan ensam. För föräldrar som inte tar sigtid för sina barn kan en arbetstidsförkortning vara enbättre hjälp än hur många skriftliga omdömen ochbetygssteg som helst. För den elev som är på gränsenär lösningen knappast ett samtal till polisen utan kan-ske en öppen fritidsgård, och för den elev som serfarsan bli nekad ett jobb för hundrade gången pågrund av sitt utländska efternamn är det svårt att visarespekt för andra. Som har uttrycktdet: Vill du bli respekterad av din avbild får du visadin avbild respekt.(Applåder)Anf. 14 () replik:Fru talman! Det var bra att nämndefamiljens betydelse och att föräldrar ska ha tid medsina barn. Det var också bra att KalleLarsson förde in ett könsperspektiv. Det är sanningenatt det är tjejerna som drabbas värst av stöket i sko-lan.Men det finns en egendomlighet i . har världens vuxentätaste skola.Men när barn från över 30 länder tillfrågas om arbets-ron tycker elever att det är stökigast i skolan.Hur kan det komma sig?Det verkar som att resurser inte är enda lösningen.Det handlar också om befogenheter. Sanningen är denatt den skollag som talar om inte gerrektorer och lärare de befogenheter de efterlyser. Dåär frågan: Är redo att ge rektorer ochlärare de befogenheterna?Anf. 15 () replik:Fru talman! Jag är lite överraskad över att få be-röm av , men det är trevligt om vi kanvara överens om att könsperspektivet är nödvändigtpå politikens alla områden och i hela samhällslivet.Det är också utmärkt om vi kan tala om att vuxna haransvar, om man nu kan dra en så skarp gräns mellanvuxna och barn som tycks vilja göra.När det gäller de ökade befogenheterna tror jag attjag måste be att konkretisera sig lite.Det är lätt att tala om hårdare tag och tydligare regler,men detta är inte i plattityder. Det är faktiskt enkonkret debatt om en konkret verklighet. Därförmåste jag be att specificera vilkaförändringar och ökade befogenheter han efterlyser.Anf. 16 () replik:Fru talman! Det har bara under de senaste måna-derna hänt att flera rektorer har känt att situationen iskolan har varit så ohållbar att de dels har stängt helaverksamheten, dels stängt av elever. För detta har de ivissa fall fått kritik från , för Skolverketanser att det inte är förenligt med gällande lag attstänga av en elev eller låta en elev byta skola.Den förra skolministern kom till lagtolkningen fick låta en elev byta skola om det var bäst förmobbaren. Om man kunde visa att mobbaren vann påatt byta skola fick man genomföra åtgärden, menäven den tolkningen är oklar.Detta är min konkreta fråga: redo att förtydliga skrivningarnanär det gäller att rektor får bestämma att mobbarenska flyttas i svåra mobbningsfall?Anf. 17 () replik:Fru talman! Det är mera konkret. flytta på den som mobbar. I vilket läge? Det blirförstås nästa fråga. Det finns en möjlighet attgöra det, om det är bäst för att lösa problemet. Ombåde den som utsätts för mobbning och den somutsätter någon för mobbning får bättre möjligheter attkomma ur den situationen kan man göra det. Det äralldeles klart att det är så i dag.Om man i allmänna ordalag, som gör, talar om att man måste utöka befogenheternaytterligare måste man konkretisera sig på den punk-ten.Är lösningen att bestraffa den som mobbar medatt flytta honom eller henne till en annan skola? Nej,det tror vi inte. Är lösningen att utöka rektorns befo-genheter på något annat sätt, så att han kan avstängaeller avskilja elever från undervisningen? Nej, det trorvi inte. Vi tror att man måste lösa konkreta problemkonkret i skolans vardag, och de måste lösas på ettsådant sätt att den sociala miljön blir bättre.Anf. 18 (m) replik:Fru talman! Jag konstaterar att intevill låta mobbare flyttas ens i extremlägen. Såvitt jagförstår är status quo det recept som Vänstern har närdet gäller mobbningsproblemen. Då kommer vi att ståkvar där vi är.Det kanske inte är så konstigt. Jag har inte hört såmycket okunskap på länge från talarstolen. När manmed traditionell vänsterretorik påstår att mobbare ärmobbare