prot · GQ095 · 2002-10-10 00:00:00 — Man har blivit bättre på detta, men vi kommerockså att skärpa den verksamheten i och med att vinästa år delar upp så att det nya Skolver-ket får en renodlad roll som granskare och tillsyns-myndighet. Då menar jag att jämställdhetsperspekti-vet är en viktig del.När det gäller bolagsstyrelsers sammansättning ärdet en stor fråga i ett ännu bredare perspektiv. Detgäller att skapa ett tryck i samhället på att det faktisktbör vara så att i styrelser som leder verksamheter -inte bara offentliga och statliga - ska representationenvara sådan att den speglar befolkningen.Anf. 32 ():Herr talman! Jag är ändå tacksam för de positivaintentionerna i det svar som utbildningsministernlämnade här.Men jag tycker inte att det räcker. Det som vi sä-ger från håll och det som man säger frånregeringens håll när det gäller vikten av jämställdhethar inte friskolornas egen organisation uppfattat pårätt sätt. Där har man heller ingen bild över hur detser ut i de styrelser och bolag som leder skolorna. Dehar inte tagit detta på allvar - de ser inte problemet.Därför måste vi ta ett extra tag i detta från poli-tiskt håll, och jag är orolig för att den ansatsen interiktigt finns. Vi har ett förhållandevis tydligare ansvarhär än i bolag som är helt på den privata sidan. Härlämnar vi ju medvetet genom beslut över makt frånjämställda församlingar till män i enkönade försam-lingar. De får då ta ansvar för en så otroligt viktigverksamhet som utbildningen är, både för de småbarnen och hela vägen upp genom utbildningssyste-met. Vi kan alltså inte riktigt jämföra detta med denprivata sektorn i en vidare bemärkelse.Det är naturligtvis mycket viktigt att vi jobbarmed hela samhällsområdet för att få det så jämställtsom möjligt. Jag skulle vilja ha något ytterligareförtydligande av hur regeringen kommer att arbetamed frågan framöver.Anf. 33 Utbildningsminister ():Herr talman! Jämställdhetsfrågan är väldigt viktigoch grundläggande för all skolverksamhet - både dekommunala och de fristående skolorna. Jag är intesäker på att en reglering av styrelsernas sammansätt-ning är den riktiga vägen att gå.Vi ska ha en bra granskning utifrån via Skolver-ket. Men det är klart att jag också gärna tar upp endialog med de fristående skolornas organisationer föratt se hur vi ytterligare kan stötta en inriktning på attjämställdhetsfrågor får en betydelsefull roll i derasarbete.Spridning av statliga arbetstillfällenAnf. 34 ():Herr talman! Jag och arbetar sombekant för livskraft i hela landet. Vi är därför bekym-rade över att vårt land till stora delar glesas ut meroch mer medan några få större städer och orter växerså det knakar. Det är en utveckling där alla är förlora-re.Det krävs en rad åtgärder, men jag ska nöja migmed att ta upp ett av de områden som är angelägna.Det gäller att sprida statliga arbetstillfällen över lan-det. Detta är beslut som regeringen själv kan förfogaöver, och en viktig åtgärd av flera när det gäller regi-onal utveckling.Jag skulle vilja fråga statsrådet regeringen någon konkret plan för hur statligaarbetstillfällen - befintliga och nytillkommande - skaspridas över landet?Anf. 35 Statsrådet ():Herr talman! Precis som kän-ner jag oro över den tudelning som vi kan se av lan-dets kommuner. Vi kan också se en del positiva tren-der, som jag tror att vi ska försöka vårda på bästa sätt.För första gången ser vi nu att födelsetalenöverskrider antalet döda i de flesta av landets kom-muner. Vi får gå tillbaka i tiden för att se enlika positiv utveckling. Att det föds fler barn är ändågrunden för att vårt land ska kunna ha en tillväxt ochskapa förutsättningar för livskraft i hela landet.En annan viktig grund för att vi ska kunna varaoffensiva i vår utlokaliseringspolitik är att alla kom-muner också kan svara upp med en offentlig service.Utjämningssystemet är ett viktigt kitt mellan allalandets kommuner oavsett hur många invånare somfinns där.Med dessa två saker - fler barn och ett