prot · GQ0942 · 2002-12-20 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:42Fredagen den 20 decemberKl. 13.00 - 13.22Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesFörslag2002/03:RB3 till finansutskottet2 § Statsbudget för budgetåret 2003Föredrogsfinansutskottets betänkande 2002/03:FiU10Statsbudget för budgetåret 2003.Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fickavgöras efter endast en bordläggning.Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades under 4 §. )3 § AvslutningAnf. 1 TALMANNEN:Ärade kammarledamöter! Vi avslutar nu höstensarbete. Hösten i kammaren inleddes, som brukligt ärefter ett val, med en ganska tom agenda. Statistikenöver vårt arbete speglar det. Men , när ni ledamöterhar tagit plats i de utskott som förhoppningsvis passarer specialisering och er politiska profil, har det be-slutande arbetet i kommit igång.Under den allmänna motionstiden väcktes flermotioner än någonsin efter ett val, 3 210. Motionernaär ett viktigt inslag i riksdagsarbetet. De visar dels påde politiska alternativen, dels pekar de på olika pro-blem i samhället och väcker nya tankar och idéer.Men den praktiska hanteringen av motionerna börinte bli en belastning för arbetet.Den parlamentariska utredningen tillsattes för att utvärdera och föreslå föränd-ringar av arbetsformer. Syftet med arbetetär att förbättra våra möjligheter att verka som opini-onsbildare och att ska vara en central de-battarena.Riksdagen arbetar som bekant för att genomförakommitténs förslag till förbättringar inom tre huvud-områden: Det gäller budgetarbetet, arbetemed utvärdering och, inte minst, arbetet med EU-frågorna. Mycket har hänt på dessa områden, men vihar också en hel del kvar att göra.I riksdagsbeslutet om kommitténs förslag ingickatt hanteringen av de fristående motionerna bordekunna förenklas. Det skulle ge utskotten mer tid tillutvärdering och till arbete med EU-perspektiven ibeslutsprocessen. Utskottens möjligheter att arbetasjälvständigt skulle öka. Vi bör därför enligt minmening med kraft verka för att Riksdagskommitténsintentioner förverkligas, och kommitténs arbete fort-sätter därför.Under den session som vi nu avslutar har ocksåriksdagsstyrelsen överlämnat ett förslag till riksdagenom en modernisering av riksdagsordningen. Det ärbland annat en konsekvens av tidigare framfördaförslag, till exempel om den nya , menockså några nya förslag av principiell betydelse.Detta arbete måste vi också fortsätta att driva framåt ivår.Jag har som ny talman haft förmånen att verkligenfå lyssna till många av debatterna i kammaren. Vadsom slagit mig är med vilken debattlusta många frå-gor avhandlas. Jag beundrar särskilt alla nya ledamö-ter som äntrat talarstolen - den stora, eller ibland denlilla - och med goda, och ibland rent av nya elleråtminstone delvis nya, argument bidragit till mångatankeväckande debatter och även ställt frågor tillstatsministern på frågestunderna.Under hösten har jag betonat hurviktigt det är att dessa argument når sitt mål, nämli-gen medborgarna. Medierna har en nyckelroll i vårdemokrati. Det är genom medierna medborgarna fåraktuella frågor belysta. Det är medierna som skafånga upp och spegla det som händer i riksdagen.Vi måste lägga upp arbetet så att det blir intressantoch möjligt att bevaka både från läktaren och genomTV-sändningar. bör vara den institutionsom det är lättast att direktsända TV ifrån. Om vi inteplanerar och organiserar vårt arbete efter dessa förut-sättningar och berättigade krav på insyn så begränsarvi det spelrum som politiken kommer att ha i medier-na och vi överlåter till journalisterna att sätta denpolitiska dagordningen.Jag har tillsammans med gruppledarna, de vicetalmännen och utskottens ordföranden inlett diskus-sionerna om de förslag som finns för att sätta riksda-gens arbete mer i fokus, för att uppmuntra insyn,öppenhet och deltagande.Det handlar till exempel om att vi med början den30 januari inför en frågestund med enbart statsminis-tern . Tanken är att få ett regelbundetmeningsutbyte här i kammaren mellan partiledarnaoch statsministern i aktuella politiska frågor. Menandra ledamöter ska också få ställa frågor till statsmi-nistern.Andra initiativ är att försöka få debatterna i kam-maren att bli mer dagsaktuella, att få fler bordlägg-ningsdebatter kring regeringsförslag och att få flertillfällen med information från regeringen i aktuellafrågor. pågår också ett arbete med att sehur vi kan förändra plenisalen för att främja en krea-tiv debatt - allt för att uppmuntra en rappare ochtydligare argumentation, för att kammaren ska återtasin naturliga roll som opinionsbildare och opinions-speglare.Vi diskuterar också möjligheterna