prot · GP09122 · 2002-06-11 00:00:00 — Den tenderar att blikonkurrenshindrande och skydda befintliga aktörermot nya entreprenörer som kommer in och kan sänkapriserna.Jag är glad om det kommer ett förslag nu så att vifår en bra konkurrenslag som gäller även gränssnittetmellan offentlig och privat verksamhet, att vi inte harskattesubventionerad verksamhet som på ojust vägkonkurrerar med privat verksamhet.Missbruk av dominerande ställning gäller t.ex.Telias 3 G-master som jag har nämnt tidigare.Jag vill ställa frågan om en kriminalise-ring. Vi är för utredning därför att vi vill driva på. Viser inte att det finns någon motsatsställning mot detlagförslag som föreligger. Det handlar omatt vi är otåliga. Vi vill ha handling, och det finnsenligt vår uppfattning inte några skäl att låta det gåytterligare tre, fyra, fem eller innan man kom-mer till skott. Det är en alltför allvarlig fråga. Vimåste få en stark kultur.Anf. 100 Statsrådet ()replik:Fru talman! Både Per och jag och fle-ra andra ledamöter i denna kammare har varit ute ochfört många debatter och disku-terat just behovet av en fungerande konkurrens. Jagtror att vi alla har mött företrädare för det privatanäringslivet som i princip sjunger konkurrensens lovmen som alla har argument för varför man skullekunna göra ett undantag för just deras bransch. Det äroerhört viktigt att är den vakthund som PerWesterberg talade om i sitt inledningsanförande ochatt vi är oerhört restriktiva med statsstöd och undan-tag och vad det än må vara, därför att det är minövertygelse att vi inte tjänar på det i det långa loppet,vare sig som land eller vi som konsumenter.Jag tror tvärtemot Per att det ändåfinns ett motsatsförhållande mellan kriminaliseringoch nedsättning av konkurrensskadeavgift. Jag tror attvi i sådana fall får välja en annan väg, därför att vilketföretag är berett att avslöja allt man vet om sin egenmedverkan i ett olagligt samarbete och om andrasmedverkan om man dessutom vet att man kan riskerafängelsestraff för det?Jag är allvarligt oroad över att det är svårtför att få tillräckliga bevis när manska driva en rättslig process mot karteller. Det ärdärför som jag har så stora förhoppningar om att detförslag som ligger på bord ska ge de vassare verktyg som man så välbehöver för att kunna avslöja karteller.Anf. 101 PER () replik:Fru talman! När vi godtar det nuvarande lagför-slaget gör vi det i förvissningen om att det kommeratt skärpa konkurrenslagstiftningen så att den blireffektivare. När vi inte vill ha ett beslut om kriminali-sering är det för att vi vill utreda det, hur manskulle kunna göra för att öka trycket på konkurren-sområdet. Vi vill inte försitta någon tid, vi vill ha enskärpt konkurrens i samhället på många områden.När det gäller och livsmedelvet jag inte om jag ska tolka statsrådet på ett sådantsätt att det kan komma ett förslag om en förändringav på detta område. I så fallskulle en lång kamp för detta kunna avslutas. Det ärnämligen väsentligt att man minskar trösklarna ochökar konkurrenstrycket på området. Och det är just denya aktörerna som är de aggressiva och som oftakonkurrerar med priset. Det gäller för mig ävenApoteksbolaget och . Det är enform av lagstiftad kartell. Om man inte vill säljaApoteksbolaget kan jag inte förstå att man åtminstoneinte kan häva monopolet och därmed häva kartellenoch ta fram alternativen eller i alla fall tillåta dem,precis som , just ur konsument-nyttoperspektivet.Den som absolut inte vill gå till en privat aktörkan väl kanske fortsätta att gå till det gamla mono-polet. Men häv åtminstone monopolet, den lagstiftadekartellen!Anf. 102 Statsrådet ()replik:Fru talman! Som jag inledningsvis sade i mitt an-förande ligger nu ett uppdrag hos Konkurrensverketom att återkomma med förslag som handlar just omlivsmedelsbranschen och kostnaden för hushållensmat. Det är en stor kostnad. Gång på gång får vi be-kräftelse på att svenska priser på livsmedel liggermycket högre än EU-genomsnittet. Vi kan inte förkla-ra det på annat sätt