prot · GP09121 · 2002-06-10 00:00:00 — Vi diskuterarinte den typen av nyheter särskilt mycket i den aktu-ella debatten, vilket jag tycker är beklagansvärt.Vi menar att ekologisk hållbarhet måste finnassom en övergripande ram för hållbar utveckling, ochinom den ramen ska man skapa förutsättningar försociala, kulturella och ekonomiska hållbarhetsaspek-ter. Vi anser att de sociala, kulturella och ekonomiskaaspekterna på hållbarhetsbegreppet är nödvändiga föratt vi ska kunna anse att en hållbar samhällsutveck-ling har uppnåtts. Så är inte fallet , det är mångasom har sagt det redan. En miljard människor påjorden har inte tillgång till rent vatten, och 2,4 miljar-der saknar möjlighet att tillfredsställa grundläggandehygieniska behov. Det tycker vi inte är en hållbarutveckling.Om man nu ska diskutera definitionen av hållbarutveckling har vi försökt se vad regeringens defini-tion är, och det har varit ganska svårt att få någotkonkret svar på. har Finans-och Näringsdepartementen försökt att precisera be-greppet. De skriver i en rapport att med hållbar ut-veckling avses att värdet av samhällets samlade ka-pital per person, vilket består av realkapital, human-kapital samt miljö- och naturkapital, inte minskaröver tiden. Den definitionen är hämtad från , som är utarbetad inom Finansdeparte-mentet. Man tar också upp en invändning mot dendefinitionen, eftersom den förutsätter att olika typerkapital, alltså naturkapital, realkapital och humanka-pital, kan ersätta varandra. Dessutom sägs i definitio-nen ingenting om fördelningen av resurser mellanfattiga och rika länder och människor. Men Finansde-partementet, till skillnad från , finner inteden här invändningen avgörande och avfärdar denoch håller fast vid det andra. ska man sehur det ser ut i världen. av världens befolkningförbrukar av världens naturresurser. Det kanknappast vara en rättvis fördelning och kan knappastanses vara hållbart.Av regeringens skrivelse om hållbar utvecklingframgår inte ifall man stöder Finans- och Näringsde-partementens ohållbara definition på en hållbar ut-veckling. Därför skulle jag vilja ställa frågan till mi-nistern om det är den definitionen som regeringenockså ansluter sig till. Vi i anser att be-greppet hållbar utveckling måste ges en tydligareinnebörd men att den innebörden inte ska vara på detsätt som den definieras på Finans- och Näringsde-partementen.Vi delar regeringens uppfattning i skrivelsen omatt ansvaret för att uppnå en hållbar utveckling i hu-vudsak ligger på varje nation och att lösningarna kanse olika ut i olika länder. Jag vill också poängtera attdet är uppenbart att det finns många frågor som måstelösas internationellt. Enskilda länders agerande kan ide fallen vara mycket betydelsefullt, både i rollen avföregångare och vägvisare och i rollen som pådrivareoch idéväckare. Vi menar att måste ta på sigalla de här rollerna.Först några kommentarer om den nationella poli-tiken. Jag kan nämna att jag inte håller med minapartikolleger i om att avfallsförbränningenär "rackarns bra", utan tvärtom. Jag har försökt dis-kutera frågan med dem, men de ser väl mera pragma-tiskt på det hela än vad jag gör. Jag tycker att det ärett stort problem.Just energifrågorna är en av de saker där det tycksvara svårt att komma fram nationellt och göra någon-ting konkret och riktigt bra. Vi menar i Miljöpartietatt man måste avveckla kärnkraften och att manmåste avveckla de fossila bränslena. Vi har lyckats nåframgångar inom många politiska områden under denhär mandatperioden, men just i energifrågorna tycksdet vara oerhört svårt att vända utvecklingen. Kärn-kraftskramarna har haft en alltför stor inverkan på denpolitik som har bedrivits. Det enda vi är överens medModeraterna om är att regeringens energipropositioninte är bra, däremot delar vi inte deras uppfattning isärskilt många andra frågor inom energipolitiken.Förnybar och ren energi måste finnas att tillgå rimlig kostnad för alla människor på jorden. Vitror att det behövs ett internationellt samarbete på dehär