prot · GP09109 · 2002-05-21 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:109Tisdagen den 21 majKl. 14.00 - 16.3218.00 - 23.20Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 13, 14 och 15 maj.2 § Meddelande om frågestundAndre vice talmannen meddelade att vid fråge-stunden skulle följan-de statsråd närvara:Statsminister , statsrådet , försvarsminister , utbild-ningsminister och statsrådet § Svar på interpellation 2001/02:440 om Vä-nerns översvämningAnf. 1 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser att vidta för att enskilda lant-brukare som drabbas av skördeskador vid väderleks-relaterade katastrofsituationer ska få ersättning.Varje år drabbas ett antal jordbruks- och träd-gårdsföretag, liksom många andra företag, av ekono-miska förluster på grund av väderleken. Samtidigtfinns det få möjligheter för en företagare attförsäkra sig mot dessa skador. Detta medför att re-geringen sedan avvecklandet av skördeskadeskyddetvarje år får motta ansökningar från enskilda företagoch intresseorganisationer om att staten ekonomisktska kompensera för dessa förluster.Fram hade ett skördeskade-skydd. Då detta avvecklades fastslogs att detta intefick medföra att statens ansvar för skördeskador ut-ökades utöver vad som tidigare angivits i sambandmed beslutet 1988 föra över huvudmannas-kapet för skyddet till LRF. Det angavs då att statenhar ett övergripande ansvar för skördeskador av na-turkatastrofkaraktär som drabbar stora områden.Innebörden av detta beslut definierades aldrig.Regeringen har dock bedömt att varken situationen år1992 på grund av torka eller situationen åren 1998respektive 2000 på grund av regn och översvämning-ar var sådana att det fanns skäl för staten att ekono-miskt kompensera lantbrukare eller trädgårdsföretagför eventuella skördeskador.I samband med behandlingen av proposition2001/02:1, bet. 2001/02:MJU2, rskr. 2001/02:106beslutade , i enlighet med ett förslag frånmiljö- och jordbruksutskottet, att ge regeringen tillkänna om behovet av att se över den närmare omfatt-ningen av statens ansvar för skördeskador i sambandmed naturkatastrofer.Enligt regeringen är det mycket svårt att i förvägdefiniera vad som kan inbegripas i statens ansvar vadgäller "naturkatastrof som drabbar ett stort område".Dels är det svårt att förutsäga alla olika situationeroch skador som kan uppstå, dels kan effekten förenskilda variera kraftigt. Som en följd av detta kansamma form av naturkatastrof förorsaka olika behovav statliga insatser. Det behöver inte alltid vara frågaom ekonomisk ersättning. Lika viktigt kan det varaatt ge undantag från nationella stödregler eller att tillkommissionen begära undantag från gemensammaEG-regler, vilket regeringen gjort ett antal gångerunder senare år. Mot denna bakgrund avser regering-en att analysera denna fråga ytterligare.Utöver statens ansvar vid naturkatastrof somdrabbar ett stort område anser regeringen att varjenäring och produktionsgren ska bära sina egna kost-nader även när det gäller väderleksrelaterade bortfallav intäkter. Företagen måste ta med i beräkningen attpris och avkastning varierar. Skattesystemet möjlig-gör dessutom en utjämning av inkomsterna mellanolika år.Det finns inte något gemensamt skördeskade-skydd inom EU. De höga nivåerna på direktstöden imånga produktionsgrenar innebär dock ett grund-skydd. Exempelvis utgör arealstödet i snitt cirkaen tredjedel av den totala arealintäkten vid spann-målsodling. Detta stöd betalas ut oberoende av omlantbrukaren kan skörda sin gröda eller ej. Behovet avett skördeskadeskydd, för exempelvis spannmål, ärsåledes betydligt mindre jämfört med situatio-nen innan medlemskap i har som mål att reformera den gemen-samma jordbrukspolitiken. I samband med en sådanavreglering kan jordbrukarnas behov av olika formerav riskhanteringsinstrument för att skydda sina in-komster komma att öka. Det är inte uteslutet att detkan bli nödvändigt med statlig inblandning om mark-naden inte skulle lyckas med att erbjuda de lösningarsom det kan komma att finnas behov av. ,med nuvarande jordbrukspolitik, avser jag dock inteatt vidta några ytterligare åtgärder för att enskildalantbrukare som drabbas av skördeskador ska få er-sättning.