prot · GP0993 · 2002-04-10 00:00:00 — Givetvisligger det i sakens natur att man inför kommandebudgetbehandling prövar olika förslag mot bakgrundav de budgetpolitiska målen.De budgetpolitiska målen innebär att vi sätter tak.Dessutom handlar det om att den finansiella sektornsfinansiella sparande ska vara av BNP över enkonjunkturcykel. Det här är, tycker vi, två viktigabudgetpolitiska mål. Dessutom har vi en budgetlagsom antagits här i och som ska följas.Det är intressant att höra företrädareoch framför allt att läsa den moderata reservation ibetänkandet som egentligen bara andas att man intebryr sig, utan nu ska denna skatt till varje pris tasbort. Det är lite grann i stil med andra förslag omskatter som kommer från det partiet - de ska ju borttill varje pris.Hör och häpna! de sadehär förut att varenda krona i förslag ärfinansierad. Det var intressant att höra. Jag tycker attdet är ett tecken på en oansvarig politik att när detgäller viljan att sänka skatter inte ta till sig det somsägs om att det ska ske med beaktande av de budget-politiska målen.Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkan-det.Anf. 88 ():Fru talman! Detta betänkande om reklamskattenär efterlängtat. Det är inte endast utskottet som harväntat på det. Också många inom tidnings- och tryck-erivärlden har sett fram emot denna dag. Riksdagenskammare är, , äntligen framme vid ettbeslut. har ju olika skatteregler rått förolika former av reklam, vilket varit mycket olyckligt.Skattesatserna har växlat, och även skatteobjekten.Därför är det med stor tillfredsställelse som skat-teutskottet lägger fram detta betänkande med förslagtill beslut i frågan. Det är alltså bra att reklamskatten får en så pass tillfredsställande behandling -betydligt bättre än tidigare år.Utskottet har tidigare intagit en avvaktande ställ-ning eftersom regeringen inte sett någon ekonomiskmöjlighet att ta bort reklamskatten. Som framgår avbetänkandet har man länge insett att reklamskattenhaft både tekniska och konkurrensmässiga brister ochsett detta som en tillräcklig grund för dess avveck-ling. Droppen har alltså äntligen fått bägaren att rinnaöver. Resultatet är att vi beslutar om reklam-skattens borttagande.Detta med att nå ut till befolkning medreklam är inte endast en skattebas som främjar endemokratisk skattemodell, utan frågan om skatt påolika typer av reklam har också gjort ärendet ännumer svårförklarligt. Dessutom har vi drivit frammånga olika initiativ till att kringgå reglerna, allt isyfte att betala så lite skatt som möjligt.Kristdemokraterna anser att behandlingen av frå-gan om reklamskatt är bra. Vi yrkar bifall till utskot-tets förslag i betänkandet och ser fram emot en snabboch riktig behandling av ärendet framöver.Anf. 89 ():Fru talman! Jag vill deklarera att även vi i Miljö-partiet tycker att betänkandet är bra. Vi tycker ocksåatt det är oerhört tillfredsställande att det nu finns enmöjlighet inom ramen för budgeten att avveckla re-klamskatten. Men jag ska också säga att reklamskat-ten är inte den skatt som vi harstridit mest för. För oss har det varit betydligt viktiga-re att t.ex. sänka bokmomsen för att få i gång ettläsande bland barn och ungdomar. När man hanterarpengar och har mycket ambitioner går ju alltid sådantföre annat.Den majoritet bestående av s, v och mp som nuhanterat pengarna har gjort en hel delmycket bra skattesänkningar och vidtagit åtgärdersom gör att det nu finns ett utrymme för att se överreklamskatten. Från sida välkomnasdetta.Anf. 90 ():Fru talman! Det är inte var dag som man som le-damot har glädjen att notera att ens egen motion helteller delvis tillstyrkts av det beredande utskottet. Dethar hänt mig . är detfjärde gången som det händer mig, och delar etttrettiotal andra motionärer den glädjen eftersom de ifråga om 18 motioner har fått sina önskemål tillgodo-sedda. Detta måste vara något av all time high. Någonkanske har reda på statistiken i just det avseendet.I fjolårets debatt om reklamskatten frågade jag vidtvå tillfällen om någon enda