prot · GP0988 · 2002-04-02 00:00:00 — Det är mot denna bakgrund vik-tigt att man gör allt som kan göras för att öka tillväx-ten i , att få upp BNP per capita, och företa-gandet är en del av detta.Ett annat faktum är att företagandet bland yrkes-verksamma är mycket lägre i än i mångaandra länder. av de yrkesverksamma iUSA är företagare mot i . Den tiddet tar att starta företag i är i snitt omkring 17dagar. I tar det att starta motsvarandeföretag.Riskkapitalmarknaden är mycket stor t.ex. i USA.Den är där av BNP, och hos oss är den bara0,. Också där finns det fortfarande mycket attgöra.Näringsministern nämner ofta våra stora insatsernär det gäller forskning och utveckling. Vi satsarverkligen mycket på forskning och utveckling i pro-cent av BNP, men problemet är att t.ex. , somhar mycket större BNP per capita, räknat på detta sättsatsar mycket på forskning och utveckling. Mycketmer pengar satsas i än i . liggeralltså inte i topp i alla lägen.Jag tror att en annan viktig orsak till att Sverigehar halkat efter när det gäller tillväxten är att i Sveri-ge en mycket större andel av de arbetslösa är lång-tidsarbetslösa än i . Också det är en viktig faktornär det gäller svårigheterna för småföretagare attanställa människor.De fakta som har redovisats här visar att mycketär ogjort när det gäller företagandet. Regeringen bru-kar ständigt framhålla de åtgärder som näringsminis-tern har tagit upp, som försök att ändra attityder ochinrättande av nya organisationer som ska förse före-tag med offentligt finansierat såddkapital eftersom detsaknas privat riskkapital. Jag tycker när det gällerattityderna över huvud taget att man måste tänka påatt sådana skapas av fakta. Företagarnas attityder ärkanske inte tillräckligt positiva därför att de möter enverklighet som de inte upplever som positiv.Dessutom säger sig många politiker här i kamma-ren vilja företagarna väl och ha en positiv attityd tilldessa, men när det väl kommer till förslag från re-geringshåll är det inte mycket som materiellt gagnarföretagen. Jag tänker speciellt på skattefrågorna, mentill dem ska jag återkomma i en av de nästföljandeinterpellationerna.Men det finns också mycket annat att göra. Jagtänker på affärsidéer framför allt hos kvinnor sominte kan förverkligas därför att det är så oerhört svårtatt komma in på de kvinnodominerade branschernavård och skola. Jag tror att det där finns väldigtmycket att göra. Vi har t.ex. sett många fall där läkaresom har försökt starta eget skulle ha kunnat ta emotmånga fler patienter men inte får det därför att lands-tingen säger nej. De vill inte betala för dem.Jag tycker att detta är en mycket underskattad ut-vecklingsväg. Om man vill effektivisera branschengenom att skapa konkurrens måste man utnyttja deprivata företagarnas möjligheter att ta emot fler pati-enter än vad som från början var tänkt.Jag vill ställa en fråga: Vad kan närings-ministern göra för att underlätta entreprenörskapetinom de kvinnodominerade branscherna vård ochomsorg?Anf. 71 ():Herr talman! Först ska jag ge i en del. Han säger att han instämmer med Catha-rina i att det på det här området finns mer attgöra, och förvisso är det så. Man kan då ställa frågan:Varför gör inte regeringen mer?Statsrådet säger vidare att det tar tid att ändra at-tityder men att det likafullt är ett långsiktigt viktigtarbete. Ja visst är det så. Skulle inte börja med att ändra attityderna i regeringen?Jag har under mina år i kammaren ställt ett antal in-terpellationer om framför allt småföretagens villkor.Det har gällt , möjligheterna att få F-skattsedel och arbetsrätten. I stort sett alla de svarsom jag har fått från statsrådet har problemen förne-kats. Det har sagts att det inte finns någon anledningatt göra någonting.Vidare talar statsrådet om skatterna att det finnsen del att göra. Ja visst, men varför gör inte regering-en någonting?Sedan berörs patentfrågan. Statsrådet konstateraratt vi när det gäller patent är i världsklass. Det ärriktigt - och svenskarna är bland dem som tarut