områdena och anser att man skulle kunna inrättaen oberoende myndighet eller institution som skajobba för att främja just förnybara energikällor. Mendet är också väldigt mycket som man kan göra redannu. har inte tagit de steg i rätt riktning som vihade önskat.Vad gäller fattigdomsbekämpningen i världen ärdet en hel del saker som skulle kunna göranationellt för att påverka utvecklingen. En sak är attföregå med gott exempel och skriva av de fattigasteländernas skulder samt verka för att marknaderna i länderna öppnas för de fattiga ländernas produk-ter så att vi slutar att bygga upp stora tullmurar motde fattiga länderna för att gynna våra egna ekonomi-er. En annan fråga handlar om biståndet där vi hardrivit på och fått igenom en ökning av biståndet, menvi anser att det måste öka ytterligare.Klimatfrågan är en annan fråga som vi har disku-terat ganska mycket här i Sve-rige. Vi delar inte regeringens syn på hur klimatfrå-gan ska lösas, eller rättare sagt tycker vi inte att mangör tillräckligt. Där anser vi att måste varapådrivande i internationella klimatförhandlingar. Dethar man jobbat rätt så bra med, men man måste ocksåvara pådrivande nationellt. Vi måste inse att Kyoto-protokollets mål är en absolut miniminivå, alltså detabsolut lägsta som länderna i världen kunde kommaöverens om. Alla ansvarstagande länder måste gålångt före den miniminivå som är fastslagen i Kyoto-protokollet. Den klimatpolitik äransvarstagande i ord, men de förslag som den resulte-rar i är inte särskilt radikala.Vi menar att målet om minskning till 2010innebär att man lämnar över större delen av proble-men till kommande generationer, och det är inte okej.Inom de närmaste 50 åren tror vi att man måste få nedutsläppen av växthusgaser med i storleksordningen75 %. Då är inte särskilt ansvarstagande.Vi är dessutom övertygade om att en skarp målsätt-ning ger drivkraft till utveckling av miljöteknik ochtill åtgärder inom industrin och att det i längden ocksågynnar ekonomiskt. Därför bör man arbetamed de här frågorna.Jag vill nämna några saker om det internationellasamarbetet och den gröna rörelsens krav inför Johan-nesburg. En av de viktigaste frågorna är frågan omtillgång till vatten. Där är huvudbudskapet från dengröna rörelsen att man måste stoppa privatiseringenav vattenresurser. Det är någonting där regeringen iSverige inte har gjort något tydligt ställningstagandemot situationen . Där menar många att som enutväg från den rådande vattenkrisen ska vatten trans-porteras från det ena området till det andra. Då öpp-nar man för en privatisering av distributionssystemenoch en expansion för mer förpackningar osv., vilketknappast är en hållbar utveckling. Vi anser att till-gång till rent vatten är en mänsklig rättighet som inteska bli föremål för privatisering. Det här bör Sverigepå å det starkaste engage-ra sig i, alltså mot att man ska privatisera vattentill-gångar. Det är en oerhört väsentlig fråga. Tillgångentill rent vatten är en förutsättning för människorsvälfärd och hälsa.En annan fråga rör internationella handelsavtal. Vimenar att man måste ge miljö- och sociala reglerföreträde framför och att manbör skapa en internationell legalt bindande konven-tion om storföretagens sociala och miljömässiga an-svar. Det är inte acceptabelt, menar vi, att man låterregler som syftar till att gynna frihandeln gå föremänniskors hälsa och miljön. Detta är en fråga som vihoppas att regeringen driver hårt i förhandlingarnamed de andra länderna.Avslutningsvis vill jag rikta några ord till JonasRingqvist som tackade tidigare i sittanförande. Jag får väl passa på att tacka JonasRingqvist för att han inte har varit alltför motsträvignär har kommit med goda idéer i för-handlingarna. Han har t.o.m. stött dem väldigt oftaoch en och annan gång kommit med bra förslag själv.Jag vill tacka för ett gott samarbete och kan säga att ivissa frågor tycker jag att det är synd att vi inte alltidfått med på det miljöansvar som manborde ta inom t.ex. trafik- och energipolitiken. Tackså