prot · GQ094 · 2002-10-08 00:00:00 — För att travestera en filmtitel:Ett bröllop och tre begravningar. Det kanske blir enfjärde när vi får höra tala. Vem har rätt? Ärdet eller recensenterna?Vi hörde en recensent, , beskriva dethär väldigt målande med som grevinnan -det är väl inte så väldigt likt, inte, och Ringholmdricker inte - och jag som betjänten. Jag lovar er attjag är en väldigt bråkig betjänt i så fall. , detär inget enpartivälde i det här landet, tro inte det. Jagär en besvärlig betjänt. Jag är en samarbetspartner.Men om man nu ska gå på den här liknelsen, KarinPilsäter, så tänk på de tre osynliga gästerna vid bor-det. Det är väl ni det!Vi står bakom den här budgetens förslag till an-slag och nya skatteregler. Det är inte så att allt är somvi skulle vilja, men budgeten är tillräckligt bra. Rein-feldt sade att den röda alliansen inte lämnar någrabesked och att man inte vet vad den vill - det är heltoklart. Men läs och jämför den här budgeten med vadsom stod i den ekonomiska vårpropositionen! Vi är junästan monomant noggranna med att uppfylla våravallöften. Punkt för punkt prickas av. Man kundemöjligtvis kritisera oss för att vi så slaviskt hållervåra vallöften, men det är ju det vi ska göra: Vi görprecis det vi fick mandat för i valet. Det är jag varkenstolt eller nöjd för - jag är bara hederlig och gör detjag lovade i valet, och det är därför vi står bakom denhär budgeten. Det är gemensamma reformer från ossoch Socialdemokraterna.Jag var förundrad över att inte tycktesvilja stå fast och genomföra detta, men har dekommit till sans, och det är bra det, ! Välkommen i det rödgröna laget!Jag behöver inte repetera allt som redanhar berättat för kammaren, men det går att läsa. Det ärsamma reformer som vi gick till val på. Men det ärnågot nytt också. Det är inte bara det vi lovade i valet.Det finns nya saker. lovade inte i valet attsatsa drygt 4 miljarder ytterligare till kommunernanästa år. Jag åkte runt från till Bohuslänoch sade att det vore klokt att göra det, och jag ärglad att jag och är överens om att detär klokt att göra detta . Vi gör samma bedömning inuläget, och jag är glad för det.Vad ska vi nu göra? Vi stöder den här budgeten,och vi ska också tänka på vad alternativet hade varit.Det hade möjligtvis funnits tre alternativ: rege-ringskris, den principiella reservationens öken ellerborgerlig politik. Det vore ju långt sämre, inte baraför våra väljare. Det vore sämre för hela landet, så detär bra att vi gör det här.Men vi ska också vara ärliga och erkänna att bud-geten är framdiskuterad under för stor tidspress. Or-saken till det är den komplicerade situation som upp-stod efter valet då det inte fanns vare sig en majori-tetsregering eller en politisk överenskommelse.Men har vi den överenskommelsen i 121punkter, och då slipper vi den tidspressen till nästaomgång. Det är bra. Det innebär en oerhörd stabilitetför landet. Det är t.o.m. bra för de finansiella mark-naderna att vi har den långsiktiga stabiliteten så vet vad man har att vänta sig.Vi ska också vara ärliga i debatten. försökte anslå en ny, resonerande ton, och det ärbra. Vi ska ta det på allvar. Låt oss säga som det är,för färg, fernissa eller bra paketering är ingen lösningpå verkliga problem. Låt oss tala om problemen, ommedaljens baksida.Låt oss erkänna att det samlade offentliga sparan-det är i lägsta laget. Men med hänsyn till att vi haroutnyttjade resurser i ekonomin, att vi har haft ettduktigt sparande innan, som var inne på,kan det finnas skäl att acceptera en nivå på 1,5 %under 2003 som fullt förenlig med det långsiktigamålet om överskott över en konjunkturcykel.Låt oss ta fasta på det sade och erkän-na att han hade rätt när han påpekade att statens bud-get går mot underskott. Vi är inte där . Nästa årska vi nog klara oss. Men jag ska också erkänna attdet är bl.a. med hjälp av överföringar från AP-fondenoch inkonterad försäljning av statlig egendom som vii inte är glada för. Det är ingenting vidriver