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill tacka jordbruksminister för svaret på min interpellation omskador orsakade av översvämning. Men jagsaknar ett svar från på min rakafråga: Hur kan kommuner få ersättning men intemarkägare? Frågan om vilket stöd enskilda lantbruka-re som drabbas av skördeskador vid väderleksrelate-rade katastrofsituationer kan få är angelägen.Jordbruksministern svarar att regeringen sedanavvecklandet av skördeskadeskyddet får an-sökningar från enskilda företag och intresseorganisa-tioner med önskan om att staten ska kompensera förförluster.Under den period då var så hög att skade-risken var påtaglig, lade de boende vid sjön nedmycket stora arbetsinsatser för att förhindra ytterliga-re skador. De skador som uppstod kom då varsom högst. Om det funnits möjligheter att prognosti-sera bättre eller att öppna dammluckorna ytterligarepå ett tidigt stadium, hade skadorna kunnat begränsas.Det är naturligt att samhället och enskilda företa-gare vill utnyttja vattenkraften, men konsekvensernaför enskilda lantbrukare kan man inte bara bortsefrån.Fru talman! Från i Skarasom är en oberoende organisation ska jag visa jord-bruksministern på exempel från en enskild markäga-re. De kostnader som tagits med gäller åkrarna. Kost-nader för skador på de som hindrar vattnet attkomma in på åkrarna är ännu inte preciserade dåvallarna inte är färdiglagade.Följande gäller för år 2001:- dränkt gröda om sammanlagt 44 075 kr.- slåttervall om sammanlagt 12 496 kr.- Havreskörd reducerad till minskar inkoms-ten med 61 410 kr.- Kornskörd reducerad till minskar inkomstenmed 49 500 kr.- Enbart skörd av slåttervall minskar inkoms-ten med 52 500 kr.- Skörd för bete reducerad till minskar in-komsten med 7 500 kr.Följande gäller för för dennaenskilda person:- Spannmålsskörd reducerad till som medeltalöver ger minskad inkomst med 78 390 kr.Totalt förlorar alltså denne drabbade lantbrukare iett gårdsexempel . Marken stod undervatten långt fram , men med hjälp av ökadpumpkapacitet gick det att så nästan hela arealen föreden . Men skörden blev inte fullgod. En vissskördeminskning är enligt redovisningen också attvänta under de två kommande åren.Jordbruksminister ger i svareten antydan om att riskhanteringsinstrument för attskydda inkomsterna är på gång. På vilket sätt avserjordbruksminister att medverkatill sådana instrument, alltså riskhanteringsinstrumentför att skydda inkomsterna?Det är faktiskt så att , i och med den av-reglerade elmarknaden, i större omfattning utnyttjarVänern för lagring av vatten tills elpriset är somhögst, och har lovat att ta fram bättre pro-gnoser.Anf. 3 ():Fru talman! Det sägs att stora arealer får mycketnederbörd. Det gäller både sjöar och markområden.Jordbruksministern konstaterar här att det undersommaren och hösten på grund av regn ochöversvämningar var stora mängder vatten som komned. Kan staten ta ett ansvar för naturkrafternas fram-fart? Regeringens maktinflytande sträcker sig väl intein på vädergudarnas domäner? Nej, egentligen inte.Men vi hade en situation då svenskt och norskt regn-vatten dränkte , skadade stora delar av Dals-land och lade många västgötaåkrar under vatten.För snart två år sedan frågade jag miljöministerKjell om regeringen verkligen hade följt uppvattendomarna och att man höll lagom magasinsnivå-er på sina vattenreservoarer. Miljöministern svaradeatt han inte var säker på det, utan att detta vore någotatt se över. Min fråga till jordbruksministern blirdärför om den aktiviteten har lett till att man nu haren större kontroll över att det är rätt vattennivå närregnperioderna börjar, så att det inte blir samma extravattenflöde med så oerhört stora skador.I svaret sägs att statens ansvar i princip integäller jordbrukare i samband