därför att de är förtryckta eller därför attpappan är arbetslös är det trams.All kunskap om mobbning och mobbningssitua-tioner visar att det faktiskt är rätt sällan mobbaren ären förtryckt och svag person som blir aggressiv.Tvärtom finns det mycket som tyder på att de somutsätter andra för mobbning får en kick av det. De ärtämligen aggressiva och starka, och de ger sig påandra.Det är därför det krävs ganska ordentlig kunskapför att man ska kunna hanterar detta och föra barnenoch ungdomarna rätt igen.Det är alldeles uppenbart att det krävs mer kun-skap på detta område från Vänstern, men har KalleLarsson något konkret initiativ för att se till att färreungdomar drabbas av de problem som vi vet att ung-domar drabbas av ?Anf. 19 () replik:Fru talman! Jag tror att vi får se över högtalaran-läggningen i riksdag, eftersom inte hörde att jag sade att det finns möjligheter att i extrema fall flytta på densom mobbar, om det är det bästa sättet att lösa pro-blemet med mobbning. Men det är inte det man förstoch främst ska ta till. Det tror jag att vi är överensom, men jag börjar bli osäker med tanke på hur fleraav de borgerliga partierna anger detta som general-lösningen när det gäller mobbning.Beatrice säger också att det är trams att se tillden sociala situationen. Det är trams att bry sig omhur människor mår. Det är uppenbarligen också tramsatt titta på vilka relationer människor har med var-andra. Kanske är det trots allt våldsgenen som Beatri-ce har hittat.På frågan om det föreslås några konkreta åtgärderhar jag redan angett sanktionsmöjligheter och stöd tillkommuner och skolor, utbildning i feministiskt själv-försvar och ökade resurser till landets skolor. På fleraav dessa punkter går Moderata samlingspartiet emotden politik som faktiskt skulle kunna hjälpa till ibekämpningen av mobbning på våra skolor.Anf. 20 (m) replik:Fru talman! Jag kan inte begripa varför den endalösningen ska vara att slå tillbaka när man utsätts förövergrepp. Jag förstår framför allt inte varför man påbred front ska lära ut det till barn i våra skolor. Jaghar inget emot försvar, men jag tycker att det är enkonstig inställning.Kalle säger att det finns möj-ligheter att flytta mobbare. Det är möjligt att det gördet, men det sker inte. Vi får läsa om fall efter fall därden utsatte efter åratal av hemskheter tvingas gå utbakvägen och söka sig en ny skola eller göra någotannat, därför att ingenting händer. Då är det lätt att ståi talarstolen och säga att det går om man vill. Uppen-barligen vill man inte.Vad vill göra för att ändra på det,om det nu är så fel med det vi säger, nämligen att vimåste tydliggöra reglerna och ge skolorna ökadeskyldigheter att agera för att skydda dem som ärdrabbade och se till att de andra förs rätt?Anf. 21 () replik:Fru talman! Det som debatten i stor utsträckninghandlar om är att man från högerns partier vill bytaarena. I stället för att tala om att man vill åstadkommaförändring vill man tala om bestraffning och hårdareoch tydligare regler.Skillnaden i synsätten är uppenbar. Den är gam-mal och klassisk. Det är bara det att vi i samhällen därman tar till hårdare regler och bestraffning har sett attdet inte alls leder till att sociala problem minskar utanprecis tvärtom. De ökar i stället.När det gäller situationen nu i landets skolor ochkonkreta förslag tänker jag inte återupprepa alla deförslag som jag redan har gett. Jag kan ändå ta detsista ögonblicket i repliken till att säga att det trotsallt finns något som vi är överens om.Det är att vi måste se till att alla skolor i hela lan-det använder de mobbningsplaner som de måste ha.Vi måste se till att trots allt får chansen atttydligare tala om hur det faktiskt ska gå till när manarbetar mot mobbning.Detta är vi överens om. Mycket annat kommer vifortsätta att vara oense om.Anf. 22 ():Fru talman! Det är verkligen inte första gångensom debatterar och resonerar om mobb-ning. Men deklarationer från denna talarstol, fastänaldrig så angelägna, måste