flest patent i världen - men problemet är att i Sve-rige leder patent inte till nya företag. I stället säljsmånga patent utomlands, och många väljer att inteomsätta sina patent i nya företag.Björn tar också upp problemet medriskkapital. Vi har till näringsutskottet kallat LarsÖjefors från Industrifonden, som redovisade att till destora problemen hör att få in privat riskkapital. Skälethärtill är att vi har ett skattesystem som missgynnardet privata riskkapitalet. Han menade att det är utom-ordentligt viktigt att förändra skattereglerna för att fåin privat riskkapital eftersom de offentliga riskkapi-talägarna inte räcker till och inte vare sig är tillräck-ligt många eller har tillräckligt mycket kapital ochkompetens för att möta efterfrågan. När får vi föränd-ringar i skattereglerna för det privata riskkapitalet?Slutligen tar statsrådet upp frågan om konkurrens.Ett av de stora problemen för många småföretag är attde möter konkurrens från näringsverk-samhet. De ska inte bara betala sin egen verksamhet,sin egen lokal, sina egna råvaror och sina egna perso-nalkostnader utan ska dessutom via skattsedeln betaladen värste konkurrentens verksamhet, nämligen denskattesubventionerade verksamhet som bedrivs avkommunen.Vad har regeringen gjort på den här punkten un-der ? Jo, man har tillsatt ett konkurrensråd.Vad tänker göra för att lösa proble-men för de företag som möter denna orättvisa konkur-rens?Anf. 72 Näringsminister ():Herr talman! Låt mig börja med att konstatera attSverige när det gäller forskning och utveckling är enledande nation, inte minst när det gäller företagensinvesteringar i forskning och utveckling men även närdet gäller statliga investeringar. Det kan vi vara över-ens om. Därutöver kan vi också göra jämförelser iövrigt med andra länder.När det gäller innovationer är med demätmetoder som EU har främst, före och Fin-land, och det är inte dåligt.Vad sedan beträffar långtidsarbetslösheten vill jagpeka på att vi har halverat den under de senaste åren.Jag tycker att inte heller det är dåligt.Vad man ska satsa på och göra för att småföreta-gen ska utvecklas bättre kan man alltid föra en dis-kussion om, men inom småföretagarforskningen talarman om såddkapital. Den svåraste tiden för den somska starta ett företag är enligt forskningen de tre ochett halvt första åren. Då har man de största proble-men, och det handlar just om kapital. Det handlarockså om regler och inte minst om förmågan att avlä-sa regelsystemet och förstå det. Det är därför som vinu har byggt upp ett system där vem som helst kan gåin på en webbsida med 24 sammankopplade myndig-heter och ställa frågor. Där kan man få svar oberoen-de av vilken myndighet som ger beskedet.När det gäller attityder mot företagandet delar jaguppfattningen att har haft entradition att företagande inte är det som ungdomarkanske i första hand eftersträvar. De har gått till of-fentlig sektor efter sin högskoleutbildning eller fram-för allt till de stora företagen. kan vi dock enligtden undersökning som den nya organisationenSvenskt Näringsliv gjort konstatera att attityden tillatt starta eget procentuellt sett är mer positiv i Sverigeän i i övrigt. Jag åberopar bara det som när-ingslivets egen organisation har kommit fram till.Vad beträffar entreprenörskap ska jag konstateraatt vi är duktiga på innovationer. Vi är världsledandepå sådana, hur än man mäter. Men vi har inte denförmåga som många andra länder har att överförainnovationerna till att bli någonting på marknaden,dvs. Det är vi sämre på. Därför trorjag att det viktigaste vi har att göra i denna kammaregenom lagstiftning och annat och från regeringenssida är att stödja och få i gång entreprenörskapet. Dethandlar om attityder, det handlar om sådant somJantelagen och det handlar om att entreprenörskapsjälvklart ska löna sig. Jag delar den uppfattningen.Där är vi sämre än många andra länder.När det sedan gäller F-skattsedeln har vi faktisktgjort en förändring. Det är som får nejtill F-skattsedel . Det är inte dåligt. Antagligen