prot · GP0977 · 2002-03-06 00:00:00 — Vi har alltså visat att vi har kun-nat föra en framgångsrik klimatpolitik utan att den svenska konkurrenskraften ellersysselsättningen för de anställda har hotats. är viberedda att gå vidare.Utgångspunkten är att om vi börjar omställningentidigt blir det billigare och bättre. De länder somväntar får göra sin omställning ,och det blir dyrare. De länder som går i spetsen föromställning och satsar på ny miljövänlig teknik kansälja sina produkter och sin kunskap till andra länder.Det kommer att gynna dem, och det kommer att gyn-na svensk konkurrenskraft.De svenska utsläppen av växthusgaser ska varaminst lägre än de var . Målet skanås utan att vi ska använda sänkor och flexibla meka-nismer, dvs. handel och miljöinvesteringar i andraländer. Vid en kontrollstation kan regeringensom komplement föreslå ett mål som skärps med deflexibla mekanismerna.Men kom ihåg: Detta är det första steget. Kyoto-protokollet förutsätter en fortsättning. Dessa förhand-lingar ska igångsättas , säger protokol-let. För tydlighetens skull ska också sägas att proto-kollet ger ett land som överträffar sitt åtagande möj-lighet att tillgodoräkna sig detta vid kommande för-handlingstillfällen. Det är viktigt att ha det sagt förvår egen del.Dagens ärende gäller för det första riksdagensgodkännande av Kyotoprotokollet. En förutsättning ärdock, säger propositionen, att EU och dess medlems-stater gemensamt kan ratificera protokollet. För detandra föreslår utskottet i linje med regeringens för-slag svenska mål för de gaser som omfattas av proto-kollet och med samma åtagandetider, nämligen ettmedelvärde av utsläppen . Som mål före-slår regeringen, som vi har hört, en minskning med4 % räknat från år 1990.Förslaget innehåller också två kontrollstationer år2004 och 2008. Här är också värt att nämna de andraländernas fördelning enligt den uppgörelse som hargjorts inom EU. För del är det +4 %. Belgi-en har -7,, har -, har -12,, -6,och -. Menandra länder i södra har å sin sida också plus-värden som vi, och en del har rejäla plusvärden.Redan i dag vet vi att och pre-cis som vi räknar med att ta ut mer i den första etap-pen. De är medvetna om att det kommer att bli svåra-re ju längre man väntar med att genomföra sina åta-ganden.Till propositionen är också formulerat ett mål iform av en långsiktig målsättning . Denbygger i huvudsak på EU:s sjätte miljöhandlingspro-gram efter en modell beräknad på utsläppen på 4,5ton koldioxid per invånare, vilket skulle ge 550 ppm,dvs. koncentration av halt koldioxid i atmosfären.Skulle man gå efter det innebär det runt 50 %minskning för del. Men det skulle ändåinnebära att vi får en höjning totalt sett i världen. År1999 var värdet 366 ppm. Detta förklaras av att u-världen måste tillåtas öka mer när i-världen skatrycka tillbaka sina utsläpp.Så t.ex. har över per invånare och Eu-ropa men endast och perinvånare. Det gör att även om i-världen tvingar tillba-ka sina utsläpp kommer det med den berättigade delav de resurser som u-världen har att innebära en höj-ning från 366 ppm till 550 ppm i det tänkta exemplet.Till dagens betänkande är fogat 36 reservationer.Det kan ge en bild av en stor splittring om regering-ens förslag till beslut. Men ser man till förslagen tillbeslut, vilka behandlas i avsnitten 5 och 7 i proposi-tionen, blir bilden en annan. Till frågan om godkän-nande av att regeringen å vägnar skriver påKyotoprotokollet finns egentligen inga reservationer.I förslaget om mål för , -, finns det baratvå reservationer.Vi har hört att har sagt att de ivarje fall ibland är med på , om jag har förståttdet rätt. Jag kan läsa ur reservationen. Där står föreslår att avslår regeringens förslagom målet för den svenska klimatpolitiken. Det är vadsom står skrivet i den delen. I den inställningen ärmoderaterna ensamma.Samtidigt ska väl sägas att det heller inte står nå-gonstans vad de vill i stället. Det står inte om de stö-der Kyotoprotokollets förslag eller vårt gamla riks-dagsbeslut om i ökning av utsläpp