prot · GP0985 · 2002-03-20 00:00:00 — I flera fallhandlar det faktiskt om att förtydliga lagen så att denbättre kan förstås.Jag håller också med om att alla skolor ska varafria skolor, men inte när det gäller målen. Däremotska det naturligtvis, och så är det också, stå varjeskola fritt att välja den pedagogiska linje eller andraarbetsmetoder som man vill för att nå dessa mål. Ochsjälvklart ska man också kunna välja att samverkamed andra. Det är bara bra om man gör det.Däremot kan jag inte hålla med han säger att det kan finnas andra än kommunernasom vi kan lägga plikten på att det alltid ska finnas enplats i skolan för varje barn eller ung människa vidvarje tillfälle. Här tycker jag att det är lite oklart varMiljöpartiet står. Menar att det finnsnågon annan än kommunerna som staten skulle kunnavända sig till med detta uppdrag? Vem är det i så fallsom staten skulle kunna ålägga att ha skolverksam-het? Det ska naturligtvis vara fritt för dem som vill,efter viss prövning, men inget åläggande.Kanske bygger miljöpartimotionen delvis på ettmissförstånd. Man skriver att kommunernas beslutom hur man organiserar skolhälsovård, gratis bad ochfri entré på museer och sådana saker skulle kunnapåverka skolpliktskostnaden. Så är det självfallet inte.Det är gripet ur luften. Kanske skulle det bli bättrejordmån frampå höstkanten för att diskutera de härfrågorna mer ingående. Jag hoppas att det blir så.Anf. 69 () replik:Fru talman! Jag har också förstått att det på en delpunkter handlar om att förtydliga lagen. Det finnsockså majoritet i utskottet för flera av de förslagen.Jag nämnde t.ex. inte kraven på behöriga lärare ellerkraven på utbildade lärare som enligt förslaget ärlikställda för de fristående skolorna och de kommu-nala skolorna. Jag tycker ändå att det inte var såbråttom utan att man kunde ha inväntat de utredning-ar som arbetar. De kanske hade kommit med ännubättre förtydliganden på de här punkterna. Risken ärnu att de kommer fram till ett något annorlunda re-sultat på några av punkterna så att vi får ändra engång till.Nåväl, huvudfrågan gällde om jag tyckte att detfanns någon annan än kommunen som staten skullevända sig till när det gällde ansvaret för skolplikten.Det tycker jag absolut inte. Den ska naturligtvis liggapå kommunen. Men den ska inte vara riktad till enkommunal skola eller en fristående skola.Det vi vänder oss emot är att det här förslaget in-nebär att man schablonmässigt skulle ge större stöd, iförarbetena nämns eller mer pengar, till dekommunala skolorna än till de fristående. innebära att om man är en skola sominte alls har några åtaganden som har med skolpliktenatt göra skulle man ändå få mer än de friståendeskolorna. Det kan vi inte se någon rim och reson i.Den nuvarande lagstiftningen är bättre. Där sägsatt skolan ska få ersättning enligt de åtaganden somskolan gör. Har skolan åtaganden som har medskolplikten att göra, reserverar lokaler, håller vissöverkapacitet när det gäller lärare eller får vidta åt-gärder av något annat slag, ska den ha ersättningenligt nuvarande lag. Det är helt klart. Varför kom-munala skolor som inte har detta åtagande ändå skullefå ett sådant här schablontillägg är för oss obegripligt.Dessutom är själva utpekandet av de friståendeskolorna som sådana som inte skulle kunna delta i dethär arbetet olyckligt eftersom det skiljer de här grup-perna av skolor åt. Vi vill att samtliga skolor skakunna medverka i det kommunala skolväsendet tillgagn för kommunens barn och elever.Anf. 70 () replik:Fru talman! Jag är inte säker på att jag är helt pådet klara med hur tänker på den härpunkten. Det är ju en självklarhet att inte staten riktarsitt uppdrag till de enskilda skolorna beroende på omde är kommunala eller fristående. Det är till kommu-nen som huvudman för skolväsendet inom sitt områ-de som uppdraget går. Det är hos kommunen somhuvudman som vi menar att det uppstår en kostnadför detta uppdrag som ingen annan kan få. Det är denkostnaden som vi inte anser att de fristående skolornamed någon