prot · GP09110 · 2002-05-22 00:00:00 — Lever man sitt liv i ett litet trångtutrymme som en bur är finns det vissa beteenden maninte kan få utlopp för. Det kan vi väl vara överensom. anser att det är acceptabelt ochjag anser inte det. Där borde vi också kunna respekte-ra varandras uppfattning.För del handlar det här inte om slaktar dem. I alla fall jag anser att det är full-komligt acceptabelt att äta både grisar och andra djurom de hålls på ett vettigt sätt. Det vi diskuterar är påvilket sätt det är vettigt att hålla mink. Därför skullejag vilja fråga : Anser det skulle vara möjligt att hålla minkar för farm-ning på ett sätt som gjorde att vi kom ifrån de småburarna?Anf. 106 () replik:Fru talman! Först vill jag uttrycka min glädje överatt nu har besökt en minkfarm. Vidtidigare debatter som bl.a. jag och har fört häri kammaren har hon sagt att hon inte har gjort det.Detta uppskattar jag verkligen.Sedan förstår jag också att man kan komma tillskilda uppfattningar när man kommer till en mink-farm. Jag är inte motståndare till att man gör förbätt-ringar för . Jag är inte motståndare till att mangör förbättringar för några djur. Jag är själv, som sagtvar, uppfödd med mink men även med ett litet, litetjordbruk. Jag har fått i mig med modersmjölken hurviktigt det är att man behandlar djur rätt och bra.Däremot kan man kanske inte uppfylla alla demöjliga och omöjliga behov som man kanske kankomma på. Det kan man inte ens göra om man låterhöns gå fria, hästar komma ut i dagsljus eller rättartill allt elände som finns. Man måste skilja mellandjur som är vilda och djur som är farmade. Vetenska-pen anser att en mink är domesticerad, alltså tillvandtill fångenskap, på 10-15 generationer. I harvi minst 60 generationer. Totalt har vi ungefär 150generationer farmade minkar.Anf. 107 ()replik:Fru talman! måste jag vända mig emot JeppeJohnssons resonemang. Domesticerade, dvs. tama,blir djur om man avlar på just de egenskaperna. Mennär det gäller mink har man bara avlat på en endaegenskap, nämligen bättre päls. Man har aldrig avlatpå egenskapen mer tam, eller hur?Det här innebär att minkarna har fler färgerän de har i naturen. De har tätare päls och sätter pälsfortare, därför att man enbart har avlat på den egen-skapen. Man har aldrig avlat på något annat, vilketinnebär att de flesta minskar om man släpper utdem har kvar alla sina andra beteenden, eftersom manaldrig har drivit något avelsarbete på det, och klararsig utmärkt i naturen. Det är därför vi har problemmed mink i den svenska naturen. Farmade exemplarhar kommit loss, och eftersom de har hela det vildabeteendemönstret kvar klarar de sig faktiskt utmärkt.Det gäller fortfarande. Domesticeringen måste avlasfram på egenskaper, vilket aldrig gjorts förutom förfärgningen.Miljöpartiet delar uppfattningen att det blir svårtatt ha minkar på ett annat sätt än i burar. Jag delar denuppfattning som har. Det är svårt atttänka sig minkhållning på ett annat sätt. Från Miljö-partiets sida är därför slutsatsen att vi inte ska hahållning av mink. Hållning av rävar har försvunnitdärför att man ställde större krav på deras hållning.Men vi kan heller inte ha minkar kvar i burarna. Där-för anser vi från att den typen av djur-hållning bör förbjudas.Anf. 108 () replik:Fru talman! Det är inget märkligt att vi skiljer ossi den frågan. Jag anser att vi kan ha minkhållning ochatt vi ska ha det. Det vore oerhört dumt om vi i Sveri-ge lade ned vår minhållning.Minken är ett led i den naturliga kedjan. har här innan tagit upp att mycket av detavfall som omvandlar till högkvalitativ päls,som till går på export, hade fått destrue-ras.När det gäller avlingen och domesticeringen häv-dar här att man bara har avlat på enfärg i en päls. Det har naturligtvis varit det viktigaste.Men precis som sade innan blir detfin päls om ett djur mår bra. Alltså har man ocksåavlat på att djuret ska må bra.Jag kan av egen erfarenhet och egna besök i mink-farm under hela mitt liv konstatera att minkenhar