prot · GP09101 · 2002-04-24 00:00:00 — Skolan har här en viktig roll i sinförmedling av normer och värderingar till eleverna.Undersökningar visar t.ex. att pojkar får mer tid avlärarna än flickor, att teknikundervisningen fokuseraspå mer pojkdominerade intressen och att läromedelinnehåller tendenser till traditionella könsroller. Dethär måste naturligtvis på allvar lyftas fram i den pe-dagogiska debatten och diskuteras i skolor, på lärar-utbildningar och i den allmänna debatten.Vi tycker inte att det är särskilt knepigt, det somVänsterpartiets anförde om själv-försvar osv. Men varje skola måste själv få bestämmahur man ska hantera det här med jämställdhet. Vadfinns det för problem? Hur ska man hantera det här?Vi tror inte att det i första hand handlar om att slåsseller så. Vi tror att det i första hand handlar om djuptliggande värderingar och att man faktiskt på allvarska ta den typen av diskussioner i första hand.Det är viktigt att lärare och andra vuxna kan tolkaflickors och pojkars olika sätt att utrycka sig. Det ärockså viktigt att forskare beforskar områden utifrånbåde mäns och kvinnors perspektiv och att det finnsbåde män och kvinnor som skriver böcker och dess-utom forskar. Det ska finnas både män och kvinnorsom är yrkesmänniskor inom olika branscher.Vi menar att det ska vara en nollvision när detgäller särbehandling mellan kvinnor och män. Samti-digt konstaterar vi att alla är olika och att var och enmåste ha rätt att mötas utifrån sina förutsättningar ochbehov. Den verkliga jämställdheten uppnås inte föratt alla gör exakt samma saker. Den uppnås när allahar möjlighet att göra samma saker.Ingen ska, vare sig i skolan eller någon annan-stans, utsättas för könsord, nonchalans, respektlöshet,hot eller övergrepp. Det är också viktigt för oss attbarn möter förebilder av båda könen. Därför ska enjämn fördelning eftersträvas bland personal. Det skafinnas förebilder både hos en mor och en far i enfamilj.Fru talman! När det gäller jämställdhet kan jaginte förstå varför inte samma lagstiftning ska gälla iskolan, på högskolor och universitet och för forskaresom gäller för alla andra i samhället. Det är en frågasom jag har funderat över mycket. Varför vill inteSocialdemokraterna, och Vänsterpartietha samma lagstiftning på det här området för männi-skor i högskola som för andra?För mig och är det fullständigtsjälvklart att lagskyddet ska gälla alla. Fortfarandeförekommer, trots alla planer, sexuella trakasserier pålärosäten. Seminarier anordnas på institutioner för attkomma till rätta med problemet. Som doktorand ellerstuderande är man väldigt beroende och utsatt i ennära och tät relation med sin handledare eller lärare.Den relationen är ju själva förutsättningen för utbild-ningen, och den måste respekteras. Det faktiska makt-förhållandet måste man ha ett ansvar för när man harunderordnade och överordnade. Sexuella trakasserierpå våra lärosäten måste upphöra. Det handlar ommänniskors rättssäkerhet.Fru talman! För tids vinnande yrkar jag bara bifalltill reservation 2 under punkt 6.Innan jag slutar vill jag också nämna de inbyggdastrukturer i utbildnings- och studiesystemet som sär-behandlar kvinnor och som vi i denna församling äransvariga för. Det är självklart viktigt också för ennybliven pappa att få vara ledig från studierna i sam-band med barnafödande. En kvinna som har en stude-rande som far till sitt barn måste få samma möjlighe-ter till familjestart som andra. När det gäller mödrarsom får barn när de studerar vill jag dessutom tilläggaatt den lägsta ersättningen knappt går att överleva på.När det gäller karriärtjänster utgår jag från att desynpunkter som vi gång på gång under den här man-datperioden har fört fram tas till vara av Socialdemo-kraterna. Familjebildande får aldrig utgöra ett hinderför akademisk karriär. Här behöver mycket mer gö-ras. När det gäller studiesystemet är det hårt. Det ärsvårare att studera och få barn nu än när jag självgjorde det . Detta är anmärknings-värt. startade ett forsk-ningsprojekt vid med