prot · GP09115 · 2002-05-29 00:00:00 — Jag uttryckte mig kanske någotvårdslöst, men vet liksom jag ibland har uttryckt åsikten att det kanske är litenitiskt av kommunerna att med detta spara på demsom så väl behöver de här tjänsterna. Så är det ju inte;det är jag den första att säga. Det handlar om be-kymmer av annan karaktär. Jag lade ändå in det i enbisats för att poängtera lite grann av det som har på-gått i debatten. Vi har aldrig trott så från socialdemo-kratins sida - icke alls!Kvintessensen i er reservation, ,och för övrigt också i motionen, är ju att ni vill att detska lämnas tilläggsdirektiv till en redan sittandekommitté. Jag vill mena att det icke behövs på grundav att frågan redan är väckt. Man ska se över de härolika ansvarsnivåerna, och det är nödvändigt eftersomvi lever i ett föränderligt samhälle med ibland flytan-de gränser. Därför är detta mycket nödvändigt.Men låt mig ställa en fråga tillbaka, : Är det alltid de fattigaste kommunerna - de somhar stor utflyttning, de som är satta under kommun-delegation och bostadsdelegation osv. - som trotsardomstolarnas beslut? Är det så? Jag har undersöktdetta, och det är faktiskt inte så. Många av dessa haren sed att följa fattade domstolsbeslut. Jag tycker attdet är viktigt i en rättsstat att man gör så.Anf. 104 () replik:Fru talman! Det är mycket riktigt att man finneren bredd i fråga om var domstolstrotset finns ochvilka kommuner det handlar om. Men det vore på sinplats om också be-kräftade att Socialdemokraterna som degenomför en hård lagstiftning ställer krav på att manska ha en budget i balans. Det är ett samband somrimmar illa när man som stärker lagstiftningenmot dem som bryter mot lagarna.Anf. 105 () replik:Fru talman! handlar det ju ytterst, ÅsaTorstensson, om att värna den enskilde - den handi-kappade, den människa som behöver hjälp enligtsocialtjänstlagen osv. Det är det detta handlar om -att de snabbt ska få sina rättmätiga krav tillgodosed-da, vilket de enligt lagen har rätt att få. För mig är detviktigt att poängtera det.Sedan kan jag förstå de här argumenten, och detsade jag också i mitt anförande. Jag förstår fuller välatt det kan vara ekonomiskt besvärligt, och ocksåpraktiskt besvärligt , att ordna detta påett skyndsamt sätt. Men ambitionen och viljan måsteändå vara att trygga den lilla människan i samhället.Sedan pågår den översyn ni efterlyser. 106 ():Fru talman! Det som och tar upp är naturligtvis grundat på en verklig pro-blematik som hänger samman med kommunalt ansvarför och finansiering av verksamheter som i sin tur ärgrundade på lagstadgade rättigheter för enskilda. Detfinns problem där. Därför finns också en utredning,vilket redan har påpekats, som ska titta över detta.Jag tror att det är klokt att invänta resultatet avden utredningen och inte, som föreslår, nu itilläggsdirektiv ange vad utredningen ska kommafram till, nämligen ett statligt övertagande av finansi-eringen. Det är mycket möjligt att det är en väg somvi ska gå, men låt oss invänta utredningen innan vifattar beslut. Det tror jag är klokt.Lars från har dragit en lansför finansieringsprincipen med avsikt, antar jag, att fådet att framstå som att majoriteten inte är för finansie-ringsprincipen. Det är ett helt felaktigt intryck. Finan-sieringsprincipen brukar tolkas på det sättet att om vihär i beslutar om nya verksamheter somåläggs kommunerna så ska detta åtföljas av pengar.Det är en klok princip, och den ska vi slå vakt om.Men går vad jag förstår lite längre och gör enganska extrem tolkning av finansieringsprincipen: Allkommunal verksamhet som i någon mening är obli-gatorisk och grundas på lag, hela det obligatoriskaområdet i kommunerna - skola, barnomsorg, äldre-omsorg, grundläggande social trygghet osv. - skauppenbarligen finansieras av staten, dvs. ett förstatli-gande av den stora merparten av all verk-samhet. Detta, menar jag, är inte att slå vakt om denkommunala självstyrelsen. Det är motsatsen.Jag skulle vilja hävda att de som i realitetenförsvarar den kommunala