prot · GP0955 · 2002-01-22 00:00:00 — Ett antalmetoder finns att tillgå, allt från kvarskrivning, sek-retessmarkering i folkbokföringsregistren och använ-dande av fingerade personuppgifter till fysiskaskyddsåtgärder som trygghetspaket, skyddshundar,vapenlicens för tårgasspray och livvaktsskydd. I syfteatt samordna den skyddande verksamhet som bedrivsuppdrog regeringen åt Rikspolissty-relsen att utarbeta ett förslag till nationellt handlings-program för skydd av bevispersoner. Regeringen gav straxföre jul en särskild utredare (dir. 2001:107) i uppdragatt med utgångspunkt i förslagutveckla handlingsprogrammet och föreslå den lag-stiftning som anses nödvändig.I frågor ligger att det från brottsoffer-synpunkt är angeläget att brottsutredningar inte onö-digtvis drar ut . Här vill jag särskilt peka påatt regeringen tillsatt en särskild beredning (dir.2000:90, 2001:61) som ska uppmärksamma frågorom effektivare lagföring för brott och kortare hand-läggningstider. I det sammanhanget kan vidare näm-nas rättegångsutredning vars över-lämnade slutbetänkande (SOU 2001:103) innehålleren rad förslag som bl.a. syftar till att moderniseradomstolarnas handläggning av brottmål. samver-kar också polis, åklagare, domstolar och kriminalvår-den runt om i landet i nya arbetsformer i syfte attförkorta rättsväsendets handläggningstider.Som ytterligare exempel på regeringens strävanatt förbättra brottsoffers i många fall bekymmersam-ma situation påminner jag gärna om förslagen i re-geringens proposition Stöd till brottsoffer (prop.2000/01:79), som sedan fattade beslut om.Trots att såväl den straffrättsliga lagstiftningensom socialtjänstlagen har setts över och ändrats isyfte att öka skyddet för och stödet till utsatta kvinnorär det min bestämda uppfattning att ännu mer kangöras. Inom har sedan en tidtillbaka möjligheterna utretts att lagstiftningsvägenförbättra skyddet för kvinnor som utsätts för hot ochvåld av närstående eller tidigare närstående män. Ettpar dagar remitterades departementsprome-morian Ytterligare åtgärder för att motverka våld inära relationer (Ds 2001:73). I promemorian föreslåsutökade möjligheter att kunna meddela en personbesöksförbud och förändringar om var ett sådantförbud ska gälla. Därtill föreslås att det uttryckligenska anges att en misstänkts förhållande till målsägan-den ska beaktas vid bedömningen av om en personska häktas eller inte. Slutligen behandlas de rättsligaförutsättningarna för att övervaka besöksförbud ge-nom elektronisk kontroll.Jag vill avsluta med att lyfta fram att kvinnor medinvandrarbakgrund som utsätts för våld av sina när-maste anhöriga ofta är särskilt sårbara. anty-der att denna brottslighet har sin grund i gärnings-männens bristande vilja att följa vissa respektskapan-de normer som finns i . Jag tror att man skavara försiktig med att dra generaliserande slutsatserav detta slag. Mäns våld mot kvinnor utgör ett sam-mansatt problem och det existerar i alla kulturer. Detfinns inget enkelt och enhetligt recept för att kommatill rätta med denna typ av brottslighet. Snarare, anserjag, behövs en helhetssyn för att förstå brottslighetensorsaker och hur den ska bekämpas. Och hela samhäl-let måste involveras för att nå framgång.Anf. 52 ():Fru talman! Jag skulle viljatacka justitieministern för ett mycket grundligt svarpå denna interpellation. Jag skulle också inlednings-vis vilja säga att jag uppskattar väldigt mycket att såmånga har efteranmält sig till denna debatt. Anled-ningen till det är att jag faktiskt tror att det är väldigtviktigt att vi alla på ett sansat och lugnt sätt försökerdiskutera dessa svåra frågor.Under senare tid har det varit en kedja av händel-ser där våld mot unga kvinnor har utövats, alltifrångrov misshandel till mord. Motiven till dessa dåd kansammanfattas med att dessa unga kvinnor har betettsig på ett sätt som släkten inte har ansett vara fören-ligt med traditionen. Man har själv velat bestämmaöver de unga kvinnornas liv. Detta har blivit väldigttydligt i en ny