prot · GQ0920 · 2002-11-20 00:00:00 — Sedan kan man ju säga att detfinns andra metoder och andra sätt som man kan välja- det är full klart. Det kan alla ledamötersäga utom miljöpartisterna. De kan inte säga att vikan samverka på andra sätt därför att de inte vill varamed i det samverkanssystem som heter EU. Det är primära uppgift - de vill att omedelbartska lämna det samarbete som EU innebär. Jag tyckeratt det finns anledning att säga det också.Herr talman! Förutsättningen för att denna änd-ring av 10 kap. 5 §, det vill säga möjligheten attöverlåta beslut till EU, ska komma till användning äratt det finns ett förslag till fördragsförändringar fram-förhandlat mellan medlemsregeringarna i EU. Ensådan förändring av ett fördrag kan alltså säga nej till och avvisa - och då gäller intefördraget därför att systemet bygger på att alla för-dragsförändringar och alla fördrag accepteras av denationella parlamenten. Det andra alternativet är attsäga ja, och för att kunna säga ja fordras det att trefjärdedelar av de röstande bifaller förslaget. Skulledet vara så att en fördragsförändring berör ändring avgrundlagen så är det också angeläget att i det härsammanhanget klara ut att då först måstegenomföra grundlagsförändringen. Det finns inteheller i fortsättningen något annat sätt att göra det påän med två beslut med mellanliggande val.Om har gjort de här sakerna så kanriksdagen också tillämpa den nya regleringen av10 kap. 5 §, det vill säga inte bara överlåta makt tillEG, som det står , utan kunna göra dettill Europeiska unionen.Herr talman! Jag vill också gärna säga att dagensbeslut inte är någon fullmakt till någon, vare sig tillregeringen eller EU, att handla på ett visst sätt. Riks-dagen har full kontroll över utvecklingen. Det är denationella parlamenten som är fördragens herrar, ochdet är den här och kommande riksdagarsom kommer att fatta de beslut där 10 kap. 5 § kantillämpas.Herr talman! Jag litar på nuvarande riksdagsleda-möter i den här kammaren, och jag litar också på attledamöterna av riksdag fattar beslut enbartsom de anser är i nationella intresse. Jag litardessutom på att de som väljs in efter mig och efter eri den här också kommer att fatta beslutenbart utifrån principen att det är intressensom ska värnas.Herr talman! yrkar jag bifall till förslaget iKU 6. Jag vill gärna säga - så att det blir klart - att ettbifall inte bara innebär bifall till relation tillEU utan också förstärkt grundlagsskydd för utsattagrupper och för miljön, liksom regler om Lagrådetssammansättning och om normgivning på kulturmiljö-området. Det innebär också att regeringens skyldighetatt samråda med om EU-frågor flyttas frånriksdagsordningen till regeringsformen. Med dettayrkar jag bifall till förslaget.Anf. 8 () replik:Herr talman! sade i inledningen att vi harhaft gott om tid till debatt i denna fråga. Jag hållermed om det. Men det är väldigt svårt att föra en de-batt när man inte har någon att debattera mot.Vi försökte ta upp frågan under valrörelsen imånga olika sammanhang, men jag minns inte attSocialdemokraterna eller i någotsammanhang var med och deltog i en sådan debatt.De försökte inte själva någonstans lyfta denna fråga.Det var antagligen så - det är i alla fall min tolkning -att ni försökte mörka frågan. Ni försökte slippa endebatt i frågan eftersom ni vet att det bland era egnaväljare och medlemmar finns väldigt många som intestöder er åsikt om att mycket mer makt ska föras övertill den europeiska unionen. Det är väldigt många avSocialdemokraternas egna väljare som är oroliga överdenna utveckling och gärna ser att ni stärker folksty-ret i stället för att försvaga det.Anf. 9 () replik:Herr talman! När jag hör ankla-gelser kommer jag att tänka på inledningen till So-krates försvarstal - utan alla jämförelser i övrigt, varesig med eller mig. Jag skulle vilja citera inled-ningen lite omsatt till dagens situation. Jag har mild-rat språkbruket något - det kanske till och med Peterkan uppskatta:Riksdagsledamöter! Jag vet inte vilket intryck