mycket!Anf. 50 () replik:Fru talman! Låt mig också särskilt tacka MariaWetterstrand för att hon inte har varit motstridig närjag har kommit med bra förslag. Tack för ett gottsamarbete!Orsaken till att jag begärde ordet var egentligenen annan. I er reservation om internationell handelskriver ni att ni vill ha miljöklausuler i . I sitt anförande säger annat, nämligen att miljöregler ska vara över-ordnade eller ges företräde framför handelsregler. Detär ju en viss skillnad. Det senare är ju det som folkrö-relser har krävt. Kan vi se en förändring i Miljöparti-ets inställning i den här frågan? Ni har ju tidigaredrivit frågan om miljöklausuler i WTO:s handelsav-tal.Anf. 51 () re-plik:Fru talman! Man kan väl se det som att båda de-larna kan vara väsentliga fast i olika steg. Vår abso-luta, grundläggande uppfattning är att miljö och soci-ala frågor ska överordnas reglerna i internationellahandelsavtal. Däremot bör det ju finnas även miljök-lausuler och sociala klausuler i de internationellahandelsavtalen. Som det ser ut finns det inte det.Det hindrar naturligtvis en positiv utveckling i defrågorna. Jag anser att man bör jobba med båda demedlen samtidigt.Anf. 52 () replik:Fru talman! Tack för det klargörandet. Det är up-penbart att vi och tycker samma sak i dehär frågorna. Jag vill också instämma i vad MariaWetterstrand sade om behovet av att återuppta för-handlingen om transnationella företag.Anf. 53 () re-plik:Fru talman! Jag kom just på att jag glömde yrkabifall till reservation nr 53 om vattenresurser.Anf. 54 ():Fru talman! när jag har suttit och förbe-rett mig inför den här debatten har tankarna och upp-märksamheten ibland gett sig i väg från detta betän-kande, som behandlar regeringens skrivelser Hållba-ra - uppföljning av åtgärder för en ekologiskthållbar utveckling och Nationell strategi för hållbarutveckling. Skrivelsen har två syften: att uppfylla detinternationella åtagandet till världstoppmötet i Johan-nesburg och att ge en avstämning och enframåtblick avseende hållbar samhällsutveckling iSverige.I betänkandet behandlas även 95 motionsyrkandenfrån den allmänna motionstiden. Motionerna avserfrämst frågor rörande miljökvalitetsmålen Ingenövergödning, luft och Bebyggd miljö. Jag yrkarbifall till utskottets förslag i dess helhet och avslag påde 60 reservationerna.Fru talman! Vad var det som gjorde att min upp-märksamhet gav sig i väg från betänkandet? Jo, detvar ett fiskmåspar som vaktade sin lilla dunboll tillavkomma. Jag ska säga att de gjorde det med besked.Ibland satt jag nämligen för nära den lilla fågelungenoch blev ivägskrämd. Där fanns också talgoxungarsom just var på väg att lämna sitt bo i håligheten i detgamla spaljépäronträdet, och rätt som det var kom enliten harunge rusande i full fart genom trädgården.Det gjorde mig ingenting att bli störd, för det är jubl.a. detta som betänkandet handlar om: ekologiskthållbar utveckling och biologisk mångfald.Tankarna går också lätt tillDen blomstertid nu kommermed lust och fägring stor.Du nalkas ljuva sommar,då gräs och gröda gror .Man kan se den med egna ögon, den ljuva som-maren. Tankarna går också till dem som just harsjungit dessa rader eller är på väg att göra det på allaskolavslutningar. Då kommer vi in på frågor somockså behandlas i detta betänkande, nämligen kun-skap, utbildning och livslångt lärande, som är en delav den sociala hållbara utvecklingen och välfärdsfrå-gorna. Vi blir också påminda om att det är viktigtmed ekonomisk hållbar utveckling om vi fortsätter attsjunga några rader:. åkerns ädla säd,. och lundens gröna träd.Livsmedel och skog är rikedomar som inte kom-mer alla till del. Målet om ekonomisk tillväxt måstekopplas till övriga mål för hållbar utveckling, framförallt miljöhänsyn och fattigdomsbekämpning, därtillväxtens innehåll är avgörande. Vi behöver en formav utveckling som sker inom naturens ramar i ställetför på naturens och miljöns bekostnad.Fru talman! Årets skrivelse Hållbara -uppföljning av åtgärder för en ekologiskt hållbarutveckling är