ärde nejen rimliga. Därför tycker jag inte att det ärrimligt att påstå att det skulle vara ett hinder i dag.När det sedan gäller frågorna om skatter, 3:12-regler, konkurrens och frågor som har att göra medoffentlig sektor och tjänsteproduktion som hindrarkonkurrens med företag etc. har jag en annan inter-pellationsdebatt efter detta, så det ska jag be att fååterkomma till.Anf. 73 ():Herr talman! Vi ska inte älta längre det här medforskning och utveckling. Att vi har en mycket högsiffra på forskning och utveckling beror ju på attforskning och utveckling framför allt ligger i storaföretag, och de stora företagen har än så länge valt attlägga sina utvecklingsavdelningar i . Men vihar sett en tendens att flytta ut. Risken är ganska storför det när forsknings- och utvecklingsinsatserna är såkoncentrerade till just storföretagen.Men egentligen är vi ju här för att prata småföre-tag.Jag vill gärna gå in på det här med såddfinansie-ringen. Jag delar näringsministerns uppfattningen attdet är en av de mest avgörande faktorerna för att viska få i gång fler små företag. Det måste alltså lönasig mer att starta företag. Vi kommer in på det i nästadebatt när vi ska prata skatter, så det är ingen idé attprata detaljer här.Men jag vill ändå ta upp en princip: Regeringenmåste, när man sedan ska sätta sig ned och beslutaom hur skatterna ska kunna göras lägre för småföre-tagen, också tänka på att ägarna av småföretagen ärväldigt viktiga. Vi har en ganska bra beskattning avföretag, men det är ägandet som är den springandepunkten när det gäller småföretagen och möjlighetenatt få tag i såddkapital. Mycket av såddkapitalet finnsju hos s.k. kompetent kapital eller företagsänglar, dvs.personer som har tjänat pengar och har kunskap ochsom kan vidareförmedla detta till nya, oerfarna före-tagare. Som skattesystemet är utformat behand-las inte i den bemärkelsen aktiva ägare likadant sompassiva ägare på börsen. Jag hoppas verkligen attnäringsministerns ord väger mycket tungt i Finansde-partementet. Det intrycket har jag inte alltid när jagdiskuterar med finansministern, men det är en annansak.Man måste också tänka på att det utländska kapi-talet uppmuntras av många, framför allt av regering-en. Det är bra att det kommer utländskt kapital tillSverige. Det tycker jag också, men då måste man juha ungefär samma villkor för ägande. Som det nu äruppmuntrar man utländska kapitalister, men än sålänge uppmuntrar man inte svenska kapitalister. Be-skattningen av svenska kapitalister är väldigt tuff. Jagkan bara peka på förmögenhetsskatten, som är en avde skatter, tillsammans med reglerna för såddfinansi-ering, som är de viktigaste att få bort. Grunden försåddfinansieringen finns hos förmögenheter. Beskat-tas då de så blir ju kapitalet för såddfinansieringmindre. Dels skulle tillgången på kapital öka omförmögenhetsskatten kom bort, dels incitamentet attsatsa pengarna och ha ägandet i . Det är alltsåväldigt viktigt med beskattningen för att få i gångsåddfinansieringen.Det finns en viss såddfinansiering för tekniktungaföretag. Ofta är det män som driver dem, och det ärmän som har kapitalet i än så . Däremotnär det gäller småföretagande, där inte så väldigttekniktunga projekt är involverade, är det ofta så måste lita mer på den enskilda människan. Dåkommer såddkapitalet i form av privat kapital hosvänner, bekanta och familjen. Där har vi också enväg. På det viset kan vi också öka tillgången tillsåddkapital, nämligen genom att inte beskatta privatkapital så mycket. Det finns mycket som skulle kunnagöras bättre.Jag vill därför också bara slutligen fråga närings-ministern: det några åtgärder som näringsmi-nistern är beredd att vidta för att minska beroendet avinstitutionerna för såddfinansieringen och öka möj-ligheten för privat såddfinansiering?Anf. 74 ():Herr talman! Jag tror inte att det finns någon oe-nighet om att vi i har mycket innovationeroch mycket forskning och utveckling. Därom är viense. Problemet är ju att de här patenten och den