självklarhet ska kompenseras för eftersomde inte har den kostnaden.Behöriga lärare är en av de punkter i den här pro-positionen som inte bara innebär ett förtydligandeutan som faktiskt innebär en reell förbättring. Det ären kvalitetshöjning i de fristående skolorna att de skaha samma regler för behörighet när det gäller läraresom den kommunala skolan har haft under lång tid.På den punkten är det mer än ett förtydligande.Däremot menar jag att t.ex. punkten om förklaringav rätt till bidrag är ett förtydligande. Där tycker jagnog att staten har ett ansvar för att vara tydlig, därföratt det här är ett bekymmer ute i många kommuner.Det är också ett bekymmer för en del fristående sko-lor. Kan vi hjälpa till med att vara tydliga på denpunkten tror jag att många ganska svåra diskussionerskulle redas upp, och det skulle medverka till att detgick lite enklare att komma överens ute i kommuner-na mellan fristående skolor och kommuner.Anf. 71 () replik:Fru talman! Jag tycker nog fortfarande att jagkänner att det är någon slags svävande argumentationsom för. Jag kan inte riktigt förstå hurresonemanget går.Jag är fullt på det klara med att kommunen ska haansvaret för skolplikten och att det finns kostnader isamband med det. Jag är som gammal kommunalpo-litiker fullt medveten om att kommunen kan reserveramedel för allt möjligt som man vill göra, varav en delhar med skolan att göra. Det kan vara gemensammaåtaganden som kommunen vill göra. Det kan vara engemensam hälsocentral som är tillgänglig för allaskolor. Det kan handla om vad man vill, ett bad ellernågot sådant. Men det kan också handla om reserve-rade pengar som man vill använda senare just för väntar in en grupp elever som man ännu inte vethur stor den är. Det kan vara en invandrargrupp somkommer till kommunen t.ex. Då gör man så.Men man får akta sig för att tumma på principenatt man ska ha en och samma resursfördelningsmo-dell till samtliga skolor. Tummar man på den princi-pen är man också inne och tummar på principen attvarje elev ska ha samma stöd från samhället för sinskolgång, oavsett om man går i en fristående eller enkommunal skola. Eleverna ska alltså inte få olikavillkor . Det skulle de få med det här förslaget.Jag börjar nästan tycka att det mest intressantamed den här punkten ligger på det psykologiska pla-net, hur det kommer sig att vi inte kan få tankarna attgå samman så att det här blir klart. Vi får väl hoppasatt andra kan hjälpa oss att tolka det här så att det blirordning på det. För mig är det obegripligt att man villge de kommunala skolorna över lag ett schablonmäs-sigt tillskott utan att man håller fast vid att alla skolorpå något sätt också skulle ha de här kostnaderna ochatt man inte är beredd att involvera de friståendeskolorna ens i möjligheterna att få delta i det arbetet.Anf. 72 Utbildningsminister ():Fru talman! Valfrihet och mångfald är väldigtviktiga delar av skolpolitiken. Därför är jag, regering-en och socialdemokratin i grunden positiva till fristå-ende skolor som komplement till våra kommunalaskolor. De kan betyda väldigt mycket. I många fallhar de infört impulser och arbetssätt som det finnsskäl att lära sig av också i den kommunala skolan.Det är inte här som den viktiga ideologiska skiljelin-jen går. Fristående skolor är en viktig del av vår skol-familj.Men lika övertygad som jag är om att valfrihetoch mångfald är viktiga, lika övertygad är jag om attdet också måste vara rättvisa villkor. Alla barns likarätt måste stå i centrum, inte bara några barns möjlig-heter. Det är just detta som är propositionens huvud-sakliga tema: mångfald, valfrihet och rättvisa villkor.Det som kan bekymra mig är att det växer fram enny syn på skolan och på skolpolitiken i borgerlighe-ten, framför allt ledd av , men ocksåFolkpartiet är kraftigt med och uppmuntrar detta. Detär en ny syn som går ut på att skolan ska ses mer somen ensak för föräldrar och de barn som man vill haoch som ska gå i skolan, inte som en gemensam sak.Det här blir allt tydligare i de förslag som