för att därefterminska dem . Här är det svårt att veta vadModeraterna står någonstans.Resten av de 36 reservationerna berör val av me-toder och detaljer. Det är nog så viktigt. Men i dessadelar är propositionen mer att se som en redovisningför av förslag som redan har beslutats avriksdagen eller frågor där propositioner är att vänta.En rad av de frågor som , , och tagit upp kommer att kunna tas med i kommandepropositioner och finns också till stora delar med isådana beslut som redan är fattade.En rad av de förslagen är sådant som jag och mittparti är beredda att diskutera med er om. Har vi nu ettgemensamt mål - och det är viktigt - ska vi naturligt-vis också tillsammans se till att vi når upp till det.Ytterligare ett ställningstagande kommer att skemed dagens beslut. Det gäller det återstående femton-de delmålet som tidigare saknats i beslutom miljömål. I och med dagens beslut kommer vi nuatt ha miljömålen och de femton delmålen kompletta.Jag redovisade en stor enighet inom utskottetom målen. Metoderna har vi olika meningar om.Enigheten om målen bryts bara av , somjag sade. Därför vill jag gärna att gerlite mer substans i vad har för förslag tillmål i den delen.Herr talman! Jag anser att det är viktigt och gläd-jande med en stor uppslutning kring målen. Varförvill jag det? Normalt har vi ju inte något emot att vibråkar lite och har olika alternativ. Jag tror att detta ärett mycket speciellt politiskt problem. Det är ovanligtlångsiktigt. Det kommer att ta att förverkligaoch att komma ned i värden som är hållbara för värl-den.Det kommer att vara olika majoriteter . Också det talar för att man ska försöka att få såstor samstämmighet som möjligt. Om vi är överenskommer det också att öka våra internationella möjlig-heter att påverka. I den här frågan ska man nog efter-sträva så stor samsyn som möjligt. Det ökar vårachanser, chanser och världens chanser i dendelen.Men det räcker inte med att vi diskuterar och äröverens i . Vi måste också gemensamt fåmed våra invånare på dessa idéer. Där måste vi kom-ma till en situation där vi alla, invånare som riks-dagsledamöter, tar ett personligt ansvar för utveck-lingen. Det är ofta som människor på möten tror attdetta är en fråga som måste lösas av industrin medanvi som familjer kan stå vid sidan av - att detta intekommer att påverka oss. Ingenting kan vara felaktiga-re. Stora insatser har gjorts inom industrin. ärockså de enskilda familjerna, de enskilda individerna,berörda om vi ska klara de lägre utsläppsnivåerna.I mitt län, , talar invånarna ofta omatt utsläppen kan bara bilarna i Stockholmsinnerstad tas bort. Det räcker inte. av biltrafikeni är utanför innerstaden. De utanförvill gärna säga att det är de som åker i innerstadensom förorsakar problemen.På samma sätt är det med tätorter i övrigt i landet.Människor säger ofta att det är tätorten som förorsa-kar problemet med bilar. Men tre fjärdedelar av ut-släppen från bilarna är i ren landsbygd eller mindretätorter. Ingen kommer undan om vi ska klara målet.Likadant är det med kollektivtrafiken. Den ned-rustning av kollektivtrafiken som sker i ett län sommitt är inte bra för påverkan på miljön. När taxornahöjs och standarden blir sämre och det inte går att litapå kollektivtrafiken leder det inte till bättre miljöför-hållanden utan till sämre. Folk väljer då bilen i stället.Det här är lite av bakgrunden till att vi föreslår eninformationsinsats. Det satsas perår för . Tanken är att få medalla och förklara vad det är vi gemensamt ska uppnå,hur förhåller sig till resten av världen och vadvårt åtagande är.Till sist ska jag säga några ord om metod ochstrategi. Strategin omfattar nu gällande energi- ochtransportpolitiska beslut, regeringens infrastruktur-proposition och kommande förslag till energiproposi-tion . Flera åtgärder och preciseringar kanbehövas, och uppföljning är därför en viktig del av ensådan strategi.För att nå målet i propositionen föreslår regering-en och en rad åtgärder. Jag vill baranämna några. Det är klimatinvesteringsprogram