prot · GP09108 · 2002-05-17 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:108Fredagen den 17 majKl. 9.00 - 11.21Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------1 § Anmälan om återtagande av plats i riksda-genTredje vice talmannen anmälde att () skulle återta sin plats i fr.o.m. den21 maj varigenom uppdraget som ersättare skulleupphöra för § Meddelande om ändring i kammarenssammanträdesplanTredje vice talmannen meddelade att eventuelltarbetsplenum skulle utgå.3 § Jordbruk, m.m.Föredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2001/02:MJU15Jordbruk, m.m.Anf. 1 ():Fru talman! Det är hög tid att lyfta bonden upp urden depression och pessimism som har rått undersenare år. Av olika skäl har en pessimism drabbatjordbruket. Det har ofta handlat om svåra vägval förbonden - att vara eller inte vara. Det har handlat omkonkurrensneutralitet och löften som inte har infriatsfullt ut. väntar vi på en hel del som bordeinfrias.Den Björkska utredningen behandlar framtidenoch det som måste göras för att återge bonden arbets-glädjen, styrkan och tron . Att genomföraden Björkska utredningens alla förslag är på sin plats.Den måste fullföljas.Så här i vårens grönska kan vi minnas det fantas-tiska odlingslandskapet, de böljande fälten och defina betesmarkerna. Det är bondens naturliga miljö-vård. Utan den svenska bonden, utan betesdjuren ochutan odlingsmarkerna skulle inte längre varasig likt.Den översyn och nödvändiga reformering sompågår både inom och inom EU måste ha somutgångspunkt att på alla plan stärka den svenska bon-den, garantera en trygg och positiv framtid och un-derlätta generationsväxlingar och nyetableringar.Detta gäller också jordbruket i inland ochfjälljordbruket.Vi vill - och vi säger - att hela ska fåchansen att leva. Jordbruk och skogsbruk är fortfa-rande kanske de viktigaste basnäringarna i det svens-ka inlandet och även i fjällnära områden.Det är naturligtvis viktigt att översynen och re-formeringen, som delvis pågår hos oss och i hela detövriga , får en seriös hantering. Det får dockinte ske bara på EU-nivå och på regeringsnivå i Sve-rige. Utskottet har glädjande nog kommit överens omatt göra ett tillkännagivande om att tillsätta en parla-mentarisk kommitté med uppgift att utarbeta ensvensk strategi för den framtida gemensamma jord-brukspolitiken fr.o.m. nästa programtid 2006. Det ären oerhört viktig fråga.Kristdemokraterna har, som alltid i jordbruksfrå-gor, haft ett antal motioner, som har resulterat i ettantal reservationer. Det handlar om hela 14 reserva-tioner, som vi naturligtvis inte fullt ut kommer attyrka bifall till. En del reservationer är våra egna,andra är gemensamma. Det finns hos partierna engemensam grund i väldigt mycket när det gäller jord-brukspolitiken.Jag vill nämna några av reservationerna. Främsthandlar det om den gemensamma jordbrukspolitikensinriktning. Det är viktigt att tydligt markera att densvenska bonden måste få en chans att överleva, ochatt det svenska jordbrukslandskapet ska garanterasden biologiska mångfalden och allt det fina som vivill ska finnas kvar till kommande generationer.Vi har också en reservation som berör den rentnationella inriktningen och en som handlar om gene-rationsväxlingen. Om man inte klarar av en genera-tionsväxling på ett acceptabelt sätt ställer man sigalltid frågan när man kommer upp : Att varaeller inte vara? Har vi någon som vill ta över, eller ärdet slut med jordbruket för familjens del? Av detskälet har vi också sagt detta i en reservation som rörkonsekvensutredning.Om vi gör en djupdykning i jordbrukets betydelseför det här landet kommer vi att förstå vidden avdenna betydelse på alla plan. Vi har ochkanske världens bästa, renaste och finaste livsmedel -tack vare bonden.Vi har också en reservation som handlar om jord-brukets konkurrensvillkor. Vi tycker att det går all-deles för långsamt med infriandet av löftena om att fåryggsäcken avlastad som regeringen har gett bönder-na. Det är inte roligt att varje gång man