läggs framoch allra tydligast i förslag om skol-peng för hela landet. Också stöder detta.Det ska vara en skolpeng som riskerar att göra detomöjligt att ge alla barn likvärdiga villkor. Alla barnhar inte samma behov av resurser. Detta driver ocksåpå utvecklingen av skolan, från att vara en gemensamidé, en gemensam sak, till att bli en privatsak. Föräld-rarna riskerar, efter att de har gjort sitt val och pengeninte räcker till, att stå där ensamma och att eleven intefår den hjälp och det stöd eleven behöver. Risken äratt vi får ett system med friskolor och kommunalaskolor där föräldrarna till slut står där med ett beskedom att ta sin skolpeng och gå om skolpengen interäcker till för eleven.Detta är en marknadssyn på skolan som jag intedelar. Den har väldigt lite att göra med grundidén,dvs. valfrihet, mångfald och likvärdiga villkor. Denhär idén kommer igen när man lyssnar på de borger-liga partierna och deras syn på kommunen. Kommu-nen är i den här diskussionen inte det gemensammagrundlagsfästa demokratiska organet där vi tillsam-mans bestämmer om viktiga saker för vår gemen-samma välfärd. Kommunen reduceras till en konkur-rent, och den har som enda roll att konkurrera medfristående skolor. Det gemensamma demokratiskaansvaret riskerar att bli fattigt om den synen på skol-politiken växer fram.Svenska skolan ska vara en kunskapsskola. Detska gälla fristående skolor och kommunala skolor. Ialla våra skolor, i hela skolfamiljen, ska strävan motatt nå kunskapsmålen dominera. Det ska gälla i fristå-ende skolor såväl som i kommunala skolor. I alla våraskolor måste föräldrar och elever engagera sig i ochha god kännedom om de mål vi ska sträva efter attuppnå. Alla elever i fristående och kommunala skolorska ha rätt att få en noggrann uppföljning av vad dekan och vilket stöd de kan behöva. Stödet måste sät-tas in tidigt så att alla elever får goda möjligheter attnå målen.Användningen av tester och prov ska vara likvär-dig i kommunala och fristående skolor. I centrum skaden enskilda eleven stå och rätten till kunskap. I bådefristående och kommunala skolor är det en stark ge-mensam idé att engagera föräldrar och elever i attleda skolans arbete, att ta fram gemensamma normer,att arbeta demokratiskt och visa respekt för varandra.Kvalitetsarbetet i kommunala och fristående skolor äroerhört viktigt. Det gäller både det interna, för attsjälv bedöma vart man är på väg och vilka insatsersom måste göras för att få bättre resultat, men ocksåden externa utvärderingen från och kom-munen.Fristående kommunala skolor finns tillsammans iett gemensamt skolsystem. De har gemensammagrundläggande regler med gemensam finansiering. Engemensam värdegrund ger gemensamma kunskaps-mål. Det är också helt naturligt att arbeta mer gemen-samt mellan kommun och fristående skolor.Den diskussion som har förts omsynen på kommunen som en konkurrent är en omo-dern syn på skolpolitiken. Vi har fått fler friståendeskolor. Självklart måste kommunen som demokratiskhuvudman ha ansvaret för att alla barn får gå i enlikvärdig skola och vara engagerad i hur det går förde fristående skolorna.Många friskolor har varit mycket bra för skolut-vecklingen i och med att de har fungerat som ban-brytare. Det är också viktigt med valfrihet. Den är ettviktigt välfärdsvärde. Valfrihet ger människor störremöjlighet till inflytande över centrala välfärdsfrågor.Men den får inte rucka på principen om likvärdighet.Det är det som propositionen handlar om.Det är för elevernas skull som vi föreslår att allafristående skolor också ska ha krav på behöriga lära-re. Det är för elevernas skull som vi föreslår att allafristående skolor ska vara öppna för alla elever, oav-sett bakgrund, kultur eller övertygelse. Det är förelevernas skull som fristående skolor inte får ta utavgifter från eleverna. Det ärklart att det inte går riktigt ihop med den i grundenmarknadsidé som har för skolan. Det ärför elevernas skull som fristående särskolor ska habidrag enligt samma principer som kommunalasärskolor. Det är för