självstyrelsen är de somslår vakt om det välfärdssystem vi har, som försökerundvika nedskärningar och privatiseringar och som istället vill utveckla den offentliga sektorn, i synnerhetden verksamhet som finns i kommunerna. Detär där försvaret av den kommunala självstyrelsenegentligen finns.Man kan tycka att det är lite onödigt att reserverasig på den här punkten eftersom det redan finns ettbeslut om en utredning som ska se över just ansvars-fördelningen mellan de olika nivåerna i samhället,dvs. det som motionärerna vill ha. Den utredningenfinns redan beslutad, varför då reservera sig? Jag troratt jag vet vad det beror på.Både riksdag och regering har sagt att"utgångspunkten för en sådan översyn" - av ansvars-fördelningen - "bör vara upprätthållandet av enlångtgående självstyrelse". Det är vi nogöverens om, och sedan kommer det: "Inom ramen förett starkt nationellt ansvar för medborgarnas välfärd ihela landet".Jag tror att det är där som skiljelinjen egentligengår, åtminstone för moderat del. Men reservationenfrån hela den borgerliga sidan visar att det är dettasom man egentligen inte gillar, "ett starkt nationelltansvar för medborgarnas välfärd i hela landet".Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslagpå samtliga punkter och avslag på reservationerna.Anf. 107 BO () replik:Fru talman! Jag vill närmast påtala två saker somfanns med i anförande. Det ena varhans tolkning, om jag uppfattade honom rätt, att allasom står bakom reservationen tyckte att alla uppgiftersom var obligatoriska i finansieringsmässigtskulle tas från kommunerna. Jag kan bara konstateraatt det inte står så i reservationen och att det inte ärFolkpartiets ståndpunkt.Sedan blev jag intresserad av en annan del av hansanförande, nämligen när han, självklart i nedsättandesyfte, talade om privatisering. Med tanke på att de-batten i den del som gäller kompetens handlar omskyldighet att ta ansvar för verksamheten medanprivatisering i diskussionen ofta har handlat om huru-vida verksamheten kan utföras av någon annan än detoffentliga skulle jag vilja höra på den punkten. Är det så att han harsvårt att skilja mellan det som kommuner och lands-ting har i uppdrag att se till att det finns och vem somutför arbetet?Anf. 108 () replik:Fru talman! Det är bra att och BoKönberg förtydligar ståndpunkten i reservationen, förreservationen kan mycket lätt, tycker jag, tolkas pådet sätt som jag gjorde. "Det är enligt vår meningtveksamt att genom lagstiftning åläggerkommunerna en mängd uppgifter som riksdagensedan inte finansierar." Det är möjligt att detta barasyftar framåt och inte bakåt.Sedan till frågan om privatisering. Vi har olikauppfattning om det lämpliga i privatisering, och det ären annan diskussion. Jag tycker faktiskt att det liggeren viss poäng i att inte bara i någon slags abstraktmening slå vakt om det kommunala ansvaret utan attslå vakt om det faktiska utförandeansvaret för olikaverksamheter inom den offentliga sektorn, inom denkommunala sektorn, därför att vi där har möjlighet demokratisk styrning av verksamheten som manavhänder sig, inte helt, men som man i stor utsträck-ning avhänder sig vid en privatisering. Ett försvar avkommunalt självstyrelse är också ett försvar av att hakvar något att styra över.Anf. 109 BO () replik:Fru talman! Som säger har vi väl-digt olika uppfattning i fråga om huruvida det är braatt man i verksamheter som skola, sjukvård, äldreom-sorg m.m. kan ha olika utförare av verksamheten tillförmån för dem som ska nyttja den. Men om jaguppfattade honom rätt vill han i det här sammanhang-et avstå från den diskussionen. Det tycker jag är kloktmed tanke på ämnet för dagen.Till slut landade han ändå på att det tydligen varså att privatiseringar i den meningen att man kanutföra saker på olika sätt inte var så bra. Den grund-läggande skiljelinjen finns. Jag ville bara, fru talman,få klarlagt att privatiseringsfrågan vad gäller utföran-det, men inte finansieringen, inte hör till dagens de-batt.Anf. 110 () replik:Fru talman! Det finns kanske inte så mycket atttillägga. Jag vill bara än en gång understryka att oav-sett vilka synpunkter man kan ha på var verksamhe-ten utförs bäst, där kvaliteten blir högst och sådanasaker - det är en annan diskussion - måste en diskus-sion om den kommunala självstyrelsen i någon månhandla om hur mycket kommunerna ska ha kvar attstyra över och hur mycket man i stället vill ha olikatyper av marknadsstyrning av.