mått allt bättre.Anf. 109 () replik:Fru talman! Det är nästan så att man blir till tårarrörd av energi och intresse att tolkaden socialdemokratiska partikongressens beslut. Jaghade hoppats att detta intresse och den energin ocksåskulle röra andra områden som arbetsrätt. Det ärkanske inte lika intressant för att lyftafram. Men det var inte min poäng.Min poäng var att det såvitt jag har kunnat kon-statera inte finns något förslag från en socialdemokrati den här kammaren om att avveckla pälsdjursnäring-en. Däremot finns det ett förslag från en moderatledamot. Jag kan förstå att tycker attdet är mycket besvärande.Sedan visste jag innan att varje ledamot har rätt attskriva en motion, och det har jag respekt för. Menmoderaterna, som talar om att de står upp för det frianäringslivet, har inte en helhetssyn på detta. Det finnssprickor även i den fasaden.Anf. 110 () replik:Fru talman! Om blir rörd till tårar blir jagnästan rörd till gråt. Vi i vårt parti, , tillåterfolk att ha en egen åsikt. Jag vet inte hur det är i ertparti. Visserligen har och skrivit en motion i ärendet. Men jag kan barakonstatera vad som står i utskottsmajoritetens text.Den jordbruksminister som stårbakom säger så här i ett frågesvar den 14 januari2002. Där framgår följande. Nej, det var fel. Det var iett frågesvar som jordbruksministernuttalade sin avsikt att arbeta för en successiv avveck-ling av pälsdjursuppfödningen i . Det sägerjordbruksministern.Fru talman! Så länge Socialdemokraternas högstabeslutande organ, kongressen, har beslutat att succes-sivt avveckla pälsdjursnäringen lugnar det inte migatt man tillsätter utredningar för att göra det på ettskonsamt sätt.För mig handlar det inte om en skonsam avveck-ling. För mig handlar det om satsning och utvecklingav en näring som vi behöver i stora delar av Sverigesglesbygder, inte minst hemma i västra . 111 () replik:Fru talman! Jag är glad över att den socialdemokratiska kongressen ett så stortintresse som han gör. Det är en väldigt betydelsefulloch viktig kongress. Trots det är det enligt författ-ningen i vårt land här i vi fattar beslut. Detvet veterligt finns det inget förslag i riksdagenfrån socialdemokraterna att avveckla pälsdjursnäring-en. Men det finns ett förslag från en moderat. Jagförstår att det är besvärande för . Nuvet jag att tycker annorlunda, och det har jagrespekt för.Jag har respekt för alla som tycker annorlunda.Jag har stor respekt för det jordbruksministern förfram. Men jordbruksministern har ingen rösträtt iSveriges riksdag. Det har vi ledamöter. Det finnsinget förslag att ta ställning till här i från smen det finns från m.Anf. 112 () replik:Fru talman! Nej, jag vet att det inte har kommitnågot förslag till . Det beklagade ocksåjordbruksministern i en sändning i Radio atthon inte hann.Jag, och hela min grupp, frånsettmöjligtvis , kommer att jobba stenhårt - ochdet kommer även att göra - för att det blir enannan regering efter september. Då hoppas jag att vislipper sådana här förbud.Om en av 82 råkar ha en annan uppfattning är detingenting jag är bekymrad för. Jag är snarare glad föratt vara med i ett parti där man tillåter folk att haandra uppfattningar. Jag respekterar uppfatt-ning, uppfattning och också , ocht.o.m. 113 ():Fru talman! Jag har väckt en egen motion angåen-de pälsdjursnäringen. Hemställanspunkten kräverklara regler för pälsdjursnäringen och en konsekvens-analys av ändrade förutsättningar för näringen. Sedanmotionen väcktes har motionens krav tillgodosetts.En utredning har gjorts, och en del pågår fortfarande.Jag behöver därför inte yrka bifall till min motion.I betänkandet förutsätts en avveckling av päls-djursnäringen av etiska skäl och inte av djurskydds-skäl. Jag respekterar och har förståelse för dennaståndpunkt, men jag delar den inte och kan inte röstaför förslaget i betänkandet på denna punkt.Jag tycker att det är en sämre metod och heltomöjligt för näringarna om vi av etiska skäl förbjuderdjurhållning och pälsproduktion . Är