pratar jord-brukspolitik behöva prata om en ryggsäck som i själ-va verket borde vara borta. Det handlar om att lyftafram de svenska bönderna så att de känner att de harsamma möjligheter och konkurrensvillkor som bön-derna i övriga Europa.Jag tar för givet att de löften som regeringen hargivit , framför allt när det gäl-ler dieselskatten, äntligen ska kunna infrias.Jag vill också säga något om Kristdemokraternasbudgetalternativ. Vi har tidigare redovisat ett antalpunkter där vi sänker dieselskatten till per liter,dvs. till en nivå som är likställd den som gäller förövriga bönder i Europa.Vi har också nämnt att vi vill ha mer pengar tillmiljö- och landsbygdsprogrammen. Där missade juregeringen 400-500 miljoner . I framtidenkommer det kanske att läggas mer tyngd i lands-bygds- och miljöprogrammen i de områden som berörskogs- och mellanbygderna. Detta gäller inte minstjordbruket i norra , fjälljordbruket. Det ärviktigt att även nationellt skjuta till pengar på dettaområde.Vi har också pekat på den sociala situation sombonden befinner sig i. Stödet till avbytarverksamhe-ten har avbrutits. En bonde vill, precis som alla andramänniskor, dels ha fem veckors semester, dels hamöjlighet att då och då ta någon dag ledigt. Det är urpsykologisk synvinkel viktigt att man från statsmak-tens sida ser detta som så viktigt att man är beredd attstödja det. Därför har vi från sidai vår budget avsatt medel till detta.Vi säger också att man måste ge ett rent stöd tillskördeskador. Man kan inte, som jordbruksministernoch andra företrädare för regeringen, säga att det juutgår skördeskadeersättning. Man säger att näringentotalt sett inte har lidit någon brist det år som gick,och att det trots allt gått ganska bra. Men den enskildebonden, individen, kan inte i sträck drabbasav stora skördeskador och ändå överleva.Jag har inte tänkt yrka bifall annat än till reserva-tion nr 5 som berör den gemensamma jordbrukspoli-tikens inriktning. Det är en huvudfråga inför framti-den som ska hjälpa jordbruket i att överlevaoch få bonden att känna sig trygg. Det är en garantisom vi alla borde ge den svenska bonden.Sverige och EU får inte glömma tredje världen.Det vimlar av människor och inte minst barn somägnar hela sin dag och ibland natt för att få fram mat.Mat till världens hungrande människor måste bli enframtidsfråga både för oss här och för EU. Det måstekomma upp tydligare på programmet. WTO-frågornaär inte oviktiga i det sammanhanget. Vi är alla bara människor i samma båt, likamycket värda och med lika rättigheter. Men tyvärrhar vi inte samma möjligheter.Fru talman! Jag vill med detta understryka bon-dens viktiga roll för framtiden. Det pågår utredningar.Jag har förhoppningen att den parlamentariska kom-mitté som regeringen nu ska tillsätta på utskottets ochriksdagens initiativ ska få arbeta fram ett bra och fintprogram som ska garantera och säkra framtiden.Bonden i kan då leva i trygghet och överläm-na sitt jordbruk till kommande generationer och kän-na trygghet i det.Anf. 2 ():Fru talman! I betänkandet vi nu behandlar tas enlång rad motionsyrkanden upp från bl.a. motionersom väckts under den allmänna motionstiden ochsom har stor betydelse för landsbygdens framtidautveckling. Det är frågor kring den gemensammajordbrukspolitiken i EU men också internationelljordbrukspolitik liksom livsmedels- och landsbygds-politik här hemma i Sverige.Tyvärr tar regeringen liksom tidigare under dennamandatperiod väldigt lite hänsyn till den borgerligaoppositionens förslag. Följden därav är att mångareservationer har fogats till detta betänkande. Det ärockså anmärkningsvärt att jordbruksministern underden sista jordbruksdebatt vi har under denna valperi-od inte deltar i kammardebatten. Jag beklagar detta.Med större lyhördhet från regeringens sida skulleutvecklingen på landsbygden och dessutom framtids-tron hos alla som där arbetar och verkar kunna blilångt positivare än i dagens verklighet. Jord- ochskogsbruket är basnäringar på landsbygden. Inomramen för