med förändringen avskördeskadeskyddet osv. Det är klart att man då kantycka att det möjligen är lite konstigt att andra instan-ser - typ kommuner - kan komma i fråga. får ersättningar, och det är säkert heltriktigt. Dessutom skyddas statens egna intressenganska väl. Det här borde vara något att överväga.Som interpellanten sade har här gjorts stora insatsert.ex. av enskilda jordbrukare, inte minst runt Vänernsvattenyta som då var kraftigt utökad och ställde tillstora skador.Fru talman! Jag tror att det finns anledning för re-geringen och , inklusive mil-jöansvarig i regeringen, att se över både hur manförebygger en hel del skador som kan uppstå och hurman - när skadan väl är skedd - mera rättvist kanordna med ersättning och återställande av det som såatt säga är den naturliga ordningen och det som kanfrämja verksamheterna.Vi ska vara klara över att det blev väldigt storaskador på en rad verksamheter - alltifrån lantbruk tillturistföretag och andra verksamheter - så det är fråga där regeringen, skulle jag vilja säga, kanskekunde höja tempot. Sedan jag ställde min fråga harnämligen inte särskilt mycket rapporterats. Men jaggissar att jordbruksministern, vars verksamhet liggermycket nära miljöområdet, har en del nyheter attberätta om just nu.Anf. 4 Jordbruksminister ():Fru talman! Får jag börja med att påminna om attnär skördeskadeersättningen avskaffades så gjordesdet i full överensstämmelse med LRF. De skulle taöver ansvaret - så var ju tanken. Jag har också sagt attäven om det inte har utgått några särskilda ersättning-ar för dessa skador kan staten göra andra saker.Jag vill också påminna om att Jordbruksverketgjorde undantag i föreskrifterna för arealstöd sommöjliggjorde att areal som ej kunde vårsås ändå fickarealersättning i form av trädesersättning. Det var enaktiv handling. Undantag beviljades också från miljö-stödsregler. Undantag beviljades även av länsstyrel-serna från regler om spridning av stallgödsel. Såledesfår man väl ändå räkna in statliga åtgärder i det somjag nu har räknat upp.Sedan var det också en del icke statliga åtgärder.Vattenfall t.ex. genomförde en överenskommelsemed LRF om högsta vattenstånd i under enviss period - detta möjligen som ett delsvar på fråganfrån . Detta underlättade bl.a. reparatio-nen av skadade invallningar.På basis av det tillkännagivande som är gjort härkommer en arbetsgrupp att se över frågan om statensansvar för skördeskador på grund av naturkatastrofsom drabbar ett större område. En sådan arbetsgruppkommer strax att tillsättas. Vi räknar med att den skakunna redovisa sitt arbete under hösten.Elver ställde en fråga om vattendomarnaoch om vi har kontroll över den saken. Jag kan intesvara på den frågan, men jag tycker väl att det är enlämplig uppgift för nämnda arbetsgrupp att ge ett svarpå frågan och att ha kontakt med i detavseendet.Ulla-Britt , självklart förstår jag att detför varje enskild bonde som drabbas av detta är enväldigt svår ekonomisk situation - så är det ju. Kli-matet har faktiskt förändrats. Möjligen kan vi seframför oss ytterligare en förändring av klimatet medvarmare perioder. Det gör att vattennivån kommer attbli ännu högre. Det i sin tur gör att vi måste försökaförebygga genom att bygga och planera våra samhäl-len på ett kanske lite annorlunda sätt och inte byggaoch bo så nära vatten. Det är också detta som gjort attvi inom EU har diskuterat frågan. I samband med attvi och - tror jag, tyvärr - så sakteligakommer att förändra EU:s jordbrukspolitik finns detanledning att ta upp också den här frågan. En sådandiskussion har redan påbörjats i ministerrådet.Anf. 5 ():Fru talman! Det är braatt en arbetsgrupp tillsätts. Egentligen borde denlantbrukare som förlorat få tillträde tillarbetsgruppen för att framlägga sina problem. Han ärkanske inte riktigt nöjd med de riskhanteringsinstru-ment som kommer inom EU.Under hösten och vintern 2000/01 hade dehögsta vattennivåerna sedan sjön reglerades. Över-svämningarna har, som vi sagt, medfört