mi-na åklagare gjorde på er, men själv fick de mig i allafall nästan att glömma bort vem jag är. Så övertygan-de var det de sade. Och nästan ingenting är sant avdet de har sagt. Särskilt förbluffad blev jag över derasmånga felaktigheter, nämligen när de sade att nimåste ta er i akt för att bli lurade av mig eftersom jagär så skicklig på att tala. Att de inte räds för att ve-derläggas av mig i praktiken tyckte jag nästan var denvärsta felaktigheten, eftersom det kommer att visa sigatt jag inte alls är skicklig på att tala. Såvitt de inteanser att en skicklig talare är en som säger sanningen.Här är det slut på i detta sammanhang.Jag hade såvitt jag minns ingen inbjudan frånMiljöpartiet att diskutera. Jag får väl ändå - åtmins-tone i min lite snäva valkrets i - ansesvara en av de socialdemokrater som kan mest omdenna fråga. Jag kan inte påminna mig att en endamiljöpartist ville ha någon debatt. Av hänsyn tillblodtrycket gick jag inte på torgmö-ten i . har inte bara haft valrörel-sen. Ända sedan utredningen sattes i gång har de haftgoda möjligheter att driva opinion och protestera motden konspiratoriska uppläggning som att regeringen och Socialdemokraterna har haft idenna fråga. Det har inte hörts ett ljud förrän detbörjat brinna i gaveln. Då sätter de i gång och sägeratt de inte fått chansen.Anf. 10 () replik:Herr talman! Det är inte vi som inte har fått chan-sen. Det är väljarna som inte fick en riktig chans att taställning före riksdagsvalet . I dagdiskuteras frågan lite mer.Nu förstår jag vad det hela berodde på, varför So-cialdemokraterna över huvud taget inte deltog i någondebatt och inte tog upp saken i valrörelsen, varken isomras eller . Det berodde på att GöranMagnusson satt hemma och väntade på en inbjudanfrån . Det var det som var skälet.Anf. 11 () replik:Herr talman! Jag tror att debatten något skullevinna på om vårdade sitt ordval i allasammanhang lika mycket som jag gjorde när jagciterade och mildrade språkbruket en del.Det är ju allvarliga frågor som vi diskuterar . De-batten mår inte riktigt väl av att somtidigare KU-ledamot utmålar den breda majoriteten ikonstitutionsutskottet som regeringens lakejer sombara sitter och gapar, stoppar i sig förslag och levere-rar beslut till . Det känns inte som någonriktigt bra insats i debatten.Herr talman! Jag skulle gärna vilja höra PeterEriksson lägga ut texten kring varför -tvärtemot - nu också ska rösta nej tillgrundlagsskyddet för miljön och inte har en röstför-klaring där de säger att de gillar förslaget eller skyd-det för utsatta grupper. Avslutningen på Miljöpartietssärskilda yttrande innehåller formuleringar som atterfarenheterna av EU och förändringarna av 10:2 och10:5 leder till att det eroderar andra delar av rege-ringsformen. Det spelar alltså ingen roll. De måstesäga nej också till det förstärkta skyddet för miljön.Jag har förfärligt svårt att följa resone-mang på denna punkt.Anf. 12 PER ():Herr talman! Alla andra som är engagerade i Sve-riges förhållande till den europeiska unionen! Jag villbörja med ett par ord om Moderata samlingspartietshållning till EU.Vi är ett parti som är hårt engagerat i att värnaSveriges intressen i . Många av oss som arbe-tar inom har till och med blivit politisktaktiva på grund av intresset att söka ett bredare sam-arbete med länder med intressen och inriktningarliknande våra egna.Det innebär inte att vi välkomnar allt som beslutasi EU. Våra politiska motståndare har en tendens attinte bli mera förnuftiga bara därför att de flyttar sindebattarena från till eller Stras-bourg. Men det faktum att somliga beslut i EU kännsmindre tilltalande gör det aldrig naturligt för oss atträdas samarbetet som idé. Det är genom samarbetesom man i en globaliserad värld kan återvinna detförtroende som nationalstaten annars riskerar att för-lora. Samarbetet är en väg till ökat folkligt inflytande.När man söker samarbete ska det också vara ord-ning och reda på reglerna. Man ska veta vilket samar-bete man går in i. Man ska kunna fatta beslutet