än att det förekommer en brist påkonkurrens. Det är viktigt att Konkurrensverketkommer tillbaka till regeringen med förslag till åtgär-der för att pressa priserna.En del i arbetet med att pressa priserna kan ocksåvara den översyn av som vi nuarbetar med i . Vi skriver på direk-tiv till en sådan översyn som kommer att ha fokusinte bara på det som vi diskuterar här i kamma-ren utan också på en rad andra frågor med kopplingtill just plan- och bygglagen.Självklart är det så att de etableringar av låg-priscentrum som skett runtom i vårt land har pressatpriserna. När vi jämför livsmedelspriserna över landetkan vi se att det finns stora regionala skillnader. Detfinns också en inneboende konflikt mellan små före-tagare inom livsmedelsbranschen och de stora aktö-rerna samt en rädsla för att många stadskärnor ochcentrum ska urholkas på liv och livskraft när storacentrum etableras. Därför är rollockså att sprida erfarenheter om hur man kan görabåda delarna - dvs. etablera nya stora centrum utan-för stadskärnan och ändå ha livaktiga stadskärnor.Detta är också en viktig del av uppdraget.Anf. 103 () replik:Fru talman! Vi har fått många svar under re-plikrundan. Jag har en enda fråga som jag vill ta upp.Som bekant finns alltid en individ, en människa,bakom varje företag. Har det från just individsyn-punkt funnits några principiella tveksamheter inomregeringen när det gäller det förslag om att införa dennya angiverilagen som ligger på våra bord?Anf. 104 Statsrådet ()replik:Fru talman! Vi har självklart haft långa diskussio-ner om det förslag som lämnadeöver till regeringen. Det är ju ett nytt sätt att agera närdet gäller svensk lagstiftning. Vi följde med intressede remissinstanser som lämnade synpunkter på för-slaget och var ganska nöjda med det faktum att såmånga ställde sig bakom förslaget och att så mångapekade på just erfarenheterna från andra länder. Dethar stärkt både mig och övriga i regeringen i vårövertygelse om att det betänkande som ligger påriksdagens bord kommer att ha effekt också i Sverige.Självklart har vi också lyssnat till de synpunkter somLagrådet hade och som inte alls andades några tvek-samheter till just det sätt på vilket vi nu går fram meden nedsättning av konkurrensskadeavgifter.Anf. 105 () replik:Fru talman! Jag tolkar det så att vapnet var vikti-gare än invändningarna från jurister, handelskammareosv. utifrån det principiella synsättet vad gäller indi-viden. Det är ju, som statsrådet säger, fråga om ettnytt sätt, om någonting nytt i svensk rättsordning. Detär kanske effektivt och därför tar vi det ändå - såtolkar jag inställningen här.Anf. 106 Statsrådet ()replik:Fru talman! Det var tre remissinstanser som vartveksamma till det förslag som utredningen lämnadetill regeringen, och vi har läst deras argumentation.Vi har noga övervägt de förslag som vi har lagtfram, precis som vi alltid gör från regeringens sida.Jag tror att delar min uppfattning närjag säger att konsumenterna förväntar sig att vi politi-ker också orkar och förmår agera mot den uppenbarabristen på konkurrens på marknad.Jag tycker att vi är skyldiga konsumenterna attförsöka ha en lagstiftning som är modern och i kappmed tiden och som väldigt tydligt markerar att vi inteaccepterar att bli lurade på pris, utbud eller service.Det här är en tydlig sådan markering.Anf. 107 ():Fru talman! behöver både små och storaföretag. I motion N61 från socialdemokraterna i Öre-bro län ställs kravet att EU:s konkurrenspolitik intefår missgynna små länder - det sker . Liknandekrav ställs i en motion från Moderata samlingspartiet.Vi gick med i EU för att stärka det svenska nä-ringslivet, för att få fler jobb och för att stärka svensktillväxt. I mångt och mycket har detta också blivitverklighet. Men vanliga människor blir sura, förban-nade, besvikna och väldigt oroliga över vad somfaktiskt händer när vid flera till-fällen stoppar strukturomvandlingar i svenskt nä-ringsliv - är ett exempel och Före-ningssparbanken-S-E-Banken ett annat - inte därföratt det