prot · GP0952 · 2002-01-16 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:52Onsdagen den 16 januariKl. 09.00 - 12.2517.30 - 17.31Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckorProtokoll2001/02:52-----------------------------------------------------------------------1 § PartiledardebattAnf. 1 Statsminister ():Fru talman! påbörjar vi den sista terminen förden här . är mandatperiodentill ända. är det en ny riksdag som samlas. Detmanar till eftertanke, ungefär som när man vid nyårtänker tillbaka som gått. Vad gav det? Vadfick jag gjort av det jag planerat?Jag kan inte säga att jag är nöjd. Kan man varanöjd när barn far illa i skolan eller inte får de kunska-per de har rätt till? När tusentals människor stressarsig sjuka på jobbet, när resurs- och personalbrist ivården skapar lidande och oro för sjuka och äldre?Kan man vara nöjd när bristande snöröjning gör döds-fällor av ? När pendeltåg och bussaruteblir och lamslår vår huvudstad? När systemskiftet iStockholm drivs vidare utan eftertanke och omtanke?Nej, jag är inte nöjd. Det finns oändligt mycketmer jag skulle vilja förbättra, i liksom i värl-den i övrigt.Men var det inte med tunga steg jaggick hit . Den socialdemokratiska regeringen harhållit vad vi lovade svenska folket i valet . Re-formerna har givit resultat. Det finns mycket kvar attgöra, men politiken har lett till förbättringar för deallra flesta. Vi har kunnat göra skillnad.Hemma hos barnfamiljerna landar januariräkning-en för barnens dagis och fritis nu i brevlådan. Det ärinte ofta räkningskuverten är roliga att sprätta, menden här gången är det skillnad. kommer maxtaxanoch ett plus i hushållskassan på många hundra, ja,t.o.m. gårsärskilda kvalitetspengar till barnomsorgen.Nu märks också skattesänkningarna hos låg- ochmedelinkomsttagarna. Det blir några hundralapparextra. Även för landets pensionärer blir det lättare attfå pengarna att räcka till. Den största pensionshöj-ningen genomförs, och möjligheterna attunna sig något särskilt ökar. följs det uppmed ett högkostnadsskydd inom äldreomsorgen.Det kunde ha varit ännu bättre. Det finns alltidmer att göra, men bättre har januari månad inte varitför de svenska hushållen på många år.Fru talman! möter den internationellalågkonjunkturen i en styrkeposition. Så har vi inteheller haft det . Den offentliga ekonominär i god ordning. Vad som oroar mig mest är denväxande otrygghet som märks bland människor. Denbottnar i många olika orsaker och måste mötas medlika många olika åtgärder. Den måste tas på allvar.Rädslan att drabbas av våld och kriminalitet harökat. Det kräver fortsatta satsningar på polisen. Undermandatperioden har vi gått från en polishögskola tilltre. 900 nya poliser kan nu utbildas . Det krä-ver också förebyggande sociala insatser. Vi måstegöra mer för att stävja narkotikamissbruket och denhelt oacceptabla utslagning av människor missbruketleder till.I , i , i och påGotland är oron av annat slag. Det handlar om jobbenoch möjligheterna att försörja sig. Varslen drabbarmånga och skrämmer ännu fler. Väldigt många vet avegen erfarenhet vad arbetslöshet betyder. Under enpåfrestande period, både ekonomiskt och socialt, skaman också orka samla kraft för att sadla om, utbildasig eller kanske flytta. Då måste det finnas en ekono-misk trygghet . Taken skahöjas i a-kassan.Trots de svårigheter konjunkturnedgången skaparligger arbetslösheten kvar på låga nivåer. En viktigförklaring till detta är att resurstillskotten till kommu-ner och landsting nu leder till nyanställningar. Äntli-gen ser vi det tydligt i statistiken. Vi får fler händer ivården och i omsorgen, framför allt av våra äldre. Detär enormt viktigt och efterlängtat.Det saknas verkligen inte arbetsuppgifter. kan arbetsmiljön bli bättre fördem som arbetar och gör ett fantastiskt jobb inomvård och omsorg. Det räcker inte, men det blir saktamen säkert bättre.Barnen ska stå i centrum för våra ansträngningar.Deras situation kommer först. Utbildning är det allraviktigaste. Det handlar om all