att öka insyneni riksdagsarbetet utanför kammaren. Ett exempel pådet är att möten borde kunna vara meraoffentliga. Ju mer öppenhet som kan omge EU ochriksdagsarbetet, desto bättre för vårt land.Under hösten har vi alltså kommit i gång medmånga olika förslag om hur arbetsformerska fortsätta utvecklas. För att dra igång ett resone-mang kring dessa frågor har jag skickat ut en prome-moria till riksdagsgrupperna med förslagen om riks-dagens debattformer och plenisalens nya utformning.Det är min förhoppning att alla ledamöter i sina riks-dagsgrupper aktivt kommer att delta idiskussionerna om våra debattformer.En fråga som kräver en snar lösning är hur vi iriksdagen uppmuntrar debatten om EU:s framtidsfrå-gor. Den debatten pågår för fullt nu i det konvent somsammankallats för att lägga fram förslag till den nyaregeringskonferensen . Jag inbjuder alla le-damöter att delta i det seminarium om framtidsfrå-gorna som vi kommer att ha här i den 22januari efter partiledardebatten. Detta seminarium skani se som ett startskott för fortsatta enga-gemang i frågorna. Jag diskuterar just nu formernaför det med gruppledarna och andra berörda.Men det är inte bara formerna för vårt arbete somförändras. , i och med det här, lämnar tre kändaprofiler riksdagshuset.Chris Heister kom in i 1991 men fannshär i huset . har över-gått till den landstingskommunala världen. Jag ärövertygad om att hon där kommer att ha stor nytta avsina erfarenheter från , inte minst som enkunnig och skicklig förste vice ordförande i socialut-skottet. Hon har också som ordförande i den svenskadelegationen varit mycket aktiv i Nordiska rådet.En som kommer att bli synnerligen drivande är den nye generalsekreteraren i , Per . Per började iriksdagen men gjorde paus - detvore fel att säga time out - som partisekreterare ochutbildningsminister. Han började sin riksdagskarriärsom suppleant i samma utskott och slutar nu sommäktig och mycket respekterad ordförande i konsti-tutionsutskottet. Per har en imponerandemeritlista, och det på många olika områden. Han haren unik förmåga att hantera många bollar samtidigt.Jag bara undrar hur han klarade sig före mobiltelefo-nernas tid.I dag vill jag på vägnar särskilt tackahonom för hans mycket fina insatser som gruppleda-re, ledamot i riksdagskommittén och riksdagsstyrel-sen och sist men inte minst för allt arbete han lagt nedpå att se till att beslut om den nya Riksre-visionen kan förverkligas i praktiken.Hela kammaren tackar och och önskar dem lycka till och framgång i denya uppdragen. (Applåder)Jag vänder mig nu till ålderspresident,herr förste vice talmannen . Han slutarnu också i för att bli landshövding i Upp-sala län. Jag tror inte att han, när han började här som24-åring 1969 , var heltsäker på att han skulle vara trogen som det har blivit. Våra forskningar i arki-ven har visat att han motionerade om borde få riksdagspension . (Applåder)Det var väl några äldre som hade förslagit pensionfrån . Argumentet från var att enledamot kunde riskera att sitta utan någon somhelst ersättning vid avgången.Anders visade tidigt prov på sin goda for-muleringskonst. Han uttryckte sig väl och ampertredan i sina första riksdagsdebatter och har med tidenblivit en för svenska folket välkänd person i TV. TV-karriären började med sändningarna från konstitu-tionsutskottets offentliga utfrågningar i sommaren 1988.Anders var då vice ordförande i konstitu-tionsutskottet. Utfrågningarna ägde rum ,och det semesterlediga svenska folket satt som klist-rat i TV-fåtöljerna i drygt en månads tid. AndersBjörck var en av de främsta tillskyndarna för offentli-ga utskottsutfrågningar, men det krävdes dis-kussioner innan reformen infördes. Det kan inte enkonservativ vara nöjd med!Anders stora engagemang i massmedie-och demokratifrågor löper som en röd tråd genomhela karriären. Men han har inte bara försvarat våröppenhet, utan han har också i en annan mening vär-nat vår svenska demokrati, nämligen som försvarsmi-nister.Anders är också en välkänd person i Euro-pa. Han blev en populär president i efteren lång och framgångsrik tid som svensk Europa-rådsdelegat.Anders lämnar nu som förstevice talman . Jag vill på mina egna, device talmännens och hela kammarens vägnar varmttacka honom för hans goda insatser i ochför talmansskola för tre nya talmän. Jag vill ocksåönska honom lycka till i framtiden.