elevernas skull som vi ska hasamma idé och princip för fristående gymnasieskolorsom för kommunala gymnasieskolor. Det ska intevara som vill som vill behålla en prislistadär det kan bli olika villkor för elever i samma kom-mun. Det är inte rimligt. Det finns inget gehör för detbland människor.Det är dessutom viktigt att inse att när kommu-nerna har detta gemensamma ansvar som vi har gettdem i demokratiska former för alla våra barns rätt bra skolgång, innebär det också att kommunernahar kostnader som en fristående skola inte har. Det ärtydligen svårt att komma fram till att det finns enskolpliktskostnad som innebär att fristående skolor överkompenseras om kommunen inte får möjlig-het att ta hänsyn till denna kostnad. Kommunen haransvaret för alla eleverna i kommunen och ska alltidvara beredd att ta emot och lösa ännu en elevs pro-blem. Det borde finnas en uppslutning kring detta idenna kammare. Vi kan inte ha ett system där fristå-ende skolor överkompenseras. Rättvisan ska varagrund. Det ska vara valfrihet, mångfald och rättvisa.Det är också för elevernas skull som jag skullevilja se att fristående skolor ingår i kommunernasarbete med uppföljning och utvärdering. Det är kom-munernas ansvar. Kommunerna måste bli allt bättrepå att arbeta med detta. har sin viktiga rollgentemot fristående skolor och kommunala skolor.Men huvudansvaret för verksamheten ligger hoskommunerna. Här finns en önskan från friståendeskolor att få samverka tätare med kommunerna. Härfinns t.o.m. moderata kommuner som säger att deskulle kunna ställa upp på detta.Det är märkligt att man reducerar kommunens rolltill att bli ett särintresse när kommunen är den somansvarar för skolgången. Förtroendet för friståendeskolor blir stärkt av att människor känner att det finnsen kontinuerlig granskning och kvalitetsuppföljning.En viktig diskussion vi för men som vi ock-så har framför oss är risken för att vi får en"marknadifiering" av skolan, att kommersiella intres-sen blir allt starkare inom skolvärlden. Det finns enrisk att vi ser kedjor växa fram och etablera sig påbörsen med stora vinstkrav som efterhand knuffarundan det som är så fint med fristående skolor, dvs.föräldrarnas engagemang, elevernas engagemang, enpedagogisk idé, en förnyelsetanke i botten som sam-lar människor till ett gemensamt arbete. Vi får en heltannan syn på skolan än den . Jag vill inte se ensådan utveckling.Därför är det väldigt viktigt att vi ser över former-na för hur det ska vara möjligt att ta ut vinst från enfristående skola. Det är inte så att fristående skolorska gå med underskott. De får gärna gå med över-skott. De ska naturligtvis planera för framtiden. Mendrivkraften för skolutveckling får inte bli drivkraftenefter vinst. Det som då blir möjligheten till vinst ärnär inte elevens och föräldrarnas valfrihet dominerarutan när skolan börjar välja bland eleverna. Det är därmöjligheten finns till att föra vidare en vinst till aktie-ägarna.Alla ska ha rätt till lika utbildning. Mångfald ochvalfrihet är viktiga välfärdsvärden. Kommunen har ettbrett ansvar, inte bara som skolhuvudman utan somden demokratiska organisation som ansvarar för attalla elever har en bra skolgång. Skolan är inte enprivatsak utan en i grunden gemensam fråga. Det ärdet som genomsyrar denna proposition. Jag ser möj-ligheterna att efter valrörelsen fortsätta resonemangetbåde med friskolorna men också med fler partier iriksdagen, för att få en bred uppslutning kring rättvisavillkor mellan kommunala och fristående skolor.Anf. 73 () re-plik:Fru talman! Jag ska försöka fatta mig kort.Avslutningsvis berörde utbildningsministern deproblem vi står inför . Det här är ett förslag somhar tagits fram av och Socialdemokra-terna. Om det inte händer någonting anmärkningsvärtkommer många av förslagen att inte kunna genomfö-ras.Det är ett val . Om det valet ger Soci-aldemokraterna och en majoritet ikammaren, är man i Socialdemokraterna då beredd attåterkomma med de förslag som eventuellt inte gårigenom ? ser gärna att man åter-kommer