utbildning, hela vägenfrån förskola till spetsforskning. All utbildning måsteförmedla kunskap men också kärlek, värden ochfantasi. Det är de barn som går i förskolan somkommer att stå för morgondagens genombrott i can-cerforskning och bioteknik. Det är dagens förskole-barn som kommer att representera i interna-tionella sammanhang . Det är dagens för-skolebarn som kommer att vårda oss när vi blir gam-la.Nu ser vi också att de öronmärkta pengarna tillskolan ger resultat. Det pågår ett enormt utvecklings-arbete runtom i landets skolor. Enligt en kommunsom i har man tack vare densärskilda satsningen kunnat fördubbla antalet kurato-rer och psykologer i skolan. I Parkskolan i man kunnat anställa en fritidspedagog som skastötta barn som har särskilda svårigheter. I i utnämnts tillårets arbetsplats . Överallt en bättre situation,lättare för lärarna att lära och en starkare ställning förkunskapen.Att värna om skolan är att värna om framtiden.Att värna om utbildning är att värna demokratin. Attvärna rätten till kunskap är att värna människansfrihet.Sverige har en liten befolkning, spridd över yta i ett land högt uppe på norra halvklotet. Vi ärstarkt beroende av vår omvärld. Det har vi alltid varit.Trots att vi är få har svenska företag haft framgång påinternationella marknader i knivskarp konkurrens.Tillsammans med svenska bilar, skogsprodukter ochtelefoner har svensk mat och design spritts över helavärlden. Krav på jämställdhet och jämlikhet, miljö-hänsyn och internationell solidaritet - idéer som soci-aldemokratin drivit - har i skön kombinationmed spetsforskning och hög användning av ny teknikplacerat i utvecklingens framkant.Man kan ju fråga sig hur det kommer sig, mensvaret är enkelt: Jämlikhet och utveckling hängerihop. Trygga människor vågar.En gemensam sektor som fungerar bra ger trygg-het åt alla. Välfärdssverige har skapat en öppenhetoch dynamik som är unik. Vi har varit snabba att tatill oss det nya inom forskning och teknik. Vi har lärtspråk och sökt oss ut i världen. Vi har tillåtit oss attvara nyfikna och kreativa, att satsa på udda jobb ochutbildningar. Det har lett till svenska framgångar påde mest skiftande områden.En offentlig sektor som inte fungerar föder tvärt-om otrygghet, en känsla av att det kanske kan gå illaom man har otur, att man kanske blir en av dem somtrillar igenom maskorna och ställs vid sidan av.Otrygghet gör att människor sluter sig, slutar prövasina vingar, värnar om sitt och blir mindre generösa.För konkurrenskraft och framgång i en in-ternationaliserad värld är en sådan utveckling för-ödande. Därför måste den växande känslan avotrygghet bland människor tas på djupaste allvar.Satsningar på ökad trygghet och rättvisa, sats-ningar som bottnar i solidaritet är satsningarpå tillit och framtidstro, framtida utveckling och till-växt. Den socialdemokratiska regeringen har börjat.Vi vill fortsätta. Vi vet att vi kan göra skillnad.Fru talman! var den nytillträdde bistånds-och flyktingministern i Afghanistan.Där såg han förödelsen efter av Sovjetock-upation, banditvälde, talibanextremism och krig.Oräkneliga människoliv har spillts. Miljoner har flyttför sina liv. Före varnade FN att 5miljoner afghaner skulle svälta . Så behöverdet nu inte bli. Det är ett viktigt exempel på vad som är så tydligt. Politik gör skillnad. pågår arbe-tet med att bygga demokrati i . Nästan enhel värld är engagerad.Politiskt handlar det om vår gemensamma säker-het, men också om solidaritet med ett folk som liditmycket och som ännu lider svårt. Solidariteten meddem som hungrar, som saknar vatten och sjukvård,solidaritet med dem som lever i krigshärjade områdenoch i skuldtyngda länder präglar också ett annat vik-tigt politiskt arbetsbeting: Vi ska halvera världsfattig-domen . Tillsammans med FN arbetarprogressiva krafter med att ta ned skuldbördan, för-bättra biståndet och bygga demokrati i fattiga länder.Regeringen har inbjudit till ett nationellt samråd föratt skärpa de svenska insatserna i detta sammanhang.För ett år sedan