omsamarbete med öppna ögon och med en tydlig inblicki samarbetets konsekvenser. Så ser påSveriges roll i den europeiska unionen.I den grundlagsdiskussion som vi nu har leder detoss till några tydliga ställningstaganden. Det förstaoch det viktigaste är att de erfarenheter vi så här långthar gjort av den europeiska unionens utveckling ochframgångar säger oss att det som har uppnåtts på detekonomiska området, som alltid varit och fram till nuär den europeiska unionens kärna, ger mersmak föratt gå vidare till nya områden.Det kan handla om utrikespolitiken. Den europe-iska unionen behöver kunna spela en mer dynamiskroll för att självständigt och för kunna varanågonting annat än bara ett bihang till Förenta stater-na eller . Det behövs ett sätt att hävda Euro-pas roll, integritet och intressen.Det kan handla om samarbetet mot den brottslig-het som tyvärr inte känner några gränser och därnationalstaten står utan möjligheter att leva upptill den grundläggande förpliktelsen gentemot sinamedborgare: att kunna skydda var och en mot våldoch brott.Det kan handla om asylpolitiken som i en integre-rad och globaliserad värld är en internationell fråga.Nationalstaten klarar aldrig någonsin på egen hand attge människor en rättvis och humanitär behandling.Därför säger är dags att urgrundlagen mönstra ut förbudet mot samarbete utan-för det ekonomiska området.Det innebär inte att samarbetet är klart ochgivet i alla sina enskildheter. Det innebär bara, ochdet är viktigt nog, att vi ur grundlag tar bortförbudet mot att samarbeta inom den europeiskaunionen utanför det ekonomiska området för att där-med ge oss möjligheten och verktyget att ta till varamänniskors intressen i en globaliserad värld. Varjeenskilt ställningstagande om de samarbeten som fråntid till annan kan bli aktuella kommer att fågöra om och när de blir aktuella, och med den tydli-gaste av alla skyddsmöjligheter: 265 av riksdagensledamöter måste vara ense om att gå in i samarbetet,annars blir det ingenting av det. Skulle samarbetetgälla någonting som strider mot de förpliktelser gen-temot svenska folket som vi har angivit i vår egengrundlag kommer samarbetet inte att vara möjligt.Det vi nu har att göra är alltså att öppna vägen föratt på nya områden ta till vara de goda erfarenheter vigjort på det ekonomiska och monetära området iEuropa. Att säga nej till dagens grundlagsförändring idetta hänseende är att säga ja till isolationism och nejtill möjligheten att ge svenska folket tillträde till ettnytt forum för inflytande.Vissa partier i kommer att säga nej trotsdetta. Det finns ett slags inre logik i att de partier somfrån början varit emot att ska samarbeta i deneuropeiska unionen, och i något fall till och medförespråkar att nu ska begära sitt utträde urunionen, nu säger nej till att öppna möjligheter attsamarbeta på nya områden. Skam vore väl annars.Om inte och Vänstern skulle röstanej skulle hela den inre logiken i dessa partiers ställ-ningstagande som avantgardepartierna mot samarbetepå den europeiska unionens område falla platt tillmarken.Men vi övriga, vi som tror på samarbetet, har ing-et skäl att nu säga att vi ska förbjuda samarbete påområden där vi intuitivt känner att samarbete skullekunna ge ett inflytande som vi i dagens sam-hälle inte har.Jag sade tidigare att samarbete emellertid måstepräglas av ordning och reda. Det är egentligen denenda möjligheten att upprätthålla människors förtro-ende för ett samarbete som sträcker sig ut över Sveri-ges gränser. När vi går in i samarbetet måste vi vetavarför, och vi måste veta de fulla konsekvenserna avsamarbetets villkor.Det är därför med sådan skepsis harsett på den andra ändring i grundlagen som i dagföreslås och med vars hjälp regeringen ska skaffa sigen möjlighet att få godkänt från riksdag förett fördrag som ännu inte är slutförhandlat och varskonsekvenser därmed inte kan överblickas. Det gällerde så kallade rambesluten.Rambesluten är i sig en anomali, en konstighet iEU-samarbetet, föranledd av att EU ännu inte harskaffat