namnet Idéoch realitet bakom utbildningsreformerna. I detta togsproblematiken för kvinnor som ville förena familje-bildande med akademisk karriär upp. Denna proble-matik underlättades med hjälp av stöd för kvinnor,t.ex. ökat låneutrymme i studiemedlet, så kallat barn-tillägg, och genom att föreläsningar och examinatio-ner i hög grad kunde genomföras ellerhelger. Tänkandet för att man ska hitta sätt att under-lätta kombinationen förälder eller, hellre, människaoch akademiker efterlyser jag i dagens debatt, och jagefterlyser det bland beslutsfattare.Anf. 151 () replik:Fru talman! nämnde i sitt an-förande att inte har någontingemot träning i feministiskt självförsvar. Det är visser-ligen en nyhet, men en välkommen nyhet. Man hartidigare motsatt sig detta. Men man har alltså ändratsig, om jag förstår det rätt.Sedan ger uttryck för två avde vanligaste missuppfattningarna om hur det härfungerar. Den första är att skolorna inte skulle fåbestämma själva utan att någon annan, t.ex. vi, skulletala om att man skulle vara tvungen att göra detta. Ettsådant förslag om feministiskt självförsvar finns inteoch har, i alla fall vad jag vet, aldrig funnits i Sveri-ges riksdag.Den andra missuppfattningen handlar om att maninte i första hand ska lära sig att slåss. Jag sade det imitt anförande, och jag säger det gärna igen: Det ärinte heller det man gör i en utbildning i feministisktsjälvförsvar. Det handlar om många andra saker,stärkande av självförtroendet och av den egna kropp-suppfattningen. Det handlar om kroppsspråket ochflera sådana saker.När jag nu har rett ut de här två missförståndenmellan mig och undrar jag omhon fullt ut kan ställa upp på den satsning på 5 miljo-ner till feministiskt självförsvar som görs.Anf. 152 () re-plik:Fru talman! Nej, det kan jag inte göra härifrån.Det jag kan ställa upp på är att man på olika sätt påkommunal nivå får använda medel och bestämma hurdet här ska ske, men man ska arbeta med jämställd-heten.När ändå är i gång skulle jag viljaha svar på en fråga: Varför ställer inte Vänsterpartietupp på att samma lagliga skydd för jämställdhet skagälla för studenter i högskolan som för andra i sam-hället och arbetslivet?Anf. 153 () replik:Fru talman! är det jag som har replik påYvonne . Därför skulle jag bara vilja till-lägga en sak. Är , om hon själverbjuds en utbildning i feministiskt självförsvar, be-redd att acceptera det erbjudandet? Vem som helst avkammarens ledamöter kan godta det erbjudandet ochfå lära sig ytterligare om vad detta i praktiken inne-bär. Det kanske skulle ta bort ytterligare några av defördomar som fortfarande verkarge uttryck för.Anf. 154 () re-plik:Fru talman! Jag hörde inte riktigt början, men jaguppfattade det som att jag skulle kunna bli erbjudenen kurs eller ett seminarium om feministiskt självför-svar. Jag skulle med intresse i mån av tid och beroen-de på när det är gärna delta i åtminstone ett seminari-um för att få veta vad detta är.Anf. 155 ():Fru talman! Jämställdhet är en av de viktigastedemokratifrågorna, som jag ser det. Här har skolan enoerhört viktig roll, och man ska se till i skolan att detfinns en verklig möjlighet för eleverna att utvecklasutifrån sina egna behov och sina egna förutsättningar.I läroplanen är direktiven till skolan tydliga. Därstår det att skolan aktivt och medvetet ska främjakvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Det sättpå vilket flickor och pojkar bemöts och bedöms iskolan, och de krav och förväntningar som ställs pådem, bidrar till att forma vad som är kvinnligt ochmanligt. Skolan har ett ansvar att motverka traditio-nella könsmönster. Den ska ge utrymme för elevernaatt pröva och utveckla sin förmåga och sina intressenoberoende av könstillhörighet.Det låter jättefint, och det låter väldigt bra. Men vivet att verkligheten ser något annorlunda ut. Redan pådagis ser vi att könsskillnaderna blir väldigt tydliga.Pojkarna dominerar redan från , ochsedan ökar detta . Det genomsyrarhela skoltiden. Undervisningsformerna måste, somjag ser det, därför