aktivt ut-jämningssystem - finns det förutsättningar att ocksåbedriva en utlokaliseringspolitik. Och det gör vi!Varje gång vi fattar beslut om att bilda nya verksam-heter eller starta nya myndigheter ska det, av bådeden utredning som föreslår en ny organisation och avregering och riksdag, prövas noga var den ska lokali-seras. Också när vi omlokaliserar gamla verksamheterhar vi den möjligheten.I budgetpropositionen placerade vi t.ex. ut Belast-ningsskadecentrum från till Gävlehögskola.Anf. 36 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret. Vi är över-ens om att det är viktigt att det föds fler barn. Själv-fallet ska våra olika delar av landet jobba med likavillkor - det är vi helt överens om.Men det jag frågade var om det fanns någon kon-kret plan eller lista över statliga arbetstillfällen -nytillkommande eller befintliga - som är på väg attlokaliseras ut. De exempel som statsrådet upp övertygar inte om att det finns någon storförberedelse för detta eller att sådana åtgärder före-ligger.Centerpartiet har tagit fram en lista. Vi har mycketkonkret redovisat möjligheter att under en femårspe-riod utlokalisera 50 000 arbetstillfällen över helalandet. Det kanske kan finnas några tips som reger-ingen kan få där. Det gäller t.ex. den nya inspektionenför arbetslöshetsförsäkring. Den kan mycket väl lägg-as i . kan läggas i Falun.Jag kan, herr talman, göra listan lång.Min fråga är åter: Finns det en konkret lista, ochnär kommer det i praktiken att läggas ut jobb?Anf. 37 Statsrådet ():Herr talman! Vi gör detta regelbundet. Mitt ex-empel, , är konkret ochdessutom alldeles färskt.Jag har sett förslag till utlokalisera-de myndigheter. Jag delar åsikten om principen attdet är viktigt att vi orkar vara tuffare med att spridaverksamheter över hela landet.En förutsättning för att nya myndigheter ellergamla myndigheter som utlokaliserats på nya orterska ha en chans att komplettera det näringsliv och denstruktur som finns på den platsen är ju att man utgårifrån vad som är unikt i varje kommun och vad somhar en förutsättning att växa i varje region. Det är dåde statliga arbetstillfällena kan förstärka ochkomplettera den befintliga arbetsmarknaden. Det harvi en plan för i regeringen.Uthyrning av studentrumAnf. 38 ():Herr talman! Jag undrar om regeringen, för attsnabbt få fram fler boendemöjligheter för studenter,är beredd att låta privatpersoner som hyr ut rum tillstudenter slippa betala skatt för detta.Jag hade tänkt att ställa frågan till statsrådet , men det kan hända att det finns någon annanhugad minister som hellre svarar på denna fråga.Anf. 39 Statsminister ():Herr talman! teaterviskar att hon intekan detta. Så tittar hon vädjande på mig som inteheller kan det.Om jag inte missminner mig utgår först ett scha-blonavdrag på för den som hyr ut en lägen-het. Därefter utgår väl också en viss procentsats på dedriftskostnader som finns. Därefter tar man upp reste-rande intäkt som kapitalskatteintäkt, dvs. man betalar30 % i skatt. Det är väl hyfsat generöst. Jag tror inteatt finansministern har några planer på att förändradet regelverket. Jag tror inte heller att det är den vä-gen vi ska gå.Jag tror att det är en egen bostad som unga männi-skor drömmer om. Jag tror att vi ska satsa på småhyresrätter som produceras i konkurrens där vi slårhål på karteller och konstlade prisnivåer. Det är denfriheten man drömmer om.Sedan vet vi att på vissa orter är trycket så hårt också har den här typen av uthyrning. Med deregler vi har har det ändå visat sig att man får ettbra utbud av den här typen av hyreserbjudanden påuniversitetsorterna. När jag närmare tänker eftertycker jag inte att det är den vägen vi bör gå.Anf. 40 ():Herr talman! Det tog lite tid innan jag förstod attdet blev ett nej efter mycket slingrande.Stockholms Handelskammare har gjort en under-sökning här i . Det visar sig att 55 000personer är beredda att hyra ut rum bara det lönar siglite bättre att göra detta. Det hänger nog ihop medskatten. Jag tänker inte bli skatteteknisk.Jag förstår att statsministern inte har ett antal lä-genheter i bakfickan som han bara kan slänga ut.