prot · GP09114 · 2002-05-28 00:00:00 — Det var därför jagtog upp problemet att vi, som ser det, liggertolva i EU. Från hans partikamrater i kom-mer en öppning. De tycker eventuellt att vi ska ha enomställningspeng för att uppnå bättre effektivitet iarbetsförmedlingen.Vad är då det? Jo, det är att kunna hjälpa flermänniskor att komma tillbaka till arbetsmarknadenoch få riktiga jobb. 700 000 människor kan inte gå tillriktiga jobb av flera olika anledningar, som vihar debatterat i kammaren en massa gånger.Det jag fortfarande undrar är vad göra för att ge fler möjlighet att få jobb genom enmer effektiv arbetsförmedling.Anf. 109 Näringsminister ():Fru talman! Får jag börja med att säga att jag ärstolt över på vilket sätt jag leder departementet totaltsett men kanske framför allt när det gäller arbets-marknadspolitiken. Jag är stolt över på vilket sättAMS hanterar arbetsmarknadsfrågorna. Jag är stoltöver de förändringar som jag har gjort i arbetsmark-nadspolitiken som handlar om att det nu är en myn-dighet. Vi har en bättre styrning av verksamheten.Det handlar om att vi har gjort en koppling mellan a-kassan och sättet att hantera arbetsförmedlingen.Detta är jag faktiskt stolt över.Jag kan ta några siffror. Vi har exempelvis halve-rat antalet långtidsinskrivna ,från 100 000 till drygt 45 000. Och som jag sadetidigare har vi mer än halverat den öppna arbetslös-heten. Vi har 2,6-2,människor i åtgärder.80 % av deltagarna i arbetsmarknadsutbildningen närdet gäller vård och omsorg fick arbete efter utbildningförra året. Det finns fler sådana exempel, så jag ärfaktiskt stolt över på vilket sätt jag nu tar ansvar förarbetsmarknadspolitiken. När jag pratar med minabröder internationellt säger de att de är imponerade.Många kommer hit och tittar hur vi hanterar detta.När det sedan gäller styrning av AMS vill jag sägaatt jag träffar generaldirektören och ordförandenungefär . Jag går igenom vad som hän-der.Jag tycker att man, även om jag nu har en antibor-gerlig reflexrörelse som är negativ, kan förvänta siglite beröm när det går bra.Anf. 110 ():Fru talman! Jag kan ta den sista bollen på en gångoch lova talmannen, näringsministern, stenografernaoch debattens åhörare att jag absolut skulle ge berömom jag var nöjd, men det är jag ju inte.Verkschefen i fråga, som vi pratar lite grann om,säger att har den högsta arbetslösheten i mo-dern tid vid ingången till sämre ekonomiska tider.Enligt AMS årsredovisning från var den s.k.omsättningen i aktivitetsgarantin , det är alltsåde som slutar därför att de t.ex. får jobb. Jag tycker attdet är för dåligt, så jag tycker att det är konstigt attBjörn är så stolt över det här.Han sade i sitt första inlägg att han inte var nöjd.Det var mer passande. Om han hade sagt det nu hadevi också varit överens om utgångsläget, och jag hadekunnat berömma honom när läget hade förbättrats.Förbättringen hade t.ex. kunnat visa sig i en bättreplats än tolfte bland EU-länderna när det gäller sys-selsättningsökning sedan regeringsskiftet.Vi står inför en demografisk utveckling som för-utsätter att vi kan mobilisera hela arbetskraftsutbudet,sade i sitt första svar. Det håller jaghelt med om, men jag är bekymrad över att det är förfå som lyckas mobiliseras genom det system vi harnu. Det är därför som jag vill ge fler möjlighet att fåjobb genom att fler jobb skapas i företag och genomatt förmedlingen av dem dessutom blir effektivare. Påbåda dessa punkter har och de andraborgerliga partierna lagt fram konkreta förslag tillförbättringar, och partikamrater iandra länder har genomfört dem.Det som jag fortfarande undrar är inte vad BjörnRosengren tycker om de borgerliga partiernas förslagutan det är vilka konkreta förslag han själv avser attlägga fram - det börjar bli bråttom nu med tanke påhur av mandatperioden som har gått - för attge fler chansen att få jobb och ge fler chansen att fåen effektiv arbetsförmedling. Jag konstaterar att haninte svarar på den frågan, och det tycker jag är non-chalant