dessa verksamheter ryms mycket storavärden. Det gäller inte enbart det produktionsmässiga,utan det finns också stora kultur- och miljövärden.Inom ramen för odling och bebyggelse på lands-bygden kan man följa tidigare generationers arbetsin-satser och levnadsvillkor långt tillbaka i tiden. I dettaligger oskattbara värden. Samma sak gäller den bio-logiska miljön. Det är genom generationers odlarmö-da som vi fått den rika biologiska mångfalden i vårtland. Detta är också värden som måste bevaras.Det finns anledning att påpeka att beva-randeambitionerna inte får innebära att man lägger endöd hand över landsbygden och de areella näringarna.Endast genom ett fortsatt aktivt ägande och brukandekan värdena förvaltas, utvecklas och bevaras tillkommande generationer.Ibland uppfattas bevarandekraven som så storaoch tunga att verksamheten kraftigt försvåras. Därför är det viktigt att t.ex. intrång i ägan-de- och brukningsrätten som baseras på kultur- ochmiljöbevarande ersätts ekonomiskt fullt ut. Kostnadenför det allmännas intressen måste bäras av det all-männa och inte av den enskilde.Generellt sett måste målet vara att företagen ocksåska vara så lite beroende som möjligt av regionalpo-litiska och miljöpolitiska beslut. Ändå pekar utveck-lingen vad gäller förändringar av EU:s jordbrukspoli-tik och även kommande internationella handelsupp-görelser på en övergång till mer av regionalpolitiskaoch miljöpolitiska beslut och allt mindre av direktaproduktionsstöd.Jordbrukspolitiken måste i den nu alltmer öppnamarknaden även framgent vara gemensam. I annatfall skulle alltmer av dolda subventioner och högreskatter och avgifter äventyra möjligheterna att kunnakonkurrera. Villkoren måste vara rimligt lika i enöppen marknad. Allt tyder på en ökad gemensamsträvan att avreglera och förenkla samt minska stöd-nivåerna framöver.Mot den bakgrunden är det svårt att förstå rege-ringens långsamhet eller brist på vilja att anpassasvenska skatter och avgifter som fortfarande fem årefter Björks utredning som klargjorde detta belastarden svenska livsmedelsproduktionen och snedvriderkonkurrensförutsättningarna. När, ,ska svenska producenter få likvärdiga konkurrensför-utsättningar? Samma fråga kan med fog riktas tillVänsterpartiets och företrädare i dagensdebatt.Fru talman! Vi moderater kräver fortfarande attskatten på dieselolja för drift av jord- och skogsbru-kets maskiner ska sänkas till per liter och attskatten på handelsgödselkvävet ska tas bort. Vi harsvårt att förstå varför man ska laborera med återbetal-ning av en skatt som inte behöver tas ut. Det är bättreatt minska kostnaderna för den processen genom attinte ta ut den skatten. Vi vill däremot fortsättningsvisäven ta ut skatt på kadmium och bekämpningsmedel,men inte på kvävet.Fru talman! Jag vill yrka bifall till reservation nr 3som gäller den gemensamma jordbrukspolitikensinriktning. Då det gäller östutvidgningen är vi klaraöver att arbetet med avreglering och marknadsan-passning av jordbrukspolitiken måste gå vidare omden önskvärda utvecklingen ska kunna genomföras irimlig tid.Jag vill också fråga om utbetal-ningarna av arealersättningarna framöver. Kommerde att ske det år pengarna avsätts till bonden? Vi haren reservation på det området.Fru talman! Vi moderater har i reservationer fo-gade till betänkandet vidare tagit upp ett antal viktigafrågor som vi inte får stöd för. Låt mig här kommen-tera några av dem.Vi tycker tillsammans med övriga borgerliga par-tier att generationsväxlingsfrågorna inom landsbygds-företagandet är synnerligen betydelsefulla. Det måstebli en prioriterad framtida uppgift att skapa förutsätt-ningar för unga människor att ta över exempelvisfamiljegården. Rimligare ekonomiska villkor förgenerationsväxling måste tillskapas inom jordbruketom vi ska få en positiv utveckling.I reservation 22 tar vi moderater upp forsknings-frågor som är viktiga för svensk potatisodling samt ireservation 30 reglerna för arealuttag när det gällerträdor. Vi efterlyser förslag som skulle