ledamot av skatteutskot-tet eller annat utskott från talarstolen inför kamma-rens ledamöter kunde försvara den märkliga egenhetsom reklamskatten har. Det är ju bara dagspress ochtidskrifter, inte andra reklambärare, som drabbas.Ingen tog sig an denna svåra pedagogiska uppgift,inte ens efter andra frågeställning, och det tolkade jagdå som att utskottet och kammaren nu är redo för attrikta ett initiativ, ett principiellt hållet initiativ. Jagförstår också att det är oerhört svårt för vilket skatte-beredande utskott som helst, vilken finansministersom helst att lova att man ska kunna minska utgifterpå statens utgiftssida med en miljard så där över ennatt.Den här en gång så rimliga beskattningen av an-nonser kunde försvaras den gång den infördes med attden hade en omfördelande effekt. Man tog från som hade och gav till de fattiga som behövde såatt man kunde säkerställa tidningsutgivning i helalandet, distribution som nådde även glesbygden ochsom skapade mångfald. Detta presstöd, som det kal-las, är en omistlig och viktig del av distributionen avtidningar i . Men det har ändå inte kunnathindra tidningsdöden, och det är, ska jag säga, myck-et allvarligt. Mångfalden ökar inte för tillfället påtidningssidan. Snarare finns det en risk för enfaldinom många tidningsspridningsområden. Men ,efteråt, efteråt, ökar antalet medialaannonsbärare vid sidan av tidningarna. De omsättermer i pengar än vad tidningarna gör för sina annon-ser. De finns i radio, TV, de olika reklamtrycksakernaoch andra medier, och ingen av dem, konkurrenterom annonser, betalar reklamskatt. Det är detta som ärden svåra pedagogiken.Därför är jag mycket till freds med att utskottetklart och entydigt har sagt att det är dags att avveckladen här orättvisa och konkurrenssnedvridande skat-ten, inte över , det förstår var och en - det ärinte bara att hitta - men som principbetraktat, för att underlätta för det tryckta ordet, förde tidningar och tidsskrifter som ändå betyder mer fördemokratin i än någonsin de andra reklambä-rarna. Då menar jag att det är en rättvis ordning attavveckla den här skatten, om än just nu bara i princi-piella termer. Ett tack till er i utskottet för att ni harlyckats samla er kring denna uppfattning. Jag förståratt ni har haft en svår uppgift. Det är inte lätt att varaärendeberedare i skatteutskottet. Ni har väl aldrignågon gång haft en uppvaktning om att t.ex. höja enskatt.Anf. 91 ():Fru talman! Jag finner mig faktiskt föranledd attgå upp och ta i anspråk eftersom jag inte harrätt till fler repliker.Ulla framhärdar att skatte-sänkningar inte är finansierade och att de bygger pådynamiska effekter. Jag vill att ger ex-empel på en sådan dynamisk effekt i Moderaternasbudgetförslag.Anf. 92 ():Fru talman! Många miljarder vill ni moderater tain, såvitt jag kunnat läsa, på effektiviseringar ochomstruktureringar, som ni kallar dem. De är ospecifi-cerade, så jag kan alltså inte räkna upp dem. Jag und-rar om den moderata företrädaren kan göra det själv.Så finns det naturligtvis också konkreta finansie-ringsförslag. De faller inte oss socialdemokrater påläppen. Vi vill inte ha fler karensdagar i sjukförsäk-ringen, vi vill inte försämra a-kassan, vi vill inte halägre ersättningsnivåer och vi vill absolut inte ha40 000 färre anställda i kommuner och landsting.Anf. 93 ():Fru talman! Den slutsats jag kan dra är att när nå-gonting inte faller Socialdemokraterna på läppen kanman lätt avfärda det och säga att det inte är någonfinansierad skattesänkning och att det är dynamiskaeffekter. Det tycks vara så att tillsam-mans med väldigt många socialdemokrater tror att omni upprepar en lögn blir det en sanning, men så är detinte. skattesänkningar är finansieradeoch bygger inte på några dynamiska effekter. Deuträkningar som är gjorda är icke gjorda av Modera-terna utan av utredningstjänst.Anf. 94 ():Fru talman! Jag tänkte bara kort säga apropå ickefinansierade skattesänkningar från iStockholms läns landsting. Det var likadant gångeninnan s, v och mp tog över, då var underskottet 6miljarder. Om det blir 4, 5 eller 6 miljarder den härgången är inte klart. I går hade man en debatt i om den nuvarande ledningen m,sp, kd skulle få ansvarsfrihet just på grund av att deinfört skattesänkningar som inte har varit finansiera-de.