mot alla arbetslösa.Anf. 111 Näringsminister ():Fru talman! Jag tycker att det är oerhört noncha-lant att, med den arrogans som interpellanten visar,här stå och explicit säga att jag inte har hanterat ar-betsmarknadspolitiken på ett sätt som man kan för-vänta sig. Då återgår jag till min uppräkning.Vi har halverat antalet långtidsinskrivna, från100 000 till 45 000. Vi har fått ned den öppna ar-betslösheten från - när ni lämnade ert regerandevar den - till . Vi får beröm fördetta från IMF. Vi har gjort en reformering av AMSoch har en arbetsförmedling som jag tycker är effek-tiv. Den kan alltid bli bättre, men den är oerhört ef-fektiv.Det jag då vill svara på denna fråga är att vi fort-sätter med de reformeringar som vi har gjort, och vihar, menar jag, i ett internationellt perspektiv lyckatsmycket väl med den svenska arbetsmarknadspoliti-ken.Det som framförs här är nonsens. När man talarom 700 000 vet man att man dubbelräknar, och att ståoch säga att vi har misslyckats när vi har mer än hal-verat den öppna arbetslösheten och fått en avsevärtbättre flexibilitet på arbetsmarknaden är nonchalant,apropå det ordet. Där passar det ordet bättre.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på interpellation 2001/02:471 omsvensk arbetsmarknad och ohälsaAnf. 112 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill tacka för enmycket innehållsrik interpellation. tarupp problem med anknytning till arbetslöshet, syssel-sättning, näringslivet på bruksorter, industrins struk-turrationalisering, nyföretagande, svarta marknader,demografi, kompetenskrav för anställda och ohälsa iarbetslivet. Uppräkningen av problemen sätter fokuspå en rad stora utmaningar inför framtiden.Alla problem är angelägna att ta itu med, men jagvill uppehålla mig vid ett av dem: ohälsan i arbetsli-vet. Här delar jag och hela regeringen till fullo ElverJonssons oro. Sjukfrånvaron innebär välfärdsförlustersåväl för enskilda människor som för samhället. Möj-ligheterna att klara tillväxt och välfärd både på kortoch på lång sikt begränsas.Att bemästra ohälsan i arbetslivet utgör denstörsta utmaningen inför nästa mandatperiod på sam-ma sätt som den höga arbetslösheten var den störstautmaningen inför de två senaste mandatperioderna.Regeringen har lyckats halvera den öppna arbetslös-heten från då den tillträdde år år2000. Regeringen har tagit sig an ohälsan i arbets-livet med samma målmedvetenhet.Regeringen presenterade 2002 ett åtgärdsprogram för ökad hälsa i ar-betslivet i elva punkter. Trepartssamtal, nya driv-krafter för arbetsgivare att förebygga ohälsa, förnyel-se av rehabilitering, insatser för att minska ohälsaninom offentlig sektor, ändrade former för sjukskriv-ningsprocessen och förbättrad tillgänglighet till hälso-och sjukvård är några exempel på åtgärder som rege-ringen har vidtagit eller kommer att vidta.I interpellationens avslutning lyfter tre problemområden: en arbetsmarknad i balans,nyföretagande och svarta marknader. Jag vill ge någraexempel på regeringens åtgärder inom dessa tre om-råden.En arbetsmarknad i balans handlar huvudsakligenom att arbetskraften ska ha den kompetens som ar-betsmarknaden efterfrågar och att utbudet antalsmäs-sigt motsvarar efterfrågan. Regeringen har nyligenbeslutat om en satsning där arbetslösa kombinerarhalvtidsarbete med vård- och omsorgsutbildning påhalvtid. Även på det lokala planet är aktiviteten stor,något som ofta glöms bort då fokus hamnar på störrerikstäckande satsningar. Med delfinansiering frånEU:s Mål 3 är projekt i gång i alla regioner och i snartsagt alla branscher. Sammanlagt handlar det om merän 100 projekt. Regeringen tar ständigt nya initiativmed syftet att vi ska få fler och växande företag. Enutredning om förbättrade regler för fåmansbolaglägger fram sitt betänkande. Ett nytt mik-rolån för småföretagare kommer att införas av Almiunder året.Beträffande svarta marknader ska vi inte inbillaoss att vi någonsin kan eliminera dem genom att barasänka skatter. Staten