omgivning när familjen har kommit tillSverige. Bakom ligger också traditionella hierarkiskastrukturer som sätter mannen före kvinnan.Kvinnans ställning och frågan om jämställdhetfinns ju i ett stort antal internationella konventioner.Och jag vill väldigt tydligt påpeka att bl.a. dessa har ratificerats av stater av alla kulöreroch storlekar, olika slag av regimer och länder medolika slag av religioner inom sina gränser. Där finnsingen skillnad i viljan att upprätthålla dessa interna-tionella instrument. Det är viktigt att betona. Däremotfinns det i vissa grupper en syn på hur kvinnor tradi-tionellt sett ska bete sig och på kvinnans roll i sam-hället.I råder situationen att vi har ratificeratdessa dokument om mänskliga rättigheter. Vi harockså en katalog med rättigheter i grundlagen. Ochdessa rättigheter gäller, och de gäller alla. Detta ärviktigt att betona. ska man också ha storrespekt för olika kulturer. Dessa saker har ingentingmed varandra att göra. Det säger också en hel gruppinvandrarorganisationer med ispetsen i ett pressmeddelande i dag.Garanterar då den svenska staten att dessa rättig-heter följs? Nej, inte alltid faktiskt. Och mitt svargrundar sig dels på kontakter med väldigt många avdessa unga kvinnor, dels på faktiska händelser avallvarligare grad som har inträffat. Det handlar omskyddet av olika rättigheter för unga invandrarkvin-nor - rätten till utbildning, att man inte accepterar attde försvinner ur skolan, hur man ser på äktenskapetoch den gammalmodiga lagstiftningen som finns där,men också hur svenska myndigheter arbetar och sam-arbetar.I justitieministerns svar räknas en väldig massa ut-redningar och grupper upp som jobbar med attityderoch med frågan om våld mot kvinnor. Det är väldigtbra. Men jag skulle vilja se en parlamentariskt sam-mansatt grupp som jobbar utåtriktat och som visarförebilder i dessa frågor med folk från olika partier.Jag skulle också vilja se en ökad samordning ochen strategi för samordning mellan myndigheter närdet gäller dessa frågor. Vi vet att det inte finns sam-arbete mellan människor i skolor, vid sociala myn-digheter och polisen i tillräcklig utsträckning. Detfinns ett oändligt antal vittnesmål om det. Och dettaär inte acceptabelt. Vi och landets högsta rättsvårdan-de myndigheter måste se till att en sådan samordningsker.Vidare är det så att de skyddsåtgärder som räknasupp i interpellationssvaret inte räcker eller inte funge-rar. Skyddstelefonen fungerar inte, och det är kö sådan. De här unga kvinnorna har inte fått detvaktskydd som de ibland begärt. Där finns det anled-ning att diskutera både attityder och hur de skyddsåt-gärder som vi har i och med vår lagstiftning faktisktanvänds för de här unga flickorna. Verkligheten visaratt de förtjänar att deras situation tas på djupasteallvar; det behöver de.Anf. 53 ():Fru talman! Tack för ordet! Jag tackar också mi-nistern som passar på att vara här för att besvara LenaEks interpellation. Vi är många ju här som gör det.Dessvärre tycker inte jag att ministern gjorde alltförmycket för att besvara själva frågorna, även om detvar många grundliga svar och många utredningarnämndes.En sak i svaret tog jag fasta på och det är, somministern betonade i slutet av svaret, att ministerninte vill generalisera och säga att brottsligheten motinvandrarkvinnor har sin grund i gärningsmännensbristande vilja att följa vissa respektskapande normersom finns i . Jag funderade då och tänkte: Vadinnebär det?Jag skulle vilja ställa några frågor till ministern isamband med det som tas upp här - våld mot kvinnorkan ju yttra sig på så många olika sätt:· Vad anser ministern om att det utförs hedersmord- en norm som vi inte har i ?· Vad anser ministern om tvångsgiftet? Enligtsvensk lag får man inte gifta sig när man är under18 år. Men vi vet att många, framför allt invand-rarkvinnor, åker utomlands för att giftas bort, ävenom de kanske bara är 12 eller . Det får tillföljd att de inte är med i skolan, att de inte kanvara med på lektionerna och tillgodogöra sig sa-ker. Det här är framför allt en särbehandling avunga invandrarkvinnor.