prot · GP09123 · 2002-06-12 00:00:00 — Därefter lämnas oftast informationut om vem exportören är, vem köparen är, vilket landexporten avser, vilket projekt, alternativt vilken vara,det gäller och om det garanterade beloppet.Herr talman! Med detta yrkar jag avslag på reser-vationerna.Anf. 136 PER () replik:Herr talman! Jag skulle vilja fråga Britt-MarieLindkvist om tidsfaktorn. Hon nämnde att regeringenbereder ärendet, men man inväntar förmodligen ocksåden utredning som sysslar med den sammanslagnadiskrimineringslagstiftningen. Den utredningen slutar2004, vad jag vet, och då kan man tänka sig att dethär blir realiserat först . uppstår dagli-gen dessa problem med sjukjournaler och andra vik-tiga känsliga dokument som ligger i öppen dager ochär offentliga för vem som helst, vilket gör det oerhörtsvårt för Ombudsmannen mot etnisk diskrimineringatt hantera frågorna på grund av att de är öppna. Mankan inte hindra att de kommer ut. Det gör att de somsöker hjälp inte kan vara säkra på att uppgifterna hållshemliga.Anf. 137 ()replik:Herr talman! Det är inte alls säkert att man måstevänta tills utredningen om en sammanhållen diskri-mineringslag är färdig. i årföreslogs i en lagrådsremiss ändringar i sekretessla-gen som skulle ha tillmötesgått motionärerna. MenLagrådet ansåg att det var tveksamt med en så vid-sträckt sekretess och jämförde den med den betydligtsnävare sekretessen hos ombudsmän ochJustitiekanslern. Lagrådet tyckte därför att sekretes-sen hos de enskilda ombudsmännen behövde övervä-gas ytterligare. Frågan gick därför till Regerings-kansliet, som prövar just detta. Detta är alltsåmycket möjligt, för lagrådsremissen var helt i linjemed motionärernas önskan.Anf. 138 PER ():Herr talman! Det är lätt att förstå eftersom jag serdetta mer som ett olycksfall i arbetet. Det var alltså ensekretessmöjlighet som fanns och som föll bort 1999med en ny lagstiftning. Det var inte bra. Jag menar attDO, precis som de andra ombudsmännen, måste haden här möjligheten. säger nuatt man kanske kan lagstifta om det här tidigare ochatt man kanske inte behöver invänta utredningen omden sammanhållna diskrimineringslagstiftningen. Detär väldigt bra. Jag hoppas verkligen att man sätterfart, för det är inte mycket att dona med. Det är enganska enkel lagstiftning. Det är bara att återföra detsom har funnits tidigare.Anf. 139 ():Herr talman! Jag har inget annat svarän att vi får hoppas att snabbt be-handlar denna fråga och kommer med ett förslag, såatt vi slipper vänta på den stora utredningen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §. )14 § Sänkt skatt på alkylatbensin, m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande 2001/02:SkU26Sänkt skatt på alkylatbensin, m.m. (prop.2001/02:177 och prop. 2001/02:127 delvis).Anf. 140 ():Herr talman! Jag vill redan från början göra klartatt gärna vill sänka skatten på alkylat-bensin, men vi kan inte acceptera att över-låter till regeringen att besluta när denna skattesänk-ning ska börja gälla.För att göra en lång historia kort kan jag säga attSverige enligt artikel 8.4 mineraloljedirektivet inte fårsänka skatten på alkylatbensin utan att kommissionenger klartecken. Detta kan ske om ingen medlemsstat iEU har några invändningar. Varken regering ellerriksdag vet om och när får detta klar-tecken.Ett enigt konstitutionsutskott anser att det från in-formationssynpunkt inte kan anses tillfredsställandeatt det kvarstår osäkerhet om när en lag som beslutatsav ska börja gälla. Vidare understrykerkonstitutionsutskottet vikten av att möjligheten attbemyndiga regeringen att bestämma dag för en lagsikraftträdande används restriktivt och inte annat än iundantagsfall när det av alldeles speciella skäl ärmotiverat. Vi håller med konstitutionsutskottet.Vi är också ganska säkra på att det i framtidenkommer att uppstå en hel del liknande situationer,dvs. att propositioner om skatteförändringar somkräver EU-tillstånd läggs fram för innantillståndet föreligger och att regeringen därför kom-mer att föreslå att överlåter åt regeringenatt besluta när lagstiftningen ska börja gälla.För att undvika att hamna i ständiga diskussionerom varför ett förslag är viktigt och ett annat oviktigtär det bättre att ha en princip, anser . Vivill inte sätta oss i den sitsen att vi ständigt behövergöra dessa värderingar, utan vi håller oss till princi-pen om att det är riksdag som beslutar omskatter och datum för när lagstiftningar ska börjagälla.