har alltid beskattat näringsverk-samhet för att bekosta gemensamma åtaganden. Ochdet kommer alltid att finnas enstaka företagare somförsöker dra sig undan sitt ansvar att dra sitt strå tillstacken. Men genom enkla och rättvisa regler somalla förstår och accepterar kan svarta marknader pres-sas tillbaka. Arbete med detta pågår. Simplexgruppeninom granskar varje arbetsdagflera förslag på nya regler som kan vara till hinder förföretag. De kritiserade stoppreglerna för vissa trans-aktioner mellan fåmansbolag och deras ägare har nuslopats.Jag började med att räkna upp de problem somElver tar upp i interpellationen. Jag har här idetalj inte kunnat redovisa regeringens arbete medalla dessa frågor. Men jag hoppas att jag i mitt svarger exempel på att det går att åstadkomma förbätt-ringar genom att ta sig an problemen ett och ett, ochundan för undan genomföra behövliga åtgärder.Anf. 113 ():Fru talman! När jag nu tackar näringsministern försvaret får det bli lite i dubbel mening. Vänligheternafrån statsrådets sida är mer än det vanliga. Jag upp-skattar det och förutsätter att det är uppriktigt och intebara föranlett av att det förmodligen är vår sista de-batt i denna kammare i för oss båda gemensammafrågor. Jag har uppskattat den raka och oförblomme-rade debatton vi har hållit oss emellan ,det må handla om arbetslöshet, postkassor eller tra-fiksäkerhet.Min kritiska hållning till mycket av vad den soci-aldemokratiska regeringen gjort och gör har dock inteminskat. Vår debatt här kommer väl än en gång attmarkera att det råder skillnad mellan socialdemokra-tiskt och socialliberalt synsätt.När det gäller svaret, fru talman, anser jag att re-geringen är mera förnöjsam än situationen tillåter.Det är bekymmersamt att man inte tar det jag säger påtillräckligt stort allvar. som statsministernoch andra påstår att "det går bra för " står detmånga hundratusentals utanför arbetsmarknaden.Många bruksorter har slagits ut, nyföretagandet är förlågt och svartmarknader växer i okontrollerbar om-fattning.Näringsministern medger att ohälsan i arbetslivetär det svåraste, men regeringen har ännu inget färdigtrecept. Man känner sig dock så pressad att man gickut med en debattartikel i en tidning ochtillstod att alltfler människor står utanför ar-betsmarknaden på grund av sjukdom och ohälsa. Manslog vidare fast att detta har ökat dramatiskt undersenare år, och att det var fråga om en helt oacceptabelutveckling.Regeringen kan väl ändå vara så pass ödmjuk ochuppriktig att man säger att det är ett nederlag. För dengoda arbetsmarknadspolitik som i stora delar harstarkt stöd i denna kammare är det allvarligt när allt-fler människor slås ut, kortsiktigt eller längre. En heldel återkommer aldrig till arbetslivet.Visst är det alarmerande när sjukskrivningenskostnader accelererar och på fullt allvar sägs ökamed ! anseratt ohälsotalet är så alarmerande att vi har väckt ensärskild motion. Talmannen ansåg läget vara en sär-skild händelse, som riksdagsordningen uttrycker detoch som medger att man kan väcka motioner. Dennaundantagsregel har möjliggjort för oss att motionera.Motionen behandlas just nu i och kommerupp till kammaren för beslut om några dagar.Jag har en fråga som jag tycker är mycket viktig.Hur får vi fler nya företag som ett led i att bekämpaarbetslösheten? Nyföretagandet har sjunkit. Det varhögst 1994-1995. Till de talen har vi inte återkommit.