· Vad anser ministern t.ex. om kvinnlig könsstymp-ning? Förvisso har lagen skärpts även i Sverige.Men här är det återigen fråga om unga invandrar-kvinnor. Vi vet att det finns mörkertal och gråzo-ner när det gäller unga kvinnor vars föräldrar, el-ler kanske med stöd av andra rådgivande vuxnamänniskor i det svenska samhället, är med på attdet här genomförs utomlands. Vad gör vi åt demnär vi har lagar som ändå inte tillämpas?Jag skulle vilja vrida det här vidare till en ytterli-gare en vidgning av debatten om integration.När det gäller det svenska medborgarskapet tyck-er jag att det vore en fördel om kravet på svenskaspråket kunde ställas allt tydligare, just för att kunnavara med i skolan och för att kunna vara med ochdelta i debatten och också kunna lära sig vad somgäller i det svenska samhället.För svenskt medborgarskap borde det också fin-nas krav på kunskaper i det svenska samhällsskicket;detta för att också få in en förståelse om varför vi ordning vi har.Detta skulle kunna leda till en fråga om ministern kanmedverka till att ett medborgarskap får dras tillbaka ivissa fall av grov brottslighet.Den gemensamma värdegrund som tala-de om är oerhört viktig. Naturligtvis förstår jag attockså ministern anser att den är viktig. Vi har byggtupp denna värdegrund . Min fråga ochfundering, inte minst efter det som hände natten till , är: Ska andra länders kulturer få ta över gällandesvensk lagstiftning; är det detta som ska kallas förintegration?För mig är kulturer okränkbara om de respekterarde mänskliga rättigheterna, också för unga invandrar-kvinnor och barn. Om inte vi ställer upp för dem,vilka andra ska då göra det? Om inte vi vuxna härinne gemensamt, faktiskt oavsett politisk tillhörighet,ställer upp för dem, vem ska då göra det?Anf. 54 ():Fru talman! Också jag vill börja med att djupt be-klaga det som hände i natten till . Jagvill också säga att jag tycker att justitieministernlämnade ett bra svar och är glad över att toginitiativ till den här interpellationsdebatten.I november förra året var det ett seminarium här iriksdagshuset som Socialdemokraterna anordnadetillsammans med olika frivilligorganisationer. Fadimedeltog i det seminariet. Hon berättade om sin situa-tion, om vad hon hade varit utsatt för, och tog detsom sin uppgift att stärka andra kvinnor och att geandra kvinnor mod att stå emot och välja sitt eget liv.Vad som hänt är djupt beklagligt.Vi s-kvinnor har uppmärksammat detta. Vi harträffat många kvinnor som blivit utsatta för sådanthär. Detta har uppmärksammats . I vårt integrationsprogram Våra döttrars framtidprioriterar vi denna fråga. Vi har lyft fram unga in-vandrarkvinnors situation.Det är ju inte alltid som det går så långt och blir såtragiskt som i det här fallet, men det är mycket våldoch mycket kränkningar som sker ute i skolorna. Detär inte bara unga invandrarkvinnor som blir kränkta,utan även unga svenska kvinnor blir kränkta ochutsatta för våld.Lagstiftningen behövs - den är ju grunden för demänskliga rättigheterna - men i det här fallet behövsdet så mycket mer. Jag kan hålla med ochCatharina om att det, när människorkommer till ett nytt land - när invandrare eller flyk-tingar kommer till oss och man vistas på flyktingför-läggningar eller ute i kommunerna - nog behövs enstörre insats för att informera om mänskliga rättighe-ter, om de värderingar som gäller samt om att annatsom inte kan lyftas in under mänskliga rättigheter ärfullständigt oacceptabelt. Det är detta som gäller.Med den informationen och den kunskapen är detsedan nödvändigt med en uppföljning i förskolan ochi skolan. Det måste vara föräldramöten där fråganhela tiden hålls levande, för annars lyckas man noginte nå resultat i processen. Självklart är det ju enprocess som de föräldrar ska gå igenom som tyckeratt sådant här är acceptabelt.Man kan ha synpunkter på ordet hedersmord - ja,på att över huvud taget kalla handlingen för