tog vi över ordförandeklubban iEU. Den tiden visade att det med politikens hjälp gåratt förändra och förbättra; att göra skillnad. Utvidg-ningen av EU tog kliv framåt. Visionen om en hållbarutveckling för miljön, sysselsättningen och socialrättvisa stärktes. Framgångarna visar på politikensmöjligheter när den bygger på solidaritet med andra,med människor i andra länder och med kommandegenerationer.Fru talman! Alla som sitter i denna kammare ärpolitiker. Ni vet att politik spelar roll och att det gåratt förändra och förbättra. inleder vi valåret. Niska ut i era valkretsar och tala politik. Ni ska berättaför väljarna var skiljelinjen går mellan alternativen isvensk politik. Ni ska beskriva de visioner ochdrömmar ni bär på.Några av er gissar jag, av det jag sett av politiskabudskap , kommer att tala om att politikerinte ska sköta allt, att politiker inte ska detaljstyramänniskors vardag. Få, om ens någon, lär säga emot.Det är självklart att politikens uppgift är att läggagrunden, att skapa möjligheter, och detta är vi nogtämligen ense om här i kammaren.Vad vi är mindre ense om är hur detta ska görasoch hur det ska ske. För oss socialdemokrater handlardet om att tillförsäkra människor den trygghet somgör fler beslut möjliga när livsvalen ska träffas, oav-sett var man bor, vem man är eller hur mycket pengarman har i plånboken. Den tryggheten bygger på attvår gemensamma verksamhet i vård, skola och om-sorg tillåts kosta pengar, och att den finns där för allasom behöver den på lika villkor. Den trygghetenbygger på rättvisa skatter som låter alla bidra efterförmåga och på en kamp mot arbetslöshetoch för fortsatt stark ekonomisk tillväxt.Jag tycker inte om när politiker abdikerar från an-svaret för välfärden, för vården och skolan, abdikerarfrån ansvaret för äldreomsorg och socialtjänst, förarbetsmarknadspolitik, bostäder och kollektivtrafik.Det är sådana uppgifter som vi behöver vara mångaom som hjälps åt. Marknaden varken kan eller villlösa alla uppgifter.Jag säger inte att det är lätt. Det är svårt, och detkräver både resurser och nya idéer. Det kräver politi-ker som har viljan och kraften att driva fram förbätt-ringar och som inte lämnar människor i sticket. Detkräver att många bryr sig. Det räcker inte med encheck i handen när man har ont eller är rädd. Deträcker inte med en rejäl skattesänkning när varslenkommer på ortens enda industri. Det räcker lika litesom en skolpeng när man är liten och rädd för att gåut på skolgården på rasten. Driver man sådana tankartill sin spets, såsom nu sker i högerns Stockholm-skommuner, så växer otryggheten. Då krymper soli-dariteten. Då ökar avståndet mellan människor, ochsamhället blir kallare.Ensam är inte stark, i alla fall inte . Detkommer perioder för alla när man behöver andrashjälp. Det fina med en fungerande offentlig sektorsom vi alla gemensamt tar ansvar för är att vi alla kankänna trygghet i livets skiftande skeden. Det fina meddemokratiskt inflytande över dessa viktiga verksam-heter är att det går att välja bort politiker som inte tarsina uppgifter på allvar. För politik är allvar, och görstor skillnad. Det gör stor skillnad vad det står försumma på barnomsorgsräkningen och var taket liggeri a-kassan. Det gör stor skillnad om den offentligaekonomin är stark eller svag och hur mycket resursersom satsas på skolan och vården. Det gör stor skill-nad, fru talman, vad som händer i världen och hurSverige agerar i EU och i internationella samman-hang. Det handlar om framtiden och om att ta ansvarför den.