härinnovationskraften inte omsätts i nya företag i Sveri-ge. Varför, kan man fråga sig. Ja, delvis handlar detom attityder - om attityder från regeringen vad gällermöjligheten för ett entreprenörskap att löna sig. Fördet är ju politiken som sitter inne med verktygen attändra på lönsamheten via skattesystemet.Det är likadant vad gäller möjligheten att få framsåddkapital. Det är skattesystemet som reglerar möj-ligheten att få fram privat såddkapital. T.o.m. LarsÖjefors från Industrifonden säger att vi behöver ettförändrat skattesystem för att få fram privat såddka-pital.Men varför gör inte regeringen någonting? Det ärklart att man kan säga i en interpellationsdebatt somhandlar om näringslivsklimatet för småföretagare attskattefrågor inte hör dit: Man kan ta dem i en senareinterpellationsdebatt. Men i själva verket är ju skatte-frågorna helt avgörande för många entreprenörer ochsmåföretagare.Varför kan inte näringsministern och regeringenpresentera några stora förändringar på skatteområdetför småföretagarna? Varför kan inte näringsministernpresentera några förändringar vad gäller möjlighetenatt få fram såddkapital? Varför kommer Rosengrenhit och presenterar bara tomma ord?Anf. 75 Näringsminister ():Herr talman! Jag ska inte ta debatten om vems ordsom är tommast.För det första vill jag säga att det inte finns någontendens till att man flyttar ut forskning och utvecklingfrån landet. Det finns ingen statistik som visar det.Det är tomma ord.För det andra är det inte så att man inte investerari . Jag kan ta några exempel. Det största ärAstra Zeneca, som investerar drygt 6-7 miljarder iSverige. Jag kan ta många exempel inom bilindustrin.Jag kan ta andra exempel inom stora industrier, ut-ländska industrier, som satsar just på forskning ochutveckling - inte minst på bioteknologi och den typenav forskning. Man kan inte bara stå och säga att maninte investerar i , för det är inte sant, och jaghoppas också att det inte ska bli sant.Det är konstigt att Industrifondens vd - jag vet juinte vad han har sagt - uttalar sig allvarligt om sådd-kapital. Han har ett uppdrag. Han har 4 miljarderkronor. Han har ett uppdrag att tillsammans medNUTEK nu ta fram såddkapital. Jag hoppas att hankommer att göra det, och jag är också övertygad omatt han kommer att klara av detta.Sammanfattningsvis vill jag säga - vi återkommersedan till skatter - att det självklart finns mycket mervi kan göra när det gäller regelförändringar och en heldel andra frågor. Men jag vill ändå säga att vi hargjort väldigt mycket, både när det gäller såddkapitaloch när det gäller den här typen av frågor om infor-mation, regelförändringar etc. Det visar sig ju ocksåatt företagandet i är väl utvecklat. Det är somjag säger: När jag träffar företagare får jag en heltannan bild än vad jag får av er.Det vore intellektuellt ohederligt av mig att påståatt det inte finns problem: Visst finns det det. Men detär lika intellektuellt ohederligt att stå och säga att detinte görs något. Det har gjorts en mängd, men det kansjälvklart göras mer. Vi ska återkomma till skatterna.Lösningen för företagandet, inte minst småföreta-gandet, ligger inte i bara att sänka skatterna. Denligger i mycket annat. måste vi också våga föraen diskussion om att det inte bara handlar om politi-kens oförmåga, dvs. det vi lyckas klara av här. Dethandlar också en hel del om företagens förmåga närvi talar om konkurrens, kartellbildningar och dentypen av frågor. Det finns en mängd frågor där före-tagandet också har ett väldigt stort ansvar för att fåinvesteringar etc. Man kan inte bara hänga upp sig påpolitikens oförmåga, även om man självklart kan göramycket där.Vi för nu också en diskussion med svenskt när-ingsliv som jag tycker är väldigt positiv. Vi för dis-kussioner om frågor som har att göra med regelför-enklingar, där vi har tillsatt en grupp med svensktnäringsliv. Vi för också en mängd andra diskussioner.Jag vill påstå att svenskt näringsliv på många områ-den är väldigt kritiskt till det regeringen gör, men vihar en