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationen.Anf. 141 PER ():Herr talman! I skatteutskottets betänkande, som vinu behandlar, tas två frågor upp. Det handlar dels omsänkt skatt på alkylatbensin, dels om regeringensförslag om vissa ändringar i indrivningsdirektivet.I den senare delen är utskottet enigt i sitt ställ-ningstagande. Av den anledningen kommer jag i mittanförande att begränsa mig till frågan om sänkt skattpå alkylatbensin.Alkylatbensin är ett fossilt bränsle som genom sinbeskaffenhet ger påtagligt minskade utsläpp av miljö-och hälsofarliga ämnen. Det finns av den anledningenstarka skäl som talar för att stimulera till ökad an-vändning av alkylatbensin i tvåtaktsmotorer. Avga-serna från dessa motorer löser sig delvis i vattnet isjöar, vattendrag och hav och påverkar vattenfloranoch vattenfaunan.I utskottet är vi överens om fördelarna med alky-latbensin. Vi är därmed överens i sakfrågan i reger-ingens proposition om att sänka energiskatten med1:50 kr på alkylatbensin.Genom en sänkt skatt - kompletterat med att olje-branschen tar sitt ansvar och gör satsningar i distribu-tionsledet - kan användandet av alkylatbensin stimu-leras. är priset högt främst genom att distribu-tionen är begränsad till inköp i dunkar.Det vi inte är överens om i utskottet är frågan omlagens ikraftträdande. Utskottsmajoriteten tillstyrkerregeringens förslag om att ska bemyndigaregeringen att bestämma dagen för lagens ikraftträ-dande. Motivet till majoritetens förslag är att miljönär den stora vinnaren, och ju tidigare skattesänkning-en kan träda i kraft desto fortare vinns miljöfördelar-na.För att ska kunna genomföra den före-slagna skattesänkningen krävs enligt mineraloljedi-rektivet att rådet genom ett enhälligt beslut på kom-missionens förslag tillåter att införa ändring-en. Något sådant beslut föreligger inte för närvarande.Bestämmelserna är sådana att en medlemsstat somönskar införa en nedsättning av skatten ska meddelakommissionen om det och även förse kommissionenmed alla relevanta eller nödvändiga uppgifter. Det harSverige gjort i detta fall. Kommissionen ska inom enmånad underrätta de övriga medlemsstaterna om denföreslagna åtgärden.Rådet ska anses ha godkänt den föreslagna skatte-befrielsen eller skattereduktionen om, inom två må-nader efter det att de övriga medlemsstaterna under-rättats, varken kommissionen eller någon medlems-stat har begärt att ärendet ska behandlas av rådet.Enligt uppgift från har an-svarig enhetschef vid kommissionen un-dertecknat en missivskrivelse om att ansö-kan ska skickas ut till medlemsstaterna för synpunk-ter.Om inga invändningar kommer mot be-gäran innebär det att ett beslut om nedsättning avskatten, med ett bemyndigande till regeringen, kan tasunder sommaren. Om så sker kan stimulansen tillökad användning av alkylatbensin komma redanunder den båtsäsong som har inletts.Vi i majoriteten har naturligtvis stor respekt förkonstitutionsutskottets yttrande. Man säger att det närallmänheten informeras om att en lag beslutats avriksdagen endast i undantagsfall bör få förekomma attdet fortfarande kvarstår en osäkerhet om när lagenska börja gälla. Möjligheten för att bemyn-diga regeringen att bestämma när lagar ska träda ikraft bör därför, enligt , använ-das restriktivt och när det av speciella skäl är motive-rat.Vi i utskottsmajoriteten menar att det i det fallsom nu är aktuellt föreligger ett sådant särskilt skäl.Genom ett bemyndigande kan regeringen besluta omikraftträdande så snart rådets beslut föreligger. Ettavstående från ett bemyndigande riskerar i stället attförsena