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 22 §. )12 § Vissa frågor om koncessionsavgift på tele-visionens områdeFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2001/02:KU36Vissa frågor om koncessionsavgift på televisionensområde (prop. 2001/02:170).Anf. 111 ():Fru talman! Betänkandet Vissa frågor om konces-sionsavgift på televisionens område innebär en fort-satt städning efter ett av kulturminister många misslyckanden.Bakgrunden är att inte insågeffekten av sina egna beslut för ungefär ett och etthalvt år sedan. När regeringen utvidgade sändnings-tillstånden för de kommersiella TV-bolagen somsänder i det digitala marknätet till att gälla hela landetföll den rättsliga grunden för att ta ut koncessionsav-gift för . Den var nämligen kopplad till ensam-rätten att sända TV-reklam i hela landet. När man gavfler kanaler tillstånd att utöka sina sändningar frånförsöksområdena till att gälla hela landet föll ensam-rätten, och därmed föll grunden för att ta ut konces-sionsavgiften.Departementet blev varse det här när Radio- ochTV-verket beslutade att inte ta ut den rörliga avgiftenav . Departementet tog fram ett förslag till lag-ändring på rekordtid. Remissbehandlingen skeddeockså på rekordtid. Antalet arbetsdagar som de somskulle yttra sig över förslaget hade till förfogande kanräknas på ena handens fingrar. Ingen lagrådsgransk-ning skedde, trots att förslaget berörde yttrandefrihe-ten.När det sedan kom till i fjolskickades förslaget till Lagrådet som dömde ut delarsom grundlagsstridiga. KU gjorde nödvändiga för-ändringar och konstaterade brister som krävde fortsattutredande och åtgärder. Det är en av dessa åtgärdersom dagens beslut handlar om. Det rör frågan om vadkoncessionsavgiften ska beräknas på och betalas för.Grunden är att avgiften betalas för att fått enmöjlighet att nyttja ett monopol. Man har ensamrättpå att sända reklam i TV i marknätet. Den tekniskautvecklingen gör att den del som har monopolpå minskar. I de digitala sändningarna finns mångaaktörer och därmed heller ingen ensamrätt eller någotmonopol.Regeringens förslag innebär att koncessionsavgiftkommer att betalas även för konkurrensutsatta sänd-ningar, vilket strider mot själva grundtanken medkoncessionsavgift. Genom att lagstiftningen i den härdelen bara kommer att gälla en kanal av flera är detuppenbart att lagen strider mot generalitetsprincipen.Vi har därför en reservation som begränsar avgiftentill att gälla enbart de analoga sändningarna, där detfortfarande finns en ensamrätt.Fru talman! Jag står självfallet bakom även reser-vation 2, men begränsar mig för tids vinnande till attyrka bifall till reservationen 1.Anf. 112 ():Fru talman! I samband med att frågan om konces-sionsavgift togs upp då den berörda lagen behandla-des konstaterade konstitutionsut-skottet problemet med skillnaderna mellan att sändaannonser med analog sändningsteknik och med digi-tal teknik. Utskottets majoritet gjorde ett tillkännagi-vande som antogs av , att regeringen skynd-samt bör utreda möjligheten att koncessionsavgiftendast ska betalas för sändningar av reklam medanalog sändningsteknik.Fru talman! var det enda partisom reserverade sig mot det beslutet och föreslog attlagstiftning med hänsyn till rättsläget omedelbartskulle vidtas.Fru talman! Regeringen torgför i propositionenuppfattningen att den rörliga delen av koncessionsav-giften omfattar alla intäkter företaget har haft för attdet har sänt annonser, oavsett om intäkterna härrörfrån utsändning som sker med stöd av sändningstill-stånd enligt radio- och TV-lagen eller inte och oavsettom