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )7 § Allmänna motioner om avdrag för s.k.sponsringFöredrogsskatteutskottets betänkande 2001/02:SkU21Allmänna motioner om avdrag för s.k. sponsring.Anf. 95 ():Fru talman! Det här betänkandet handlar alltsåom, som det står, s.k. sponsring. Det finns olika upp-fattningar om vad sponsring egentligen är. Därför togjag mig före att slå upp i . Därbeskrivs sponsring så här: "att t.ex. ett företag eller enperson åtar sig att bekosta eller på annat sätt ansvaraför viss verksamhet och som i utbyte får möjlighet attgöra reklam eller PR i någon form. Sponsring är enaffärsmässig överenskommelse till ömsesidig nyttaför parterna. Genom att sammankopplas med ett eve-nemang av stort allmän- eller samhällsintresse hoppassponsorn stärka sin image och trovärdighet. "Det finns , fru talman, en stor osäkerhet hosföretag om hur avdragsrätten för sponsring ska tolkas.Detta har i sin tur inneburit att affärsmässiga uppgö-relser som skulle ha kunnat vara till nytta och gagnför båda parter inte kommit till stånd. Det är natur-ligtvis inte bra. Det är därför angeläget att regeringenprövar om inkomstskattelagens regler har en ända-målsenlig utformning när det gäller avdrag för utgif-ter i samband med sponsring.En ömsesidig affärsmässig överenskommelse somsponsring ska inte förväxlas med en gåva. En gåvainnebär att den givande parten inte erhåller någonmotprestation. Gåvor är inte avdragsgilla, och ut-skottet har slagit fast att detta alltjämt ska gälla.Fru talman! Det hör inte till vanligheten att skat-teutskottet har ett helt enigt betänkande när man be-handlar motioner från den allmänna motionsperioden,men det har vi här. Jag vill därför tacka alla kolleger iskatteutskottet för en öppen och konstruktiv debattsom lett fram till det här betänkandet. Då det är möj-ligt att det här är den sista ärendedebatt som jag har iriksdagen ska jag passa på tillfället att tacka utskottetsledamöter för två riksdagsperioder av intensivt arbeteoch många meningsutbyten, som dock för det mestainte har lett till enighet som i det här fallet. Trots dettakommer jag att komma ihåg riksdagsåren med glädje.Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet.Anf. 96 ():Fru talman! Det här är ett ämne som jag har de-batterat vid ett antal tillfällen tidigare, men då i sam-band med ärenden som behandlats av kulturutskottet.Mot den bakgrunden känns det nu som en klar fram-gång att skatteutskottet kommit fram till ett tillkänna-givande, dessutom i enighet, om att regeringen bör seöver den här frågan och återkomma till . Jagutgår från, fru talman, att ordet "bör" i detta samman-hang betyder ska.Det har inte varit så enkelt att baxa socialdemo-krater och vänsterpartister hit, och jag har en starkkänsla av att det är under galgen som de har gått medpå tillkännagivandet. Det hade nog blivit så här utansocialdemokrater och vänsterpartister också. Det varkanske ett utslag av det när ingen representant för departierna hade anmält sig till talarlistan, åtminstoneinte när jag såg den senast, i detta ärende.Så går jag över till sakfrågan. Kultursponsring harunder varit tämligen oproblematisk och harockså ökat. Inte minst inträffade det när idrottendrabbades av ett antal fuskaffärer i form av dopning.Det fanns då företag som föredrog att flytta sitt kom-binerade behov av reklam och samhällsengagemangfrån idrott till kultur. Men så fick vi domen motPharmacia 1999, och har det varit betyd-ligt svårare att få fram sponsorer till kulturen.Reklamen inom kulturen blir inte lika tydlig sominom idrotten, där idrottsdräkterna kan översållasmed reklam så att man knappt ser vilka ursprungsfär-ger de har. Den gamla identifikation som har med blå tröjor och vita byxor är baratill en del sann numera. Men det stöder