Även om man ska göra allt det regeringen nu föreslårpå olika sätt kommer det att ta tid. Jag sade just attdet gällde att snabbt få fram dessa lägenheter. Mankan ju tänka sig att detta är tidsbegränsat så att stu-denter inte ska behöva tacka nej till studier för att deinte har någonstans att bo.Kan statsministern möjligen överväga detta, närjag har lagt fram det på det här sättet?Anf. 41 Statsminister ():Herr talman! Jag överväger det mesta. Men låt ossreflektera över hur den här marknaden fungerar. Jagtror att Handelskammaren säkert har rätt. Det är klartatt man kan locka fram ett ökat utbud om man höjersamhällets subventionsnivå i det här sammanhangetgenom att sänka beskattningen.Men frågan är om det är den vägen vi ska gå omvi har de här pengarna och det här utrymmet att redu-cera skatteuttaget. Jag lägger mycket hellre pengarnapå att reducera momssatsen på hyresrätter som ärmindre än exempelvis . På såsätt kan vi få fram vettiga bostäder som man som ungockså efterfrågar långsiktigt.Jag tror inte att krisen är så djup att vi ska gå denväg som frågeställaren anvisar, även om man kanskeskulle kunna få det att fungera. Jag väljer heller denlinje som regeringen har slagit in på, nämligen attreducera skatteuttaget på nyproduktion av små hyres-rätter. Då tror jag också att unga människor kännersig friare.Gruv- och mineralindustrinAnf. 42 ():Herr talman! Norr- och har förut-sättningar att bli ledande centrum för forsk-ning och utveckling inom gruv- och mineralteknik,inte minst kopplat till miljöområdet.Regeringen har ju, i samverkan med bl.a. Väns-terpartiet, beslutat om satsningar. Det handlar dels omett sammanhållet program , delsom ett program med riktade resurser för 2001-2003för hållbar utveckling inom näringen och, som detheter, kompetensutveckling med anknytning till geo-vetenskap. Det är bra.På regeringens hemsida om basindustrier finnerman utförliga skrivningar om regeringens skogspoli-tik. Det är bra. Men politiken på mineralområdetbeskrivs endast summariskt.Min första fråga som jag riktar till statsrådet blir: Har regeringen en klar och tydlig politik förgruv- och mineralindustrin?Anf. 43 Statsrådet ():Herr talman! Ja, vi har en klar och tydlig politikför den viktiga del som gruvnäringen står för. Det äringen tvekan om att gruvindustrin är entung näring i många delar av vårt land. Vi har dessut-om ett arbete som pågår inom Näringsdepartementetdär vi under den här mandatperioden ska återkommatill med förslag på en ny lag som reglerargruv- och mineralfrågorna.Vi har haft en utredning. Den har varit ute på re-miss. Vi håller nu på att sammanställa de svaren. Denstora frågan i den utredningen handlar om ersättning-en till markägare. Där pågår nu ett arbete i en gruppmed företrädare för de fackliga organisationerna,näringen och jurister. Gruvnäringen är självfallet enviktig näring, precis som många andra näringar.Anf. 44 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Min utgångs-punkt var att , och kanske framför allt norraSverige, har unika förutsättningar och ett ansvar att,utifrån sina naturtillgångar i fråga om malm och mi-neral, bli någon form av ledande europeiskt centrumför forskning och utveckling runt gruvor, ochgeovetenskap med en mycket stark koppling till mil-jöområdet. Det är utgångspunkten för att kunna skapanya näringar inom tjänste- och kunskapssektorn.De satsningar som har gjorts och görs är lovvärda,men min bedömning är att det krävs en stor långsik-tighet och en mycket medveten politik. Min följdfrå-ga till statsrådet blir: Är ministern beredd att se till attde nu inledda satsningarna ges möjlighet till fortsattutveckling? Detta kan gärna ske i samverkan. Vi iVänstern ställer upp.Anf. 45 Statsrådet ():Herr talman! är ju faktiskt EU:s störstagruv- och mineralland. Det ska vi vara stolta över det.Det är klart att vi på många områden också kan ut-veckla gruv- och mineralnäringen mer offensivt änvad vi har gjort. Därför är jag beredd att titta närmarepå hur vi kan koppla erfarenheterna från gruvnäring-en med forskning och utveckling, så att vi också kanstärka näringen på lång sikt.Företrädare för några av de projekt som regering-en har varit med och stöttat har återkommit undersommaren och för att tillsammansmed oss diskutera kring förutsättningarna att fortsätta.Vi går in i den granskningen med ganska öppna ögonoch med ett gott sinne.TorskfisketAnf. 