den sista i sitt slag. Kommande redovis-ningar görs i anslutning till regeringens årliga redo-visning till om hur arbetet med att nå mil-jökvalitetsmålen fortskrider. Skrivelsen har utformatsi samarbete med och , ochjag vill också tacka för det goda samarbete vi har haftmed dessa partier.I pågår inom många politikområden ettomställningsarbete till ett mer hållbart . Påmånga områden har varit och är ett före-gångsland i omställningsarbetet, inte minst när detgäller ekologisk hållbarhet. Detta förändringsarbete ären långsiktig och fortlöpande process. Den nationellastrategin 2002 ska ses som ett steg i arbetet med attintegrera de olika dimensionerna av en hållbar ut-veckling. Omställningsarbetet kräver en bred med-verkan från olika samhällsaktörer och att det förank-ras i samhället. Den strategi som presenteras skafortlöpande följas upp och utvärderas.Nationellt och internationellt arbete med att ut-veckla strategier för hållbar utveckling pågår också.Vid Europeiska rådets möte i antogsen strategi för hållbar utveckling, och strategin syftartill att anpassa EU:s politik till en långsiktig ekolo-giskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling.Genom att ange riktlinjer och strategier för enhållbar utveckling visas hur samhällsutvecklingenlångsiktigt kan ske på ett sätt som tryggar välfärd ochgoda levnadsförhållanden för kommande generatio-ner. Detta ställer krav på att dagspolitiken på ett kost-nadseffektivt sätt bidrar till utvecklingen av samhälls-ekonomin och sociala villkor, som miljötill-ståndet förbättras och naturresurser utnyttjas effektivt.Skrivelsen speglar värderingar och centrala håll-barhetsfrågor inom olika politikområden. Strateginutgör en sammanfattning av mål, åtgärder och strate-gier som återspeglas i den förda politiken. Därmeduppfyller också sina internationella åtagan-den att utarbeta en nationell strategi för hållbar ut-veckling och att genomföra olika internationella stra-tegier för hållbar utveckling på nationell nivå.I skrivelsen redovisas åtta strategiska kärnområ-den som är särskilt viktiga i det fortsatta arbetet medhållbar utveckling. För att uppnå de uppställda målenbehövs effektiva styrmedel för genomförande, indi-katorer för uppföljning och, inte minst, ett brett delta-gande från hela samhället. Strategins teman ellerkärnområden betonar därvid vikten av integrationsnarare än sektoriell uppdelning.Genom konkreta åtgärder uppnås ett merhållbart . Det innebär att strategin skage vägledning i ett längre tidsperspektiv och samti-digt ge utrymme för flexibilitet på kortare sikt.Fru talman! ska gå i spetsen för omställ-ningen till ett hållbart samhälle. Det är en utmaningsom kräver både nytänkande och kontinuitet. Vimåste se framåt och utveckla nya kunskaper, men vimåste också ta vara på historiska erfarenheter. Håll-barhet handlar om att investera långsiktigt i våraviktigaste resurser - människor och miljö. Många harstora förväntningar på oss i . Det märkte jaginte minst när jag var på enLO-konferens i . Många av deltagarna varmycket besvikna på hur den danska borgerliga rege-ringen hade dragit ned på miljöarbetet, både ekono-miskt och kunskapsmässigt. Det är oroande, eftersomDanmark kommer att vara ordförandeland i EU justunder världstoppmötet i anförs i skrivelsen är grunden för den svens-ka strategin för hållbar utveckling det demokratiskastyrelseskicket med dess värderingar. Genom demo-kratin kan vi skapa regler och institutioner somfrämjar resurssnåla konsumtions- och produk-tionsmönster. Demokratins institutioner ger oss deredskap vi behöver för att värna de kollektiva nyttig-heterna kunskap, hälsa och miljö, som utgör grundenför en hållbar och progressiv samhällsutveckling.För att ge en bild kan vi ta handen till hjälp. Ihandflatan skriver vi "demokratiska villkor". Det ären förutsättning för att kunna sträcka ut handen ochinleda förhandlingarna och för att lösa frågor såsomfattigdomsbekämpning, biologisk mångfald, rentdricksvatten, uthålliga produktions- och konsum-tionsmönster