onekligenidrotten, framför allt på elitnivå. Det är inte lika käcktmed diverse reklam på frackarna i en symfoniorkestereller på skådespelare som ska gestalta medeltiden i ettShakespearedrama.Dessutom är det inget tvivel om att det har skettolika bedömningar i olika taxeringsdistrikt i Sverige.Det kan bero på olika traditioner eller annat, menoberoende av vilket är det olyckligt.Jag utgår från att denna översyn handlar dels omatt förtydliga möjligheterna till kultursponsring, delsom att underlätta den. Här handlar det, precis som itvå andra betänkanden , om gränsdragningar ochvad som i detta sammanhang är direkt eller indirektsamarbete, direkta eller indirekta motprestationereller gåvor. Vi är klart och tydligt överens om att detsenare inte ska vara avdragsgillt.Om ett företags sponsring däremot innebär att fö-retag får använda sponsorsmottagarens namn i sinreklam eller PR och att det ger ett tillskott till verk-samheten bör det kunna bedömas positivt från av-dragssynpunkt. Hur detta ska formuleras i en lagpara-graf har jag ingen lösning på här och , men det ärdet som ska komma fram i översynen.Slutligen vill jag vara tydlig, så att det inte uppstårnågra missförstånd, och säga att jag ser sponsring avkultur som ett komplement till annan finansiering avkultur. Den största finansieringen står vi som invåna-re för, i form av biljetter etc., och sedan kommer detoffentliga. Sponsringen står för en mycket liten del.Men den gör onekligen nytta, som det där lilla extrasom så ofta behövs som en stimulans i kulturarbetet.Anf. 97 ():Fru talman! Jag vill för del ocksåuttrycka en glädje över detta betänkande. Miljöpartiethar en partimotion i den här frågan, så vi har varittungan på vågen.Från sida anser vi att det naturligtvisska finnas möjlighet för kulturen att ta del av spons-ringspengar. Det blir lite fånigt när det måste finns enskylt eller en gubbe som bär en reklamtext för att manska se att ett företag har nytta av att sponsra en verk-samhet. Många företag känner naturligtvis att de harstörre nytta rent affärsmässigt av att sponsra en sym-foniorkester eller av att framstå som någon som hartillfört en liten men dock betydelsefull del till enteaterföreställning, t.ex. på hemmaplan.Vi är därför mycket glada att inkomstskattelagennu ska ses över så att vi får regler som är lika föridrott och kultur. Jag är också mycket glad för att detfinns ledande socialdemokrater, inte i denna kammaremen på viktiga befattningar inom kulturområdet, somhar uttryckt sin glädje över att denna översyn kommertill. Jag hoppas att det kan borga för att det som står ibetänkandet, att "regeringen bör så snart det kan skeåterkomma till ", inte innebär att regeringenförhalar frågan. Det står inte "när regeringen villåterkomma", utan att regeringen så snart det kan skeska återkomma till . Från sidatolkar vi det så att man bara ska se över hur lagtextenska förändras för att det ska bli riktigt innan manåterkommer.Vi hade från sida lagt ett konkretlagförslag, men så långt vågade inte utskottet gå. Vihoppas dock att det förslaget, som vi anser är ett braförslag, kan utgöra en grund för den översyn som skaske och kanske också kan göra att regeringens över-syn går lite snabbare. Det skulle naturligtvis varaoerhört angeläget och bra om regeringen redan i bud-getpropositionen kommande höst kunde ha med dethär som ett förslag.För del vill jag yrka bifall till försla-get. Vi kommer att göra allt vi kan för att den häröversynen och förändringen ska komma till stånd.Anf. 98 ():Fru talman! Låt mig börja med att konstatera att"regeringen bör göra en prövning av reglerna kringden skattemässiga behandlingen av utgifter i sambandmed sponsring och därefter återkomma till riksdageni frågan".Det är , fru talman, vi modera-ter började verka för ett sådant beslut som kammarenkommer att fatta . Jag ska vara kortfattad ochinte beskriva hela den problematik som ligger bakomdessa problem, som bl.a. här harbeskrivit.Det var Regeringsrättens domar på våren 2000som innebar en minskning av