den sker med analog eller digital utsändningstek-nik.Fru talman! Regeringen påstår att konstitutionsut-skottet delar denna uppfattning. Regeringen skriver:"Det får antas att haft samma uppfattningsom regeringen när den gav regeringen tillkänna attmöjligheten att koncessionsavgift endast ska betalaspå intäkter från analoga sändningar skyndsamt bordeutredas. Om avgiftsskyldigheten endast avsett analo-ga sändningar hade en sådan utredning inte behövts. "Denna slutsats är en total missuppfattning från re-geringens sida av vad utskottet har sagt. Sanningenvar och är att utskottet delade uppfattningen om att enåtskillnad borde framgå av lagtexten, men av bl.a.tidsskäl ansåg utskottets majoritet sig förhindrad attomedelbart justera lagtexten - vilket vi kristdemo-krater hade en annan uppfattning om.Hade majoriteten i utskottet i stället följt denkristdemokratiska linjen hade regeringen inte kunnatåterkomma med ett felaktigt lagförslag. Det somfrämst oroade utskottets majoritet var den tekniskalösning som skulle användas för att åtskilja intäkter-na. Regeringen väljer nu att negligera ambitionerna iutskottet på den punkten. Det är allvarligt och oac-ceptabelt.Fru talman! Får jag fråga : Kanman verkligen acceptera att regeringen hanterar ut-skottets utlåtande på det sättet och medvetet tolkar detfelaktigt? Är det rimligt att man hanterar utskottetsagerande på det sättet? Jag vet att majoriteten i da-gens utskott korrigerar regeringen på den punkten. Ärdet inte ganska dålig stil av regeringen att hantera ettutskottsutlåtande på det sättet?Fru talman! Regeringen hävdar att det i underlagetför beräkningar av den rörliga delen av koncessions-avgiften tills vidare även ska ingå intäkter från sänd-ningar i det digitala marknätet som i huvudsak över-ensstämmer med sändningar i det analoga nätet. Detfinns ju, fru talman, inget som helst sakligt skäl att taut koncessionsavgift på intäkter av sändningar meddigital teknik eftersom någon ensamrätt inte förelig-ger, vilket är alltså själva grunden för lagen om kon-cessionsavgift. Genom att lagstiftningen i denna delendast kommer att gälla en enda TV-kanal i det digi-tala marknätet men inte någon av de i övrigt likställdakanalerna blir det också uppenbart att lagen i dennadel strider mot generalitetsprincipen.Brottet mot generalitetsprincipen blir så mycketallvarligare eftersom det gäller en skatt. En konces-sionsavgift är ju en form av skatt. En grundläggandeprincip för all beskattning är att den på något sätt skavara generell. Man kan tala om en speciell generali-tetsprincip för beskattning, men är det frågaom en speciell och särskilt viktig tillämpning av denallmänna principen. En skatt kan visserligen avgrän-sas både och rum och med olika avdrag, menoeftergivligt är att det är vissa intäkter som ska be-skattas, inte en särskild t.o.m. till namnet känd skatt-skyldig. Det kan alltså i det här fallet vara fråga omen olaglig särbeskattning.Förslaget kan också vara i strid med EG-rätten,t.ex. kan uttalade skillnader i skattebelastning somgynnar vissa företag ses som ett statsstöd i EG-rättsligmening. Sådant stöd är oförenligt med EG-rätten omdet snedvrider konkurrensen. Allt tyder på att det gördet.Fru talman! Man kan fråga sig varför regeringenoch utskottsmajoriteten negligerar denna åtskillnad.Troligen är det inte av omsorg om principerna elleromsorg om logiken utan närmast en omsorg om stats-kassan att det tillförs medel från . Det kanskeskulle kunna kallas för statskassans girighetssyndrom.Fru talman! Lagtexten till reservation 1 är alltsådet enda rimliga. Jag ber därför att få yrka bifall tillreservation 1.Anf. 113 BO ():Fru talman! När koncessionsavgiften infördes1992 var tanken bakom den mycket enkel och klar.Den som fick ensamrätt att sända reklam i marknätetskulle få betala för detta. Det förekom diskussionerhuruvida detta var en skatt eller inte eller om dettaskulle ses som en betalning för rätten att ensam fåsända reklam. Det fanns olika uppfattningar somredovisades