på.Vi ska också veta att prognoserna pekarpå ett underskott på runt 20 miljarder, som varinne på. Men en stat kan mycket väl låna enskilda årför angelägna satsningar, för arbete eller kamp motohälsa. Det lärde oss Wigforss en gång när han sade:Är vi för fattiga för att arbeta? Självklart är vi intedet.En stat kan göra det. Men då måste vi ha en sam-lad stark offentlig ekonomi. har en starkoffentlig ekonomi. Om vi nu gick med i , vilketGud förbjude, skulle vi klara både stabilitet ochMaastrichtvillkor. Det gör inte ens , och . De är långt sämre. Vi är bäst i klas-sen i den meningen, ordning och reda i offentligafinanser. Det är inte de mest grundläggande proble-men.Låt oss tala om det mest grundläggande proble-met. Det är att vi har för få i arbete och för höga ohäl-sotal. Det är delvis två sidor av samma sak. Vi har förmånga sjukskrivna och för få i arbete. När vi angriperdet problemet och löser det kommer också det offent-liga sparandet och statens budget att se bättre ut.Ett annat grundläggande problem är att vi har allt-för många nya svenskar som inte kommer in i arbets-livet och att vi har omotiverade löneskillnader mellankvinnor och män. Se på min kavaj! Det är inte Skat-tebetalarnas knapp, om nu någon tror det. Den är fråntre fackförbund som säger att det är dags att ta bortlöneklyftan och låta kvinnor få sin rättmätiga del avkakan: Hela slanten till kvinnorna. Det är dags attbryta ned lönediskrimineringen. Bär den knappen,vänner i , oavsett vilket block ni tillhör! Jagtror vi alla delar denna strävan eller i vart fall bordegöra det.Vi har problem med att klyftorna har växt mellande som har mycket och de som har lite, att de fortsät-ter att växa mellan regionerna. Det är grundläggande.Vi är fortfarande långt från den ekologiska jämvikten.Det är grundläggande problem. Vi tär på gemensam-ma resurser. De problemen ska vi lösa. Men det ärklart att vi inte kan lösa dem i en årsbudget. Vi haringen sådan krigslist. Det existerar inte. Vi ska fort-sätta att diskutera , i den ekonomiskavårpropositionen, i varje års budget. Vi ska göra dettillsammans, hela kammaren, naturligtvis. Det ärviktigt att ta fasta på.Vi påstår inte att vi har lösningen, politikens nir-vana. Men ännu mindre skulle bli löst med oppositio-nens alternativ. I bästa fall kommer ni med döbelns-mediciner - om ni minns Fänrik : Det hjälper förstunden men ger sjufalt värre plåga . Detär ju det ni har. I värsta fall förvärrar era förslag deproblem som skulle lösas. Alltför många av era för-slag är bara teoretiska ansatser som kanske skullekunna gå att genomföra på lång sikt men som inte kangöras . Det är kanske insikten om densvagheten som gjorde att valde att hop-pa av från det grönblå blocket som var i vardande,ens innan man hade kommit till skott. Det kanske varden insikten, att man inte riktigt kände att det bar. Detkanske var klokt.Men ingen ska dömas ohörd. Om oppositionenkommer med konstruktiva förslag ska vi lyssna, sak-ligt och objektivt.Reinfeldt sade att det var ett målraseri och att vimåste minska på antalet mål. Är ni beredda? Iblandfrågar jag mig om ni i bara har ett mål,nämligen att sänka skatten. Mål 2 och mål 3 lyderockså: Sänk skatten. Det är de tre mål ni har. Står nifast vid det gigantiska paketet på 80 eller 100 miljar-der i sänkt skatt?Det är en ny ton hos , och jag uppskattarden, genuint. Men är det något annat än ett tonläge?Har man också ändrat i substansen? Det är först då vikan börja mötas. Även en mer moderat moderatskattesänkningspolitik med 60 miljarders skattesänk-ning till 2004 skulle skapa stora hål i statens budget.Som påpekade skulle det öka risken för statligaunderskott.Har ni lämnat den blå bunkern på riktigt, Rein-feldt, eller har ni bara skickat ut en signal om att nikanske är på väg ut ur bunkern? Vad är det nu detheter: nytt vin i gamla läglar? Nej, jag missade nogdet ordspråket. Men nickar instämman-de, så det måste vara rätt komihåg.Man kan fråga sig om står fast viddet