följas av, menar jag, ettskolväsendets restaurering. Det är knappast skolansom är i kris. Det är skolpolitiken som är i kris.Vi kan resonera om betyg eller inte betyg tills viär blåa eller röda i synen. Men om inte vi ute i vårakommuner ser till att arbetsmiljön är av den kvalitetatt kunskaper kan läras ut och kunskaper kan läras inhjälper ingen betygsdebatt hur viktig den än är.Det är vuxenvärldens plikt att se till att inget barn,ingen ungdom, behöver eller nödgas växa upp i ettgränslöst land, i en gränslös miljö. Knappast något ärmer förödande för en individ än att behöva leva i ettkravlöshetens rike.Vi kan plocka fram statistik på mobbning - ochden är förskräckande. Vi kan se frukterna av en upp-växt där udda är jämt och där sant och osant bestämsfrån dag till dag eller kanske inte ens existerar. Vi kanrada uppgifter i långa banor om hur barn under 15 årrånar, nyttjar droger och fastnar i gäng. Men detmåste vara vuxenvärldens oavvisliga uppgift att taansvar och sluta att vara iakttagare från åskådarläkta-re.Tre områden måste enligt min uppfattning sättas ifokus. Det är arbetsmiljön i skolan, precis som jagsade, ledarskapet i skolan, och föräldraansvaret. Jagtror inte att vi alls kommer till rätta med avigsidorna iden omfattning som vi skulle kunna om vi inte reelltgår i ansvarskoalition med barnens föräldrar.När eleven börjar skolan borde någon form avkontrakt undertecknas, en handling som redovisarsåväl rättigheter som skyldigheter, som garanterarkontinuerlig information om vilka ämnesområden ochvilka nya avsnitt som tas upp. Det ska förstås ocksåinformeras om glädjeämnens och problem. Det ärorimligt att det får finnas en okunskapens mur mellanföräldrar och lärare.Lika väl som föräldrar ska följa sitt barn till fyra-årskontroll ska föräldrar enligt mitt sätt att se hålla siginformerade och hållas informerade om sitt barnsskolsituation. Det är ett sätt att auktorisera lärarrollen.Föräldrarna är samhällets bästa brottsförebyggan-de resurs, slog fast med profes-sor . W. i spetsen. Jag vill påstå: För-äldrarna är samhällets största mobbningsförebyggan-de resurs.I läroplanen står: "Skolan har en viktig uppgift närdet gäller att förmedla och hos eleverna förankra devärden som vårt samhällsliv vilar på. Människolivetsokränkbarhet, individens frihet och integritet, allamänniskors lika värde, jämställdhet mellan kvinnoroch män samt solidaritet med svaga och utsatta är devärden som skolan skall gestalta och förmedla. Iöverensstämmelse med den etik som förvaltas avkristen tradition och västerländsk humanism skerdetta genom individens fostran till rättskänsla, gene-rositet, tolerans och ansvarstagande. "Ska vi kunna möta en tradition med värderingarsom går stick i stäv med de värderingar som läropla-nen stryker under måste vi själva vara trygga i våregen identitet, i de värden som demokratin bygger på.Och dessa värden måste förankras i varenda individ, ivarenda familj.Så länge socialdemokrater, och andra med för dendelen, knappt vågar ta ordet familj i sin mun eller talaom föräldraansvarets oersättlighet, så når vi inte sålångt vi kan nå för att skapa trygghet och trivsel iskolan.Fru talman! Jag ser att jag har kvarav talartiden. Jag till då stryka under att språkbruketinte kan skiljas från mobbningsdebatten. Ordets maktöver tanken är odiskutabel. Vi får inte inbilla oss attdet inte finns en relation mellan språkbruk och bete-endemönster.Låt oss i skolpolitiken lära från idrottsarenan. Därfinns det rött kort. Om drumlar kallar flickor vidkönsord - det har resonerats om det här tidigare - skade ha rött kort. Det kan gott vara liktydigt med ett partimmars kvarsittning. Att enbart i sådana lägen talaom att det är fel tror jag inte håller. (Applåder)I detta anförande instämde , Fan-ny , , ,, , ,, Skånberg, ,, , ,, , , , och (alla kd).Anf. 23 Utbildningsminister () replik:Fru talman! Jag delar bedömningav skolan som en viktig värdeförmedlare i vårt sam-hälle, och det gäller också familjen. Glöm