ikommunerna. De lokala investeringsprogrammenersätts fr.o.m. årsskiftet av ett stöd till klimatprojekt ikommunerna. Jag har nämnt informationsinsatser.Det är strategi för alternativa drivmedel. Det ärfrämjande av el från förnybara energikällor genoms.k. - som vi harpresenterat i miljömålspropositionen - ska samordnamyndigheternas klimatarbete. Det finns ett uppdragtill de statliga fastighetsägarna att beskriva möjlighe-terna till ökad energieffektivisering och minskat be-roende av fossila bränslen. En kommission ska analy-sera på vilka områden fossila bränslen kan effektivi-seras eller ersättas med andra bränslen.Andra åtgärder som tas upp är möjligheterna attinföra gröna certifikat för alternativa drivmedel ochmöjligheterna att inkludera avgifter för koldioxidut-släppen i flygets start- och landningsavgifter.I den kommande översynen av plan- och byggla-gen ska frågan om externa köpcentrum och deraspåverkan på transporterna tas upp. Ekonomiska styr-medel, miljöskatter, subventioner och borttagande avsubventioner, lagstiftning och frivilliga överenskom-melser ska användas för att minska klimatutsläppen.Sektorsansvaret behöver utvecklas så att det blirtydligt vilka myndigheter som har ansvar för klimat-politiken inom ett område, t.ex. transport och industrisamt el och värme.Det här var några exempel på vad som finns med.Herr talman! Det har tagit från Riomötet tilldagens beslut. Kyotoprotokollet har genom fått ett mycket allvarligt bakslag. Det är ettbakslag som vi hoppas ska gå att rätta till. Tidenarbetar mot oss. Förändringar kan bara ske på mycketlång sikt. Låt inte detta bli ett skäl att inte göra något . Vi kommer att lämna stora miljöproblem tillkommande generationer. När vi nu vet, vore det interätt att avstå från insatser. Det vore oansvarigt och pågränsen till brottsligt.Jag yrkar bifall till utskottets förslag.Anf. 137 ()replik:Herr talman! Jag har två frågor till första frågan handlar om ett förslag frånMiljöpartiet om att man bör tillsätta en utredning somska ha i uppdrag att lägga fram förslag till åtgärderför att parera, motverka och förebygga konsekvenser-na av de klimatförändringar som kan tänkas uppstå iframtiden, t.ex. extrema väderfenomen och över-svämningar. Vi vill att en sådan utredning ska tillsät-tas. Vi undrar varför Socialdemokraterna avstyrkerdetta och om har någon kommen-tar.Den andra frågan gäller att jag blir lite bekymradöver att vill understryka det fak-tum att den som gör mer än Kyotoåtagandet nu kanslippa göra det sedan. Det är förvisso sant. MenarSocialdemokraterna med det att det finns en risk attom det återigen sätts ett otillräckligt mål i den fort-satta Kyotoprocessen, vilket mycket väl kan bli fallet- särskilt om ska in i denna process, vilket na-turligtvis är önskvärt - att process avstannarframöver?Anf. 138 () re-plik:Herr talman! När vi inte hade något protokoll, närdet inte fanns någon internationell överenskommelse,gjorde egna åtaganden. Vi kunde visa att detgick att göra förändringar. Då var det en fördel attvisa för världen i övrigt att här finns exempel på hurman kan göra.När protokollet väl är antaget ska vi verka inomramen för det. Det är ingen mening att hastörre ambitioner än andra länder. Det viktiga är att setill att alla länder förflyttar sig. Att lilla en-skilt i slutändan skulle ha ett annat mål - då talar jaginte på kort sikt utan på lång sikt - än övriga världenär icke meningsfullt. Därför är det fråga om en infas-ning för del i det internationella åtagandet.Det är ekonomiskt fördelaktigt om börjarinfasningen och har det tillgodosenare. Så är det tänkt.Anf. 139 ()replik:Herr talman! Jag blir ändå lite bekymrad. Det be-ror lite på vad man menar med långsiktigt och kort-siktigt i det här sammanhanget. I den långsiktigamålsättningen pratas det om en 50-procentig minsk-ning till 2050. Många miljöorganisationer pratar omatt en 75-procentig minskning till 2050 kan bli nöd-vändig. Det beror mycket på befolkningsutveckling-en.Vår synpunkt är att det i så stor