och diskuterades bl.a. i Lagrådets utta-lande den gången. Oavsett hur man ser på detta vartankegången som vägledde då beslutetfattades att man skulle få betala för ensamrätten.Den tekniska utvecklingen har påverkat detta un-der 90-talet. Vår uppfattning är i grunden att självadistributionen inte ska behöva vara en statlig uppgift iframtiden. Det finns en grundläggande skillnad påden punkten. Det konkreta ärendet är resultatet av ettmångårigt trasslande från regeringens sida medframlagda förslag som bryter mot flera viktiga princi-per. Detta upprepas i dagens ärende i och med föreslår en avgift på konkurrensutsatt verksam-het. Det är inte rimligt. Det strider direkt mot dentanke som låg bakom införandet av koncessionsav-giften . Därför, fru talman, vill vii stället ha den lagtext som finns redovisad i reserva-tion nr 1.Jag yrkar bifall till reservation 1.Anf. 114 ():Fru talman! Jag ska ägna huvuddelen av mitt an-förande till att kommentera motiven till varför ut-skottsmajoriteten har landat på den ståndpunkt somredovisas i betänkandet. Jag ska så lite som möjligtkommentera de båda angrepp som företrädarna , och , ,riktade mot minister och mot regeringen.Bakgrunden är välbekant. gav denhistoriska bakgrunden till varför såsom inneha-vare av ensamrätt att sända TV med reklam i detmarkbundna nätet har en koncessionsavgift, som dåkallades koncessionsavgift och inte skatt och som nukallas koncessionsavgift och inte skatt, och som up-penbarligen fortsättningsvis kommer att kallas kon-cessionsavgift.Där vill jag reservera mig. Det finns naturligtvisen möjlighet att någon part, t.ex. eller någon tilldem närstående, gör ett skattemål av det hela ellerhävdar att generalitetsprincipen - som harargumenterat för - skulle stå i strid mot bestämmel-sen om koncessionsavgift. Men det är en konces-sionsavgift som ska erläggas för att man har monopolpå att sända TV med reklam.Var och en som följer televisionens utvecklingförstår att det tekniska landskapet, den tekniska dis-tributionen, den tekniska produktionen, förändras.Det kallas teknisk utveckling - sade det- men det kan också kallas att man försökerhitta nya sätt att producera, distribuera och motta TV-signaler även på radions område som är billigare,frekvenssnålare och som skapar större mervärde förbåde den sändande parten, för den distribuerandeparten och slutligen, förhoppningsvis, den mottagan-de parten. Ingenting tyder på att vi har kommitså långt att den digitala produktions-, sändnings- ochmottagningstekniken har slagit ut den analoga. Detgäller inte på något enda område - inte TV, inte ra-dio. Tvärtom är det utbudet inom det analoga fre-kvensbandet som är den dominerandedistributionsformen, produktionsformen och mottag-ningsformen. Så länge detta råder ska naturligtvisTV 4, såsom innehavare av ensamrätten att sändatelevision med reklam, vara koncessionsavgiftsbärareoch betala till staten.Var och en som följer frågan förstår att landskapetförändras. Det är inte i snabb takt, men i viss takt.Därför har också regeringen tillsatt en särskild utreda-re som ska beskriva förändringarna inom TV-området, analysera konsekvenserna för utvecklingen,analysera hur konkurrenssituationen på TV-reklammarknaden kommer att påverkas i skiftet mel-lan analogt och digitalt och komma fram till slutsat-ser. Det instämmer utskottet i. Men utskottet har inteegen utredningskapacitet på den nivån att utskottet kan sätta ned fötterna och säga att den ena be-greppsförklaringen är bättre än den andra. Utskottethar sagt att utredningen måste tillsättas, slutföras ochkomma tillbaka till med förslagom regelförändringar inom det medellånga och detlite längre perspektivet.Det som skedde var naturligtvis inte bra,dvs. att regeringen missade denna brist i lagstiftning-en, som Radio- och påpekade redan i de-cember. Det var inte bra. Det har sagts tidigare i den-na kammare. Utskottet gjorde allt för att tillrättaläggadetta misstag. Jag tror också att ministern har bettkammaren delvis om ursäkt för det som