hon sade. Hon sade: Vi drog ju tillbaka våra löf-ten, så vi är ju så ordentliga och snälla. Men ni skaveta det i kammaren att även efter den folkpartistiskareträtten anstränger man den offentliga ekonominlångt mer än vad vi i gjorde. Vi ställdekrav på 20 miljarder i reformer mer än vad som varsagt, . lovade sänktskatt med 38 miljarder redan till 2004. Även efterreträtten slog de oss i påverkan på offentlig ekonomi.Står ni fast vid att ni ska sänka skatten med 38miljarder ? Ni behöver inte vänta till den 22eller den 24. Ni kan väl ge besked . Reinfeldtberättade hur mycket som hade läckt ut. Ni har rimli-gen haft tid att gå och fundera. Ni skulle ju bildaregering ihop med några. Då måste ni väl ha funderatpå vad ni tänkte göra. Ge besked nu!Berätta då för kammaren hur ni klarar både re-former och sänkt skatt och bättre statsfinan-ser. Är förvandling total, från det lillaliberala partiet till det stora Laberopartiet som kanväxla en hundring i tre femtiolappar? Är förvandling-en fullständig? De kan allt.Eller berätta för kammaren om era sparprogram.Står ni fast vid era förslag om drakoniska nedskär-ningar inom arbetsmarknadspolitiken där var fjärdeanställd vid arbetsförmedlingarna skulle tvingas bortoch var fjärde kurs ställas in ? Sedanstår här och säger att vi ska ha en nyton i kammaren. Det ska vi visst ha. Men jag blir argnär jag hör orden "sosserier" och "AMS:erier". Jagkänner människorna som arbetar på arbetsförmed-lingen, som sliter och försöker få människor - nyasvenskar - in i arbete. De kallas föraktfullt sosserieroch AMS:erier. Det finns kanske några av dina egnaväljare där, . Men det blir inte mångakvar om ni kallar dem sosserier och AMS:erier,svenska statstjänstemän, män och kvinnor.Ni talar om att invandrarna ska komma in på ar-betsmarknaden. Visst, men ta då inte bort de få red-skap som finns. Det handlar om att ta bort kravet påsvenskkunskaper på arbetsförmedlingen. Det gällersvenska för invandrare. Ska vi ta bort det? Det är välden nyckel de behöver för att komma in på arbets-platserna.Kristdemokraterna är inte utan synd de heller, detmåste sägas. Tror ni fortfarande att det är möjligt attredan i januari nästa år bryta ut kostnaden för trafik-olyckor ur statens budget och föra över på obligato-riska trafikförsäkringar? Jag brukar säga att jag trorpå och sådant jag ser. Men ni kan inte tro att detär möjligt att göra det. Ni kommer aldrig att kunna fåse en sådan snabb omläggning till januari. Men så görni er budget.Hur tror ni kristdemokrater att det skulle påverkalångtidssjukskrivningarna om ni införde karensdagar?Alla förstår väl att långtidssjukskrivningarna inte gårned när det blir mer sjuknärvaro . att det skulle kunna driva upp långtidssjuk-skrivningarna, när lågavlönade undersköterskortvingas gå till jobbet för att de inte har råd att varasjuka. Det kommer att slita ned dem och öka långtids-sjukskrivningarna.Herr talman! Det finns en kritik mot vårt och So-cialdemokraternas gemensamma alternativ som går utpå att vi inte ständigt lägger in ökande kostnader försjukfrånvaron i våra budgetalternativ. Jag har verkli-gen suttit och funderat på det. Jag får säga att jag haren viss förståelse för den kritiken. Jag har själv funde-rat på vad som vore mest riktigt. Men jag har kommittill den slutsatsen att en budget måste vara en plan förhandling och inte bara en prognos. Då skulle man jukunna avskaffa politiken och ha en räkneapparat somsade hur det blev.Vi måste ha en plan för kampen mot ohälsan. Vihar en plan för det som vi har lagt fram. Det står ifinansplanen. Vi lägger inte fram de här förslagen iförsta hand för att hålla budgeten utan för att minskadet lidande som ohälsan utgör. Vi kan inte nöja ossmed att passivt registrera och skjuta till mer pengar.Att gå långtidssjukskriven är det största enskilda hotsom finns mot varje enskild människas hälsa. Det ärlivsfarligt för hälsan att gå långtidssjukskriven. Vimåste göra något för att få ned långtidssjuksskriv-ningarna.En