i frågan.Anf. 74 Utbildningsminister () replik:Fru talman! Vi har visat väldigt tydligt vilka för-ändringar vi vill göra. Det är vår övertygelse att det ärbra med fristående skolor, men det är också vår fastaövertygelse att villkoren måste vara rättvisa. Jag äralldeles övertygad om att de flesta människor tyckeratt det är en ganska rimlig grundhållning, och jag troratt vi får uppslutning kring den. Den här frågankommer självklart att vara levande också i valrörel-sen. Sedan får vi se vad valresultatet blir.Jag ser gärna att vi samlar ännu bredare majorite-ter kring en sund och riktig syn på skolpolitiken. Mendet får bli en fråga som vi får resonera om undervalrörelsen och efter det att vi har ett valresultat ikammaren.Anf. 75 () re-plik:Fru talman! Jag vill anknyta till den situation vihar i kammaren. Under den här mandatperioden harskolpolitiken präglats av ganska många höger-väns-ter-frågor. Skolan har varit ett ideologiskt vägval.Vi har tillsammans med , som ty-värr inte är med, genomfört en mängd insatser påskolans område, alltifrån förstärkningar av förskolanoch riktade resurser till skolan till en ny lärarutbild-ning. Allt detta har vi genomfört.Vi ska också komma ihåg att de flesta reformerhar genomförts i strid med borgerligheten. öppnarman för breda lösningar och säger att denna fråga fårvi hantera tillsammans i ett brett perspektiv. Det voredärför intressant att veta vilka andra partier som äraktuella för utbildningsministern. Utbildningsminis-tern måste, utifrån dagens debatt, kunna göra någontolkning. Är det eller , eller må-hända eller , som ärtänkbara samarbetspartner när skolan ska förändras iframtiden?Anf. 76 Utbildningsminister () replik:Fru talman! Det är naturligtvis en väldigt spän-nande fråga att spekulera kring. För mig och Social-demokraterna är det viktigt med rättvisa villkor. Vikommer inte att kompromissa när det gäller synen pårättvisa villkor. Det innebär att vi måste ta bort denöverkompensation som i vissa fall finns när dett.ex. Det innebär också att vi måstefå en tydligare dialog, där kommunernas totala ansvarför att alla barn ska få en bra skolgång också finnsmed i beslutsgången om fristående skolor.Vi har i kammaren sett att ett moderat parti medFolkpartiet i sitt följe är berett att i skolfrågorna gåvidare mot höger. Det handlar om alltifrån sorteringsom idé i , dvs. att den gemensamma idénom att barn ska få träffa varandra sopas undan, tillskolpengssystem och alltfler marknadslösningar. Manser på skolan på samma sätt som på , stoddet i . Jagtror inte att den klyftan, som har växt, kommer attkunna överbryggas under mycket lång tid.Jag tror inte heller att borgerliga väljare i mittenhåller med om skolpolitik. Låt oss därförse hur väljarna bedömer de olika borgerliga partierna.Även har möjligheter att senare åter-komma till ett resonemang.Anf. 77 () re-plik:Fru talman! Skolministern talar sig varm för val-frihet, mångfald och rättvisa. Det är begrepp somtilltalar oss kristdemokrater. Men jag har lite svårt attfå det hela att gå ihop. Jag vill därför fråga skolmi-nistern: På vilket sätt gynnas begreppen valfrihet,mångfald och rättvisa av att man tillskapar en nynämnd eller en politisk överrock, som jag uttrycktedet? På vilket sätt gynnar det valfriheten, mångfaldenoch rättvisan? Misstror skolministern , som har hand om tillståndsgivning-en?Anf. 78 Utbildningsminister () replik:Fru talman! Jag är helt övertygad om att det be-hövs en förstärkning på just i fråga omkonsekvenserna för kommunens möjlighet att ge allabarn en bra skolgång. Det handlar inte om konkur-renten eller institutionen, utan just om kommunensmöjlighet att ge alla barn en bra skolgång. Det måstegöras en ännu mer djupgående bedömning av det,särskilt som vi har minskande ungdomskullar framföross och det kan bli så att saker och ting ställs på sinspets. Kommunen kan få svårigheter att ge alla barn,och de som inte går i den friskola som ska bildas, enbra skolgång. Alla seriösa politiker vet att man måstegöra en djup bedömning