(Applåder)Anf. 2 BO () replik:Fru talman! Trots försök att vara återhållsam ver-kade mest förnöjsam.Vi ser hur barnomsorgens kvalitet hotas när poli-tiken ska styra i stället för föräldrarna. Vi vet att enfjärdedel av eleverna lämnar utan full-ständiga betyg. Vi vet att oron över våldet tilltar -inte minst gäller det ungdomsvåldet. Vi vet att denverkliga arbetslösheten räknas i att 700 000 männi-skor som skulle kunna arbeta saknar arbete, att över400 000 människor är förtidspensionerade och attregeringen räknar med att fler ska förtidspensioneras.Vi vet att vårdköerna i socialdemokratiska landstingfortfarande består och att människor väntar och vän-tar på sin operation.Då är det bra att det finns politiker som låter allahjälpa till, som tar till vara alla möjligheter att gemänniskor det människor behöver av stöd från detoffentliga.Jag vet inte hur många av er som såg samma in-slag som jag i TV om kvinnan som skulle flytta frånSkellefteå till för att kunna få sin opera-tion , för i bantar man bort vårdköerdärför att man inte är politiskt dogmatisk.Göran talade om trygghet och att politi-ken inte ska kontrollera allt. Låt mig då ställa en frågatill . En undersköterska betalar i dag60 % av sin totala arbetsinkomst i skatt. Honfår behålla av en intjänad hundralapp. Det gerinte kontroll över den egna vardagen. Det ger den nyaotryggheten.Göran ! Är det rimligt att en undersköter-ska, utan att få valuta för pengarna, ska betala såmycket i skatt?(Applåder)Anf. 3 Statsminister ()replik:Fru talman! Precis som BoLundgren kan jag tycka att vi gärna skulle vilja geännu mer lön till henne och ännu lägre skatt. Menskatt betalar vi alla för att ta gemensamt ansvar förskolan, vården och omsorgen.Bo Lundgren står här och låtsas att han är upprördöver undersköterskans situation. Men han glömmeratt berätta att det förslag som han har lagt fram gerhenne en skattesänkning på . Han själv kandäremot kassera in en skattesänkning på i storleks-ordningen . Inte nog med det, det ärundersköterskan som betalar skatte-sänkning, med högre egenavgifter till sjukkassan,karensdagar i sjukförsäkringen och lägre anslag tillvården och skolan.Vi vet alla att representerar de rika idet svenska samhället. Så har det varit och så är det.Om man tittar på er politik - det ni står för, de förslagni lägger fram - så är det vad som gäller. Varför inte tala om vilka för-slag ni lägger fram? Varför låtsas som om ni nuplötsligt, på mycket gamla dar, skulle ha bytt uppfatt-ning? Det har ni ju inte gjort. Ni säger en sak. Försla-gen är någonting annat.Redogör för ert skatteförslag, , ochsäg sedan vad det handlar om: Mer åt dem som haroch de som ingenting har ska betala. Mer åt Lundgrenoch mindre åt undersköterskan. Det är vad det hand-lar om.(Applåder)Anf. 4 BO () replik:Fru talman! Jag förstår att flyr frå-geställningen. Jag förstår att han gör det eftersom hanleder ett socialdemokratiskt parti som har övergettsina grundläggande värderingar. Vilka är det somlider i av att vi har världens högstaskatter och ändå köer till vården, brister i skolan ochför få poliser? Vilka är det som lider allra mest avdet?Vilka barn är det som lider mest av att ni inte låterskolan bli fri och låter lärare och skolledare formaskolans vardag? Vilka patienter är det som lider allramest av vårdköerna? Jo, de som inte har råd att betaladen privata sjukförsäkring som jag inte vill förbjudamen vill se till inte ska behövas.Det är de elever som har de sämsta förutsättning-arna, dem ni säger er företräda, som lider av att nilåter politiken ta över och misslyckas på centrala,viktiga områden. Det är den som har gott om pengar iert samhälle som kan köpa den privata sjukförsäk-ringen och oavsett skolpeng skaffa barnen den utbild-ning de behöver. Det vet alla. Det är de som har rådatt betala väktaren och larmen.Det är vanliga människor som mår illa i det sam-hälle socialdemokratin nu håller på att bygga. I detligger att man tar ut mycket mer skatt än vad sombehövs för att klara de kärnuppgifter som måste kla-ras ännu bättre än i dag.Varför kan ni inte låta föräldrarna få tillgång tillde resurser som går till barnomsorgen, ? Varför måste politikerna styra över resurserna?Låt föräldrarna bestämma över barnomsorgen, medsamma medel och t.o.m. lite mer. Låt patienternabestämma hur vårdpengarna ska användas, intelandstingspolitikerna. Ge människorna rätten att hakontroll över sin egen vardag.Ni har svikit, . Jag frågar återigenom det är rimligt, med den dåliga valuta man får förskattepengarna, att undersköterskan ska betala trefemtedelar av sin inkomst i skatt?