ikraftträdandet.Miljön riskerar att bli förlorare med reservanter-nas förslag, eftersom det innebär att ett ikraftträdandeinte kan ske förrän efter ett eventuellt riksdagsbesluthösten . Av den anledningen är det inte utan attjag är förvånad över reservanternas förslag. Jag trordessutom att det är första gången som jag i kammar-debatten ivrar för en snabbare skattesänkning änModeraterna. Det vore väl klädsamt om ni, Mariettade , kunde enas med oss i majorite-ten, så att vi kan åstadkomma både skattesänkningoch miljöförbättringar snabbast möjligt.Med det, herr talman, yrkar jag bifall till förslageti betänkandet och avslag på reservationen.Anf. 142 () replik:Herr talman! Jag trodde nog att Per skulle hysa väldigt stor respekt för oss mode-rater som pratar om skattesänkningar och vill sänkaskatten när vi nu säger att vi är beredda att vänta avprincipiella skäl, eftersom vi tycker att riksdagenfortfarande ska besluta om lagändringar. Men denrespekten får jag inte. I stället säger att han har stor respekt för vad konstitutionsut-skottet säger, men det kommer ju aldrig till uttryck inågon konkret handling. Tvärtom bryr man sig inteom vad säger, utan man kör påoch säger att det är okej att regeringen talar om närden här lagen ska träda i kraft.Sedan säger att miljön är denstora vinnaren i och med det här. Han tycker att vimoderater ska ha väldigt dåligt samvete, för då blir jumiljön den stora förloraren med för-slag.Jag tycker vi ska vara väldigt ärliga och säga attalkylatbensin inte finns tillgänglig på särskilt mångaställen i . Det är bara att läsa i propositionen.Man räknar inte med någon jättestor försäljning ibörjan, eftersom bensinen inte finns tillgänglig.Hur ska vi dessutom få ut information om dettanär vi inte vet när skattesänkningen ska börja gälla?Det är inte riktigt trovärdigt att med stora ord säga attmiljön är den stora vinnaren.Anf. 143 PER ()replik:Herr talman! Tvåtaktsmotorer utmönstrades urbilparken . De finns naturligtvis kvar igamla bilar, men det är en motorkonstruktionsom främst förekommer inom fritidssektorn i båtmo-torer, trädgårdsmaskiner m.m.Dessa motorer är stora miljöbovar. Men genom attfå in alkylatbensin att användas för dessa motorerförbättras miljövärdena. Majoriteten anser det varaväldigt väsentligt att vi får till stånd en sådan miljö-förbättring. Eftersom det främst handlar om redskapoch motorer som används tycker videt är betydelsefullt att vi så snabbt som möjligt, helstunder kommande användningssäsong, får i gång enstimulans.Jag håller med de omatt tillgängligheten inte är så bra, men ju snabb-are vi kommer i gång med stimulansåtgärder ju snab-bare sker utbyggnaden av distributionsledet.Anf. 144 () replik:Herr talman! Per får det att låtasom att detta kommer att gälla när säsongen startar.Jag vill påstå att säsongen redan har startat i fråga ombåtar. Men han kanske menar snöskotrar som ocksåanvänder denna typ av bensin. Då blir det trovärdigt.Jag tror att det är mycket stora ord och mycketskrik för väldigt lite när ni nu anklagar oss för att intestå på miljöns sida. Det gör vi.Det ska bli väldigt intressant. Det lär komma mas-sor med liknande förslag om att man ska bemyndigaregeringen att fatta beslut om ikraftträdandedatum.Det ska bli intressant att höra hur Socialdemokraternaoch Per kommer att resonera när detkommer något annat.Kommer ni att vara lika ivriga att snabbt viljasänka en skatt om det inte finns anledning bara förmiljön utan för enskilda människor? Jag kan i och försig säga att detta är bra för enskilda människor också,eftersom de får betala lägre skatt. Men vi ska kommaihåg att även med skattesänkningen kommer alkylat-bensin att kosta lika mycket som vanlig bensin gör . Det tycker jag att man inte ska glömma.Men detta kommer inte att börja gälla när säsong-en startar såvida Per inte avser snö-skotersäsongen.Anf. 145 PER ()replik:Herr talman! Jag har aldrig pläderat för att detskulle vara när båtsäsongen startar. Jag har sagt attdet kan bli möjligt under båtsäsongen.På en punkt är de ochjag