skulle bli för stora företag i , utan där-för att anser att de blir för stora iSverige, för stora i ett litet land. När vi ska se påEuropa som en marknad är det anmärkningsvärt attEU-kommissionen har denna syn på de små länderna.Om franska, tyska, engelska, italienska ellerspanska företag skulle köpa svenska företag vore detokej, men om det görs företagsekonomiskt befogadefusioner i går in och be-gränsar.Fru talman! Det är viktigt att vi är klara översvensk industrihistoria. Vi har många lysande småfö-retag men också många stora företag som har haftglädje av att har varit en bra plantmarknadför stora företag. Vi har en modern befolkning och ettutvecklingsinriktat land med kvalitetsmedvetna män-niskor. Företag som och startadetidigt i vårt land, och företag som och H & Mhar utvecklats under min generation.Vi måste ha förutsättningar också framåt för bådesmå och stora företag i . Därför vill jag tackautskottet för dess svar både på vår motion och påmoderatmotionen. Det är alldeles utmärkt att utskottetär väldigt tydligt om att det är befogat att ställa defrågor som tas upp i de här aktuella motionerna ochsom rör farhågor för att små länder missgynnas avEU:s konkurrensregler.Det är också viktigt att utskottet utgår från att re-geringen måste fortsätta med att bevaka den här aktu-ella frågan och agera i en riktning som innebär attrisken minskar att företag i små länder missgynnas avEU:s konkurrensregler. Det är angeläget att regering-en återkommer och, som utskottet säger, håller riks-dagen underrättad om utvecklingen.Jag tycker att det här är en mycket angelägen frå-ga. Därför tittade jag väldigt noga på den borgerligareservationen och var - får jag, fru talman, erkänna -lite "småsugen" på att markera för den. Men detkänns lite grann som en okynnesreservation medtanke på de synnerligen skarpa skrivningar som ut-skottet här har gjort.Jag hoppas verkligen att kommissionär ochhans medarbetare lyssnar, för det handlar om trovär-dighet och om respekt. Det handlar också om att bådemedborgare och näringsliv i små länder ska känna attde behandlas på ett sjyst sätt.Jag yrkar bifall till utskottets förslag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )8 § revisorers förslag angåendestatens styrning av livsmedelstillsynenFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2001/02:MJU22Riksdagens revisorers förslag angående statens styr-ning av livsmedelstillsynen (förs. 2001/02:RR19).Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fickavgöras efter endast en bordläggning.Anf. 108 ():Fru talman! För inte särskilt varmaten på våra bord nästan bara svensk. Det nya är attvi numera är en del av den europeiska marknaden däralla varor kan röra sig fritt. Vi har uppfattningen atten nationell livsmedelssäkerhetsmyndighet bör inrät-tas, en myndighet som har det fulla ansvaret för livs-medel från jord till bord. Det övergripande ansvaretoch övergripande målet, menar vi, för en sådan myn-dighet ska vara god hälsa, rimligt trygga konsumentersom kan fatta egna välgrundade beslut, kontroll avsamtliga i livsmedelsproduktionen inblandade parter,strikta egenkontrollprogram, identitetskontroll osv.Livsmedelstillsynen är en form av polisiär verk-samhet, och då måste den enskilde kontrollanten hastarkt stöd av lagen, inga sociala jävssituationer börfå förekomma. Vi menar att det är motiv och skäl föratt man bör ha en nationell myndighet för de härfrågorna. Självklart tycker vi att kontrollsystemetmycket väl kan och bör ha en lokal och regional or-ganisation, inte minst av den anledningen att lokal-och personkännedom är av stor betydelse i tillsynsar-betet.Fru talman! Med dessa ord yrkar jag bifall till re-servationen.Anf. 109 ():Fru talman! På förslag av finansutskottet harRiksdagens revisorer inlett en granskning av statensstyrning av verksamheter som bedrivs av kommuner-na. I den här större granskningen är det ärende som vinu har på bord en del. Syftet är att belysahur statliga styrmedel fungerar och används för attsäkerställa