och klimatfrågan. Det är frågor som vihar med i handen. Vi ska skriva dem på våra femfingrar.Det är antagligen att hoppas för mycket att allafrågorna ska vara lösta efter världstoppmötet i höst.Men många händer tillsammans gör förhoppningsvisatt vi kommer lite längre och att resultatet är värt ettrejält handslag.Fru talman! Utmaningen inför 2000-talet är attstärka ett demokratiskt samarbete kring hållbarhetinte bara nationellt utan också på den internationellanivån. Att världstoppmötet går av stapeln i månads-skiftet augusti/september gör att våra tankar kommeratt vara nära vårt demokratiska styrelseskick, efter-som det är mitt i vår egna valrörelse, men platsenJohannesburg i en ny demokrati som på-minner oss naturligtvis om demokratibegreppet ochvikten av samarbete mellan länder - det gäller i-länder såsom u-länder.Lika viktigt som det globala miljöarbetet är detlokala, för det är ofta där som det konkreta händer.55 % av befolkningen sorterar sitt hushållsavfall.23 % cyklar eller går i stället för att köra bil, och19 % handlar alltid eller mycket ofta miljömärktavaror. Det visar en ny SOM-undersökning som hargjorts av universitet.Att leva miljövänligt i vardagslivet är inte helt en-kelt. Därför är det viktigt med information. Detta harmin egen kommun tagit fasta på i sitt ar-bete med en hållbar energiförsörjning. Man tilldela-des EKO-energipriset med motiveringen attenergiarbetet är starkt förankrat i kommunen medbl.a. informationskampanjer, utbildning och energief-fektiviseringar i både bostäder och värmeverk. Åtgär-derna har haft ett brett genomslag med många inblan-dade och har lett till ett stort engagemang hos kom-munens invånare.Vi kan känna oss stolta över att så mycket händerpå miljöområdet, men mer måste göras på alla nivåer,så vi är inte nöjda.Jag kan säga något kort om reservationerna. Försttrodde jag att borgerligheten inte hade lyckats skrivaihop sig i en enda reservation, men sedan fick jag seatt det fanns en reservation om flyttning av fordonsom och har lyckatskomma överens om. Sedan finns det också ett särskiltyttrande från och omsjön . Molnbyggen är ett tänkvärt namn,tycker jag, kanske någonting uppe i det blå.Det kan hända att det är fler än jag som har svårtatt förstå och ställa upp på följande moderata skriv-ningar: "En stark äganderätt är en av de allra vikti-gaste principerna för att skapa en god miljö." "Denfortsatta förtida kärnkraftsavvecklingen bör stoppasav miljöskäl." "Det nya som krävs i dagens dynamis-ka värld är att fullt ut använda marknaden och demarknadsekonomiska verktygen i miljöarbetet. ""Mycket kan naturligtvis alltid bli bättre, men vi ärinte beredda att förhandla om systemen. Marknadse-konomin är överlägsen".Jag tycker att man känner igen tongångarna frånett land i väster, ett land som inte precis förenklar detinternationella miljöarbetet vare sig det gäller klimat-frågan eller förberedelserna inför mötet i Johannes-burg. Det gäller att inte bara ha politiska åsikter utanockså insikter, bl.a. insikten om att man ibland måsteha modet att gå före när man har kunskap om attnågot måste göras. Detta tycker jag handlar om etik,moral och framför allt rättvisa mellan nu levande ochkommande generationer.Anf. 55 () replik:Fru talman! Det verkar inte vara någon vidare de-battvilja här . Men jag vill passa på att frågaCarina om en sak. Hon gav en väldigt fin bild av hurman ska kombinera handel med socialt ansvarstagan-de och ansvarstagande när det gäller miljön genomexemplet med handen. Men verkligheten ser tyvärrrätt annorlunda ut. Genom den globalisering som vihar och har haft ett tag ökar behovet rejält av mil-jööverenskommelser och liknande på internationellnivå.I dag har vi handelsregler som i princip är bindan-de med ett fungerande sanktionssystem osv. På mil-jöområdet har vi frivilliga överenskommelser utannågot sanktionssystem. Är det inte rimligt att faktisktse till att internationella överenskommelser om miljöoch sociala frågor är överordnade internationellahandelsregler för