stora kostna-der för samhället och för enskilda. Som MargaretaWinberg säger tror forskare att vi går mot ettnederbördsrikare klimat och att vi får räkna med attsvåra översvämningar i fortsättningen kommer attdrabba oss. Därför är det nödvändigt att planera förhur eventuellt kommande översvämningar av Vänerni framtiden ska kunna förhindras.Redan år 1998 lovade att manskulle ta fram bättre prognoser bl.a. genom mätningarav vattenmättnadsgraden i marken - hur mycket vat-ten som marken kan suga upp innan det rinner ned ibäckar och i . Men ännu har LRF inte sett tillnågot av detta. Det fick jag reda på vid kontakter somjag tog förra veckan.Det är klart att alla optimalt vill ta till vara vatten-kraften. Men kan vi konstatera, som ElverJonsson sade, att domen inte fungerar . Även omministern inte vill ersätta drabbade lantbrukare villministern, uppfattar jag, ändra på möjlig-heter att tappa och behålla vatten i . Därförundrar jag hur ministern kommer att agera så att detinte blir översvämningar igen. Kommer ministern attbegränsa rättighet att relativt fritt skötatappningen av ?Alla möjligheter att öka avtappningen av Vänernmåste undersökas. Kanske måste en ny förbindelse,tunnel eller kanal ut i havet, byggas. Det gäller attockså undersöka möjligheterna att öka flödet i - t.ex. genom geologiska undersökningar ochförstärkningar.Vattendomen är och bör givetvisomprövas. Där hänvisade tillarbetsgruppen . Vid en sådan prövning bör intebara vattenkraftens situation bli föremål för en över-syn utan också sjöfarten, lantbruket och kommunernasom berörda parter när det gäller vem som bär ansvarför vad.Fru talman! Eftersom en ny vattendom tar mångaår att genomföra bör en överenskommelse komma tillstånd om att tappningen av sjön bör göras med hän-syn till markens vattenmättnadsgrad och de väderpro-gnoser som finns tillgängliga. bör i som-mar hålla en låg nivå på . Många planeradereparationer på har inte kunnat genomföraspå grund av den rikliga nederbörden under vintern.Flera markägare har, jordbruksministern, mycketstora skador till följd av översvämning ochhar en ansträngd ekonomisk situation. Det är angelä-get att de drabbade får ersättning från staten för ute-blivna intäkter och uppkomna kostnader på grund avVänerns höga vattennivå. Tyvärr är svaret från jord-bruksminister att det i nulägetmed nuvarande jordbrukspolitik inte vidtas någraåtgärder för enskilda lantbrukare som drabbats avskördeskador så att de ska få ersättning. Hur ska en lantbrukare kunna fördelaförluster av flera hundratusen över åren? Vem, , ska garantera de drabbade den er-sättning som de behöver få för sin egen rättssäkerhet,att kunna vara företagare?Anf. 6 ():Fru talman! Statsrådet säger att staten kan göraandra saker. Ja, men nog har det varit segt i regel. Jagtycker inte att det imponerar när man talar om att detska ges olika dispenser, t.ex. hur man sprider ladu-gårdsdyngan. Det är inte någon långsiktig lösning.Sedan hänvisas det till att det har tillsatts arbets-grupper. Ja, fru talman, alltför mycket över regering-ens verksamhet har blivit arbetsgrupper, översyneroch utredningar. Det är säkert bra, det är bara det attdet är tempoförluster. Tempot bör kunna höjas utanutredningar, för vi vet väldigt mycket. Naturkatastro-fer låter inte vänta på sig. Det kan komma nya över-svämningsfloder.Interpellanten nämnde att vattendomarna tar långtid att se över. En sak som man kan göra ,, är att se till att gällande reglerföljs och kontrolleras. Där brister det väldigt mycket.Jag tycker att vi ska se över en del andra saker.Det finns anledning att samtala med andra departe-mentschefer. Jag ser försvarsministern här i salen.Han hade ett stort ansvar för räddningsverksamheten.Jag föreslår att han och jordbruksministern samtalarom detta. Han fick kämpa väldigt hårt. Frågan i sam-band med översvämningarna var bl.a. hur länsstyrel-serna samverkar gott. Miljöministern drog på sigstövlarna när han var ute och synade. Jagtror att det behövs