diskussion och vi har en process. De är ocksåpositiva till mycket av det vi har gjort. Framför allthandlar det om de makroekonomiska frågorna om viska ha ett bra näringslivsklimat.Anf. 76 ():Herr talman! Vi står här och diskuterar vad vi po-litiker kan göra åt näringslivsklimatet. Det är klart attföretagen har en stor del i arbetet när det gäller attutveckla företagsamheten, men det kan ju inte när-ingsministern och jag på något sätt gripa in i, utan vistår här och diskuterar de medel som vi har till hands.Självklart är ju företagen själva den allra viktigastelänken.Det finns massor av positiva företagare. De allraflesta är väldigt positiva människor, skulle jag viljasäga. Men jag skulle vilja att fler blev företagare ochdärmed positiva människor. Man kan ju underlätta förmänniskor som går och funderar på att bli företagaregenom att ta bort en del hinder. Det är det som viockså pratar om här. Det görs ju rätt mycket margi-nalinsatser, får man säga. Vi pratar inte om de företa-gare som har lyckats och att de behöver ha det ännubättre, utan om de som inte vågar ta språnget och somdet är viktigt att uppmuntra.Vi har inte alls diskuterat att det bara handlar omskatter. Jag får ofta det på mig i diskussioner, men såär det absolut inte. Jag tog ju upp en massa andrapunkter i min interpellation, och näringsministern harockså berört andra punkter, så vi diskuterar inte baraskatter. Jag tror inte alls att skatter kan lösa alla pro-blem, men det är en stor och viktig bidragande orsakframför allt när det gäller att få fram kapital.Jag skulle också vilja fråga näringsministern: ni i diskussionsgrupperna med svenskt närings-liv? När jag kom till sattni och diskuterade med ungefär samma personer. Jagundrar vad ni har kommit fram till i dessa grupper.Jag vet att var med i gruppen dåoch han är med i den . Frågan är vad ni kommerfram till när ni diskuterar.Slutligen vill jag bara fråga näringsministern:Kommer ni i regeringen att föreslå åtgärder som göratt pomperipossaskatten kommer bort innan riksda-gen stänger för sommaren? Det är i så fall ett bevis påatt man menar allvar med att entreprenörerna inte skastraffas för att de vågar satsa kapital. I det fallet är detfaktiskt så att de får betala skatt för att de har riskeratnågonting. Det kan väl ändå inte vara meningen,näringsministern?Anf. 77 Näringsminister ():Herr talman! Frågan om pomperipossaskatt åter-kommer jag till.När det gäller industrigruppen, som fick väldigkritik när den startades och där varmed, är faktiskt alla de krav som där ställdes genom-förda, i stort sett alla. Och jag kan räkna upp dem.Det handlar om frågor där det ställs stora kravsom frågan om expertskatten, sådant som har att göramed att man kan köpa egna aktier, frågor som gällerutbildning och forskning och en del andra frågor somman ansåg viktiga. Dessa krav har vi faktiskt genom-fört. Det är inte dåligt, även om vi nu inte allmänt fårnågot beröm för detta. Men det här har vi faktisktgjort.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 2001/02:318 omoffentliga monopolAnf. 78 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig vad jagavser att göra för att åtgärda vissa problem med of-fentliga monopol och vad jag avser att göra för attunderlätta för kvinnor att starta och driva företag.Det stämmer, som säger, att mångakvinnor arbetar inom offentlig sektor, och jag villinleda med att säga att jag välkomnar en ökad mång-fald inom denna sektor. Området för offentliga tjäns-ter har genomgått en stark förnyelse under det senastedecenniet. Kommuner och landsting har prövat ochetablerat nya styrformer och alternativa driftsformer.Regeringen anser att det är angeläget att denna ut-veckling drivs vidare. Det är regeringensuppfattning att system för ökat inslag av konkurrens ivård, skola och omsorg måste vara förenliga medprinciperna om att en sådan verksamhet ska varademokratiskt styrd, gemensamt finansierad och varatillgänglig för alla på likvärdiga villkor.I fråga om sjukvårdssektorn har regeringen