sponsorernas villighet,och det var negativt för kulturen. Det räcker med attunderstryka vikten av att kommer atttillkännage detta för regeringen och att en sådanprövning kommer att ske.Motståndet mot sponsring för kulturändamål harvarit starkt och kompakt, tyvärr, från majoritetenssida. Man har hävdat risker för oönskad påverkan påverksamheten från företagens sida. Sådan påverkanbör inte ske, och har mycket sällan skett - man kan-ske inte kan påstå att det inte har skett någon gång.Det har också hävdats att de marginella resursersom sponsring ger, i allmänhet , skulle varautan betydelse för verksamheten. Det är fel.Av den ordinarie budgeten, som således består avvad vi betalar för att få vara med och de allmännamedlen till verksamheten, går större delen till fastautgifter, till hyror, löner osv. Men de bidrag somsponsringen kan ge, dvs. , kan vara mycketviktiga för den kulturella verksamheten, dvs. den somska komma fram efter att löner, hyror och annat ärbetalade. De fungerar nämligen som en sorts gräddepå moset. De kan på det sättet utgöra nödvändigaförutsättningar för institutionerna.Jag vill hävda att på mindre orter kan företagenssponsring av lokala eller regionala kulturverksamhe-ter skapa vad jag skulle vilja kalla en kulturell Gno-sjöanda. Med det menar jag att det skapas en gemen-skap, ett samarbetsklimat. Inte minst viktigt i sam-manhanget är att detta kan dra till sig nya grupper,eller nya kulturkonsumenter. Det ordet har vi blivittvungna att använda även om det kanske inte låter såförfärligt attraktivt.Får vi inte nya grupper - nya generationer och nyayrkesgrupper - dör kulturen ut.Fru talman! Jag yrkar således som vi alla bifall tillförslaget i skatteutskottets betänkande SkU21 beträf-fande sponsringen.Låt mig också säga, som någon av talarna redanhar gjort - jag tror att det var sompåpekade det - att det är bråttom. Det går inte att draut på denna översyn, utan vi hoppas att den skakomma till stånd snart för kulturens skull och för allasvenska kulturkonsumenters skull.Anf. 99 ():Fru talman! Kulturen har segrat, och äntligen harvi fått ett erkännande av den för människan så viktigaoch värdefulla påverkansmöjlighet som kulturen har.Kulturutskottet har också arbetat med dessa frågorunder , och det är glädjande att de två utskot-ten nu har enats i detta ärende.Kristdemokraterna ser med stor tillfredsställelsepå att vi har enats om detta betänkande och på att vilyfter fram kulturfrågorna på ett så bra sätt som vigör. Regeringen har dock ett stort ansvar för att åter-komma till efter det att man har gjort enprövning av reglerna kring den skattemässiga be-handlingen av utgifter i samband med sponsring.Samhällsekonomin är beroende av många olikadelar. Produktion och konsumtion är enklare att vär-dera och i vissa fall även beskatta. Det kulturellainslaget i vårt samhälle har inte alltid kunnat värderaspå ett riktigt sätt.Jag tänker på våra andliga behov och på vårt be-hov av kulturinslag i arbetslivet och . Vihar alla behov av att vara stilla och matas av det sombygger upp den inre delen av människan. En ingredi-ens i detta, utöver den traditionellt kyrkliga verksam-heten, kan naturligtvis vara kulturinslag.För att kulturen ska klara av sina kostnader behö-ver den naturligtvis ett rimligt ekonomiskt stöd.Kristdemokraterna anser att det blir en klar förbätt-ring inom detta område när vi nu enats om att finnaregler som möjliggör för företag att bidra till kultur isamhället.Denna fråga har aldrig varit viktigare än vad denär , när socialförsäkringskostnaderna skjutit ihöjden så enormt. Sjukskrivningarna och förtidspen-sionerna har ökat lavinartat. Då kan vi glädja oss åtatt kulturen träder in som en av flera beståndsdelarsom erbjuder en effektiv och hårt arbetande människalite lugn och harmoni och en kommunikativ väg somanspelar på den inre människan och bidrar till helakroppens välbefinnande.Anf. 100 ():Fru talman! Efter det att vi har haft en konstruktivdiskussion vid behandlingen av de motioner frånallmänna motionstiden som