raska stövlar också i Jordbruksde-partementet - om jag får vitsa lite.Jag tror alltså att det finns anledning att ta detta påallvar. Jag hoppas med tanke på vad interpellationenhandlar om att vi inte ska behöva vara med om attstora delar av marker dränks än engång.Anf. 7 Jordbruksminister ():Fru talman! säger att detta hur mansprider gödsel inte är någon långsiktig lösning på denhär frågan. Nej, det har jag inte sagt heller. Det är inteheller någon långsiktig lösning att dela ut enviss summa pengar för de bönder som drabbas. Denlångsiktiga lösningen måste naturligtvis vara att pla-nera och bygga på ett sådant sätt att man inte hamnarnära vatten, som man nu kan förutse kommer attstiga. En långsiktig lösning är naturligtvis också attha en sådan relation och en så god kontakt med Vat-tenfall att de håller nivåerna så att detta inte händer.Nu är jag inte chef för departement som har handom nivåerna i . Det är bra om ni ställer denfrågan till antingen ärade kollegan i bänken ellermiljöministern, som nog är den som har huvudansva-ret. Det förvånar mig mycket om inte följt upp det, som han sade . Detär jag rätt övertygad om att han har gjort. Då handlardet om att se till att gällande regler följs. Det kan jagbara instämma i, gällande regler ska följas.Arbetsgruppen kommer att tillsättas . Denkommer att bli klar , hoppas jag. LRF kommerinte att ha en egen plats i den, för det blir en departe-mental grupp, men LRF kommer att bjudas in. VäljerLRF t.ex., vilket jag tycker var en bra idé av , att ta med sig någon av de drabbadeför att personifiera den personliga förlusten har jagabsolut ingenting emot det. Det valet får LRF görasjälvt.Elver sade att vi skulle behöva raska stegeller stöd. Jag vill bara påminna om att några raskastöd i det här systemet är svårt att utlova.Anf. 8 ():Fru talman! Jag är glad att jordbruksministerMargareta vill tillsätta en arbetsgrupp ochatt personer som är drabbade ska kunna få företräde. Idomstolsprocesser har det blivit nej till bönder somhar velat ha ersättning för skador som uppkommit isamband med översvämningar. Det är faktiskt enmoralisk fråga att se till att vinsten från t.ex. Vatten-fall kommer de drabbade till del.Det var LRF som tog ansvaret att samordna in-formationen till berörda markägare och få ut budska-pet till samhället via medier. LRF har försökt påverkamyndigheter och . Redan i augusti 2000varnade man för att vattennivå skulle kunnaorsaka en besvärlig situation . Det finnsöverenskommelser mellan LRF och somhar lett till att vattennivå just nu är låg trotsen hög tillrinning. Men det är ekonomin för de drab-bade lantbrukarna som är det stora problemet ochsom har orsakat tragedier. Det som är den moraliskafrågan är att som dessa bönder har drabbatsfinns det vinnare på situationen. borde somvinnare se till att kompensera dem som har drabbatsav ekonomiska problem. Staten är ju ägare till Vat-tenfall. Även om det inte ligger under MargaretaWinbergs departement finns det väl inte brandväggari regeringen mellan ministrarna, utan man kan sam-tala med varandra om problemen och hjälpas åt för attlösa detta. borde rimligtvis ha tjänat myck-et på att mängden vatten som runnit genom kraftver-ken har varit större än normalt. Det borde kunna fin-nas en rättvisa så att de drabbade får ersättning.Anf. 9 ():Fru talman! Jag hade inte tänkt gå upp i den härdebatten egentligen, men jag känner mig nödsakad attsäga några ord.Det här är en situation som vi faktiskt får vänjaoss vid. Vi har klimatförändringar. Vem som är an-svarig för det kan diskuteras. Vilka som ska kompen-seras för det kan verkligen också diskuteras. Vi harfått en annan vädersituation i norra . Jagskulle kunna tänka mig att det under vår livstid kom-mer att bli betydligt värre. Vi måste naturligtvis fun-dera på hur vi ska hantera det. Från sidahar vi föreslagit ett klimatkonto som kanske kundeanvändas när människor drabbas. I det här fallet låterdet som att man talar om de drabbade som några sominte