heders-mord. Det är mord, ingenting annat! Ordet heder ärett positivt laddat ord. Att koppla ihop ordet hedermed ordet mord är inte lämpligt.Jag välkomnar de åtgärder som vidtagits. Mycketär också på gång, och även statsrådet med de här frågorna.I detta anförande instämde Elisebeht ,, , ,, , Majlé-ne , , , , ,, , och (alla s) samt EwaLarsson (mp).Anf. 55 ():Fru talman! Även jag vill från kristdemokraternabeklaga vad som har hänt i . död ären problematik inte bara för hennes familj. Dennatragedi berör hela vårt samhälle. Man har svårt attförstå. Man vet inte om man ska knyta händerna ellerom man ska försöka tänka på vad som ligger bakom.En egen erfarenhet från min lärartid dyker upp.Det var en flicka från som i nian valde atthålla ett föredrag inför hela klassen om sin syn påuppfostran och svårigheterna i . Hon fick intefölja med klassen på lägerskola. Föräldrarna vågadeinte låta henne vara borta. Hon kunde inte delta iklassens diskofester. Hon sade: Om jag varitkvar i skulle jag ha varit friare. kännermina föräldrar ett mycket starkare tryck från minsläkt att bevaka mig. Det skulle inte kännas lika tungtför dem i hemlandet.Jag såg tjejerna i nian som nästan inte kunde värjasig när de fick höra hennes version. Givetvis tycktede att hennes föräldrar gjorde fel. De ville avbrytaoch tala om hur det är i . Men den modigatjejen i nian ville framhålla att det vikti-gaste för henne var att hedra sin egen familj.Då tänkte jag: Vi måste ju bli mycket bättre på attnå kvinnorna i familjen och stärka deras roll somkulturförmedlare och fostrare av andra generationen.Vi måste se till att papporna får arbete, kontakter medsvenskar inom sitt eget yrkesområde eller kontaktfa-miljer. Där måste vi tala om mänskligarättigheter och försöka lösa upp problemen med deolika kulturerna. Vi har egentligen inte kommit sålångt med integrationsfrågorna när det gäller att upp-lysa föräldrar om vår svenska lagstiftning.Om vi går tillbaka i tiden, tänkte jag. Jag läser litehistoria. Då kom jag tillbaka till då Sverigehade väldigt stränga straff. t.ex. straffadesman med döden för våldtäkt. Synen på kvinnans ochmannens egendom medförde att våldtäkt inom äkten-skapet inte kunde uppfattas som ett brott. Först under1860-talet började en rättslig förändring ske. År 1965ägde inte mannen kvinnan, ägarrätten hade upphört.Men ända var det ett vakuum.Först på FN:s fjärde kvinnokonferens i 1995blev det ett lyft internationellt vad gäller synen påvåld mot kvinnor.Jag tänkte att rätta sättet att komma i kontakt medde familjer som flyttar hit kanske ändå vore genomatt gå in i vår historia, att visa hur man faktiskt kanutvecklas från ett land där dödsstraff fanns, där detfaktiskt har funnits barbari, till en demokratisk statdär den enskildes rättssäkerhet prioriteras. Då kanskeman skulle kunna förstå att den här utvecklingen kanske. är det väldigt mycket av fundamentalism ochoro för straff. Det innebär att när detta händer enkurdisk familj blir alla de andra bekymrade och allaär rädda för att dras över en kam. Vi måste kommaväldigt mycket längre med kontakterna.Nu har redovisat att det finnsväldigt många grupper som arbetar. Jag tänkte frågaThomas om det i detta finns något histo-riskt perspektiv, för det kanske skulle hjälpa som enminsta gemensam nämnare att komma vidare till engemensam etik och rättssäkerhet.Anf. 56 ():Fru talman! Det görs något, sade justitieministerni en tidigare debatt om kvinnovåld i allmänhet medAnne-Katrine . Jag skulle snarare säga attnågot, med betoning på möjligen något, görs, alldelesför lite helt enkelt.Svaret som justitieministern har lämnat till LenaEk är i stort sett en uppräkning av byråkratiska icke-åtgärder,1. ett nationellt råd för kvinnofrid,2. en arbetsgrupp i ,3. ett uppdrag till att utformaförslag till ett nationellt program som inte leddetill någonting annat än att man utsåg en ny utreda-re för att föra uppdraget vidare och utreda det hela- ingenting mer händer,4. en särskild beredning som ska uppmärksammafrågan