(Applåder)Anf. 5 Statsminister ()replik:Fru talman! Jag noterar att inte pånågon punkt sade emot mig om det moderata skatte-förslaget. Jag kan läsa upp siffrorna, så att det går intill kammarens protokoll:För ett sjukvårdsbiträde med en årsinkomst på170 blir det en skattesänkning på perår. För en direktör med 1 miljon i årsinkomst - därnågonstans ligger väl - blir skattesänkning-en . Det finansieras genom sämre a-kassa, sämre sjukförsäkring, sämre anslag till vårdoch utbildning.Blir barnen som växer upp i ett hem där mammaär undersköterska tryggare av att hon får det sämreställt, ? Får de större livschanser närmammas sjukförsäkring blir sämre? Några barn fårdet bättre i värld. Några barn får det väl-digt mycket bättre, men inte alla barn.Vi har en gemensam sektor. Till den betalar vialla skatt. Den vägen utjämnar vi också, det som ärrättvisa. Vi ser till så att alla barn får sina livschanser.Det är en ideologisk debatt som vi har all anledningatt uppehålla oss vid hela valrörelsen, rakt igenom.Jag granskar gärna vårdköerna. Jag blir förfäradnär jag tittar på utvecklingen i . Detgäller barn- och ungdomspsykiatrin, andra sjukdomarsom ska behandlas. Primärvården i södra har långa köer. Det går inte ens attkomma fram. har man jättelika underskottpå flera miljarder i kassa, som så små-ningom kommer att resultera i sparbeting eller krafti-ga skattehöjningar.Gissa vem som får städa upp efter det moderatasystemskiftet i . Gissa vilka barn somkommer att riskera sin trygghet. De rika skyddas imoderaternas värld.(Applåder)Anf. 6 () replik:Fru talman! Det är en bra början på partiledarde-batten. Jag håller med om att det är enideologisk debatt som vi behöver. Jag hoppas ocksåatt ideologiska frågor kommer att prägla debattenunder hela valrörelsen. Det finns en klar skillnadmellan höger och vänster.Jag instämmer i mycket av värde-ring av det som har gjorts. Jag trodde atthan hade läst vår valplattform när han uttryckte sig itermerna: En hel del har gjorts, men vi är inte nöjda.Så står det nämligen i vår valplattform som kongres-sen antog.Vi delar uppfattningen att en hel del har gjorts,och det har vi gjort tillsammans. Men vi är inte hellernöjda. Det är en bra utgångspunkt för det fortsattaarbetet.Jag skulle vilja fråga om kommu-nerna. Båda våra partier är, vad jag förstår, väldigtangelägna om att förstärka och utveckla den offentli-ga sektorn - vården, omsorgen, skolan, utbildningenoch kulturen. Vi har kommit överens om att det be-hövs mer förstärkningar än vi kom överens om i vå-ras. Det var tillfälligt, har man sagt från regeringenssida.Är det rimligt att tro att kommunerna anställer flermänniskor om de vet att det bara handlar ?Vore det inte rimligt att säga att det gäller för längretid? Annars blir det väldigt svårt att rekrytera alla dehänder som behövs, alla de kloka huvuden som be-hövs i skolan, alla de undersköterskor som behövs ivården. Jag skulle vilja att kommente-rade det.Anf. 7 Statsminister ()replik:Fru talman! Det är en viktig fråga som GudrunSchyman tar upp. Om vi hade kunnat lova plus 3miljarder långsiktigt till kommunerna hade vi natur-ligtvis gjort det, och ännu hellre 5 miljarder ellerkanske 10.Det är ytterst en fråga om var man tror sig kunnahitta en finansiering och att man ska ha de pengarman lägger ut. Jag är rädd för en sak. Jag har varitmed om att städa upp en gång efter sönderkörda stats-finanser. Jag vet vad det betydde för de sämst ställda ivårt land. De är mer än några andra beroende av attden gemensamma sektorn fungerar.Därför är vi oerhört noga med att vi också ska hatäckning för de pengar vi lägger ut. Annars kommerett bakslag, och då kommer sparkampanjerna. Kan vigöra mer, , gör vi mer. Men inte tillpriset av att vi börjar att slarva.Jag är bekymrad för en del av landets kommuner.Jag är orolig över de regionala spänningar vi ser iSverige. Många kommuner utvecklar sig väl just numed stark tillväxt och bra