förändras så att hänsyn tas tillflickors och pojkars olikheter, behov och intressen,någonting som inte riktigt görs i dag.Lärarna spelar också en viktig roll i barns upp-växttid, speciellt som förebilder. Det är viktigt att detfinns en jämn könsfördelning, både när det gällerförskollärare och lärare, så att det finns både män ochkvinnor som förebilder i skolan och i förskolan.Elevernas erfarenheter i de tidiga skolåren spelaren stor roll för deras framtida utbildnings- och yrkes-val. Ett medvetet arbete för att bryta könsbundnamönster längre fram i livet måste inledas redan deförsta åren i skolan. De olika förutsättningarna i sko-lan missgynnar både flickor och pojkar, och det blirett hinder för en ökad jämställdhet.Trots de fina formuleringarna i läroplanen harväldigt lite hänt i skolan vad gäller jämställdheten.Visserligen har en del projekt initierats - och man hargenomfört dem också - men någon riktig samordninghar det inte varit. Och det har inte gjorts någon storgemensam insats för att man ska kunna förbättrasituationen.Arbetet med en ökad jämställdhet får inte stanna ienbart skrivna formuleringar i betänkanden. Detkrävs ett samlat grepp, som jag ser det, där klaramätbara mål och metoder finns. Utifrån det har vibegärt att ska få i uppdrag att i nära sam-verkan med lärarnas organisationer utarbeta ett samlatprogram för ökad jämställdhet i skolan. Därmed, frutalman, vill jag yrka bifall till reservation 3 underpunkt 1.Det är också viktigt att vi får en anpassning avjämställdhetslagstiftningen, som inne på, inom hela svenska skolsystemet. Detgäller , gymnasiet och också den högreutbildningen. Det handlar om att man för in jäm-ställdhetslagstiftningen i skolan på ett lämpligt sätt.Tyvärr har vi inte sett något resultat av det . Vi harhaft många diskussioner kring det, men majoritetenhar sagt: Vi ska vänta och se. Vi vet inte riktigt hurdet här fungerar. I stället borde man säga: Vad viktigtdet här är. ska vi försöka hitta en lösning på pro-blemet.Jag skulle vilja ställa en fråga till Socialdemokra-ternas representant : Varför vill man inte ta ste-get, och varför vill man över huvud taget inte se överdetta?Fru talman! När det gäller rekryteringen till högreutbildning är fördelningen mellan män och kvinnorrelativt jämn. Däremot är snedrekryteringen till högretjänster inom högskoleväsendet anmärkningsvärd.Kvinnor missgynnas systematiskt. Ju högre upp ihierarkin, desto färre kvinnor. För att nå jämställdhetinom högskolan är det därför nödvändigt att manbörjar redan i grundutbildningen.Hela rekryteringsprocessen när det gäller den hög-re utbildningen måste genomgå en översyn för att denska göras mer jämställd. De satsningar på rekryte-ringsarbete som gjorts inom tekniska och naturveten-skapliga utbildningar har medfört att andelen kvinnorpå vissa håll inom grundutbildningen har ökat, vilketär bra. Fler kvinnor söker sig då till de tekniska ut-bildningarna, men är det väldigt långtkvar till en jämställdhet.Mer behöver göras för att få fler unga kvinnor attvälja tekniska eller naturvetenskapliga utbildningar,och det behövs också initiativ för att öka rekrytering-en av män till kvinnodominerade utbildningar.Då är det viktigt att det finns ett bra samarbetemellan , gymnasieskolan och högskolanför att få en jämnare könsfördelning inom de olikautbildningarna. Man måste få se vilka möjlighetersom finns inom utbildningen.En annan viktig förutsättning för att öka genom-strömningen av andelen kvinnor i den högre utbild-ningen och få kvinnor att satsa på den akademiskakarriären är att det finns möjligheter att arbeta underekonomiskt trygga omständigheter, vilket naturligtvisockså gäller män. Därför är införandet av de dokto-randtjänster som finns en oerhört viktig satsning. Detgäller också satsningen på mellantjänster. Detta ärkanske de två absolut viktigaste åtgärderna för attstimulera kvinnor att påbörja den akademiska karriä-ren.Anf. 156 ():Fru talman! Jämställdhetspolitiken måste syfta tillatt varje människa, kvinna eller man, har