46 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsministern.Jag kommer från . Om det skulle vara så attett företag vill permittera 1 500 människor, skulle detbli en stor nyhet. Om det dessutom skulle vara så attföretagsledningen sade att man höll på att undersökaom de ska få ut några pengar de är per-mitterade, skulle det bli en ännu större nyhet.Man kan likna detta vid regeringens aviseradetorskfiskestopp. Jag vet att frågan har varit uppe här ikammaren , men jag har ett annat perspektiv.Har regeringen verkligen undersökt det rättsligaläget i den här frågan? Är det enligt möj-ligt att kompensera en hel näring för att de lägger nedsina arbeten? Det är min fråga till statsministern.Anf. 47 Statsminister ():Herr talman! Vi förutsätter det. Hela inriktningenoch målsättningen bygger på detta. Om det skullevisa sig vara omöjligt hamnar vi i ett nytt läge.En arbetsgrupp tillsätts med Jordbruksdeparte-mentet som ansvarig sammanhållande kraft. Däringår naturligtvis också och Vänster-partiets representanter.Anf. 48 ():Herr talman! Tack för svaret. Precis som statsmi-nistern är jag bekymrad över läget i , övertorskfisket och framtiden. Det finns många som sägeratt det finns alternativ till ett ensidigt svenskt torsk-fiskestopp.Min följdfråga är: Har regeringen verkligen prö-vat de alternativen innan man tar till en sådan drastiskåtgärd?Anf. 49 Statsminister ():Herr talman! Det är drastiska åtgärder. Det är rik-tigt, men det är också en drastisk situation. Vi är påväg in i ett läge då haven förlorar sin mångfald, ochförlorar sin förmåga att producera. Vad det på siktresulterar i för näringen begriper både frågeställarenoch jag.Det är klart att det är en dramatisk situation, ochdet är drastiska åtgärder.Som jag sade förut ville vi ha ett totalt stopp förhela för samtliga stater kring ,men vi fick inte igenom det i vår förhandling.Nu väljer vi det ensidigt. Det är en mycket extra-ordinär åtgärd som regeringen efter samtal med fram-för allt men också med harkommit fram till att vi vill pröva.Jag hoppas att det är möjligt och utgår ifrån att detska ske på sådant sätt att näringen är oskadd.Det handlar ju ytterst och långsiktigt om att hanäringen kvar, vilket borde vara ett gemensamt in-tresse.ReligionsfrihetenAnf. 50 ():Herr talman! Jag vill ställa min fråga till kultur-ministern.Religionsfriheten och föreningsfriheten är grund-lagsfäst genom bestämmelserna i 2 kapitlet i reger-ingnsformen. Detta verkar inte gälla alla medborgare,i alla fall inte dem som är katoliker i Sverige.Den katolske biskopen hävdar att not-växlingen mellan den Heliga stolen och regeringenhar klarlagt att alla katoliker i utan egetsamtycke är medlemmar i det registrerade trossam-fundet Romersk-katolska kyrkan.Jag vill därför fråga kulturminstern om det är re-geringens och kulturministerns uppfattning att not-växlingen innebär att alla katoliker i utan egetsamtycke är medlemmar i det registrerade trossam-fundet Romersk-katolska kyrkan.Vad avser kulturministern vidta för åtgärder föratt alla som tvångsanslutits till den romersk-katolskakyrkan i också ska åtnjuta samma religions-frihet och föreningsfrihet som alla vi andra?Anf. 51 Kulturminister ():Herr talman! Den kanoniska rätten gäller natur-ligtvis inte i . Notväxlingen ägde rum mellanden Heliga stolen och . Deninnebär naturligtvis inte att reglerna om religions- ochföreningsfrihet på något vis sätts ur spel.Det skulle