skedde.Men det är inte heller bra att och ett antalandra jämte påstår att den nuvarande lagstift-ningen strider mot grundlagen, som man sade till oss iutskottet, mot EG-rätten eller mot generalitetsprinci-pen. Det bakomliggande syftet med den sortens ar-gument är alldeles uppenbarligen att få en sänkt av-gift.Man betalar avgift för att man har ett monopol idet analoga sändningsnätet och i den analoga pro-duktionsmiljön, där det digitala egentligen är en bi-produkt. Man gör ju inga särskilda program för detdigitala mottagningsförhållandet , men vi hoppasatt det kommer så småningom.Tänk er att jag säljer en vara eller en tjänst på enmarknad som är väl identifierad och som består av ettantal konsumenter och att jag betalar en avgift, enskatt eller moms för att få sälja varan när jag har fåttaffären gjord. Sedan skänker jag det överskott somjag själv har producerat till en annan marknad utanförlandets gränser. Då ska jag naturligtvis inte ha avdragpå momsen som jag redan har erlagt. Det är ungefärså en del resonerar i debatten.Men vi kan vara helt överens, ,, och jag, om att regelverketbehöver ses över och att man behöver åter-komma till kammaren med förändringsförslag.Anf. 115 ()replik:Fru talman! Man förstår när man lyssnar noga påKent att det är problemet med sänkta av-gifter, och inte det principiella problemet, som är detstora problemet. Det är statskassans girighet som dethandlar om. Jag har viss förståelse för detta, men jagtycker att det är felaktigt att man åsidosätter princi-perna därför att man vill ha intäkter till statskassan.När det gäller den rörliga delen av avgiften är dethelt klart att den är konstruerad som en skatt. Detfinns i rättslig mening egentligen ingen skillnad mel-lan en avgift och en skatt. Det hela är ju baserat påprocentsatser som sedan baseras på summan av in-täkter. Möjligtvis kan man säga att den fasta avgiftenkan vara av en annan karaktär än den rörliga avgifteni det sammanhanget - men det vågar jag i och för siginte svära på.Det intressanta är: Varför har man inte gjort ut-redningen? Man fick ju besked frånkonstitutionsutskottet om att fixa det här. kommer man och säger att manska tillsätta en utredning för att fixa det här. Det är enmycket märklig hantering.Är det inte så att regeringen styr riket och funge-rar utifrån instruktioner? Är inte det gans-ka rimligt, ?Anf. 116 () replik:Fru talman! är vi tillbaka där vi befann oss förnågra minuter sedan, nämligen i frågeställningen omhuruvida detta är skatt eller avgift.Jag håller mig till det skrivna, dvs. de urkundsdo-kument som den dåvarande regeringen gjorde närTV 4 fick sina koncessioner. Jag tittar också på deprotokoll och utskottsbetänkanden som har kommit,och ser då att det är avgift. Det är inte skatt.Egentligen är det ingen mening med att diskuteradetta mer i kammaren. Då ska ju någon annan instansän vi avgöra huruvida det är avgift eller skatt. Vi harju varit överens om att det är en avgift - en fast avgiftoch en rörlig avgift - som ska erlägga till staten.Det är likadant med de radiokoncessioner som denprivata lokalradion erlägger. Det kallas för avgift ochdet är avgift, och det har inte kallats för annat änavgift. Sedan finns det de som av polemiska skäl villkalla det skatt, men det är en helt annan diskussion.Den får man föra i ett annat sammanhang.Avgiften, den rörliga och den fasta, är alltså fast-ställd utifrån de analoga produktions- och sändnings-villkor som är bekanta och som bekantgjordes i bör-jan av 90-talet.Det kommer att förändra villkoren att den digitalatekniken nu vinner framsteg både via satellit, genomkabel och i det markbundna nätet. Det kommer attförändra villkoren för produktion, distribution ochmottagning och även för koncession, så klart. Detkommer att innebära att i det långa loppet intelängre kan ha ensamt monopol på sändningar tillSveriges hushåll med reklam. Det innebär att detkommer att bli förändringar av koncessionsavgiften -därom är vi överens.Det är alltså bra att detta är under utredning.