kombineramodernt lantbruk med föredömlig miljövård. Dettaska företrädesvis ske i jordbruksbygder med litenandel skogsmark. Det är där det betyder mycket. Vihar också en motion på det området.I kan vi njuta av vack-ert gula oljeväxtfält som berikar landskapsbilden ochjordarnas produktionsförmåga. Tillsammans medkristdemokrater, centerpartister och folkpartister tarvi moderater upp oljeväxternas betydelse i reservation31. Vidare beklagar vi det oförståndiga beslutet attavveckla det s.k. REKO-stödet och förvånas över attregeringen med samarbetspartier inte insett betydel-sen av detta miljöskyddande system.Jordbrukets förutsättningar i norra tas uppi ett par reservationer från vår sida. Vi hävdar att manbättre än måste ta vara på de möjligheter somjordbruk och livsmedelsindustri trots allt har i norraSverige. Vi ser hur på ett betydligt bättre sätthar utnyttjat möjligheterna efter EU-inträdet på dettaområde, och vi beklagar att regeringen är så långsamnär det gäller att inse betydelsen av detta.Det är naturligt att använda sig av det utrymmesom finns i den nationella ersättningen somersättningarna och produktionen kan komma att liggaunder referensnivån i anslutningsfördraget till EU.Detta bör kunna ske för att stimulera svin- ochmjölkproduktion, som är så avgörande viktiga förbibehållandet av sysselsättningen och det öppna land-skapet i norra är en annan resurs som behöver sti-muleras i norr. Mycket avgörande för utvecklingenhär, som i hela , är företagandets förutsätt-ningar. Det måste bli lättare att starta, driva och ut-veckla företag i om jobben och välfärden skakunna tryggas även i framtiden.För den ekologiska odlingens och produktionensomfattning och utveckling har regeringen satt uppmål som knappast kan nås utan väsentliga stödök-ningar. Utgångspunkten måste vara att det är konsu-menternas efterfrågan på marknaden som är avgöran-de för produktionens omfattning, menar vi moderater.Vi är övertygade om att basen i det svenska jordbru-ket kommer att utgöras av denkonventionella produktionen, som blir alltmer mil-jövänlig. Det är därför väldigt viktigt att stimuleraäven denna i ett miljöperspektiv. Vi tar upp detta ireservation nr 48.Vi och jag, fru talman, yrkar bifall till reservationnr 3 - den gemensamma jordbrukspolitikens inrikt-ning. Dock står vi givetvis bakom samtliga reserva-tioner som är underskrivna med moderata namn.Vi ser, trots de problem som jag här har berört,positivt på lantbruket och på landsbygdens utveck-ling. Men det förutsätter att vi skapar de möjlighetersom vi politiker har uppgiften att göra.Jag tycker tyvärr, fru talman, att det är lite dåligtmed framsyntheten och ambitionen att skapa möjlig-heter när vi ser på den regeringspolitik som har förtshittills , också med stöd av Väns-terpartiet och Miljöpartiet.Anf. 3 ():Fru talman! Det finns flera frågor som jag skullevilja ta upp i den här debatten. Det gäller avveckling-en av kemiska bekämpningsmedel, utvecklingen avekologisk odling, arbetsmiljön och den sociala situa-tionen för jordbrukare, arbetet för att utrota svältenosv. Allt detta är frågor som vi berör i betänkandetoch som vi ständigt återkommer till i den jordbruks-politiska debatten. Det är frågor som kräver en lös-ning, och där vi tyvärr har alltför långt kvar för attuppnå våra mål.Jag tänkte inrikta mig på två konkreta frågor somtillsammans är avgörande för jordbrukets utveckling.På initiativ från oss i föreslår utskotteti betänkandet att regeringen ska tillsätta en utredningom den framtida jordbrukspolitiken. Med anledningav det vill jag ägna mitt anförande åt att förklara vårsyn på hur den framtida jordbrukspolitiken bör ut-formas. Det är framför allt två delar som jag vill taupp. Det ena är hur EU:s jordbrukspolitik bör föränd-ras, och det andra är hur de svenska miljöstödenskulle kunna utformas för att bättre styra mot etthållbart jordbruk.Det är nödvändigt med förändringar av EU:s jord-brukspolitik - det är uppenbart. EU:s politik bordestyra mot en jordbruksproduktion