att få det som visadepå i handen att hänga ihop - handel, miljö, socialrättvisa osv. Då får vi ett fungerande system somhänger ihop där inte handeln och de ekonomiskavillkoren har en egen fil där de kan köra på medan vimåste slita bara på nationell nivå med miljöfrågor ochsociala frågor. Vi måste ju få de här sakerna att hängaihop.Anf. 56 () replik:Fru talman! Jag tycker precis som att vimåste få sakerna att hänga ihop. Därför tycker jag ska ha det ekonomiska, det sociala och det eko-logiska perspektivet med sig i alla förhandlingar pådet lokala, nationella och internationella planet. Jagtycker alltså att man kan ha mer av ekologiska di-mensioner i t.ex. WTO-överenskommelser och dediskussionerna, men det är inte helt enkelt, som vivet, att få de tankarna anammade.Anf. 57 () replik:Fru talman! Det verkar inte heller helt enkelt att fåden att driva den linjen att mil-jöavtal och sociala avtal ska vara överordnade WTO.Det är ju frågor som vi har förhandlat fram interna-tionellt. Vi har Kyotoprotokollet osv. Vi har andraavtal, t.ex. på område. Där har vi överenskom-melser internationellt, men de blir tyvärr ställda åtsidan av handelsregler som tar helt andra hänsyn. Vimåste hitta ett internationellt system som kombinerardetta. Den verkar tyvärr ovillig attdriva den frågan, men jag antar att intekan ge något tydligare svar än detta i den här debat-ten.Anf. 58 () replik:Fru talman! Jag vet att man i WTO-förhandlingarförsöker få med det ekologiska perspektivet och ävendet sociala perspektivet, men frågan om vilka kon-ventioner som ska vara överordnande kanske Jonaskan ställa även till , som kommersenare i debatten, eftersom han undrade vad regering-en anser.Anf. 59 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig först rikta ett tack till utskot-tet för en konstruktiv debatt och många intressantainspel i denna hållbarhetsdebatt. En framgångsrikhållbarhetsstrategi kräver en levande demokrati, ochbetydelsen av att genom kritisk granskningoch konstruktiva förslag bidrar till att strategin ut-vecklas och visionen hålls levande tror jag inte kanunderskattas.Vi diskuterar två skrivelser , Hållbara Sveri-ge och Nationell strategi för hållbar utveckling. Dennationella strategin har utarbetats inför i . I fokus för strategin stårregeringens ambition att integrera sociala, ekonomis-ka och ekologiska dimensioner av hållbar utveckling,som vi ser som jämställda. Strategin sammanfattargällande politik inom åtta kärnområden, och denutgör ett levande dokument som fortlöpande skaföljas upp och utvärderas.Det är vår förhoppning att den nationella strateginför hållbar utveckling ska bli en utgångspunkt fördiskussion med många aktörer i samhället. Redanunder inledde kon-sultationer med kommunala politiker och tjänstemän,Agenda 21-nätverk, frivilligorganisationer och repre-sentanter för näringslivet. Syftet var att identifieraviktiga frågeställningar i en svensk hållbarhetsstrate-gi, och diskussionen fortsätter nu inför den uppfölj-ning och revidering av strategin som ska göras 2003.Visionen om en hållbar samhällsutveckling reserviktiga principiella frågor om vad hållbar utvecklingär och bör vara. Personligen vill jag peka på någraaspekter av hållbarhetsstrategin som jag ser somsärskilt viktiga. Det handlar om demokrati, om bety-delsen av kollektiva nyttigheter, om ett hållbart nä-ringsliv och om hållbar utveckling som en processoch ett förhållningssätt.Först till demokratin. Jag menar liksom CarinaOhlsson att det inte nog kan betonas att det demokra-tiska styrelseskicket med dess värderingar är ut-gångspunkten för den svenska hållbarhetsstrategin.Demokratin ger oss grunden för att öppet och förut-sättningslöst diskutera uppnådda resultat och alterna-tiva handlingsstrategier, så som vi gör här , ochgenom demokratin kan vi skapa institutioner ochstyrmedel som främjar en progressiv och långsiktigthållbar samhällsutveckling. Demokratin ger oss alltsåförutsättningar och möjligheter, men det är viktigt attkomma ihåg att den också sätter gränser.