utsträckning sommöjligt ska finnas ett rättvist miljöutrymme, dvs.fördelning mellan världens länder beroende på hurmånga som bor där osv. Jag kan acceptera att Sverigeinte ska gå längre i det långsiktiga perspektivet, menatt inte ska gå längre på vägen dit har jagsvårt att acceptera. Även i de sammanhangen kommerdet att behövas länder som går före och visar att detgår att göra ett större åtagande.Kyotoprotokollet blir ändå något slags miniminivåför vad man kan tänka sig att komma överens om.Ska länder som in i detta kan denna miniminivåkomma att ligga ganska lågt. Då kommer det att un-der vara viktigt att är ettföregångsland. Vi kommer att ha nytta av teknikut-veckling som kan exporteras till länder i ett senareskede.Jag undrar fortfarande om utredningen som skalägga fram förslag på åtgärder på hur konsekvenserav klimatförändringar kan förebyggas.Anf. 140 () re-plik:Herr talman! Det finns en risk att vi pratar bredvidvarandra. Långsiktigt är långsiktigt. pratar vi oftaom 2050. Regeringens förslag är att sträva efter ensänkning. I propositionen nämner man att man skaverka för lägre än 550 ppm internationellt. I praktikenhar regeringen redan stakat ut att det kan bli fråga omatt försöka eftersträva en minskning av det målet.Det är inte meningsfullt att på lång sikt se till attSverige alltid ska ligga x % ovanför det teoretiskaslutmålet i protokollet - bara för att visa att vi ärduktiga. I och med att vi får protokollet måste Sverigeagera inom ramen för det protokollet. Jag hoppas attMaria Wetterstrand förstod mig i den delen.Anf. 141 () replik:Herr talman! ställde frågan vadsom egentligen är den moderata politiken. Jag kanbörja med att uppmana honom att läsa de delar avbetänkandet där det står om vår särskilda partimotionsom vi väckte i samband med detta ärende.Den moderata politiken går ut på två saker, ochdet är också två förslag som ligger i regeringens pro-position. Nr 1 är att företräder Kyoto-protokollet, liksom övriga partier här i riksdagen.Nr 2 handlar om att vi avstyrker regeringens klimat-mål med motiveringen att regeringen bör återkommatill med mera välunderbyggda förslag.Vi tycker att det vore anständigt att i en sådan härmålproposition beskriva vilka metoder man ska an-vända. Det är inte för inte som den elintensiva indust-rin har uppvaktat utskottet och visat mycket stor oroinför framtiden. Det är inte bra när vi i riksdagenfattar beslut som inte är tydliga för våra medborgareoch andra aktörer i landet.Ett annat skäl är att vi skulle vilja ha en mer kost-nads- och miljöeffektiv problemlösning, genom attlösa de här problemen bl.a. internationellt, med inter-nationella metoder. Vi tycker att det är fel att manutesluter dessa i propositionen och inriktar sig heltoch hållet på det nationella. Man utesluter också heltarbetet med de intressanta kolsänkorna som medel.Vår hållning är att globala problem måste lösasmed globala metoder. Det är det som är vår hållninghär.Anf. 142 () re-plik:Herr talman! Socialdemokraterna utesluter ingen-ting av det som tas upp här, eftersom vi har talat omatt det ska prövas vid kontrollstationen 2004. Denmöjligheten finns alltså. Det verkar mer vara denobotfärdiges förhinder när nu talar.Jag måste också få göra ett påpekande. hänvisade tidigare till och sade att härfinns en vetenskapsman som säger att man inte får taenskilda händelser. Det är riktigt att han säger det.När har inlett sitt anförande med att istort sett ha hyvlat av med sitt sätt attbedöma hur utvecklingen ska vara blir det närmast enförolämpning mot . Om man har lyssnatpå inser man att hela den första delen avLars anförande inte kan hållas.Ni försöker föra ut en tveksamhet som ska göra attmedborgarna blir osäkra om det här är nödvändigteller inte. Däri ligger väl också att ni inte preciserarvad målet ska vara.Anf. 143 () replik:Herr talman! Den invändning mot den allmännadebatten som jag tycker att det finns anledning attgöra, som jag försökte belysa i mitt anförande, är justatt det ges en bild av att det bara får finnas en