som ger säkralivsmedel, en bättre miljö, goda utvecklingsmöjlig-heter för jordbrukare och framför allt tillgång till matför alla oavsett var i världen man bor. Men så är intefallet . Jag behöver inte räkna upp jordbruketskriser . Vi är alla väl medvetna om deteuropeiska jordbrukets problem och om hur orättvistvärldens resurser är fördelade, med enormt storagrupper som lever med svälten eller under hot omsvält.EU:s jordbrukspolitik är, förutom att den styr åtfel håll, till stora delar ineffektiv. Exempel på inef-fektiviteten är att vi har vissa stöd som driver på motett intensivare jordbruk som vi har andrastöd för att gynna ett extensivare jordbruk. Vi hardirektstöden, som är högst för dem med bäst odlings-förutsättningar. Sedan har vi andra stöd för att kom-pensera dem med sämre odlingsförutsättningar. Stö-den gynnar i första hand ett storskaligt, industrielltjordbruk medan vi har andra, kompletterande, stödför att gynna det småskaliga och det ekologiska. Detär inte något särskilt smart system.En grundläggande del av den reform som vi vill seav EU:s jordbrukspolitik är att vi måste formuleratydliga mål och höga krav för miljö, djurskydd samtsäkra livsmedel. För att undvika dagens målkonflik-ter, där miljö och djurskydd t.ex. tenderar att alltidkomma i andra hand, måste de grundläggande mål-sättningarna i fördraget förändras.När det gäller stöden vill vi se en förändring frånkompensation för lägre priser och exportstöd tillersättningar för miljöåtgärder, bättre arbetsmiljö ochstöd till regioner med sämre odlingsförutsättningar.En stor del av pengarna i jordbruksbudgeten måsteföras över från generella direktstöd till miljöersätt-ningar och stöd till landsbygdsutveckling. De kravsom ställs från miljörörelsen på att minst hälften avstöden borde gå till dessa åtgärder kan vara ett rimligtstöd inför nästa budgetperiod. Det är också viktigt attdirektstöden förändras så att de innehåller miljökravoch har samma nivå oavsett odlingsförutsättningar.Det är inte rimligt att de som har bäst odlingsförut-sättningar får mest stöd.Vi anser också att de enskilda medlemsländerna iEU ska ges större möjlighet att själva anpassa stödentill nationella mål och behov. Skillnaderna inom EUär väldigt stora, och behovet av att utforma stöden påolika sätt är också stora. En sådan förändring ser visom ett första steg mot att åternationalisera jord-brukspolitiken.Med dessa förändringar ges vi bättre förutsätt-ningar att hantera de utmaningar vi har när det gällermiljöfrågorna och de sociala förutsättningarna förjordbruket som EU upphör med att slå utjordbruk i fattigare länder genom dumpning av jord-bruksprodukter.Fru talman! Det andra området som jag vill ta upphär är hur vi utformar det nationella miljöstöden.I dag fokuserar miljöstöden framför allt på tre oli-ka områden. Dessa är biologisk mångfald, ekologiskodling samt åtgärder för att minska jordbrukets nega-tiva miljöpåverkan. Det är på dessa områden som detkrävs stöd, men de kan utformas på ett bättre sätt.De största problemen som jag ser gäller det tredjeområdet, dvs. åtgärder som syftar till att minska detkonventionella jordbrukets miljöbelastning. I vissmån håller jag med här; de åtgärdersom finns inom detta område tar inget helhets-grepp kring miljöproblemen i det konventionellajordbruket. I stället handlar det om stöd till enskildaodlingstekniska åtgärder. Vi anser att man inför nästaprogramperiod bör undersöka möjligheten till enförändring av systemet så att ett helhetsgrepp kringhela det produktionsinriktade jordbrukets mil-jöproblem kan tas.Vi skulle vilja ha en modell med stöd till både denekologiska odlingen och till miljöåtgärder i det kon-ventionella jordbruket. Detta kan utformas som ettmodulsystem eller som en trappstegsmodell, där densom tar steg mot ett ekologiskt uthålligt jordbruk fårstöd för de olika steg som de väljer att ta. Den somodlar ekologiskt får i princip stöd för samtliga steg.Man kan utforma det som ett grundsteg som innebären miljöanalys