Är regeringen beredd att med bl.a. nytänkande när detgäller nyföretagande skapa fler jobb? Näringsminis-tern säger i svaret att syftet är att få fler och växandeföretag. Jag tror att det behövs ett starkare recept ändet som har förts på tal.Anf. 114 Näringsminister ():Fru talman! Jag börjar med frågan som handlarom nystartade företag. Jag vill göra en rättelse. Efteren nedgång 1998-1999 steg antalet nystartade företagigen och nådde en ny rekordnivå. Samman-lagt startades 39 520 företag, vilket är fler än1994. Det var alltså inte fler 1994. Det var flest medrekordnivån 2000. Det var faktiskt jagvar ansvarig.Under 2001 har antalet nystartade företag sanno-likt minskat. Vi är inte riktigt klara över det , mendet har det nog gjort med tanke på den konjunkturellasituationen.I början av 2002 finns indikatorer på att nyföreta-garkurvan pekar uppåt igen. Källan är ITPS. Låt osshålla oss till fakta.Angående frågan om ohälsa delar jag uppfattning-en. Det är den viktigaste frågan för en socialdemo-kratisk regering under nästa mandatperiod. Vi måsteta tag i ohälsan på samma sätt, med samma inlevelseoch med samma styrka som vi tog tag i arbetslöshe-ten. Efter en borgerlig regering fick vi både ta handom ett jätteunderskott i budgeten och en arbetslöshetsom vi nu har mer än halverat.För det första ser regeringen frågan om ohälsansom ett nationellt mål.För det andra startade trepartssamtal mellan rege-ringen och arbetsmarknadens parter i november 2001.Avstämning sker i juni 2002.För det tredje handlar det om ekonomiska driv-krafter för arbetsgivare att förebygga ohälsa. Det bliren omfördelning, inte högre kostnader för arbetsgiva-re sammantaget.För det fjärde handlar det om att utveckla arbets-miljöarbetet och om uppdrag till Arbetsmiljöverket.För det femte handlar det om hälsobokslut och omredovisning av läget vid enskilda arbetsplatser.För det sjätte handlar det om försök att minskaohälsan inom den offentliga sektorn - 20 miljonerkronor 2001 och 2002.För det sjunde handlar det om förnyelse av reha-bilitering och om uppdrag till Riksförsäkringsverketoch - 70 miljoner kronor2002.För det åttonde handlar det om lagstiftning för atthöja kvaliteten i rehabiliteringsarbetet med fokus påde mer komplicerade ärendena.För det nionde handlar det om former för sjuk-skrivningsprocessen. Betydande geografiska variatio-ner finns. Det gäller att lära av hur man gör där detfinns få sjuka.För det tionde ska statistik och forskning förbätt-ras. Särskild utredare är tillsatt.För det elfte handlar det om att förbättra tillgäng-lighet till behandling i hälso- och sjukvården. 9 mil-jarder avsätts 2001-2004. Det finns ett tillkännande-givande från om att regeringen ska föreslåfinansiell samordning mellan sjukvård, socialtjänstoch arbetsmarknad. Regeringen återkommer meddetta i höst.Vi har vidtagit en hel del åtgärder, men självklartkommer det att behövas mycket mer. Ytterst handlardet om arbetsplatsen, dvs. hur människor mår ochkänner sig på sin arbetsplats. Det handlar väldigtmycket om ledarskap.Vi kan konstatera att den högsta sjukfrånvaronfinns inom offentlig tjänsteproduktion. Det är i kom-muner och landsting. Det är lägre frånvaro inomprivat sektor. Jag tror att det bottnar väldigt mycket iledarskapet. Det finns ett samband mellan hur mycketvi har betalat av statsskulden och hur sjukledighetenhar ökat. Sambandet handlar mycket om de bespa-ringar som vi var tvingade att göra med anledning avdet stora budgetunderskottet. Det har visat sig. Vihar under den gångna mandatperioden ökat antaletsysselsatta i kommuner och landsting med ungefär40 000, men det behövs antagligen fler.Anf. 115 ():Fru talman! Jag håller statsrådet räkning för atthan säger att det behövs mycket mer om vi ska kom-ma till rätta med bekymren. Det handlar om ledar-skap. Det är också intressant med det samband somBjörn ser mellan sparande och sysselsätt-ning. Jag tror att det är en övertolkning i det, men detvar intressant att höra.Björn hänvisar ånyo, ungefär åtta årefter att det begav sig, till det underskott som fanns.Det är intressant att konstatera att när den tidigareregeringen, som inte var socialdemokratisk, kom medsina besparingsförslag så fick den inte hjälp på någotsätt. Att underskottet blev stort berodde på att detsatsades oerhört på de arbetslösa. Jag, som var verk-sam då också, tyckte att det var helt rätt att göra det.Det var riktigt att dra på sig ett underskott för dearbetslösas skull. Menar verkligenatt vi skulle satsat mindre på de arbetslösa ?Statsrådet sade: låt oss hålla oss till fakta. Högstaantalet företagare var, enligt , ,1994 och framåt. Det har inte överträffats sedan dess.Det sjönk , då vi hade bottenläge. 