önskvärda resultat i den kommunala livs-medelstillsynen.Livsmedelslagstiftningens syfte är att skydda kon-sumenternas hälsa genom säkra livsmedel och redlighandel med livsmedel. I lagstiftningen är företagetsansvar tydligt. Företaget ansvarar för att de produktersom tillverkas och saluhålls uppfyller angivna krav såatt människor inte blir sjuka av den mat de konsume-rar. Offentlig tillsyn å sin sida innebär att se till attföretagen följer livsmedelslagstiftningens bestämmel-ser. Ansvaret för livsmedelstillsynen i ärdelat mellan staten och kommunerna. På den statligasidan har både och länsstyrelsernatillsynsuppgifter.Livsmedelsverket har ansvar för tillsyn av över600 större livsmedelsanläggningar inklusive slakteri-er. Kommunerna ansvarar för tillsynen av 52 000objekt, dvs. av alla anläggningar.Utskottet ställer sig bakom revisorernas slutsatser,att det saknas tillräcklig anledning att överväga engenomgripande förändring av ansvarsfördelningenmellan stat och kommun i fråga om livsmedelstillsy-nen, det som föregående talare har tagit upp.Sedan revisorers rapport har ocksåRiksrevisionsverket avlämnat en rapport, och jag villåterge lite hur de har resonerat i sin utredningen omLivsmedelsverkets stöd till den lokala livsmedelstill-synen. Syftet med den är att dels pröva om inom sitt nuvarande mandat kan förbättraden lokala livsmedelstillsynen, dels beskriva ochförklara variationerna mellan kommunerna i livsme-delstillsynens omfattning och utförande.RRV:s slutsatser sammanfaller med Riksdagensrevisorers slutsatser. Det konstateras att inom sitt nuvarande mandat kan förbättrastödet till den lokala tillsynen. RRV:s granskningvisar också att kommunerna efterfrågar ett mer aktivtstöd från . RRV har bl.a. undersökthur företagen uppfattar den lokala livsmedelstillsy-nen. Resultatet visar att inspektionerna ur företagenssynvinkel fungerar väl. av företagen var mycketpositiva eller ganska positiva till att egna företag fårbesök av livsmedelsinspektören. Undersökningentyder på att en aktiv tillsyn leder till en positiv inställ-ning till tillsyn hos företagen. De företag som har fåttbesök var mer positiva än desom inte hade fått några besök. Livsmedelsinspektö-rerna fick mycket positiva omdömen av företagen.RRV har också undersökt om jävs- och beroende-förhållanden är problem i den kommunala myndig-hetsutövningen. RRV konstaterar att det inte finnsnågra uppgifter som stöder antagandet om att jäv ärett problem i landets kommuner. Inte heller finns detbelägg för att den kommunala myndighetsutövningenskulle innebära att kommunerna värnar arbetstillfäl-len mer än en god livsmedelstillsyn. Så långt bådeRiksdagens revisorer och RRV.Bl.a. med detta yrkar utskottet avslag på Folkpar-tiets reservation i frågan.Ett enigt utskott föreslår på övriga punkter ett full-följande av revisorernas förslag. Av de förslag somfinns vill jag bara nämna några och göra några ned-slag.Revisorerna föreslår att utskottet ställer sig bakomatt vi skulle få ett nytt avgiftssystem som gynnar densom sköter sig och som missgynnar den som misskö-ter sig. Det är ett system som skulle göra att det är braatt ha en bra egentillsyn i företaget. Utskottet föreslårockså att överföring av kommunala avgifter tillLivsmedelsverket ska upphöra.Utskottet tillstyrker förslaget att regeringen bör tainitiativ till en översyn av . Vi före-slår också att uppgifter enligt livsme-delslagen upphör. Det visade sig vid en utredning attom man omräknade uppgifterna till tjänster är detendast sex på alla länsstyrelser som sysslar med dessafrågor. Man har då att välja på att antingen öka destatliga resurserna eller avveckla verksamheten.Riksdagens revisorer föreslår att man ska avveckla,och utskottet följer i det fallet revisorernas förslag.Utskottet tillstyrker att kommunerna ges möjlighetatt samarbeta, vilket skulle göra verksamheten effek-tivare. Vi tillstyrker också att regeringen utredersanktionsmöjligheter gentemot kommunerna och attde underställs regeringen innan de verkställs.Fru talman! Slutligen anser utskottet att har viktiga funktioner för livsmedelssäker-heten i , också som tillsynsmyndighet bådemot företag och i sitt arbete mot kommunerna.