helt annan sak är att vi måste öppna arbetslivetför de nya svenskarna. Svenskt näringsliv och vissaborgerliga partier som säger att vi skaöppna gränserna och ha arbetskraftsinvandring. Detkan jag nog diskutera. Min hemstad äruppbyggd av finsk arbetskraft, av folk från Jugoslavi-en och . Vi har alltid sett positivt på det. Menlåt oss börja i rätt ände. Låt oss riva murarna runtdagens arbetsplatser som stänger ute de nya svens-karna. Låt oss börja där! Har vi klarat den uppgiftenska vi nog ta itu med den andra.Herr talman! Det här är första steget på en långmandatperiod. Det finns mycket som vi ska göra, mennu har vi bredd och samling kring 121 punkter. Ut-gångsläget är gott. Vi vet att inkomster måste finnasinnan de fördelas. Vi vet att det finns skatter somborde sänkas eller slopas. Men vi i Vänstern räds inteheller att höja någon skatt om det skulle behövas föratt betala för gemensam välfärd eller bekämpa ohäl-san.Det gör inte att vi a priori är för höga skatter. Attsäga att man är för höga skatter är lika begåvat somatt säga: Jag är för höga priser. Jag handlar bara påNK för där är det dyrt. Ingen är så stollig i verkligalivet. Därför tog vi under förra mandatperioden beslutom sänkt skatt på . Detgjorde vi för att kompensera för pensionsavgifter, ochför att göra det billigare att bo.Men det finns heller inga gratisluncher, och prisetför gemensam välfärd heter skatt. Vi kanske gick försnabbt fram under förra mandatperioden. tar vi enpaus med skattesänkningar och ser till att hålla ord-ning på finanserna. Därför avvisar vi oppositionensquick fix i form av sänkt skatt. Jag tror, herr talman,att de också själva snart gör det - när de har kommitut ur bunkern.Nu ska vi öka inkomsterna. , här är envänsterpartist som vill ha fler jobb i privata företag, iverksamheter som inte är skattefinansierade. Vi haren grupp inom Vänstern som kallas FöretagsamVänster. Vi har partibeslut på att vi stöder den verk-samheten. Vi är eniga på den punkten.Jag säger att vi ska ha en politik som ger fler jobbsom inte finansieras via skatter och fler jobb i engemensam välfärd som finansieras genom skatter.Detta är inte en motsättning. Det är en politik för stegframåt, för steg på två ben.När det gäller mindre företag ska vi gå från ordtill handling. Det gäller 3:12-reglerna, pomperipos-saeffekten, försök med schablonbeskattning, menkanske gäller det framför allt att lindra arbetsgivarpe-rioden i sjukförsäkringen för de mindre företagen.Jag tycker att har helt rätt. Vi iVänsterpartiet tycker att hon har helt rätt. Det är välbra att borgerlig vänster och vänstervänster är över-ens på den punkten. Jag tror att vi också kommer attfå med oss andra partier i den synen. Arbetsgivarpe-rioden i sjukförsäkringen är jobbig för en liten företa-gare, även om det är fel att säga att den generellt slårmot mindre företag. Det gör den inte.Det hjälper dock inte den enskilde företagaren attkollektivet klarar sig. Om jag har en frisersalong ochmin anställde är borta , eller om jag har ettåkeri och chauffören är borta , är det nästanen katastrof. Här behöver vi en lindring.När det gäller kommuner och kvinnolöner måsteman fördela om pengar till kommunerna så att deverkligen har ekonomiska möjligheter att jämna utlöneskillnaderna mellan kvinnor och män. Jag skabära knappen tills vi har börjat göra detta!Herr talman! Vi har redovisat en klar och tydligfärdväg. Vi begär inte, och behöver inte, applåderfrån oppositionen. Vi tar gärna emot dem från majo-riteten. Vi vet var vi står starka och var vi behövergöra mer. Vi tar gärna emot kritik - och förslag - frånoppositionen, , när kritiken är kon-struktiv, och det blir den säkert. Jag lovar att försökata till vara alla goda idéer.Herr talman! Vi söker inte strid, men vi räds deninte när den behövs. Vårt mål ligger fast: att bygga ettsamhälle där trygghet och frihet för var och en är enförutsättning för allas fria utveckling.Tack för samarbetet. Vi ska gå vidare med enrödgrön allians för jobb och rättvisa.