skatteunderlag. Men i storadelar av är det trots nytillskott av pengarfortfarande kärvt med ekonomin.Det är en tung vardag för många framför allt ute ide områden i som är glesbygd. Det upptarmin tid. Skulle vi nu hitta extra pengar skulle jaghelst av allt vilja styra dem på ett sådant sätt att dedelar av som har en dålig tillväxt fick mer avsolidaritet från de delar av som har en godtillväxt.Just nu klarar vi inte heller den saken utöver det viredan har gjort. Men om jag skulle tvingas till enprioritering ligger mina insatser där.Anf. 8 (): replik:Fru talman! Jag får tolka statsministerns svar somkanske ett halvt ja. Med den kreativitet som vi iblandkan ibland kan uppbåda när våra partier samarbetar ärdet kanske möjligt att vi löser också denna fråga.Det är nödvändigt med en långsiktighet i politi-ken. Man behöver i kommuner och landsting väldigtklart veta vad det är som gäller inte bara för nästa årutan också . Det har också att göramed det som vi nu kan kalla för undersköterskanssituation, som tog upp. Han vill där hasänkta skatter.Man kan mycket väl tänka sig att man i stället tit-tar på höjda löner. Det är en nödvändighet inom heladen offentliga sektorn om vi ska sluta att exploaterakvinnors arbetskraft och så grovt undervärdera detviktiga arbete som görs. Jag hoppas att vi är överensom, , att det är något som vi å det sna-raste måste göra någonting åt.Vi måste få upp lönerna i den offentliga sektorn,där majoriteten som arbetar är kvinnor. Det kan maninte göra genom att ge pengar projektvis i taget.Det är inte så att människor ska ha en lön ochatt den sedan ska sänkas och gå tillbaka.Det tillskottet behövs varaktigt. Det är helt nöd-vändigt om vi ska kunna rekrytera till den offentliga.Det är helt nödvändigt om vi ska komma åt den orätt-visa som fortfarande finns och som inte heller harändrat sig , gäller den stora skillnaden mellan löner ikvinnodominerade yrken och löner i manligt domine-rande yrken. Vi kan inte bygga vår välfärd på explo-atering av kvinnors arbetskraft. Jag hoppas att vi äröverens om det. Därför krävs också permanenta till-skott till den offentliga sektorn.(Applåder)Anf. 9 Statsminister ()replik:Fru talman! Löneskillnader som är av det slagsom beskriver ska naturligtvis be-kämpas med fackliga insatser och ytterst med lag-stiftning. En grundläggande förutsättning för att detska vara möjligt är att vi har en ekonomi som växer.Vi vet vad som händer i de lägen då kakan krymper.En grundläggande förutsättning för att klara ett stabilttillskott av nya pengar till vård och omsorg är att vihar en ekonomi som växer.Vad vi har klarat är att få den to-tala kakan att växa. Vi har haft en privat sektor somhar klarat konkurrensen med de omvärlden. Industrieroch privat tjänstesektor har tagit till sig jobb utom-lands. Det har sysselsatt människor i . De harbetalat skatt. Det är skatter som vi har använt för attutveckla den gemensamma sektorn.Det finns ingen genväg där. Den ekonomiska po-litiken måste inriktas på tillväxt. Tillväxten ska för-delas rättvist. Det är rättvist att se till att vård ochskola fungerar för alla. Det är viktigt att understryka.Jag blir lite ängslig när jag hör sägaatt vi är så kreativa och därmed antyda att vi kanskekan hitta pengar någonstans.Det finns ingen kreativ bokföring som långsiktigtkan skapa någon trygghet. När vi börjar att försökavara fiffiga blir vi lätt fiffliga. När man börjar attfiffla med sådant som handlar om det grundläggande imänniskors vardag smyger sig otryggheten in hosdem som har det sämst ställt.Aldrig mer kreativ bokföring. Aldrig mer fantasikring offentlig ekonomi. Ordning och reda, trygghetär vad det handlar om. Och naturligtvis har vi enambition att fortsätta att bygga ut verksamheten ochskapa rättvisa löner. Det är självklart.(Applåder)Anf. 10 () replik:Fru talman! Det var på sitt sätt ett verbalt elegantinlägg som gjorde. Det första tematvar: Jag är inte nöjd. Jag funderade ett tag på hur dethade låtit om hade gått upp i talarsto-len och sagt: Jag är nöjd.