1999gick det upp igen, dock inte till den nivå det hade1994. Vi behöver inte gräla särskilt mycket om det,men jag litar faktiskt mer på AKU:s diagram än påvad statsrådet sade i sitt förra inlägg.Jag skulle lite grann vilja kommentera den svartaarbetsmarknaden. Det stämmer säkert att vi aldrigkommer helt bort från svart arbetsmarknad, att detfinns skumma personer etc. Men jag tror inte att viska ta det som en ursäkt för att inte göra någontingalls eller att inte främja det som kan leda fram till envit arbetsmarknad. Där har regeringen misslyckats.När riksskattechefen säger att det nu är på väg motohanterliga tal måste vi ta det på allvar.Om vi fick en lägre kostnad för arbetskraftsutbu-det på t.ex. vissa servicetjänster tror jag att väldigtmånga fler skulle känna sig pressade att ställa upp pådet vi kallar vit arbetsmarknad. Den typen av fuskskulle bli väldigt svår att upprätthålla för vanligt folk.Det finns ändå en rättskänsla bland landets medbor-gare. Det skulle faktiskt också öka statens intäkter. Isvartmarknaden blir det ju inga inkomster, vartillkommer att de som är verksamma där varken harförsäkringsskydd eller ATP-poäng.Här går det att hitta olika modeller. Men det finnsnågot slags inbyggt komplex hos många socialdemo-krater, som genast sätter i gång med en pigdebatt närvi talar om att titta på tjänstesektorns villkor. Jag troratt vi behöver tänka om där. Här finns en sektor meden väldig potential att exponera nya arbetsplatser. riktningen tycker jag vi ska vara överens om attdriva frågor som gynnar både nyföretagande och flermänniskor i jobb. Där menar jag att vi har ett gemen-samt mål.Anf. 116 Näringsminister ():Fru talman! Det har vi. Men låt mig först konsta-tera att merparten av alla företagare är ärliga. Debetalar sin skatt och jobbar hårt. Man kan alltså inteutgå från att det skulle ge oerhört stora vinster att t.ex.sänka skatterna och att alla då skulle bli ärligare. Såär det ju inte. Jag tror att någon gångsade: Om jag sänker skatten från 30 000 till 20 000kommer inte de som har skattefuskat vid 30 000plötsligt att betala 20 000. Så fungerar det inte.Jag utgår från att merparten av alla företagare ärhårt arbetande, ärliga människor. Sedan finns detrötägg. Det finns det överallt, inte bara bland företa-gare. Det var det ena jag ville säga.Det andra är att ITPS källa faktiskt stämmer.Denna undersökning är gjord . Rekordnivånvar 2000 när det gäller antalet nystartade företag. Detvar högre än 1994. Det kan vi väl ärligt konsta-tera tillsammans.För att återgå till detta med sjukledigheten är detden viktigaste fråga vi har att ta tag i. Men den gårinte att lösa med några enkla beslut här i kammaren,utan det handlar om mycket mer komplicerade frågor.Jag menar inte att vi inte kan lösa komplicerade frå-gor i kammaren, för det kan vi. Men det handlar inteom några få frågor utan om en mängd frågor. Inteminst handlar det om vad som sker på arbetsplatsen.På vilket sätt förändrar vi arbetsplatsen? Vilken atti-tyd har vi mot de anställda? Vilket självbestämmandehar de? Det är den typen av frågor det handlar om,och det är där vi måste börja. Sedan måste vi ha åt-gärder som stimulerar till detta. Där behöver vi göramycket.Anf. 117 ():Fru talman! Merparten är mycket seriösa och ärli-ga, både företagare och andra, säger näringsministern.Visst är det så. Men det är naturligtvis ett bekymmernär "oärligheten" växer så att riksskattechefen sägeratt vi är på väg mot ett okontrollerbart läge. Hansäger också: Om det är 60, 80 eller 100 miljarderkronor som rinner vid sidan om är något oklart, mendet är alarmerande. Detta måste vi ta tag i. Dessapengar måste ju andra betala. Jag tycker att det ärriktigt att vi håller hårt på att det ska vara en solida-risk skattepolitik. Sedan kan vi ha skilda uppfattning-ar om på vilken nivå den ska ligga.Sedan vill jag bara ta upp det