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslagoch avslag på reservationen av Folkpartiet.Anf. 110 ():Fru talman! Livsmedelstillsynen är självklartmycket viktig. Konsumenterna ska kunna kännatrygghet i sina val av livsmedel. Livsmedel ska hållahög kvalitet. Detta är möjligt då produktionen ochvidareförädlingen sker och varorna saluförs i enlighetmed uppställda krav.Den offentliga tillsynen innebär att man ser till attföretagen följer livsmedelslagstiftningens krav. Hit-tills karakteriseras livsmedelstillsynen av ett omfat-tande regelverk och ett komplicerat finansierings- ochavgiftssystem. Ansvaret ligger påLivsmedelsverket, som central myndighet, på länssty-relserna, på regional nivå, och på kommunerna, pålokal nivå.Ett omfattande utredningsarbete har pågått länge.Bl.a. har man tittat på hur tillsynen ska organiserasoch finansieras. revisorer har genomförten granskning av statens styrning av verksamhetersom bedrivs av kommunerna bl.a.Dagens betänkande behandlar reviso-rers rapport styr staten livsmedelstillsynen?.Syftet med revisorernas granskning har varit att bely-sa hur statens styrinstrument har använts för att säker-ställa önskvärda resultat vad gäller den kommunalalivsmedelstillsynen.Fru talman! Det känns självfallet bra att konstate-ra att det råder en stor enighet, då nästan alla ställersig bakom betänkandet i dess helhet.Några viktiga saker slås fast. Avgiftssystemet börskapa incitament för verksamhetsutövarna att följagällande regler och ge tillsynsmyndigheterna förut-sättningar att kontrollera att detta sker. Förenklingarav nuvarande system bör ske. Regeringen bör kommamed förslag om att överföringen av medel från kom-munerna till ska upphöra. Rege-ringen bör enligt utskottet ta initiativ till att en tillför-litlig redovisning av kostnaderna för livsmedelstillsy-nen kommer till stånd. Revisorernas krav på bättreutbildning för de människor som verkar inom livsme-delsproduktionen är mycket angeläget. Att det skafinnas möjlighet för kommunerna att samverka medvarandra i tillsynen är också väldigt viktigt och braliksom konstaterandet att det inte finns tillräckligamotiv för att radikalt förändra ansvarsfördelningenmellan stat och kommun när det gäller livsmedelstill-synen.Jag vill, mot bakgrund av den stora enigheten, yr-ka bifall till förslaget i betänkandet.Fru talman! Eftersom det här är mitt sista anfö-rande i denna kammare - har jag haft förmå-nen att delta i arbetet här i - vill jag tackamina kolleger i utskottet och dem som har arbetatsom tjänstemän i utskottet. Jag vill också tacka förgod ledning här i kammaren och för att man på ettuppmuntrande och bra sätt driver verksamheten tillgagn för vårt land och vårt folk. Tack så mycket!Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )9 § Ansvarsfullt fiske - svenska prioriteringarför EU:s framtida fiskeripolitik, m.m.Föredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2001/02:MJU23Ansvarsfullt fiske - svenska prioriteringar för EU:sframtida fiskeripolitik, m.m. (skr. 2001/02:152).Anf. 111 ():Fru talman! Såväl mittförsta som mitt sista anförande i riksdagkom att handla om fiske och fiskeripolitik. Då, för 14år sedan, gällde det bl.a. den urgamla regeln om attkräftor varken fick fiskas eller saluföras före den 7augusti. Debatten gick oerhört het om denna i detsvenska folkdjupet rotade tradition. Jag får erkänna,fru talman, att jag också talade för ett bibehållande avdenna regel, trots att argumenten var synnerligensvaga. i min riksdagskarriär har jag kommit påbättre tankar och medverkat till att kräftor ska kunnafiskas när de har en bra kvalitet, och med frysenshjälp kan de ätas närsomhelst . Inom pa-rentes, fru talman, kan jag ändå notera att vi svenskarenvisas med att låta av konsumtionen av kräftorske och i början av september.Men var det inte detta som vi