det burfåglar,strutsfarmning, slaktkyckling, kassodling av lax ellerkaniner eller marsvin som husdjur som vi av etiskaskäl ska förbjuda kommande år?Jag ser hellre att vi har en stark djurskyddslag somgäller generellt för alla djur oavsett avsikten meddjurhållning. Det menar jag är en mer logisk hållning.Min motion är tillgodosedd, men betänkandets textger inte uttryck för en djurskyddslag lika för alla. Jagmåste därför avstå i den kommande omröstningen.Anf. 114 ():Fru talman! Också jag kommer att koncentreramitt anförande till pälsdjursnäringen. Jag har till-sammans med inlämnat motion 246som här i betänkandet lämnas utan åtgärd med hän-visning till den utredning som pågår om pälsdjurs-näringens framtid.Vårt krav att ge företagarna långsiktighet är vik-tigt att framhålla. Jag tycker att det är en skamligbehandling av hederliga näringsidkare att uttala ettförbud mot en näring som pågått i Sveri-ge och som följt gällande lagstiftning och regler.Dessutom är uttalanden från regeringens sida väl-digt tvetydiga. ska man förbjuda. skaman förbjuda, men inte nu utan . heterdet så fort som möjligt. Hur kan man driva företagunder sådana förhållanden?Om en minkfarmare vill förbättra miljön för sinadjur och går till en bank för att låna låt oss säga 1miljon kronor, vad tror Socialdemokraterna att ban-ken säger då? Inte vill väl den låna ut pengar till ettföretag som ska förbjudas?Fru talman! Det har här sagts att det inte finns nå-got förslag i detta betänkande från regeringspartietssida att förbjuda pälsnäringen. Men enligt min me-ning finns det smygvägen ett förslag att göra detta.Det gäller den ändring i djurskyddslagens fjärdeparagraf där man vill föreslå att man ska slippa kom-ma tillbaka till med frågor som rör närings-förbud. Regeringen ska alltså själv kunna fatta beslutom att förbjuda en viss näring, t.ex. minknäringen.T.o.m. ska kunna fatta ett sådantbeslut! Då blir det ju bekvämt för ett regeringsparti;då slipper man ta diskussionen här i ellernågon annanstans, för då har någon annan bestämtom en avveckling. Det tycker jag är att införa ettförbud smygvägen. Underförstått kan man se att detär minknäringen och pälsdjursnäringen som manriktar in sig på. Därför stöder jag definitivt Kristde-mokraternas reservation nr 3, som tidigare har argumenterat för.Fru talman! Vilka skäl har regeringen och stöd-partierna angett för att förbjuda pälsdjursnäringen?Om det ändå vore så att det verkligen var djurens välsom man var ute efter och om det är så att det är djur-plågeri att föda upp minkar i bur så skulle jag ocksåställa mig på den sidan och kräva ett förbud. Men sålänge vi inte kan säga att det är djurplågeri - vare sigenligt lagstiftningen eller några andra regler - såtycker jag att företagen ska få jobba vidare med sinverksamhet.Ett exempel på hur dåligt underbyggt detta är äratt den person som mest har drivit den här fråganpolitiskt, nämligen TV-kändisen , harfått igenom förbudet på Socialdemokraternas kon-gress utan att själv ha besökt en minkfarm. Det gjordehan i . Manbygger alltså sitt beslut på tyckande om att det äroetiskt att bära päls.Fru talman! Det finns tyvärr inget annat ord fördetta än populism.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §. )10 § Regeringens förvaltningspolitik, m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2001/02:KU24Regeringens förvaltningspolitik, m.m. (skr.2001/01:151).Anf. 115 ():Fru talman! Regeringens förvaltningspolitik, m.m.