om Simplexgruppens arbete. En formulering isvaret tyder på att regeringen har tappat greppet omföretagspolitiken: "Simplexgruppen granskar varjearbetsdag flera förslag på nya regler som kan vara tillhinder för företag." Vad menar näringsministern meddet? Är det så att regeringen kommer på nyaregler som skulle kunna krångla till det för företag-samheten och Simplexgruppen stoppar dem? Det ärinte så konstigt att vi funderar på relationerna meddenna särskilda arbetsgrupp, som har jobbat helamandatperioden utan att egentligen komma med dedär konstruktiva och goda förslagen. Småföreta-gardelegationen hade massor av sådana. Från opposi-tionen har lagts fram ett 50-tal bra förslag som rege-ringen skulle kunna förverkliga. Men här finns ettmotstånd som ibland bygger på ett slags komplex. Idet man talar om att förenkla, vilket ocksågör, har det skett alltför lite.När näringsministern säger att han är stolt har hanväl läst de valaffischer som redan är ute. Han kundemöjligen ha lagt till, för det står också på affischen:men inte nöjd. Det vore en rimlig slutsats att inte varanöjd, varken från vår sida i eller från rege-ringens sida. Alltför många saknar jobb, och det, frutalman, är tragiskt.Anf. 118 Näringsminister ():Fru talman! Det är tragiskt så länge en människaär arbetslös. Det är en tragedi för den människan. Detär självklart tragiskt att vi har en öppen arbetslöshetpå . Det är alldeles för mycket. Men mitt per-spektiv är ju att vi mer än halverat detta sedan vi togöver från de borgerliga. Att vi också har fått 300 000nya jobb vill jag också uttrycka.Sedan är det klart att jag inte är nöjd. Jag är inte nöjdså länge det går en människa arbetslös. Alla som villha ett arbete ska kunna erbjudas ett arbete - själv-klart! Det kan vi vara överens om.Låt mig sedan nämna något om Simplex. Alla för-slag som kommer - dels härifrån , dels frånde olika departementen - ska Simplex studera medutgångspunkt i just småföretagarnas roll. Hur kan dethär krångla till det för en småföretagare? Hur kanman förenkla etc.? Det är det jag menar när jag talarom varje dag.Vi har också nu vidtagit en hel del förenklingsåt-gärder t.ex. när det gäller myndigheterna. Flera myn-digheter arbetar nu tillsammans för att få en förenk-ling. Vi har också infört något vi kallar En dörr in,där 24 myndigheter samarbetar. Om jag vill bilda ettföretag kan jag gå in via ett fönster på Internet ochbehöver inte bry mig om vilken myndighet det är. Idet avseendet har vi förenklat väldigt långt.Avslutningsvis vill jag säga att när det gäller Små-företagardelegationen har vi hanterat avdess förslag. Det tycker jag inte är dåligt.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på interpellation 2001/02:478 omfriårsreformenAnf. 119 Näringsminister ():Fru talman! har frågat statsrådetMona om statsrådet avser att verka för att1. fler kommuner, eller hela , ges möjlighetatt delta i friårsverksamheten,2. mer pengar skjuts till för att ge dem i de tiokommuner som ingår i försöket möjlighet attvara med i friårsverksamheten.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som ska svara på interpellationen.Först av allt bör det påpekas att det som BarbroFeltzing kallar "friårsreformen" inte är någon perma-nentad reform utan en begränsad försöksverksamhetsom ska pågå . Förutsätt-ningarna för friårsförsöket grundar sig, som BarbroFeltzing vet, på en överenskommelse mellan rege-ringen, och Vänsterpartiet.Försöksverksamheten är begränsad till tolv kom-muner, inte tio som påstås i inter-pellation. Dessa tolv kommuner utvaldes i samrådmed och därför att rege-ringen ansåg att de utgjorde en bra bas för försöks-verksamheten och sammantaget väl speglar de varie-rande regionala förutsättningar som präglar vårt land.Det finns ingen anledning att göra en annanbedömning.Vidare är försöksverksamheten också begränsadpå så vis att avsatts till försöks-verksamheten för åren 2002 till 2004.Försöket är begränsat och avgränsat för att för-enkla en utvärdering.