sig möjligheter att på vanligt sätt arbeta påområden utanför ekonomin såsom man gör på detekonomiska området. Rambesluten innebär att Sveri-ges regering i EU-samarbetet förpliktar sig att ge-nomföra förändringar i nationell lagstiftning. Mode-raternas hållning är att vi gärna bistår i att genomförakloka förändringar i nationell lagstiftning som föran-leds av behovet av ett vidgat internationellt samarbe-te, men först när de fulla konsekvenserna av dettasamarbete kan överblickas.Det är därför säger ja till att ta bortförbudet mot samarbete inom den europeiska unionenmen säger nej till att medge att sådant samarbete kanske i oreflekterade och oordnade former. För att vinnamänniskors förtroende för den europeiska unionenoch för alla dess stora möjligheter måste den somsäger ja också vara beredd att hålla ordning på para-graferna.Därför, herr talman, kommer i dagoch att följa en EU-politik som på en gångförenar samarbete och samarbetets möjligheter medrättsstaten, ordningen och redan. Det är det endasättet på vilket ett starkt EU kan byggas och på vilketett starkt svenskt förtroende för EU-samarbetet kanvärnas.Anf. 13 () replik:Herr talman! Jag tycker ofta att det är intressantatt lyssna på Per . Han är en sällsam kraft isvensk politik.Bland annat säger han att det finns ett förbud motsamarbete i regeringsformen. Det är en mycket intres-sant tolkning. Jag har aldrig sett att det finns någotförbud mot samarbete i den svenska regeringsformeneller i de svenska grundlagarna. Jag skulle gärna viljase den paragrafen. Om Per i något samman-hang skulle kunna peka ut den och visa på det förbudsom han menar existerar skulle det vara mycket in-tressant. Jag tror att många statsvetare runtom i Sve-rige också skulle vara mycket intresserade av den härparagrafen, som antagligen ingen utom Per Unckelhar hittat i de svenska grundlagarna.Vad jag vet står det däremot att riksdagär högsta företrädare för svenska folket och att det ärsvenska folket som väljer i fria val. Kanskeär detta det förbud mot samarbete som Per Unckeltalar om, eftersom det innebär att det finns vissa frå-gor som det inte tas beslut om i , i EU ellernågon annanstans utan som svenska folket faktisktbeslutar om genom sina representanter i Sverigesriksdag.Kan Per peka på den här paragrafen omförbud mot samarbete? Vad är det för en paragrafsom ni har lyckats hitta någonstans?Anf. 14 PER () replik:Herr talman! gör sig mer okun-nig än han är. Den paragraf det gäller är regerings-formen 10 kap. 5 §. Det är den vi diskuterar, detvill säga den paragraf som medger att vi samar-betar fullt ut och med full kapacitet inom den euro-peiska unionen inom ramen för det ekonomiska ochmonetära samarbetet men som inte möjliggör detvidsträckta samarbete som framtiden kommer attkräva på bland annat utrikespolitikens område och detpolisiära området. Det förbudet vill jag ta bort - inteför att besluta om nya samarbeten men för att göra det möjligt att med andra diskutera vilka nyasamarbeten som skulle ha intresse av.Det säger nej till. Därmed stängerhan möjligheten att komma fram till de konstruktivasamarbetsformer inom bland annat de områden jagnämnde som skulle kunna återvinna kraft och infly-tande till Sverige.När jag talade om att är engageradeför att värna roll i menade jag bok-stavligen, ord för ord, vad jag sade. Vi värnar inteSveriges roll genom att säga nej till samarbeten påområden där samarbete är nödvändigt utan genom attsäga ja till att med andra länder diskutera villkorenför dessa och därefter i riksdag ta ställningtill konsekvenserna av och möjligheterna för avtalen.Allt detta säger nej till. Det är det jagmenar är att säga ja till ett förbud mot samarbete.Anf. 15 () replik:Herr talman! Det krävs lite utläggning för att för-klara vad ett förbud mot samarbete handlar om. Detfinns naturligtvis inget sådant förbud över huvudtaget i den svenska regeringsformen. Regeringen ärfri att samarbeta i vilken fråga som helst och medpraktiskt taget vem som helst också.Men vad det här handlar om