har kunnat påverka situationen, men så är detinte. hade man marker som naturligt över-svämmades . Man hade diken som gjorde attvattnet kunde ta vägen någonstans under någon må-nad för att rinna ut. Det skapade dess-utom en dynamik, en fin biologisk mångfald i od-lingslandskapet. är det raka diken. I mångt ochmycket är det tekniken som har spätt på problemet.Lantbruket har i det här fallet också bäddat för att vihar svårare att tackla det problem som just nu disku-teras.Jag vill med detta inlägg säga att det kanske intebara är en bov i dramat. Det är flera aktörer sommåste fundera på hur vi ska få tillbaka ett landskapsom klarar av att hålla en hel del vatten såsom landskapet klarade förr.Anf. 10 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag delar uppfatt-ning. Det finns all anledning att fundera över detta,och vi får vänja oss vid den här typen av naturfeno-men, om vi ska kalla dem katastrofer eller inte låterjag vara osagt.Men på grund av klimatförändringar kommer viatt få mer vatten i våra sjöar . Då måste viförsöka att förebygga det så långt som det låter siggöras. Det som pratade om är ett sättsom också lantbruket självt kan påverka och förändra.När man beslutade att avskaffa systemet medskördeskadeskydd 1994 träffades en överenskommel-se med LRF. LRF tog så att säga över ansvaret. Ettövertagande av ansvaret innebär ju att man får ettansvar för att göra någonting. Men det genomfördesockså sådana förändringar i skattelagstiftningen somökade möjligheterna att balansera det ekonomiskaresultatet mellan olika år.Dessutom gjorde anslutningen till EU att andratyper av ersättningar kom in i bilden som vi inte hadehaft förut. Vi var ju på väg att skapa ett avregleratsystem efter ett kolossalt reglerat och centraldirigeratsystem. Det fanns alltså många sådana skäl för att inteha kvar det gamla systemet med skördeskadeskydd.Återigen: Om vi nu lyckas att få till stånd en an-nan - och förhoppningsvis bättre jordbrukspolitik -kan det återigen finnas skäl att se över detta, och dethar vi gjort på EU-nivå. På nationell nivå finns det enarbetsgrupp som ska börja att titta på de här sakernasom vi just nu har pratat om.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 2001/02:490 om gif-ter i födanAnf. 11 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig vil-ka konkreta strategier avseende medelstilldelning,direktiv och skrivningar i regleringsbrev jag avservidta för att markera ett helhetsgrepp på livsmedels-säkerheten med avseende på förekomsten av skadligasubstanser.Jag delar uppfattning att det ärnödvändigt att med ett samlat grepp om alla de fakto-rer som inverkar på livsmedelssäkerheten. Jag delardock inte uppfattningen att det saknas ett sådant hel-hetsgrepp. Tvärtom har den längehävdat att en helhetssyn på livsmedelskedjan är nöd-vändig för att man ska komma till rätta med de pro-blem som finns.Även inom Europeiska gemenskapen har säkralivsmedel och en helhetssyn på livsmedelskedjanuppmärksammats . Det kanske tydli-gaste exemplet på detta är att den nya förordningenomfattar bl.a. en allmän livsmedelslag och bildandetav en europeisk livsmedelssäkerhetsmyndighet (Eu-ropaparlamentets och rådets förordning [EG]178/2002). Den nya livsmedelslagen omfattar helalivsmedelskedjan.I instruktionen för uttrycks attverket ska samverka med ett antal andra myndigheternär frågorna så kräver. Bland de myndigheter somnämns i instruktionen återfinns t.ex. . Jag har ingen anledning attgöra en annan bedömning än att denna samverkanmellan de ansvariga myndigheterna fungerar.Livsmedelsverket har för ett ramanslagom ca . Detta är en ökning jäm-fört med föregående år med 7 miljoner. Jag bedömeratt verket har de resurser som fordras för ett långsik-tigt gott arbete med säkra livsmedel. Däremot har jagbeslutat att ge dem extra medel för att genomföra enkostundersökning bland barn och ungdomar.Att ta ett helhetsgrepp på livsmedelskedjan inne-bär också att livsmedlen måste hanteras säkert även ihemmet.