är rubriken på det här betänkandet, dvs. Detbygger på en skrivelse från regeringen, men utskottetbehandlar också 24 motionsyrkanden frånallmänna motionstiden. Betänkandet täcker alltsåbetydligt mer än vad som står i själva skrivelsen.Jag ska citera en inledningsmening i skrivelsen:"Regeringens mål är att den svenska statsförvaltning-en skall, med höga krav på rättssäkerhet, effektivitetoch demokrati, vara tillgänglig och tillmötesgåendeoch därigenom vinna medborgarnas fulla förtroende. "Jag tror att vi alla håller med om detta. Lite merfilosofisk blir man när man skriver att förvaltningenska tillhandahålla tjänster på ett sådant sätt att den gerstörsta möjliga nytta för medborgarna. Hade manskrivit "största möjliga lycka" i stället så hade mankunna citera en av den klassiska liberalismens före-språkare . Skillnaden kan-ske inte är så stor mellan lycka och nytta.Det står också mycket annat som vi är överensom. Jag är positiv till 24-timmarsmyndigheter, dvs.myndigheter som vi medborgare kan nå elektronisktdygnet runt. Vi kan ställa frågor och komma medförslag osv. Denna fråga diskuterade vi i sambandmed ett betänkande för några veckor sedan.Jag går från allmänna synpunkter där vi äröverens till sådant där vi skiljer oss åt. Redan i re-geringsformens första paragraf står det att den offent-liga makten utövas med respekt för alla människorslika värde och för den enskilda människans frihet ochvärdighet. I förvaltningslagen kan vi läsa att frågorfrån enskilda ska besvaras . Detär vi också överens om. Om man inte är nöjd med dentid det tar för en myndighet att svara på en fråga somman ställer så kan alltid JO, och även JK, ingripa,dvs. Detstår också att det är särskilt besvärligt för enskildapersoner som måste vänta på ett tillstånd om de villstarta en verksamhet. Det påtalades i Fri- och rättig-hetskommitténs slutbetänkande - det som kalladesDomstolsprövning och förvaltningsärenden - redanför , 1994. Där föreslog man också skulle införa talan mot dröjsmål hos en myndig-het. I en proposition tog också regeringen upp frågan,men anser att det räcker med JO och JK som till-synsmyndigheter. De borgerliga partierna i KU villnu ta upp frågan om dröjsmålstalan igen. Förslagetfinns med i reservation nr 2 till betänkandet.Jag tycker att man kan dra en parallell till sjuk-vården, där flertalet partier i numera äröverens om en vårdgaranti för alla. Den innebär ska få vård . Jag tycker att detär ungefär lika rimligt att man ska också ska få svarpå en fråga till en myndighet i ett förvaltningsärendeinom - i varje fall om det omfattar myn-dighetsutövning mot enskilda personer. Detta är ock-så vad vi kräver i reservationen. Vi vill ge den enskil-de medborgaren makten att själv kunna driva endröjsmålstalan. Vi nöjer oss alltså inte med JO ochJK.Jag går över till reservation 5, som jag härmedyrkar bifall till, fru talman. Enligt 11 kap. 9 § i re-geringsformen ska vid tillsättning av statlig tjänstbara fästas avseende vid sakliga grunder som förtjänstoch skicklighet. I betänkandet kan vi sedan läsa omhur regeringen ser på detta. Bl.a. hänvisas till en pro-position, Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst,där regeringen redogör för hur den ser på utnäm-ningsmakten. Jag vill påpeka att just utnämnings-makten är väldigt viktig för en regering. Varför trorjag inte att jag behöver förklara. När statsministernvid en utfrågning talade om tillsättning av generaldi-rektörstjänster, som vi kan läsa om i betänkandet,säger han att det kan uppfattas som att det föreliggeren politisk obalans i tillsättningsärendena. Jag vill gåett steg längre och påstå att det verkligen föreliggeren politisk obalans. Det är bara att titta på statistikenöver t.ex. generaldirektörer och motsvarande ochvilka partier de kommer ifrån. För att komma till rättamed det här kan man antingen acceptera politiskautnämningar rakt igenom - då måste man också bytaen hel del ämbetsmän i samband med ett regerings-skifte - eller också kan man, som vi föreslår i reser-vation nr 5, öka öppenheten vid tillsättning av statligamyndighets- och verkschefer med offentliga utskotts-förhör.Vi kommer att återkomma till den debatten i sam-band med granskningsdebatten, som inträffar här ikammaren , varför jag nöjer mig med attyrka bifall till reservation nr 5 nu.Anf. 116 ():Fru talman! I betänkandet behandlas en rad frågorsom har att göra med regeringens förvaltningspolitikoch förvaltningspolitiken. Till betänkandet finns fogattvå reservationer som vi är med på från