är att överföra be-slutsrätt från riksdag till internationella or-gan, företrädesvis den europeiska unionen. Då skaman säga som det är. Man ska inte prata om att krigär fred, utan man ska säga som det är: Ni vill överföraen stor del av riksdags beslutsmakt till deneuropeiska unionen, och ni tycker att det är bra efter-som ni inte tror att den demokratiska beslutsprocesssom detta bygger på är viktig för i framtiden.Ni accepterar att demokratin blir satt på undantageftersom den europeiska unionen inte har en funge-rande demokrati som grundar sig på ett reellt folksty-re. Ni tycker att det är viktigare att man fattar beslut iden här meningen därför att ni tror att det är effekti-vare.Jag tror ju inte det. Jag upplever EU som en gans-ka tungfotad, byråkratisk och ineffektiv organisation,något som inte brukar gilla i andrasammanhang, men i det här sammanhanget är detuppenbart: Man tycker att riksdag inte be-hövs i flera viktiga avseenden. Det är det det handlarom.Anf. 16 PER () replik:Herr talman! är starkt engagerade iatt göra EU mera öppet, mera demokratiskt och meravälanpassat till morgondagens villkor. Det gör viemellertid bäst tillsammans med dem som gillar EUoch sällan tillsammans med dem som tycker att EU ärnågonting som katten har släpat in.När likväl, trots att vi inte är full-komliga i EU när det gäller den demokratiska proces-sen ännu, säger att vi vill öppna en möjlighet att sam-arbeta mera är det ju därför att vi vet att på vissaområden står den svenska maktlös. Vadkan den svenska själv göra för att värnafreden på ? Vad kan den svenska riksdagensjälv göra för att det polisiära samarbetet i skagöra det möjligt att bekämpa våld och brott? Ja, plattintet!Då måste man välja, ! Man kan ka-pitulera inför detta och säga att freden inte är likaviktig eller att det polisiära samarbetet får gå hur detvill och brottsligheten med denna - men det sägerinte . Vi vill skapa regler som gör detmöjligt att vidga samarbetet så att kan återtaett inflytande som vi för länge sedan har tappat påväsentliga områden.Anf. 17 () replik:Herr talman! Jag ska ge Per ytterligare enmöjlighet att något nyansera sitt språkbruk.Samarbete. I min ordbok betyder samarbete unge-fär samverkan mellan samtyckande parter. Vänster-partiets motstånd emot EU handlar inte om att vimotsätter oss samarbete mellan länder. Tvärtom: Vårkritik mot EU grundas på att beslutsformerna i EUinte handlar om samarbete utan om överstatliga beslutdär medborgare kan påtvingas lag i stridmed den svenska uppfattning. Det handlaralltså inte om antingen samarbete eller isolering. Dethandlar om samarbete mellan länder eller överstatligadiktat som eroderar demokratin.Argumentera gärna för EU och för EU:s överstat-lighet, men kalla det inte för samarbete!Anf. 18 PER () replik:Herr talman! Jo, det är just samarbete som EU är.Får jag parentetiskt säga till både ochPeter att ni talar om EU som om det är nå-gonting som är landstiget från en annan planet. MenEU har vi ju själva varit med och skapat! Sent omsi-der, ska veta, på tok , säger de flestaav oss inom , men EU är ju vår skapelse.Det är demokratiers sätt att hantera ut-maningar som varje nation inte anser sig kunna klarapå egen hand.Inom ramen för detta samarbete har det utvecklatsen metod att fatta beslut som samma nationer sägerbäst gagnar de intressen som dessa nationer företräderpå uppdrag av sitt folk. Det är detta samarbete som tyvärr är begränsat till ett visst område, nämligendet ekonomiska, och som flertalet länder och flertaletstora partier säger skulle kunna göra nytta för ossockså utanför marknaden och pengarna. Att medandra ord skapa effektiva former för att kunna be-kämpa brottslighet och för att kunna skydda freden:Det är vad den grundlagsändring som vi nu diskuteraregentligen handlar om.Skulle allt detta kunna åstadkommas utan den ty-pen av beslutsfattande så skulle naturligtvis dettabeslutsfattande ha fullföljts. Men länderna har jukommit till en senkommen insikt, nämligen att vi inteklarar det fredsbevarande