av det, och då behövs detockså kunskaper från kommunens värld, från frisko-lornas värld och från statliga representanter, som kanföra den här dialogen. Jag är helt övertygad om att tillden punkten kan vi också komma med friskolorna, attvi kan se att för deras goda framtids skull behövsockså möjligheten till dialog.Jag tror då att den här nämnden är ett väldigt braförslag. Där kan man samla representanter frånfriskolevärld, från kommuner och från stat för att justgöra en bedömning av om kommunen kommer att fåsvårigheter att ge alla barn i kommunen en likvärdigoch god utbildning. Det är för mig en väldigt väsent-lig frågeställning. Den är egentligen mer väsentlig änolika typer av specialregler. Det här är en väldigt djupideologisk fråga: allas rätt till god utbildning.Anf. 79 () re-plik:Fru talman! Skolministern säger att det här är enförstärkning av . Men skulle inte den för-stärkningen ha kunnat genomföras på ett annat sätt ängenom att man tar in politiker i besluten? Jag befararatt det med majoriteten under en viss mandatperiodblir en styrning åt vänster, och när majoriteten skiftarblir det en styrning åt höger. Skulle det inte ha varitmycket riktigare att i stället stärka medoberoende tjänstemän?Man vill ge kommunerna rätt att bedriva till-synsverksamhet. Jag kommer från -har också sina rötter där - och där harvarenda friskola nekats tillstånd från kommunen. Vadkommer det här att innebära i ?Jo, om kommunerna är de som ska utvärdera frisko-lan kommer de att nedklassa friskolan och säga attden inte klarar kraven enligt deras bedömning. Då harSkolverket och den nya nämnden inget annat att göraän att dra in tillståndet. Jag ser en stor risk i det här.Anf. 80 Utbildningsminister () replik:Fru talman! Jag tror att harmissförstått idén bakom att fristående skolor ocksåska vara med i kommunens kvalitetsarbete. Det inne-bär inte att kvalitetskontroll och tillsynska bort - det är ju en central statlig myndighet fördetta.Det finns en önskan hos många fristående skolor,men också en vilja hos många kommuner, att samar-beta bättre. Så är det också i kommuner där maninledningsvis kan ha varit motståndare till en friskola.Man har ju ansvaret för alla barns skolgång. Det ärväldigt viktigt att man i kommunen har god känne-dom om också de friskolor som är fristående i kom-munen. Och man kan faktiskt befrukta varandra i ettsådant arbete. Men här finns den grundläggande sy-nen, och det är en väldig skillnad mellan kristdemo-kratin, som det verkar, och socialdemokratin hur manser på kommunen.Ni kristdemokrater har reducerat kommunen tillatt vara en producent och ett särintresse, men ni serinte kommunen som det demokratiska organ som haransvar för att alla barn får en bra skolgång. Har manden utgångspunkten blir det naturligt med detta sam-arbete. Det har ändå varit roligt att se att en och annanborgerlig kommun har sagt ja till det här förslagetdärför att de också ser det som naturligt.Jag menar att en bättre dialog kommunalt också ärbra för de fristående skolorna. Men också utvärde-ringen av tillstånd att starta en friskola, att få en merallsidig bedömning av möjligheten att ge en bra skolatill alla barn, är en viktig del i att utveckla mångfal-den i skolan.Anf. 81 (m) replik:Fru talman! Jag förstår att skolministern vill göraupp med Vänstern här i kammaren. har ju tydliggjort här att Vänstern är emotfriskolor och att man helst vill bli av med dem. Hanär t.o.m. emot rätten att välja skola. Det ärklart att det inte är så roligt att resonera om det ,även om skolministern har många kamrater i sitt egetparti som tycker så. Likväl tycker jag att vi bordekunna få ett tydligare besked om vad vi har att väntaom vi får en fortsatt socialdemokratisk regering eftervalet. Vad är det då som återkommer, och på vilketsätt kommer man att skärpa reglerna visavi de fristå-ende skolorna?Jag nämnde i mitt inledningsanförande alla deskolor som drivs i bolagsform . Det handlar om433 skolor - jag har listan här. Uppenbarligen är deten nagel i ögat också på .