helt överens. Det är angående möjligheten att geregeringen detta bemyndigande. Det ska användasmycket restriktivt och enbart när särskilda skäl före-ligger. Vi i majoriteten anser att det i detta fall före-ligger särskilda skäl.Jag kan för min del inte bedöma om det var sam-ma särskilda skäl som förelåg när underden borgerliga regeringens tid gav ett motsvarandebemyndigande, men jag utgår ifrån att viddetta tillfälle var lika seriös som jag bedömer attmajoriteten är . Jag ville bara belysa att dennaform av bemyndigande har använts i olika majoritets-förhållanden.Anf. 146 ():Herr talman! Vi behandlar skatteutskottets betän-kande 26 Sänkt skatt på alkylatbensin, m.m. Jagtänkte uppehålla mig mycket kort vid den del som rörskatten på alkylatbensin.Vi menar att det är bra och t.o.m. mycket bra avmiljöskäl att detta skattesänkningsförslag är på gång,även om det omfattar en liten verksamhet. Sämre idetta är tidpunkten för ikraftträdandet, eller rättaresagt när vi tror att regeringen kan fatta beslut om entidpunkt för ikraftträdandet. Här kommer det in litekritik från min sida.Tanken är att alkylatbensinen i första hand skaanvändas i tvåtaktsmotorer. Av den totala bensinför-brukningen i tvåtaktsmotorer beräknas gå tillutombordare. En skattesänkning som tidigast kanträda i kraft verkar mycket märklig. del av säsongen är, som sagt, redan över då förbåtåkarna. Detta ärende borde ha gått i väg tidigaretill kommissionen.Vi kan göra en liten jämförelse med en lanthand-lare. Låt oss anta att denne lanthandlare till ärberoende av det som kan säljas till sommargästerunder sommarmånaderna. Det skulle väl aldrig fallain handlaren i fråga att först lansera prisvär-da varor. Då har ju den huvudsakliga sommarsäsong-en gått över, och de allra flesta av sommarkundernahar redan lämnat bygden. Då står handlaren där medsina varor. Det är därför man kan se lite kritiskt påförslaget.Trots den sena möjliga tidpunkten för ikraftträ-dande av sänkningen av energiskatten på alkylatbesinär det ändå bra att den är på gång. Avgörande blirsedan satsningar i distributions- och försäljningsle-den. Det måste till pumpar här och var. Om det ävenfortsättningsvis på de allra flesta försäljningsställenbara finns dyra smådunkar med alkylatbesin att tillgåhar denna skattesänkning ingen större betydelse.Herr talman! Med förhoppning om att medlems-staterna inte krånglar och att distributionssystemetbyggs ut yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet.Anf. 147 ():Herr talman! I den nybildade kommunen Nykvarnfinns det en sjö som heter Yngern. När fort-farande var en del av satt jag ordförande iMiljöhälsan. Vi gjorde en undersökning av sjön,egentligen utan att fundera så mycket på om det varnågra speciella märkvärdigheter med just denna sjö.Men det visade det sig att det var.Det är en sjö som är unik i . Den harfauna och flora med inslag som finns på sin absolutasydgräns och sådant som finns på sin absoluta nord-gräns. Den är oerhört ren och fin och har helt unikaförutsättningar att för framtida generationer kunnavisa hur en riktigt fin och ren sjö ser ut. Det är legioatt de som bor där tar sitt dricksvatten direkt frånsjön. Bommersvik ligger vid stranden i ena kanten avsjön.När vi upptäckte de stora biologiska värden dennasjö hade började vi titta på de miljöproblem somfanns runtomkring. Det var ganska lätt att komma tillrätta med avloppsanläggningar. Det som visade sigvara svårt att komma till rätta med var just båtmoto-rer, tvåtaktsmotorer. Många av de djur som fannsklarade inte ens av en liten tunn oljefilm på ytan. Dåströk de med.Jag har haft enorma diskussioner med båtägareom hur man ska kunna komma till rätta med proble-met. Jag tar upp det i detta betänkande för att alkylat-bensinen skulle kunna bli ett steg på vägen. Detskulle naturligtvis vara ännu bättre om man kundeersätta fossila motorer med elmotorer rakt av. Mendiskussionen om hur man ska komma till rätta medproblemet pågår fortfarande.En av de första debatter jag var uppe i hösten1994 handlade