(Applåder)Anf. 2 Förste vice talman ():Ärade kammarledamöter! Låt migförst som ålderspresident önska herr talmannen, device talmännen, riksdagsdirektören, alla duktigatjänstemän och ledamöterna en god jul och sedan ettgott nytt riksdagsår.När jag kom in i 1968 hade jag natur-ligtvis ingen aning om att jag skulle bli kvar så länge.Den där pensionsmotionen hade jag glömt, men denvar säkert klok . Den handlade om inte skulle sitta för länge och att människor somnominerade med en viss blodtörst skulle kunna slängaut folk som ville klamra sig fast utan att för den sa-kens skull störta dem i det ekonomiska fördärvet.Det är naturligtvis väldigt intressant att oavbrutetha upplevt hela enkammarriksdagen från dess till-komst 1971 till , och jag är faktiskt den ende somhar gjort det. vet jag att ni alla, precis som jag, villhärifrån och hem till jul. Därför ska jag inte prata såmycket om detta.Jag vill dock säga att jag inte tillhör dem som an-ser att det var bättre . Det var olidliga arbetsför-hållanden i början. som var med enkort tid , liksom jag, vetatt det inte var ett sätt att arbeta som gynnade demo-kratin, och dess roll i det svenska samhäl-let.Men, herr talman, jag tycker faktiskt inte att det äralldeles riktigt bra nu heller. ska man jufå vara lite öppenhjärtig och elak. Man får ju inte detsom talman. Jag är djupt orolig över att intealltid har kunnat hävda sin plats i det svenska sam-hället. är det emellertid så att det bara finns någrasom kan ändra på detta, och det är ni ärade kammar-ledamöter. Jag sade i mitt ålderspresidenttal att riks-dagen är vad dess 349 ledamöter gör den till. Skariksdagen hävda sig, så är det här i denna kammareoch ingen annanstans som det arbetet ska ta sin bör-jan och fortsätta.Jag önskar herr talmannen, riksdagsdirektören ochalla andra lycka till i det reformarbete som ni harframför er för att se till att kommer mer isamhällsdebattens centrum.Herr talman! får aldrig vara rädd attutöva den makt som tillkommer den enligt konstitu-tionen. Jag vill gärna säga att jag ibland under olikaregeringar, ingen nämnd och ingen glömd, har märktatt kanske har visat lite väl stor respekt åtannat håll. Det behöver man faktiskt inte alltid göra.Själv kan jag bara säga: Stort tack till alla er ochtill de utomordentligt kloka väljarna i länsom har insett hur man ska välja riks-dagsledamöter.Jag har varit med om stor glädje i den här kamma-ren men också om sorg och tragik. Människor somhar jobbat har åkt ut. De har inte kunnat fortsätta. Dehar inte fått fortsätta. Det har inte alltid varit särskiltlustigt. Vi glömmer lätt de många tragedierna och dethårda vardagsarbetet för ledamöter. Det ärinte så där förtvivlat glamoröst som många tror. Jagkänner naturligtvis en djup sorg över att det arbetesom utförs, både i kammaren, herr talman, och hem-ma i valkretsen, i fackliga organisationer, i folkrörel-ser av annat slag och på många andra sätt, icke fården uppmärksamhet som det förtjänar. Jag vet intehur man ska kunna lösa detta, men jag hoppas ändåatt det arbete som ni lägger ned, har lagt ned ochkommer att lägga ned får en annan respekt och enannan uppskattning än det väldigt ofta har fått.Det har varit fascinerande att vara talman. Man fårlära sig ett och annat som man inte kände till tidigare.Jag har emellertid alltid hävdat att man ska veta vadman talar om, men man behöver ju inte tala om alltman vet. Åtminstone det sistnämnda har jag somtalman ganska ofta fått vara med om.Som sagt: Det som jag har fått uppleva har varitfascinerande. var statsminister när jagkom in i sedan, och jag har fåttse de stora elefanterna dansa. Tyvärr har jag ocksåfått se mindre elefanter försöka dansa, men jag kanförsäkra er att också det är roligt - ibland kanskeännu roligare.Jag är tacksam över att, som sagts här, få lämnariksdagen för nya spännande uppgifter, men, herrtalman, mitt hjärta kommer alltid att vara här. Tackska ni ha!(Applåder)Anf. 3 TALMANNEN:Det var väl också symboliskt och riktigt att An-ders genomförde den sista voteringen underhöstsessionen.Som ny talman kan man missa en del saker, ochjag glömde faktiskt att ställa finansutskottets betän-kande nr 10 under proposition. Ni kan alltså se atttalmansskolan är en hård skola.4 § BeslutFiU10 Statsbudget för budgetåret 2003Kammaren biföll utskottets förslag.5 § BordläggningAnmäldes och bordladesSkrivelse2002/03:25 Uppföljning av den nationella handlings-planen för handikappolitikenPropositioner2002/03:27 Vissa överklaganden enligt plan- ochbygglagen2002/03:35 Mål för folkhälsanKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden för ovanstående skrivelse och propositionerskulle förlängas till fredagen den 24 januari 2003.Kammaren biföll talmannens förslag att ovanstå-ende skrivelse och propositioner skullehänvisas till berörda utskott enligt nedan:Skrivelse2002/03:25 till socialutskottetPropositioner2002/03:27 till bostadsutskottet2002/03:35 till socialutskottet6 § Kammaren åtskildes kl. 13.22.Förhandlingarna leddes av talmannen.