av gården. Det grundsteget kan dåvara en förutsättning för att få stöd för övriga steg. Desteg mot ekologisk odling som man kan ge stöd förkan t.ex. vara slopad handelsgödselanvändning, slo-pad kemisk bekämpning, balanserad växtföljd samtbalans mellan växter och djur på gården. Detta gårnaturligtvis att utforma på olika sätt.Vinsterna med ett sådant här system är flera. Pro-grammets konstruktion är en stark stimulans för allaanslutna lantbrukare att gradvis öka sina miljöpresta-tioner. Lantbrukare med konventionell produktion fårbättre möjligheter att söka ersättningar för miljöför-bättringar och påbörja omställningen mot ett ekolo-giskt uthålligt jordbruk även om de inte är beredda attta hela steget på en gång.Den konstlade gränsdragningen mellan miljöpro-gram enbart för ekologiska respektive enbart förkonventionella jordbruk försvinner. I stället premierassamtliga anslutna bönder utifrån exakt samma kriteri-er och beroende på hur långt man är beredd att gå imiljöanpassning. Med det här systemet frikopplasstödet till ekologisk produktion helt från reglerna iEU:s ekologiska förordning, vilket undanröjer deväxande problemen med ständiga villkorsändringaroch överdriven detaljreglering på EU-nivå.Inför nästa programperiod finns det anledning attgå vidare med en sådan mer genomgripande föränd-ring av miljöstöden till både det konventionella ochdet ekologiska jordbruket. Jag förutsätter att denutredning som utskottet föreslår ska tillsättas kommeratt ta upp även dessa frågor. Jag är hoppfull om att vikan hitta en bra lösning.Jag vill också passa på att kommentera lite av detsom sade eftersom han ställde endirekt fråga om det här med lika villkor och skatterna.I början av sitt anförande sade atthelst skulle jordbruket i klara sig utan regio-nalpolitiska stöd. Det rimmar ju rätt väl med pratetom lika villkor. Om vi ska ha lika villkor ska intesvenska lantbrukare få till lands-bygdsutveckling, till miljöstöd och till Norrlandsstöd.Om vi ska ha lika villkor ska vi plocka bort dessa 3miljarder så att vi har samma nivå på stödet som dehar i t.ex. . Men med ett sådant systemskulle vi inte ha ett jordbruk norr om . Är detvad menar med lika villkor? Men tankepå vad sade i början om att svenskajordbrukare helst ska klara sig utan regionalpolitiskastöd är det lätt att tro det.Vi vill ha ett miljöskattesystem på jordbruketsområde som tydligt styr mot miljömålen. Det är heltavgörande för om vi ska klara de mål vi har satt uppatt vi har kraftfulla styrmedel. Men dessa styrmedelska naturligtvis inte utformas så att de är konkur-renssnedvridande i onödan. Därför har vi tagit stegmot en återföring av handelsgödselskatten. Det inne-bär inte en konkurrenssnedvridning för det svenskajordbruket, men miljöstyrningen ökar med vårt för-slag. Med och andra borgerliga partiersförslag skulle miljöstyrningen försvinna totalt. Han-delsgödselskatten är en väsentlig del i åtgärdspro-grammet för att minska jordbrukets växtnä-ringsläckage. Har vi inte handelsgödselskatten krävsdet andra åtgärder i stället. Jag är tveksam till om deåtgärderna skulle vara billigare för det svenska jord-bruket än en återförd handelsgödselskatt. Det voreväldigt intressant att höra vilka andra åtgärder Mode-raterna och skulle vilja ha i ställetför en handelsgödselskatt.Fru talman! Med det här vill jag yrka bifall till re-servation nr 4. Vi står naturligtvis bakom våra övrigareservationer och våra motioner på området.Det finns många saker som jag skulle vilja ta upp,men de saker som jag tog upp, EU:s jordbrukspolitikoch en ny utformning av miljöstöden, ser jag som tvåav de mest centrala delarna i hur vi ska skapa möjlig-heter för en omställning av jordbruket åt det håll somvi vill se.Anf. 4 () replik:Fru talman! Jag uppskattar verkligen den glödsom visade för jordbrukarnas socialasituation. Den måste förbättras. Den utsatthet påkostnadssidan som bonden har och orättvisakonkurrensvillkor får ju sociala konsekvenser. Mendet var inte det jag tänkte på i första hand .