Vänsterparti-ets sida - dels en om utvidgad skyldighet att meddelaskriftligt beslut, dels en om HBT-kompetens inomoffentlig förvaltning.När det gäller den första av dem, som jag härmedyrkar bifall till, är problemet att socialtjänstlagen ioch för sig ger den enskilde rätt att få ett skriftligtbeslut, om man så begär, om man har sökt hjälp avnågon anledning. Men det är inte alla hjälpbehövandesom vet om denna rätt. Får man ett muntligt avslag såhar man ingen möjlighet att överklaga det muntligabeskedet, utan man har bara möjlighet att överklagaett skriftligt besked. I många kommuner anförs tids-brist och liknande argument som skäl. Vi tycker attdet är en viktig rättssäkerhetsfråga för socialt utsattamänniskor att de inte särskilt ska behöva be om, utanska få, skriftliga besked. Det gäller särskilt avslag påhjälpbegäran, för då har de möjlighet att överklaga ettbeslut som de av någon anledning skulle tycka ärorättmätigt.Därför yrkar vi bifall till denna reservation.I betänkandet behandlas en rad frågor som har attgöra med statsförvaltningen. En aspekt som bör lyftasfram, enligt vår mening, och där vi i och för sig ärhelt överens med utskottet, är bristen på jämställdhet istatsförvaltningen. Där tycks tendensen inte brytasnär det gäller lönegapet mellan kvinnor och män,liksom skillnaderna i nivå på tjänsterna, så att högretjänster har fler män och lägre tjänster har fler kvin-nor. Tvärtom finns det mycket i statistiken som tyderpå att läget t.o.m. förvärras.Utskottet säger att man fortlöpande kommer attgranska detta. Det är klart att man i längden inte barakan fortlöpande granska en sådan misshällighet utanatt komma med skarpare tag. Vi harinte funnit anledning att göra det just , men vi villmarkera att närmar sig. Regeringen måste tadetta på stort allvar och se till att vidta konkreta åt-gärder för att lyfta upp kvinnornas löner. Vänsterpar-tiet kommer inom parentes sagt att i valrörelsen sär-skilt lyfta fram den frågan.Fru talman! Vi har också en annan reservation,och den gäller HBT-kompetens, dvs. kompetenseninom offentlig förvaltning vad gäller frågor som haranknytning till människors homosexuella, bisexuellaeller transsexuella läggning.Vi kunde i går i nyheterna se hur situationen är fört.ex. många ungdomar som börjar märka att de har enhomosexuell läggning. Man räknar med att nästanvarannan lesbisk flicka och var fjärde homosexuellpojke när de upptäcker sin läggning dras med själv-mordstankar. Detta är en utomordentligt allvarligsituation.Det är klart att kompetensen bör öka inom demyndigheter som har att hantera och närma sig denproblematiken, både anställda och de inom Skolver-ket som har ett ansvar för eleverna. Deras kompetensatt bedöma de homosexuellas livsvillkor bör öka.Man ska i skolorna lära sig och lära ut att detta ocksåär ett naturligt sätt att känna och känna kärlek tillmedmänniskor. Därmed kan det avdramatiseras, så attdet inte ger upphov till de tankar, mindervärdeskäns-lor och dåliga känslor som de skrämmande siffrorsom redovisades i medierna i går ger uttryck för.En kollega kommer att yrka bifall till denna reser-vation, nr 6, men jag kan också göra det. Jag tyckeratt den är värd att lyftas fram. Det är nödvändigt att setill att HBT-kompetensen inom den offentliga sektornökar.Anf. 117 ():Fru talman! För något tiotal år sedan lärde jag migett nytt begrepp: omvandlingstryck. Det är någontingsom sätter press på företag och organisationer för attde ska fungera på ett effektivt sätt i den faktiska mil-jön. Sådana omvandlingstryck kan ske på olika sätt,genom ekonomiska restriktioner, eller legala.Vi tror alltså att det vore bra att ha ett legalt om-vandlingstryck när det gäller den offentliga förvalt-ningen, för att tillgodose relationen till den enskildemedborgaren. Det är därför vi har föreslagit i en mo-tion att ska föreläggas ett förslag omdröjsmålstalan. Vi var en majoritet för detta i , som tidigare. På många andra håll i världen harman sådana möjligheter. kallar man det