klartuttalat sig för en ökad mångfald, och driftsformerna iden öppna hälso- och sjukvården är heller inte regle-rade. Dock är landstingens rätt att överlämna driftenav akutsjukhus till annan inskränkt genom den s.k.stopplagen. En utredning har tillsatts för att utreda omstopplagen ska permanentas eller om någon annanreglering ska komma i dess ställe.Jag vill här peka på att det i allt väsentligt är påkommunerna och landstingen som ansvaret nu vilarför att stimulera utvecklingen mot ökad konkurrens-utsättning inom de offentligt finansierade områdena.Statens roll är primärt att skapa regler som stöder ensådan utveckling och erbjuda verktyg för att kommatill rätta med de problem som uppkommer i dennaprocess. De konkurrensproblem som har iakttagits isammanhanget gäller dels anbudsgivarnas situationvid offentlig upphandling, dels konkurrenssnedvrid-ningar när privata företag och offentliga aktörer ver-kar på samma marknad. Inom båda dessa områdenbedrivs ett statligt arbete för att försöka skapa ända-målsenliga verktyg för uppkommande problemsitua-tioner.Regeringen anser det angeläget att öka andelen fö-retag som startas och drivs av kvinnor. För att åstad-komma detta är en ökad förståelse och kunskap omkvinnors företagande nödvändig. Regeringens arbetemed kvinnors företagande är i huvudsak inriktat påfinansiering, rådgivning och att förbättra kunskapenom företagande. Regeringen har beslutat att öka an-slaget för främjande av kvinnors företagande under2002-2004. lämnar ettsärskilt lån till kvinnliga företagare.För att få flera kvinnor att starta företag är detviktigt att skapa ett mer entreprenörvänligt klimat ochbidra till positiva attityder till entreprenörskap. Re-geringen har i proposition 2001/02:04 En politik förtillväxt och livskraft i hela landet anvisat medel föratt utarbeta ett nationellt program för entreprenörs-kap. Ungt entreprenörskap i skolan är ett viktigt om-råde i detta program.Ett annat viktigt område är hur man ska omsättaforskningsprojekt och innovationer i konkreta affärs-projekt. Kvinnor är kraftigt underrepresenteradesom innovatörer. Regeringen har lämnatproposition 2001/02:02 om forskning och utvecklingoch samverkan i innovationssystemet. Propositionenföljs nu upp av ett särskilt innovationsprojekt i berör-da departement för att främja innovationsklimatet ilandet.Anf. 79 ():Herr talman! Jag får börja med att tacka för svaretoch för att vi kan ha denna debatt och pratstund.Jag skulle vilja börja med att tala om att den7 mars anordnade vi i näringsutskottet här i riks-dagen en hearing angående det svenska företagskli-matet. Vi diskuterade en mängd olika problem, där-ibland att viktiga arenor såsom vård, skola, omsorgoch hushållsnära tjänster är stängda för entreprenörs-kap i det faktiska livet. Detta är tragiskt.I dag är det färre kvinnor än män som startar ochdriver företag. En av anledningarna till detta är bris-ten på privata alternativ inom de yrkesområden därkvinnor traditionellt sett har erfarenhet och kompe-tens. Det innebär inte att kvinnor inte kan starta före-tag inom andra branscher och områden. Men härfinns en stor kvinnlig kompetens.Oviljan att bryta de offentliga monopolen och till-låta privata alternativ innebär i praktiken att det råderett näringsförbud för många kvinnor. Näringsminis-tern hänvisar i sitt svar till att det är kommuner ochlandsting som sköter detta och att regeringen inte harnågot med det att göra. Men har regeringen ingenegen åsikt förutom om stopplagen, som han tar upp isitt svar?Det är ändå så att i de landsting som konkurrens-utsätter offentlig verksamhet stiger det kvinnligaföretagandet markant. Där man konkurrensutsätter dehär offentliga de facto-monopolen stiger alltså detkvinnliga företagandet, precis det som näringsminis-tern säger sig vilja åstadkomma. Men varför gör mandå inte i konkret handling det som verkligen skulle fådet kvinnliga företagandet att blomstra? Tror intenäringsministern att det här har ett samband?Anf. 80 Näringsminister ():Herr talman!