om miljöklassning av bensin. Vi iMiljöpartiet tog då upp alkylatbensinen och ville haden med. Det var den inte då. Det är ganska paradox-alt att det har tagit så här . Det här är en avmina sista debatter, och äntligen tycks det vara pågång att alkylatbensinen får ett prisläge som gör attden kan konkurrera med vanlig bensin. Det är nämli-gen detta det handlar om. Den kommer inte att blispeciellt mycket billigare.Detta är alltså positivt. Naturligtvis hade det varitönskvärt om regeringen hade varit lite snabbare så attdenna lag - efter EU-mankemanget, höll jag på attsäga - efter EU-processen hade kunnat träda i kraftsenast . Tyvärr är det inte så. FrånMiljöpartiets sida tycker vi därför att det sätt som vinu hanterar ärendet på är det enda rimliga.Men jag vill också lägga lite smolk i glädjebäga-ren. Alkylatbensin löser på inga sätt de problem somfossila bränslen skapar. Vad man gör rent tekniskt äratt man tar ut en renare fraktion av oljan än man bru-kar göra, men resten, det smutsiga, blir kvar ochhamnar någon annanstans, oftast i stora fartyg. Viflyttar alltså egentligen bara det fossila problemet enliten bit. Tittar man på Yngern, där det finns en unikfauna och flora, kan man i och för sig tycka att detfinns skäl att flytta problemet en liten bit. Men ska vilösa miljöproblemen måste vi komma ifrån beroendetav fossila oljor. De är ett miljöproblem i väldigtmånga fall.Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §. )15 § ROT-avdragets effekterFöredrogsskatteutskottets betänkande 2001/02:SkU28ROT-avdragets effekter (förs. 2001/02:RR18).Anf. 148 PER ():Herr talman! Betänkandet SkU28 som vi nu skabehandla rör revisorers förslag till riksda-gen med anledning av granskningen av ROT-avdragets effekter.ROT-avdraget infördes första gången ochsyftade till att få ned arbetslösheten. I första omgång-en upphörde ROT-avdraget vid utgången av 1994 föratt återigen införas . Därefter för-längdes det stegvis för att upphöra den 31 mars 1999.Riksdagens revisorer framhåller i sitt förslag attdå ROT-avdraget inte längre existerar innehållerderas förslag av naturliga skäl inga förslag om åtgär-der rörande detta avdrag. Däremot menar de att studi-en kan förmedla ett par erfarenheter som kan vara tillnytta inför liknande beslut i framtiden.En sammanfattning av revisorernas slutsatser ärbl.a. :· Avdraget verkar under den undersökta periodenha påverkat fastighetsägare att genomföra åtgär-der. Det är bra.· Avdraget verkar till viss del ha omvandlat svartarbetskraft till vit. Det är också bra.· Fastighetsägarna har inte upplevt avdraget somkrångligt. Det känns också bra.· Hantverkarna har däremot haft en del pappersar-bete för att hjälpa fastighetsägarna.· Nivån på avdraget, , verkar ha varit tillräck-lig.I sakfrågorna om ROT-avdragets effekter råderingen oenighet i skatteutskottet. Däremot har vi soci-aldemokrater reserverat oss mot utskottsmajoritetensförslag om att ge regeringen ett tillkännagivande,vilket jag i det följande vill motivera.Först och främst har vi svårt att förstå revisorernasanmärkning om att ROT-avdraget borde ha utvärde-rats tidigare. Som framgår av revisorernas egengranskning skedde faktiskt en fortlöpande bevakningoch en regelbunden kontroll av utvecklingen genomatt utskottet tog del av periodiskaredovisningar av antalet ansökningar och beviljadereduktioner, vilka även redovisades länsvis.Utskottet kunde härigenom konstatera att kostna-derna för ROT-avdraget höll sig någorlunda i närhe-ten av vad som prognostiserats. Ytterligare redovis-ningar av utvecklingen lämnades också fortlöpandeav regeringen i skilda särpropositioner och budget-propositioner.Till saken hör dessutom att det inte är regeringenutan som drivit på förekomstenav ett ROT-avdrag. En majoritet i har velatha ett avdrag. Redan den första perioden - alltså denperiod som löpte från till den 31december 1994 - tillkom på initiativ av finansutskot-tet.När ROT-avdraget efter 15 månaders uppehållåterigen infördes skedde det som enföljd av det samarbete som