om en effektivare lagföring,5. rättegångsutredning, som faktiskt ärfärdig, men ännu ingen proposition och6. en inomdepartemental utredning om att lagstift-ningsvägen kunna förbättra skyddet.Tycker justitieministern att det här är handlings-kraftigt och att det är någonting som görs? Jag tyckerdet definitivt inte.Men det här problemet är ju inte nytt. Socialde-mokraterna har varit ansvariga ,ända sedan 1994.I maj 1998 dömdes pappan till flickan som mör-dades . Då dömdes även den 17-åriga bro-dern för olaga hot. Anledningen var att hon ville giftasig. dömde pappan till villkorligdom och 120 dagsböter. Den 17-årige brodern, sombedömdes vara den som hade hotat allvarligast, döm-des till skyddstillsyn ett år.Jag undrar: Tycker justitieministern att de här på-följderna skickar rätt signaler till förövare som hotaratt begå brott och förövare som faktiskt begår brott?Är det en rimlig påföljd?Socialdemokraterna har alltså varit ansvariga förden här frågan och i stort sett ingentinghar hänt. Problemet med unga invandrarkvinnorssituation har aktualiserats tidigare. Bl.a. sade justi-tieministerns statsrådskollega i att hon tänker förändra lagen för att förhindradet som har inträffat. Då skulle jag vilja veta vilkenlag och hur snart. Har justitieministern några planerpå vilken lagstiftning som ska förändras?Men säg något! sade statsministern i partiledarde-batten här i kammaren. Men jag säger inte detutan jag säger i stället till : Görnågonting, ! Se till att göra någon-ting, justitieministern, så att det blir resultat!Anf. 57 Justitieminister ():Fru talman! Jag vill tacka för synpunkterna. Detvar balanserat och nyanserat med tanke på det somhar hänt, möjligtvis med ett visst undantag för detsista som sades. Men det är ju upp till var och en attframföra sina åsikter på det sätt som man önskar.Jag ska först försöka besvara de olika frågorna.Ja, , jag tycker också att det är väldigtviktigt att utveckla samarbetet i det brottsförebyggan-de arbetet. Jag tror att vi är överens om hur viktigt detär att lyfta fram de brottsförebyggande råd som nufinns i mer än 200 av landets kommuner. Vi har gåttfrån 30 till 200 råd på några år.Vad sedan gäller frågan om man accepterar he-dersmord, könsstympning osv. är svaret självklart.Något annat svar tror jag inte heller förväntas.En sak vad gäller lagstiftning som är under utred-ning och som jag tror att har nämntunder dagen är äktenskapsåldern. Där kommer det attpresenteras ett förslag . Dethandlar alltså om att det är olika åldrar för utländskamedborgare och svenskar och om dispens från läns-styrelsen.Självklart får inte någon kultur stå över lagen. Det tror jag också att vi är överens om.Svenskt medborgarskap anser jag inte ska inne-hålla ett krav på att behärska svenska språket. Mångaäldre invandrare skulle då få väldigt svårt att erhållaett svenskt medborgarskap.Till : Ja, det är viktigt medhistoriken. Hur det har vuxit fram kan man också seunder framför allt . Det liggerhela tiden parallellt med en ökad jämställdhet.Slutligen påståenden om att göranågot. Jag skulle faktiskt hellre vilja säga att man skata reda på vad som sker innan man framför så onyan-serade påståenden. Det är inte bra att säga på detsättet.Jag ska bara helt kort nämna några saker som harskett och som jag tycker kanske borde gjorts annor-lunda. finns det en nybrottsofferproposition som tar särskilt sikte på att hosvarje enskild polis, varje enskild åklagare inom rätts-väsendet öka förståelsen för brottsoffren. Vihar snabbare handläggning. Det förslaget kom i de-cember och handlar frågan om att det inte ens harlagts fram en proposition. Det är ,det är . Det är ganska omöjligt attlägga fram en proposition på den tiden.Det finns andra utredningar om snabbare hand-läggning. Det kom förslag , och det komförslag om en utredning om snabbarehandläggning som har en oerhörd betydelse för attbättre kunna stärka skyddet för kvinnor. Vi har i de-cember lagt fram en departementspromemoria sominnehåller flera viktiga