inte attfamiljen ser olika ut , . I familjebe-greppet ska vi naturligtvis ta med alla familjer.Värden i skolan, demokratin och respekt för var-andra är viktiga uppgifter för skolan. kallas deti debatten för flum. Men jag ser att vi i kammaren haren bred samstämmighet att det är kärnuppgifter.Det jag vill fråga om gäller resur-serna i skolan. Vi menar att det behövs nya öron-märkta resurser till skolan för att få fler lärare i sko-lan, fler fritidspedagoger och fler specialpedagoger.Alf har sagt nej till öronmärkta resursertill skolan. planerar också att samarbetamed ett parti som kraftigt vill skära ned den kommu-nala verksamheten, nämligen Moderaterna.Hur ser på resurserna i skolan, an-talet vuxna i skolan och sambandet mellan det och attfå en bra värderingsgrund i skolan och bra miljö förvåra barn?Anf. 24 () replik:Fru talman! Jag tycker nästan att det är lite ko-miskt att se hur man gång på gång tar sig ur respektenför vad man kan komma fram till om man ingår enansvarskoalition med föräldrarna genom att tala omatt familjer ser olika ut.Jag kan inte tro att utbildningsministern föreställersig att vi kristdemokrater lever i en annan värld. Vivet hur verkligheten ser ut. Men vi vet också att deallra flesta föräldrar och familjer vill sina barn detbästa. Det är därför det är oklokt att inte skapa an-svarskoalitionen. Där är ni för dåliga.Det blir lite komiskt när utbildningsministern härtalar om resurser. Vi talar nu om skolan . Nimåste ta ansvar för den alldeles för långa period somni har ansvar för.Jag kan försäkra om att vi ska klara av attse till att det kommer resurser till skolan när vi fårmakten efter , men ni får faktiskt taansvar för den resurstilldelning som har gällt nu i ettstort antal år.Sedan är det ju så att kommunerna numera är hu-vudmän för skolan, och då kan det inte vara alldelesfel att betro kommunpolitikerna med att avgöra hurresurserna ska fördelas, för det varierar ju mellankommun och skola.Anf. 25 Utbildningsminister () replik:Fru talman! Familjen är viktig, och skolan är vik-tig. Där står vi på gemensam grund, och det är inteflum i skolan om man är också är väldigt tydlig ivärderingar. Det tycker jag är positivt.Ja, kommunerna har ansvar för skolan, men soci-aldemokratins bedömning har varit att vi behöver enmycket stark utveckling för våra skolor, nu och dekommande åren, om vi ska komma till rätta med destora utmaningar som skolan har: Baskunskaperna,allas rätt att få med sig de grundläggande kunskaper-na i grund- och gymnasieskola och tryggheten i sko-lan, och att det finns så många vuxna att de tillsam-mans med eleverna kan skapa den miljön. Då har vivalt att säga att det behövs öronmärkta resurser, ochvi ökar med 5 miljarder - 15 000 anställda.Alf säger nu klart och tydligt nej tillöronmärkta resurser till skolan. slingrarsig naturligtvis när det gäller samverkanspartierna,men är ett litet parti i förhållandetill Moderata samlingspartiet. vill draned på offentlig sektor. Skolan är en central del avvår gemensamma sektor. Jag tror att fårmycket stora svårigheter med sin skolpolitik tillsam-mans med moderaterna.Anf. 26 () replik:Fru talman! Det här är ett gammalt känt knep: Närman har det lite svårt med sin egen skolpolitik måsteman tala om vad andra eventuellt kan fåför problem med sin. Jag kan berätta för att vifaktiskt har föreslagit mer resurser till kommunernaän vad regeringen har gjort i sin budget, och det harvi gjort under flera budgetår.Sedan har vi alltså ett större förtroende för kom-munpolitiker och landstingspolitiker, och kanskerentav för medborgare över huvud taget, än den för-myndarregering som vi har haft i alldeles för mångaår. Var inte nervös för vår politik, utan var mer ner-vös för er egen, för det är den vi har anledning attrecensera just . Vi kommer att komma överens medbåde folkpartister, centerpartister och moderater i dehär frågorna, var förvissad om det.Sedan säger man lite snabbt: Familjen är viktig;skolan är viktig. Det var alltså två satser som trum-petades ut här av utbildningsministern - och fattasbara! Men visa då i faktisk, praktisk handling att nibetror familjen när det gäller skolpolitik och när detgäller förskolan, för det har ni inte gjort!