etablerades under våren1995 mellan oss socialdemokrater och Centerpartietom den ekonomiska politiken. Även då hade alltsåavdraget sin grund i partiförhållandena i riksdagen.Det organ som har haft ansvaret för hanteringenoch bevakningen av ROT-avdragsfrågorna är såledesnärmast det relevanta riksdagsutskottet, dvs. vi iskatteutskottet.Inom skatteutskottet diskuterade representanterför samtliga partier under senaredelen av frågan om att föreslå Riksdagensrevisorer att ta upp en granskning och utvärdering avROT-avdraget. Eftersom ROT-avdraget trots alltgällde en åtgärd som var avgränsad i tiden och somskulle komma att upphöra rådde det emellertid enallmän enighet inom utskottet om att man borde av-vakta till dess att systemet med avdraget upphört föratt kunna göra en bättre helhetsbedömning av effek-terna.När det sedan gäller det föreslagna tillkännagi-vandet inser naturligtvis också vi värdet av att analy-sera, följa upp och utvärdera - vid behov även ur ettgenus- och jämställdhetsperspektiv - åtgärder inombeskattningsområdet som har olika speciella syften,t.ex. att främja sysselsättningen inom något visstområde. är emellertid några sådanabeskattningsåtgärder inte alls aktuella, och därförbehövs inget uttalande av i denna fråga justnu.Enligt vår mening inom socialdemokratin är detinte lämpligt att använda tillkännagivan-deinstrument för sådana allmänt hållna uttalandensom majoriteten föreslår. Tillkännagivandet avser helthypotetiska förhållanden i en oviss framtid. Vi soci-aldemokrater vill inte använda tillkännagivanden avdenna typ utan menar att användningen ska avsefaktiska situationer och ske när anser att detfinns anledning att begära konkreta åtgärder av re-geringen.När det gäller det uttalande som majoriteten nuföreslår förutsätter vi dessutom att varje ansvarigregering i vidtar de analys-, uppföljnings- ochutvärderingsåtgärder som behövs vid kommandebedömningar av olika skatteåtgärder i olika konjunk-turlägen utan att behöver göra ett särskiltuttalande om detta.Herr talman! Med det jag nu har anfört yrkar jagbifall till reservationen.Anf. 149 ():Herr talman! I det här betänkandet föreslår ut-skottsmajoriteten ett enligt min mening fullständigtmeningslöst tillkännagivande. Då uppstår naturligenfrågan: Är det då också en meningslös debatt vi nuhåller på med? Mitt svar är nej. Den rymmer nämli-gen principiella frågeställningar, och det är därför jagmed viss emfas nu tar till orda.Mina utskottskamrater vet att jag har haft anled-ning att från tid till annan uttrycka starkt ogillandemot tendenser till plakatpolitik i stället för resultatpo-litik. Här är det fråga om plakatpolitik.Sedan revisorerna i sin granskning konstaterat attROT-avdraget fungerat väl och i enlighet med sinasyften gör man helt överraskande ett häpnadsväckan-de uttalande, nämligen att en liknande åtgärd i fram-tiden "måste analyseras noggrant innan den införsoch följas upp medan den är i kraft samt utvärderasinom rimlig tid, liksom att de erfarenheter som kom-mit fram av ROT-avdragets tillämpning bör vägas in".Vad är det som är så häpnadsväckande med detta?Jo, det är därför att det som föreslås i uttalandet är ettalldeles självklart inslag i ett normalt beredningsar-bete. Jag var personligen djupt involverad i tillkoms-ten av det lyckosamma ROT-avdraget. Jag vet mot bakgrund av de fakta som då förelåg gjordejust dessa överväganden vid tillkomsten. Det ingick idet normala beredningsarbetet.Ett lika självklart inslag är utskottets tillägg "i ett sådant analys- och utvärderingsarbete ocksåbör ta hänsyn till relevanta genus- och jämställdhets-perspektiv".Herr talman! Såväl revisorerna som utskottsmajo-riteten ägnar sig i denna del åt plattityder utan sakligtinnehåll, dvs. Jag tycker att det är gene-rande att man ägnar sig åt slika futiliteter.Jag vill för min del klart deklarera, som jag harangivit i mitt särskilda yttrande, att jag avser att förden händelse jag skulle anförtros ansvaret för skatte-frågorna i en ny regering efter valet efterleva dessaprinciper.