konstitutionellt vara fullständigt omöj-ligt.Frågan om medlemskap i romersk-katolska kyr-kan är en fråga mellan samfundet och den enskildamedlemmen.Anf. 52 ():Herr talman! Jag vill tacka kulturministern för detklargörande och mycket viktiga svaret. Tyvärr ärverkligheten en annan.Den verklighet som kulturministern hävdar ochsom gäller enligt vår konstitution gäller tyvärr inte dekatoliker som lever i i dag.Jag vill därför fråga kulturministern vad regering-en avser att göra för att upplysa biskop omatt varken notväxlingen - precis som kulturministernhävdade - eller lagen om trossamfund eller någonannan regel i svensk rätt gör det möjligt för honomeller den katolska kyrkan i att ansluta svenskakatoliker till det registrerade trossamfundet utan att de enskilda medlemmarnassamtycke har efterfrågats.Vad avser kulturminstern att göra för att biskopeninte ska fortsätta att tro att det är en annan rätt somgäller än den som vi verkar vara överens om i kam-maren?Anf. 53 Kulturminister ():Herr talman! Den här diskussionen kan ju varaganska klargörande och upplysande för dem som hartvivlat i denna fråga.Det som kan konstateras i skriftväxlingen mellanUD och den Heliga stolen är ju att det registreradetrossamfundet är en del avfolkrättssubjektet den universella katolska kyrkan.Det innebär icke att den kanoniska rätten gäller iSverige.Det innebär icke att vår föreningsfrihet eller vårreligionsfrihet på något sätt skulle begränsas bara tillmedlemmar eller tillhöriga till vissa kyrkor eller vissasamfund.Detta är svensk grundlag. Den gäller.Positiv särbehandling på arbetsmarknadenAnf. 54 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsministern. debatt i denna kammare aviseradestatsrådet att regeringen så småningomskulle lägga fram ett förslag om lagstiftning om såkallad positiv särbehandling, eller positiv diskrimine-ring, om man vill säga så.Jag hittar ingenting om detta i regeringsförklar-ingen eller i budgetpropositionen.Min fråga till statsministern är: Har regeringenändrat sig på den här punkten och i så fall varför?Anf. 55 Statsrådet ():Herr talman! Vi byter frågor. Den här frågan,, kan jag.Mauricio kan den också.Jag har fört en diskussion om att vimåste synliggöra den negativa särbehandling somdrabbar väldigt många människor som har invandrattill , alltså diskrimineringen.Nu ska - som vi diskuterade alldeles - utredning se över diskrimineringslagstiftningenpå många punkter. Jag har bett den utredningen attockså titta på i vilken mån de arbetsgivare som skullevilja ha en annan mångfald hos sin personal, ocksåskulle kunna använda det som kallas positiv särbe-handling. Det är inte kvotering. Det är vi absolutemot. Det handlar om om arbetsgivaren vill jobbaannorlunda med sin personalrekrytering.Den frågeställningen ligger i den stora utredning-en om diskrimineringslagstiftningen. Vi kommer attfå eventuella förslag , skulle jagtro. Sedan får kammaren ta ställning till det.Fortfarande är dock min bestämda uppfattning attden negativa särbehandling som vi har på svenskarbetsmarknad förtjänar att belysas, uppmärksammasoch bekämpas på alla sätt.Anf. 56 ():Herr talman! Tack för svaret. Det hade varit in-tressant att veta vad statsministern tycker om dettaeftersom inntegrationspolitiken blir en mer central delunder den nya mandatperioden.Det är viktigt att säga att under valrörelsen fördesinte den här frågan fram som en viktig fråga elleröver huvud taget som en fråga för den nya socialde-mokratiska regeringen. Det är en mycket viktig frågasom gäller grundprinciperna i vårt samhälle.Varför gjorde ni så? Varför dolde ni frågan undervalrörelsen?RättstrygghetenAnf. 