san-ning. Det är dessutom inte sant. Det finns mängder avforskare som pekar på annat. Det är viktigt att viriksdagsledamöter har förmåga att suga upp deströmningar som finns och inte låser oss vid en bild.Sedan kommer jag fram till slutsatsen att vi ska biträ-da Kyotoprotokollet m.m.Det fanns när bara en sanning fick råda. Detvar när man ansåg att jorden var platt,och alla som sade att jorden var rund avrättades. Detär den typen av politik som jag vill undvika och somjag har talat om här i dag.Vår huvudsakliga kritik mot regeringens politik äratt målet -är enbart nationellt.Jag skulle vilja ställa en kontrollfråga för att sevad det här innebär för , som harviss insyn i regeringens arbete: Kommer den svenskabasindustrin att få koldioxidskatt införd för att rege-ringens mål framöver ska uppnås? Är det en konsek-vens av detta nationella mål? Det råder en stor osä-kerhet bland medborgarna om dessa frågor.Anf. 144 () re-plik:Herr talman! När ska argumenteraför tveksamheten till miljöexperterna tar han exemp-let från när man diskuterade om jorden varplatt eller rund. Då sår han split. Allamänniskor vet ju att jorden är rund. Parallellen på dethär området skulle då närmast vara att det inte är sant.Det är det som är beviset för det. Det där är ett sätt attförsöka säga till människor att de inte behöver an-stränga sig därför att det nog inte är så farligt.Jag har lyssnat på alla talare, och inga andra änmoderaten har försökt profilera sig genom att säga tillmänniskor att de inte behöver göra någonting. Det ärprecis vad försöker säga.Sedan kommer det åtgärder för svensk industri,men det kommer också motsvarande åtgärder förkonkurrentländerna. Jag redovisade t.ex. vilka kravTyskland kommer att få - de har dessutom bestämtsig för att höja kraven - vilka krav har fåttoch vilka krav har fått. industriligger alltså väldigt bra till i förhållande till sina kon-kurrentländers industrier. Vi ger en möjlighet, genomökningen, att ligga bra till inför nästa åtagandeperiodockså. Det bör svensk industri räkna in när man be-dömer hur vi nu lägger våra förslag. Det kommer attvara till fördel för svensk industri.Anf. 145 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja ha två bekräftelser avIngemar . För det första skulle jag vilja haen bekräftelse på att och Social-demokraterna är beredda att höja ribban och spännabågen lite mer, inte bara vid de kontrollstationstill-fällen som tas upp i propositionen och betänkandetutan också i samband med de årliga redovisningarsom regeringen har att göra till , så att vikan komma längre i ambitionen att skapa en hållbarutveckling.För det andra skulle jag vilja ha en bekräftelse påatt Socialdemokraterna och ärberedda att hjälpa till i ambitionen att förändra förslag att skattenivån på biodrivme-del ska vara - hör och häpna! - lägst av vadmotsvarande skattenivå är på bensin och diesel.Anf. 146 () re-plik:Herr talman! När det gäller att höja ribban kan jagbekräfta att vi är beredda att göra det när vi har för-slag på sådant. I den redovisning jag gav ligger ocksåatt det nu finns en utredning om flexibla mekanismersom har fått regeringens uppdrag att se över den frå-gan för att vi ska kunna fasa in också de bitarna i detsvenska systemet. Det borde jag kanske ha sagt, föralla känner väl inte till det. När den är färdig ska dettaockså bedömas, och det kan då också vara en del närvi höjer ribban.Vi är beredda att titta på alla sådana förslag, menvi är inte beredda att höja ribban bara för att straffasvensk industri i förhållande till andra. Det ska in i ettsystem där vi vet vad vi gör och där vi gör en bedöm-ning av vad vi gör i olika faser; i den här fasen eller inästa åtagandeperiod.När det gäller EU-delen gör också vi bedömning-en att man måste göra en rad förändringar i EU-lagstiftningen om alternativa bränslen. Därför tittar viockså på de bitarna och ser vad vi ska göra. Exakt hurdet ska utformas kan jag inte säga , men det kanvi fortsätta diskussionerna om. Det behövs föränd-ringar på det området - det