skulle tala om , även om jag tror att våra väljare och vår befolk-ning bryr sig mer om denna höstens höjdpunkt, somkräftskivan är, än om EU:s framtida fiskeripolitik.Det betänkande som ligger på våra bord har, somfru talman just annonserade, den ambitiösa titelnAnsvarsfullt fiske - svenska prioriteringar för EU:sframtida fiskeripolitik, m.m. Förmodligen finns detanledning att diskutera "m.m." mera än fiskeripoliti-ken i EU, därför att där är vi nog ganska överens.Jag tror nämligen att vi är fullständigt överens iden här kammaren om att allt fiske ska bedrivas så attdet, som det numera heter i så många sammanhang,är långsiktigt hållbart. Det betyder i det här fallet attvi inte får skörda mer än våra sjöar och hav produce-rar. Tyvärr har vi överträtt denhär regeln, och vi ser skrämmande resultat för flerafiskarter.I huvudsak har jag inget att erinra om när det gäl-ler den skrivelse från regeringen som är huvudanled-ningen till den här debatten. Vad som är viktigt när vinu diskuterar den framtida fiskeripolitiken och fram-tida möjligheter till fiskeuttag är att vi måste utgå frånvetenskapliga bedömningar av hur bestånden ut-vecklas och vad de tål för beskattning. Vi har ingaandra metoder, och här finns inte plats för tyckande.Ett annat oeftergivligt villkor är kravet på gräns-överskridande regler. Vad hjälper det om vi åläggersvenska fiskare begränsningar eller fiskeförbud ombaltiska, polska, danska eller andra länders fiskareoch fiskeföretag fortsätter som om ingenting hänt?Enligt min uppfattning ska fisketrycket i havenregleras dels genom TAC, dvs. högsta tillåtna kvoter,dels genom regler om fiskets bedrivande - det hand-lar t.ex. om selektiva redskap. Efterlevnaden av dettaska och måste kontrolleras med skärpa. Hur dessakvoter fiskas, alltså hur många båtar eller hur storabåtar det är fråga om, tycker jag inte är en sak för osspolitiker att avgöra.Jag brukar jämföra med att vi harkvoter även när det gäller annan produktion, och vilägger oss naturligtvis inte i från politiskt håll hurdessa kvoter uppfylls. Varje mjölkproducent har t.ex.en mjölkkvot. Det skulle inte falla oss in, fru talman,att lägga oss i hur många mjölkmaskiner han använ-der, hur stor besättning eller hur många kor han har.Men TAC och regler om redskap är en nödvändighet,och detta ska beslutas i enighet länderna emellan.Fru talman! Det finns flera intressanta inslag i dethär betänkandet som rubriceras "m.m.". om de svenska yrkesfiskarnas villkor som före-tagare, som inte är konkurrensneutrala i förhållandetill andra länders. Det handlar om vattenbruk. Dethandlar om fisketurism. Det handlar om fritt handred-skapsfiske, om fiskevårdsavgifter och om fiskeförbudutanför . Och det handlar om deskador som de växande bestånden av skarv åsamkarm.m. Här vill jag hänvisa till våra reservationer på deolika ämnesområdena som finns i betänkandet. Jagvill i det sammanhanget, fru talman, yrka bifall tillvår reservation nr 3.Jag vill ändå kommentera ett par av dessa frågor,först fisketurism och dess koppling till landsbygdsut-veckling. Av alla mer eller mindre flummiga förslagsom diskuteras på temat hela ska leva tordefiske, sportfiske och fisketurism vara ett av de mestkonkreta.Det finns cirka två miljoner sportfiskare i Sverigeoch flera i våra europeiska grannlän-der. De utgör en otrolig potential för turism. Vi harändå i vår reservation nr 20 framhållit att det finnsbrister och hinder och att det måste till lagändringarpå flera områden för att fisketurismen ska kunna bliden växande näring som den har möjlighet att bli.I november presenterade landshövding sin utredning om det fria handredskapsfis-ket och om en allmän fiskevårdsavgift. Utredningenföreslår en statlig fiskevårdsavgift på , menman föreslår inte den radikala förändring av det friafisket som jag tycker hade varit önskvärd. Utredarenanför att hon därvidlag har föreslagit vad hon anser är"politiskt genomförbart". En sådan slutsats är märk-lig. Det är ett stort avsteg från svensk utredningsmo-dell.