passi-vitetstalan. Det är en viktig åtgärd att få till stånd föratt skydda den enskildes integritet och möjligheter.Därför ber jag, fru talman, att få yrka bifall till re-servation nr 2.Anf. 118 ():Fru talman! Under mina år i konstitutionsutskottethar vi lyft fram jämställdhetsfrågorna för attse om sköter sig på det området,dvs. om kan ses som en förebildnär det gäller att verka för att osakliga löneskillnadermellan män och kvinnor inte förekommer. vara oantastligt i denna frå-ga. Här ligger ett stort ansvar inte bara på jämställd-hetsminister utan på statsminis-tern och alla statsråd som är departementschefer.Detta gäller naturligtvis också alla myndighetschefer.Löneskillnader mellan män och kvinnor beror intebara på skillnaderna mellan män och kvinnor inomsamma personalgrupper. Det handlar också om att fåfler kvinnor på högre befattningar inom departementoch myndigheter. Fler kvinnor måste bli chefer. Detär fortfarande för få kvinnliga generaldirektörer ochambassadörer. En titt i statskalendern ger belägg fördetta.Göran har i en utfrågning i samband medKU:s granskning lovat att underlätta ochverka för fler kvinnor på högre statliga tjänster. Numåste bevaka att han följer sittlöfte. KU ska över huvud taget agera blåslampa ijämställdhetsfrågor.Det känns därför bra att kunna konstatera att det iutskottet finns ett engagemang över partigränsernaoch mellan män och kvinnor för att jämställdheten ärviktig och att det inte bara är en kvinnofråga. Vikommer att fortsätta att pressa på för jämställdheten.En annan fråga som tas upp i betänkandet gällerkunskaper och insikter inom offentlig förvaltning närdet gäller livsvillkoren för homo-, bi- och transsexu-ella, som kallas HBT-gruppen. också beskrivit detta. Det finns fortfarande mångafördomar, och de leder både till diskriminering ochtill olyckliga livsvillkor för personer som har en, somdet uppfattas, annan än den genomsnittliga sexuellaläggningen.Därför måste HBT-kompetensen höjas i samhäl-let. Det gäller särskilt vissa nyckelgrupper inom denoffentliga sektorn. Det handlar framför allt om an-ställda i rättsväsendet, t.ex. polisen, utbildningen,t.ex. lärare, hälso- och sjukvården, t.ex. läkare ochsjukvårdspersonal, samt , t.ex. socialar-betare.Detta har , Vänstern och Miljöpartietbegärt i en motion. Utskottsmajoritetens svar är enligtvår mening inte tillfredsställande, och därför har vivalt att reservera oss.Fru talman! Jag yrkar därför bifall till reservationnr 6, som handlar just om HBT-kompetens i offentligförvaltning.Anf. 119 PER ():Fru talman! Jag har mitt namn på två reservatio-ner i detta betänkandet. En av dem, som HelenaBargholtz nämnde alldeles , handlar om HBT-kompetensen, och jag behöver inte orda mer om den.Jag ställer mig givetvis bakom den reservationen.En reservation som jag inte står med på i betän-kandet är den som tog upp, nämligenom utvidgad skyldighet att lämna skriftliga beslut.Jag tycker att det är en klok tanke att alltid lämnaskriftliga beslut, framför allt för människor som harsvårt att förstå språket och som har svårt att reagerapå de beslut som fattas. Jag tycker att det är oerhörtviktigt att det ges ett skriftligt underlag. Också denreservationen stöder jag.Jag kommer sedan till en gammal käpphäst, näm-ligen den alkoholfria representationen i stat ochkommun. Representanter för sex partier har skrivitunder en motion om detta, och överst står fru andrevice talmannen.Denna fråga är alltid lite besvärlig. Jag tycker iallmänhet att "lagom" är ett väldigt fint uttryck, mendet är inte alltid bra. När det gäller alkohol vid of-fentlig representation tycker jag att måttfullhetsbe-greppet inte passar så väl in. Det går bra för alla somklarar måttfullheten, men alla som är eller riskerar attbli alkoholister hamnar definitivt illa till. Det fungerarinte med ett lagom eller med måttfullhet.Huvudorsaken till att jag har reserverat mig förmotionen och yrkar bifall till den är att det finnsett behov av solidaritet med de här grupperna.