helt likvär-diga chanser att forma sitt liv som hon eller han vill.Därför är målet för en liberal jämställdhetspolitik attbryta traditioner och mönster som låser fast männi-skor i förlegade könsroller. Bristen på jämställdhet ifamiljen eller på arbetsplatsen drabbar både män ochkvinnor, men den slår hårdast mot kvinnorna.Folkpartiet lanserar begreppet liberal feminism.Den liberala feminismen ser mönstren i samhälletmen utgår från individen. Det som i förstahand ska bekämpas är de bakomliggande orsakernatill att kvinnor och män behandlas olika.När det gäller skolan måste jämställdhetsarbetetses dels som en pedagogisk uppgift, dels som en frågaom rätt till trygghet mot nedsättande behandling. Enjämställd undervisning måste ta hänsyn till de skill-nader som finns mellan flickor och pojkar i fråga ommognad, värderingsmönster osv. Det är t.ex. intepojkarnas intressen som ska avgöra hur lektionerna iidrott ska bedrivas om man har lektioner tillsammansmed flickorna. måste också en jämställdundervisning se till att flickor eller pojkar som haricke traditionella intressen uppmuntras och inte glömsbort. Alla ska ses som individer. Det här pedagogiskaarbetet är naturligtvis svårt men viktigt. Det kräverkunskaper om traditionella könsmönster hos lärarna.För att särskilt skydda flickorna i skolan föreslårvi en skärpning av lagreglerna mot sexuella trakasse-rier i skolan. Den svaghet som lagreglerna har i dagvisar sig också när det gäller mobbning i skolan, ochdet drabbar särskilt flickor. Oavsett om det handlarom förnedrande språkbruk med grova könsord ellerom rena sexuella trakasserier ska ingen flicka i skolanbehöva känna att det är hennes eget ansvar att skyddasig. Det ska skolan och vuxenvärlden göra. Jag förstårinte varför inte utskottet mycket tydligare vill uttalasig för en skärpning av lagen mot sexuella trakasseri-er och förnedrande behandling i skolan, eller rättaresagt införa en lag som påminner om den vi har påarbetsplatser. Det är klart att eleverna ska ha sammaskydd som arbetstagarna har.Lagen om likabehandling i högskolan var ett stegframåt efter det att Socialdemokraterna och majorite-ten här hade skjutit på frågan och avslagit motioner.Nu tycker jag att det är dags att gå vidare, och inteminst till både och gymnasieskolan.Folkpartiet har en rad yrkanden för att stärka jäm-ställdhetsarbetet i skolan, i högskolan och i forsk-ningen. När det gäller högskolan föreslår vi ett antalåtgärder för att stoppa diskrimineringen av kvinnorvid anställning i högskolan. Osynliga regler måsteavskaffas. Dessa regler leder ibland till att meriteradekvinnliga sökande inte får en tjänst. Med vårt indi-vidperspektiv föreslår vi inte i första hand kvotering-ar, men däremot öppenhet, tydliga regler och krav närtjänster ska tillsättas. De nämnder som ansvarar förtjänstetillsättningar ska ha en jämställd representa-tion. är av studenterna på grundnivån påhögskolorna kvinnor, men andelen kvinnor på profes-sorsnivån är . Den nya professorsreformenhar visserligen lett till fler kvinnliga professorer, mennu är det viktigt att den här reformen säkras fullt ut såatt inte de nya befordringsprofessorerna blir ett B-lagmed lägre lön och sämre villkor. Institutionerna måstegivetvis ha ett klart krav på sig att ha riktiga formelltutarbetade jämställdhetsplaner.Mycket tyder på att det fortfarande saknas ett ge-nusperspektiv inom många vårdutbildningar. Därförföreslår att läkarutbildning och sjukskö-terskeutbildning åläggs att ha ett genusperspektiv iutbildningen.När det gäller den medicinska forskningen menarvi att det behövs en ordentlig utredning för att under-söka om forskningen verkligen bedrivs så att kvin-nors medicinska behov tillgodoses i samma utsträck-ning som mäns. Jag är rädd för att forskningen kringtypiska manssjukdomar fortfarande prioriteras påkvinnornas bekostnad.Fru talman! I det här betänkandet tar kammarenendast upp en del motioner från den allmänna mo-tionstiden. I vår jämställdhetsmotion, som behandlas iannat sammanhang, har utvecklat en