och att vi inte klarar brotts-bekämpningen genom de regler som gäller i dag.Det är därför jag säger: Ni kapitulerar inför utma-ningarna. Ni förbjuder samarbete i de former som ärde enda möjliga för att nå de mål som folkhar bett denna riksdag att fullfölja.Anf. 19 () replik:Herr talman! Jag undrar om vi inte får kalla inSokrates en gång till.Om man lyssnar noggrant på vad Per sä-ger - och man kan ju läsa i protokollet efteråt - såfinns där ändå en försiktig nyansering. Han kvalifice-rar sin definition av samarbete med att det ska handlaom effektiva beslutsformer och att det är de formersom regeringarna i och i EU har kommitöverens om ska gälla för att det ska fungera och såvidare.Men själva poängen med det överstatliga i EU ärju just att det inte ska handla om samarbete i dessegentliga form, utan att majoriteter ska kunna på-tvinga nationer lagstiftning som deras nationella folk-valda företrädare motsätter sig. Detta är den effekti-vitet som EU eftersträvar. Nåväl: Argumentera förden. Jag menar att i detta ligger oerhörda risker fördemokratin på såväl nationell som europeisk nivå.Anf. 20 PER () replik:Herr talman! Det är exakt samma regler som vi med framgång använder för att värna den eko-nomiska utvecklingen i . Det är nu Vänster-partiet och emot, och jag upprepar att detfinns en betydande inre logik i att säga att ogillar mande framgångar som har nåtts på det ekonomis-ka området så vore det synd att pröva samma besluts-former utanför denna sektor. Jag förstår ert förhåll-ningssätt. Men jag anbefaller det inte till efterföljd förnågon annan.Vad vi säger är: Titta ut över verkligheten ochjämför. Jämför de framgångar har nått på detekonomiska området med de misslyckanden vi harnått inom säkerhetspolitiken och inom det polisiärasamarbetet och bekämpandet av brott, så ser ni juverkligheten så som den ser ut.Då säger ni båda: Låt oss modellera och formaEuropa med utgångspunkt i det som har misslyckatsockså på det ekonomiska området, medan vi övrigasäger: Låt oss titta på framgångarna på det ekonomis-ka området och försöka lära av dessa för att nå fram-gångar också på andra. Svårare än så, , är det inte, men heller inte enklare.Det är förpliktande, och det är viktigt. Jag hoppasatt riksdag kommer att avvisa Vänsterparti-ets och resonemang och följa oss övriga.Anf. 21 () replik:Herr talman! Jag begärde replik därför att jag nå-got ville kommentera utskottsordförandens resone-mang kring 10 kap. 2 §, alltså möjligheten för riksda-gen att på förhand godkänna en överenskommelsesom är på väg att träffas inom Europeiska unionenssystem. Det jag ville peka på är att det stadgande somnu införs inte innebär någon skyldighet för riksdagenatt på förhand godkänna någon överenskommelse. Enregering som går till för att få ett godkän-nande med alltför oklara förutsättningar får enligt minmening räkna med att säger att man villveta mer om ärendet innan man kan acceptera det.Vad det handlar om är att något mer öka förutsätt-ningarna för att utöva sitt medlemskap i unionen på det område som kallas för ram-beslutsområdet och att vi på det sättet får lite bättremöjligheter för regeringen, men också lite bättremöjligheter för att faktiskt påverka denprocess som leder fram till ett rambeslut, nämligen attriksdagen får en redovisning. kan säga tycker något är okej men att man inte vill ha detsi eller så. På det sättet får också ett störreinflytande över den här processen än vad man förnärvarande har. Den har ju egentligen karaktären förriksdagens godkännande: take it or leave it, men vihar inte kunnat påverka. Detta tycker jag är en vissframgång.Jag medger sedan, herr talman, att rambeslutenhar skapat en del svårigheter i vårt system, men detsom nu görs i regeringsformen är ju mer att godkännaoch skriva det som faktiskt redan har tillämpats underföregående mandatperiod.Anf. 22 PER () replik:Herr talman! Förlåt om jag nu blir teknisk ettögonblick.Rambesluten innebär en ram som , närrambeslutet väl är accepterat, ska omsätta i nationelllagstiftning.