delar i det här avseendet,nämligen besöksförbud även i hemmet, utvidgadmöjlighet till häktning när det är närstående som stårför hoten. Det gäller vidare fotboja och också besöks-förbud utanför hemmet.Det görs alltså mycket. Det finns en stor enighetinom . Utöver detta vill jag nämna de storaresursökningarna till polis och åklagare som gör detmöjligt att klara de här uppgifterna ännu bättre.Men jag vill ändå understryka att visst, det kangöras ännu mer, och vi ska fortsätta det här arbetet.Mycket handlar om annat än lagstiftning, men ävenlagstiftningen ska fortsätta att utvecklas.Anf. 58 ():Fru talman! Jag tror att alla vi som arbetar medkvinnofrågor och våld mot kvinnor uppskattar detsom görs. Jag tror att problemet är att väldigt få per-soner i det svenska samhället harvågat ta en diskussion ur ett kulturperspektiv omvilka grundläggande normer och värden som gäller,för det blir så väldigt lätt att man uppammar en dis-kussion som leder till invandrarfientliga åsikter elleryttranden, och det är ingen av oss som vill det. Menvi måste kunna diskutera var någonstans respektenför kultur - ett folks litteratur, musik, historia etc. -bryter mot en väldigt tydlig gräns, nämligen gränsensom är respekt för mänskliga rättigheter. Det är vik-tigt att vi deklarerar det, att vi står upp och säger det.Det är också viktigt att vi har tydliga förebilder idet här sammanhanget. Det är anledningen till att jaggärna skulle vilja se en parlamentariskt sammansattgrupp som handlar om att å ena sidan säga: Ja, virespekterar er kultur och historia. Å andra sidanhandlar det om att säga: Ni kom hit för att söka fri-heten i ett demokratiskt samhälle. Här finns dennabottom line, denna grundlinje, och över den går viinte i . Dessa mänskliga rättigheter gäller alla,också unga invandrarkvinnor.Det här är en svår diskussion. Därför tror jag attdet är viktigt att just politiska förebilder vågar ställasig upp och ta den diskussionen på ett tydligt sätt medalla olika grupperingar i samhället. Därför skulle jaggärna vilja se en sådan grupp framöver.Vi vet också att det har skett väldigt mycket vadgäller samordningen mellan myndigheter, i diskus-sionsform och i regleringsbrev. Men vi vet också attom vi nu sätter oss ned och känner efter med hjärtatom detta har fungerat tillräckligt bra, så kommer vifram till att det inte har gjort det.Det finns väldigt mycket att göra. Brottsförebyg-gande rådet tror jag är en nyckel. Men jag tror fak-tiskt också, återigen, att politiska förebilder och ettuttalat samlat politiskt tryck sätter fart på skolsidan,på kommunsidan, på den sociala sidan, på landstings-sidan tvärs över alla partigränser just när det gäller dehär frågorna. Därför är samordningsfrågorna otroligtviktiga.När det sedan gäller skyddsåtgärderna, som justi-tieministern tar upp igen, handlar det om, tror jag, attfaktiskt utvärdera hur de fungerar. Jag har underdagens lopp och också tidigare i många olika sam-manhang hört om bl.a. kvinnojourernas utvärderingav de skyddsåtgärder som finns, att telefonerna intefungerar, inte köps in, att det är kö till trygghetspaket,att man inte får vakter i den omfattning som manskulle ha, att skyddshundar inte utbildas osv.Jag tror att en totalsummering visar att där finnsmer att göra. Det är klart att det gör det när polische-fer i distrikt som faktiskt vill arbeta förebyggandehånas med öknamn som Kapten klänning t.ex. Det ärklart att det finns mer att göra där. Det gäller också atttydligt säga att i den riktningen ska vi gå. Det skullevara bra att se åtgärder i det sammanhanget.Här finns en uppslutning från alla partier i riksda-gen. Heder för mig och för väldigt många andra män-niskor är något alldeles speciellt. Det stöter mig otro-ligt mycket att begreppet hedersmord används här.Det handlar inte om det. Det är traditionaliseradekönsmord det handlar om. Jag tycker att vi ska bytabeteckning på detta. Det är traditionaliseradekönsmord, och de ska vi inte acceptera - självklartinte.Anf. 59 ():Fru talman!