berör sponsring har skat-teutskottet kunnat enas om att det finns flera anled-ningar för regeringen att pröva om regelverket börförändras och förtydligas. Utskottet är enigt om etttillkännagivande från till regeringen. Där-med, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget i betän-kandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )8 § Migration och asylpolitikFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande 2001/02:SfU8Migration och asylpolitik (skr. 2001/02:5).Anf. 101 (m):Fru talman! Ledamöter av denna för-samling! Det är inte så många här, men de som är härfår chansen att lyssna på mig i drygt tio minuter.Migrationsfrågorna, fru talman, står som alla vetmycket högt på den politiska agendan här hemmaliksom i de övriga EU-länderna och för övrigt också imånga andra länder.I många länder finns partier som medvetet utnytt-jar människors osäkerhet omkring en ökad invand-ring. I har vi haft Ny demokrati. De som varmed vet att inte ärvaccinerat mot liknande politiska strömningar.30 000 asylsökande kommer till omåtgärder inte vidtas - det högsta antalet sedan . Schengeninförandet har medfört att mångasöker sig hit - också flyktingar från övriga -eftersom upplevs göra generösa bedömningaroch ha de kanske bästa mottagningsförhållandena iEuropa.Vi har utmaningar liggande framför oss. Det gäll-er att se trender och förändringar, och det gäller attanalysera gloabliseringens effekter. Det gäller, frutalman, att hitta en avvägd balanspunkt vad beträffarinvandringen hit. Om integrationen, såsom skett hit-tills, även fortsättningsvis misslyckas, om utanför-skap är det som erbjuds och om inflödet av asylsö-kande upplevs som stående utanför vår kontroll blirdet åter på allvar en gynnsam jordmån för populistis-ka partier.Legitimiteten för invandringspolitiken är myckettydligt kopplad till hur vi lyckas integrera dem somfår som sitt nya land. harkostnaderna för invandringen vida överstigit intäkter-na, eftersom arbetslösheten är så hög bland de in-vandrade. Detta vet människor. Det är också ett fak-tum att många vanliga svenskar kopplar detta tilldålig service från det allmänna vad gäller exempelvisvård och omsorg.Ofrihet och frustration bland medborgare i ofrialänder i kombination med den nya teknikens möjlig-heter att belysa västvärldens oerhörda materielladragningskraft är mycket kraftfulla pull-faktorer.Skillnaderna blir övertydliga. Livschanserna upplevsfinnas i väst. Alla medel utnyttjas för att ta sig in i detsom smugglarna kanske har utmålat som paradiset.Det materiella skyddet, såtillvida att man garante-ras en någorlunda bra levnadsstandard, finns förvissoi väst. För många är friheten från fattigdom och all-mänt elände kanske lika viktig som friheten frånförtryck och brist på mänskliga rättigheter.Men livet här i väst blir inte alltid som man hartänkt och hoppats. Utanförskap föder frustration.Gettoiseringen kan vi se i hela . Hemlängtanär rätt stor bland många. Ofta är det så att de som kaninte vill återvända hem, medan de som vill inte kan.Andra upplever framgång och ser sin livschans försig själv och sina barn. De arbetar aktivt för att taansvar och lyckas och berikar därmed inte bara sigsjälva utan också det nya landet.Ibland har det dragits paralleller med de svenskarsom utvandrade till . Skillna-den var givetvis att inte hade några socialatrygghetssystem, och många gick under. Denna typav liberaldarwinism tillhör ett annat sekel. be-står väst av socialstater med olika traditioner ochmöjligen allt ovilligare skattebetalare.Visionen som framförs i en och annan motion omfria gränsöverskridanden präglas av ett slags radikal-liberal syn på människan som alltigenom god ochtron att resultatet blir så gott som möjligt om hon fårmesta möjliga frihet. Detta förhållningssätt är möjli-gen hedervärt, men mycket naivt. Inget land praktise-rar en sådan politik.En reglerad invandring är därför nödvändig inomöverskådlig tid. Vad vi nu har att åstadkomma är enpolitik som präglas av både humanitet och realism.Fru talman!