(Applåder)Anf. 27 () replik:Fru talman! Det är väl tänkbart att sina försök att låta landsfaderlig i ambitionen attvilja ingå som statsminister i en kommande regering.Det blir en spännande debatt mellan deborgerliga partierna.Alf talar mycket om vuxennormer,etik, västerländsk humanism och andra myck-et oklara och fullständigt odefinierade begrepp, menhan talar väldigt lite om demokrati. Han talar väldigtlite om hur eleverna själva, de som skolan trots allthandlar om, ska involveras i att ta fram de gemen-samma regler och normer som vi är överens om skafinnas. Därför måste min fråga vara: På vilket sätttycker och att ele-verna spelar en roll i att gemensamt också vara medoch besluta och ta fram de regler som ska gälla iskolan?Anf. 28 () replik:Fru talman! Det blir något märkligt när KalleLarsson reser sig och börjar tala om min eventuelltfaderliga uppsyn eller mitt eventuellt faderliga språk-bruk: Jag vet inte riktigt vad det har med den härdebatten att göra.Sedan säger han att talar mycket omkristen etik och västerländsk humanism. Jag läste urläroplanen. Känner inte till att det stårså där? Om vill ändra på detta, så görett försök. Men det står så i läroplanen, och den tålväl att citeras när en skoldebatt går av stapeln i Sveri-ges riksdag?Sedan är det väl alldeles självklart att eleverna juär subjekten i skolan. Det var därför jag talade såmycket om skolmiljön. Det var därför jag talade såmycket om att en förutsättning för att man ska kom-ma till rätta med mobbning är att man vågar åtgärdapå något sätt.Jag har hört här tidigare i replik-skiftena, och jag känner ju till er inställning exempel-vis visavi familjen, där ni hojtar ut: Död åt familjen.Det är inget som gynnar eleverna, det kan vara övertygad om!Anf. 29 () replik:Fru talman! En familjepolitisk debatt med AlfSvensson tar jag vilken dag som helst.Vi har sagt: Död åt familjen. Det är tillspetsat ochdet är tydligt, därför att det handlar om att ifrågasättadet familjebegrepp vi har och som trots allt är ovillig att diskutera. Detser inte ut som det gjorde ! Det ären ny värld vi lever i , och vi kräver därförmänskliga rättigheter för också dem som inte ingår iden traditionella familjebildningen, som kanske dåmöjligen är förenlig med etik. Det är ocksådärför vi ifrågasätter detta begrepp. Vi gör det, och vilägger motioner om att förändra läroplanen på den härpunkten, därför att vi är medvetna om att det som AlfSvensson hämtar inspiration från är gamla kristnaidéer om att man ska ha en annan ordning i familjenän den som vi nu försöker åstadkomma.Min fråga är fortfarande lite otydligt besvarad. Jaghar frågat om anser att eleverna ska harätten att vara med och fatta beslut och få makt över,inte bara ha åsikter om, de regler och normer som skagälla i skolan. Först då kan det bli möjligt att de ocksågenomförs i praktiken.Anf. 30 () replik:Fru talman! Det torde ändå vara alldeles uppen-bart efter detta som nu har sagt attläroplanen inte har lyckats att till för-medla vad som däri står utifrån etik och väs-terländsk humanism. Jag läste upp det tidigare ochkan väl få rekommendera, i all vänlighet, att KalleLarsson läser de begrepp som står där.Att tro att vi kan ha en skola och ett samhälle utanetik - det är fullständigt vilset. Det finns inte ett så-dant samhälle. Därför ska tala omvilken etik som ska gälla om han visar undan kristenetik och västerländsk humanism. Vakuum på det härområdet försökte man med en gång i skoldebatten,och det var därför det då också spårade ur så till dengrad som det gjorde.Jag vill också tacka för den eminenta upplysning-en att samhället inte ser ut som det gjorde på1800-talet. Det var ju väl att det blev sagt i !Anf. 31 ():Fru talman! Jag har länge velat säga: Skärpning idebatten!