57 Statsrådet ():Herr talman! För det första: Alla beslut i regering-en omfattar självfallet alla som sitter i regeringen. Detär viktigt att betona.För det andra: , om någon, är välmedveten om vilka frågeställningar som diskuteradesi valrörelsen som handlade om de invandrade svens-karna.Vi socialdemokrater diskuterade diskrimineringenoch hur vi ska göra fler uppmärksamma på vilkethinder den är för att ta till vara alla människors kun-skap. Det parti som företräder här iriksdagen hade andra frågeställningar som man beto-nade och som inte hade med detta att göra. Men sak-frågan går fortfarande att besvara på samma sätt:Jag har bett en utredning se över i vilken mån lag-stiftningen behöver ändras för att underlätta för pro-gressiva arbetsgivare att få en större mångfald i sinpersonal. Det kommer att få ta ställning tillnär utredningen är klar.Anf. 58 (m):Herr talman! En majoritet av ledamö-ter beslöt både /01 och riksmötet2001/02 på rekommendation av konstitutionsutskottetatt uppdra åt regeringen att närmare utreda bl.a. frå-gan om på vilket sätt en utökad lagprövningsrätt börkunna utövas och huruvida en speciell författnings-domstol skulle kunna behöva inrättas som ett led i attstärka rättstrygghetsarbetet.Jag undrar , eftersom vi ännu inte har sett någotsådant initiativ från regeringen, om den avser attstarta en sådan utredning och i så fall när.Anf. 59 Statsminister ():Herr talman! Jag blir svaret skyldig på den frågan.Jag kan inte på rak arm säga något om riksdagensbeställning. Jag ska titta på den. Har gjorten sådan beställning påbörjas också ett utredningsar-bete. Det skrivs direktiv, tas fram utredare osv., vilkettar sin lilla tid. Jag har dock inte aktuellt för mig hurbeställningen var formulerad, så jag törs inte svaraexakt på frågan.Anf. 60 TALMANNEN:Därmed är frågestunden slut. Vi ber att få tackastatsråden för att de närvarit här i dag.2 § Kompletteringsval till socialutskottetTalmannen meddelade att Socialdemokraternasriksdagsgrupp under föräldraledighetanmält hans ersättare som suppleant isocialutskottet den 10 oktober-14 december.Talmannen förklarade vald tillsuppleant i socialutskottetThomas Strand (s)3 § Anmälan om särskilda företrädare för par-tigruppernaMed stöd av 1 kap. 7 § fjärde stycket riksdagsord-ningen hade partigrupperna till talmannen anmältföljande personer att från denna dag och för återsto-den av innevarande valperiod utgöra särskilda före-trädare för partigrupperna:Britt ()()()()()()()ErsättareLeif ()()()()()()()4 § Anmälan om presidier för utskott och EU-nämndTalmannen meddelade att till ordförande respekti-ve vice ordförande i utskotten och hadeföljande ledamöter valts:KonstitutionsutskottetPer (), ordförandeGöran (), vice ordförandeFinansutskottetSven-Erik (), ordförandeFredrik (), vice ordförandeSkatteutskottetArne Kjörnsberg (s), ordförandeAnna (), vice ordförandeJustitieutskottetJohan (), ordförandeMorgan (), förste vice ordförandeAlice (), andre vice ordförandeLagutskottetInger (), ordförandeMarianne (), vice ordförandeUtrikesutskottetUrban (), ordförandeGöran Lennmarker (m), vice ordförandeFörsvarsutskottetEskil (), ordförandeTone Tingsgård (s), vice ordförandeSocialförsäkringsutskottetBerit Andnor (s), ordförandeSven (), vice ordförandeSocialutskottetIngrid (), ordförandeChatrine (), förste vice ordförandeSusanne (), andre vice ordförandeKulturutskottetLennart Kollmats (fp), ordförandeAnnika (), vice ordförandeUtbildningsutskottetJan (), ordförandeBritt-Marie Danestig (v), förste vice ordförandeUlf (), andre vice ordförandeTrafikutskottetClaes Roxbergh (mp), ordförandeCarina (), förste vice ordförandeElizabeth (), andre vice ordförandeMiljö- och jordbruksutskottetPer (), ordförandeÅsa (), förste vice ordförandeSinikka (), andre vice ordförandeNäringsutskottetMarie (), ordförandeMikael (), förste vice ordförandeIngegerd Saarinen (mp), andre vice ordförandeArbetsmarknadsutskottetAnders (), ordförandeMargareta (), vice ordförandeBostadsutskottetGöran (), ordförandeOwe (), förste vice ordförandeAnders Ygeman (s), andre vice ordförandeEU-nämndenInger (), ordförandeCarl B (), vice ordförande5 § Meddelande om val till olikamyndigheter och organTalmannen meddelade att vid sammanträdet skulle företas val tillriksdagens krigsdelegation, fullmäktige i Riksbankenm.fl.