hel-hetssyn på jämställdhetspolitiken. I den motionenutvecklar vi mer utförligt begreppet liberal feminism.Ett hinder som vi vill riva är monopolen i kvinno-dominerade yrken. Kvinnor har ofta offentliga ar-betsgivare, och kvinnor har sällan flera arbetsgivareatt välja mellan. Valfriheten inom skola, vård ochomsorg är bra, också för dem som arbetar inom dessaområden. Det är just i väldigt stor utsträckningkvinnor. Inom de områden där politiker bestämmerlönerna är det särskilt dåligt för kvinnor. Kvinnormed t.ex. som arbetsgivare släpar eftermännen när det gäller löner i större utsträckning änkvinnor med privata arbetsgivare. Den låga värde-ringen av traditionella kvinnoyrken drabbar kvinnor-na, och den drabbar också kvaliteten i verksamheteneftersom det blir allt svårare att locka både kvinnoroch män till bl.a. lärar- och sjukskötersketjänster.Fru talman! Engagemanget för jämställdhetsfrå-gor i skola och utbildning måste nu ta sig uttryck iväldigt konkreta åtgärder som märks i vardagen. Jaghar här nämnt några förslag som vi i villgenomföra. Jag står bakom alla de yrkandena, menjag nöjer mig med att här yrka bifall till vår reserva-tion 5 under punkt 4.Anf. 157 ():Fru talman! Jag ska försöka att fatta mig kort, ef-tersom vi har en votering som väntar alldeles strax.Samtliga partier är totalt överens om att jäm-ställdshetarbetet är oerhört viktigt. I samtliga partierär vi beredda att driva jämställdhetsarbetet vidarehärifrån med arbetet med lagar och regel-verk, men också genom att ge våra synpunkter på hurdet här arbetet ska kunna intensifieras. Vi har mäng-der av exempel på saker som redan har gjorts ochmängder av förslag på saker som vi skulle vilja hagjorda.Låt mig först titta på den lägre utbildningen, för-skola, grundskola och gymnasium. Den nya lärarut-bildningen ger en mycket stor plats för kunskap omjämställdhetsarbete. Den har också en viktig fördeljämfört med den gamla lärarutbildningen genom har vissa moment gemensamma.Vi i vill betona att jämställdhetsar-betet är ett arbete som måste ta mycket stor hänsyntill utvecklingen från barn till vuxen. Man kommer ini olika skeden av utbildningen i olika åldrar. Det gårnaturligtvis inte att göra ett effektivt jämställdhetsar-bete i gymnasiet om man inte vet hur det fungerar förde tidigare åldrarna i och förskolan.Därför tror vi att utbildningen av lärare i jäm-ställdhetsfrågor ska vara sådan att man oavsett vilkennivå man arbetar på ska ha kännedom om helheten.Förmodligen ska man även se till att tiden före sko-lan, alltså i hemmet, också får optimala betingelsernär det gäller jämställdhetsarbetet. Dit räknar vi iMiljöpartiet möjligheten för t.ex. papporna att varahemma med barnen när de är små. Pappaledighetenhar vi slagits för med viss framgång. Vi har senastfått en extra pappamånad genomförd. Man måste haen helhetssyn på jämställdheten.Catharina inledde sitt anförandemed att påpeka att detta är en fråga som handlar väl-digt mycket om attityder. Det är det stora problemet.Att ändra attityder som finns i en kultur som underlång tid har varit mansdominerad är oerhört svårt. Detär först och främst svårt att se vad det är man skaändra, eftersom man själv är bärare av just den kultursom ska förändras. Därför är kunskapen så viktig.Jag tror att det var som sadeatt vi ska ha som ett mål att det inte ska finnas särbe-handling i vårt land mellan könen, en nollvision försärbehandling. Det är väl ett bra mål. Det är lite merbehavioristiskt orienterat. Men det inkluderar natur-ligtvis också att attityderna när den dagen kommerska vara sådana att man slipper de dolda förutfattademeningarna om relationer mellan könen.Sofia betonade vikten av att man redan pådagis arbetar effektivt för att få bort socialt betingadekönsskillnader. Självfallet får det inte ske på ett så-dant sätt att man på ett olyckligt sätt motverkar skill-nader som inte i samma utsträckning är socialt be-tingade. Återigen kräver det stor kunskap.Arbetet fortgår nu över hela linjen på det här om-rådet. Vi känner alla till