är sant.Anf. 147 () replik:Herr talman! Jag tackar försvaret. Det gläder mig att vi tycks vara överens om attdels höja ribban, dels se till att investeringsmöjlighe-ter ska skapas för svenskt näringsliv, liksom för ossvanliga människor som har att investera i t.ex. mermiljövänliga fordon.Anf. 148 ():Herr talman! Klimatfrågan är antagligen den mestangelägna miljöfråga som vi har att ta oss an, menden är också en av de svåraste. Grunden till vårautsläpp av växthusgaser är att nästan hela vår globalaenergiförsörjning kommer från fossila källor.Genom en ohållbar energiförsörjning ändrar viatmosfärens sammansättning rejält. De förändringarsom krävs av oss är därför mycket stora. Det är därförglädjande att trenden i tycksgå åt rätt håll. Utsläppen har minskat de senaste åren.Än så länge sker det i otillräcklig omfattning, men vihar ändå sett ett trendbrott.Trots de små framstegen på nationell nivå de se-naste åren kan vi inte säga att riskerna med klimatför-ändringar verkar minska - tvärtom. Klimatfrågan är ihuvudsak en internationell fråga. Det är oväsentligtvar på jorden utsläppen sker.USA, som står för en betydande del av de totalautsläppen och är det land som släpper ut mest, harvalt att stå utanför internationella överenskommelserom minskade utsläpp. I stället har den republikanskaadministrationen i valt att presentera en klimat-politik som inte alls är en garanti för minskade ut-släpp. Det är en politik som närmast är ett skämt,skulle jag vilja säga.De prioriterar helt uppenbart sina egna kortsiktigaekonomiska intressen före miljöfrågor och grundläg-gande överlevnadsfrågor.Mot bakgrund av denna internationella utvecklingkrävs det att andra länder väljer att gå före och visarpå en progressiv klimatpolitik som kan lösa utsläpp-sproblemen utan att äventyra välfärden.Det är glädjande att genom den klimat-proposition som vi ska fatta beslut om tydligtställer sig i den frontlinjen i det internationella arbetetför att begränsa växthuseffekten.Vi i har tillsammans med regering-en enats om en klimatpolitik där vi sätter upp en mål-sättning som går väsentligt längre än vad som krävsav oss enligt internationella åtaganden. Vi sätter uppen målsättning som gör att vi bibehåller ett starkttryck på att fortsätta minska utsläppen av växthusga-ser. Vi föreslår att målsättningen ska nås utan att vihandlar med utsläppsrätter eller tillgodoräknar ossskogssänkor, och vi överväger att senare föreslåkompletterande och mer långtgående mål för åtgärdersom vi vidtar i andra länder eller genom ett handels-system med utsläppskvoter. Genom att en bred majo-ritet i ställer sig bakom dessa förslag be-fästs position bland världens ledande länderi arbetet med att begränsa mänsklighetens påverkanpå jordens klimat.När det gäller målen vill jag ta upp något omnormalårskorrigering. Det bör definitivt inte rådanågon tvekan om hur vi räknar målet. Och för migsom har varit med i arbetet med att ta fram dennaproposition råder det inte heller någon sådan tvekan.Jag vill ändå se till att det här i kammaren blir tydligthur vi räknar.När det svenska målet beräknas normalårskorrige-rar vi inte nivån utan utgår precis i enlighetmed Kyotoprotokollet från de faktiska utsläppen. Inteheller normalårskorrigerar vi utsläppen år 2008-2012 eftersom vi i stället i enlig-het med Kyotoprotokollet använder medelvärdet avde faktiska utsläppen . Där-emot kan vi använda normalårskorrigering för vårtlöpande och uppföljande interna arbete, vilket intepåverkar beräkningarna av målet. Jag skulle ocksåvara tacksam om miljöministern senare kunde be-kräfta den uppfattning som jag här har framfört, så attdet inte råder någon tvekan om det eftersom det harfunnits en viss diskussion i utskottet.Fru talman! Det finns en stark rättviseaspekt påklimatfrågan. I-länderna, där ungefär en femtedel avjordens befolkning lever, har stått för fyrafemtedelar av utsläppen. Som exempel kan nämnasatt , som släpper ut mest koldioxid, släpper ut 18gånger mer per person än och 200 gånger merper person än .