och har varit delaktiga i . Det har varit ett av den sittanderegeringens huvudprojekt. Där är jämställdhetsfråganen av frontfrågorna. har fått i uppdrag attfölja jämställdhetsarbetet, och man gör det med fram-gång. Vi vill från sida också att man skastärka tillsynsarbetet så att man får ett tydligt ochklart myndighetsuppdrag att kontrollera att jämställd-hetsarbetet ute i skolorna sker såsom det är tänkt.Om jag får säga några ord om den högre utbild-ningen skulle jag i första hand vilja betona att attity-derna där sedan gammalt är starkt befästa. Det är enorganisation som sedan mycket länge har varit mans-dominerad. Under den förra mandatperioden gav sigden dåvarande regeringen i kast med att försöka att fåen jämnare fördelning på de högre tjänsterna. Flerkvinnliga professorer var en av storamålsättningar. Det var väl ett bra sätt att väcka debatt.Det blev också något fler kvinnliga professorer, mendet är fortfarande oerhört dominerat av män. Proble-men är naturligtvis mycket större än så.Vi har från sida noterat att hela uni-versitetsvärlden är mansdominerad på ett sätt sominte alls bara beskrivs genom antalet högre tjänster.Om man tittar på t.ex. högskolesekreterare är det istort sett bara kvinnor upprätthåller de tjänsterna. Detär klart att det har en stor effekt på studenternas atti-tyder. De kommer in på en skola där det visar sig attlåglönearbetet på universitet, och dessutom låglöne-jobb av servicekaraktär, domineras helt av kvinnormedan de högre tjänsterna, professorer och lektorer,domineras av män. Självfallet sätter det sina spår. Detmåste naturligtvis ändras.Därför är det viktigt att jämställdhetslagen ocksåtillämpas vid tillsättning av de lägre tjänsterna så attvi får en jämn fördelning mellan könen på alla nivåeroch för alla uppgifter på universitet och högskolor.Miljöpartiet har en rad förslag i den jämställdhetsmo-tion som vi har väckt. Jag ska inte gå in på alla detal-jerna. Vi har också tidigare haft en rad förslag, varavmånga är genomförda. Det kan jag konstatera medglädje.Ett sådant förslag som inte är genomfört är till varje tjänstetillsättningsnämnd, den nämndpå ett universitet och högskola som anställer lärareoch forskare, skulle ha en person som bara hade upp-giften att se till att nämnden tog hänsyn till jämställd-hetslagen när den lade fram sitt förslag om vem somska anställas. Det är en viktig åtgärd. Ofta glömmerman bort jämställdhetslagen och observerar det först islutet av själva bedömningen av de sökande, osv.Det skulle vara en bra väg att gå. Men det finnsmassor av annat som måste göras. Det gäller utbild-ning av handledare och lärare så att de verkligenuppmärksammar de skilda förhållanden som råder förkvinnor och män på universitet och högskolor. Detgäller också värderingen av meriter, dvs. meritvärde-ring för tillsättning av tjänster.Kvinnor har en helt annan livsstruktur på sina stu-dier. Det visar sig att kvinnor har en meritering somligger på topp när de är betydligt äldre än män. Det ärlättförklarligt, eftersom kvinnorna ofta avbryter ellerlämnar forskningen under ett tag i början av sin fors-karkarriär för att föda barn och bilda familj. Sedankommer de åter och får sin mest koncentrerade forsk-ningsinsats senare i livet.Med de meriteringssystem som vi nu har när mansummerar över livet, räknar antalet "pek" osv., kom-mer kvinnorna ofta att i en sämre konkurrenssitua-tion. Det är saker som är lätt att åtgärda och som skauppmärksammas. Det kan man lätt göra ute på vårauniversitet och högskolor.Avslutningsvis vill jag föra fram en reservationsom vi har i en motion som gäller läromedlen. Detsammanhänger med en lite annan syn på könsskillna-derna. Innehållet i läromedel, och för all del innehål-let i forskningen, styrs på ett olyckligt sätt om manhar ett mansdominerat synsätt på den uppgift somman forskar kring eller som man ska beskriva i enlärobok.Det är en sorts skygglappar som vi har i vår kul-tur. Det finns många komiska beskrivningar av vadde har givit för resultat inom olika ämnen, dvs.