(Applåder)Anf. 7 ():Herr talman! Ärade åhörare och ledamöter! Grun-den för allt välstånd är det fria företagandet. Ett bättreklimat för små och medelstora företag är helt avgö-rande för möjligheter att fullt ut ta till varamänniskors skaparkraft. Det behövs för att vi skakunna klara en bra skola för våra barn, en bra vård förvåra sjuka, en värdig omsorg om barn och gamla, föratt få en bättre utveckling utanför storstadsområdenaoch för att vi ska få arbetstillfällen för alla våra nyasvenskar som ska ha en chans till försörjning genomeget arbete. Det är enbart ett livskraftigt och mångsi-digt näringsliv som kan skapa ekonomisk tillväxt.Det är därför beklämmande att se vad den social-demokratiska regeringen , ochförstärkt av den här budgetpropositionen, har åstad-kommit tillsammans med samarbetspartierna. Detpåminner starkt om regalskeppet som kapsejsa-de på ström . Det är gottom vimplar och flaggor och pukor och trumpeter,men det är ont om stabiliserande faktorer som gör klarar seglatsen. Skrovet är för högt och rankt,och riggen är för stor och vindkänslig. Den viktigastabiliserande barlasten är på tok för liten och insta-bil. De ekonomiska nyckeltalen ser minst sagt oro-väckande ut.Samtidigt som regeringen slår sig för bröstet föröverskottet i de offentliga finanserna gapar hålen alltstörre i statens kassakista. De kommande två åren,som ingen har nämnt något om , räknarregeringen med att statsskulden ökar med mer än 50miljarder kronor - detta i en budget som redan i sig ären glädjekalkyl.Hela det offentliga sparandet uppstår i pensions-systemet, men överskottet i pensionssystemet går intein i sparandet utan det används för att dölja under-skottet i statens finanser. På ett eller annat sätt kom-mer därför och springnota attdrabba våra barn.Mer än var femte människa i arbetsför ålder är beroende av trygghetssystemen. Mer än var femtemänniska! Hur tror ni att det känns för dem när regal-skeppet går in i en storm utan att vara fullt utrustat?Hushållens inkomstökning halveras . Detgäller alltså de hushåll som har hållit kon-junkturen uppe. När inkomstökningen halveras nästaår skriver finansministern upp tillväxttalen.Det är en tröst för tigerhjärtan att det ska bli gratisinträde till de statliga museerna. Jag kan rekommen-dera det utmärkta Vasamuseet.Den svaga utvecklingen i näringslivet har redanslagit mot jobben. Antalet sysselsatta i industrin harunder året minskat med mer än 35 000. Då är de se-naste timmarnas varsel inte inräknade. Det innebär attden del av ekonomin som ska dra in pengar krymper,som den andra delen av ekonomin ökar.Jag är fullt på det klara med att det på sina ställenbehövs mer människor i den offentliga sektorn för attklara angelägna och behjärtansvärda behov. Men detsom är så oroande är att balansen inte finns, att oba-lansen och rankheten i ekonomin på det här visetförstärks ännu mera.För att vi ska klara den offentliga sektorn måste viha ett starkt skrov som bär. Det skrovet är företagan-det och den tillväxt som skapas i företagen.Vi har från sida sagt att minst 300 000nya arbetstillfällen behövs i näringslivet för att säkravälfärden. Det som är bekymmersamt, nästan hemskt,i det föreliggande budgetförslaget är att det inte finnsnågon strategi för en starkare tillväxt. Var ska vi ta´t?som de sade i visan. Hur ska vi klara av de växandebehov som vi står inför? Det handlar om hoten frånglobaliseringen, åldersboomen, integrationsproble-matiken, de växande sociala klyftorna, något somheller inte har nämnts. Det måste fram pengar,och pengar kommer bara genom företagande.Vad tänker de ministrar, som fortfarande sitterkvar i regeringen och som stod på gator och torg ochkrävde bojkott mot genom att uppmana tillatt inte köpa de svenska telefonerna? Vad tänker denu när senast varslar ännu en gruppmänniskor? För mig är det symtomatiskt för dennäringslivspolitik och det tillväxttänkande som finns iregeringen. Det kommer att drabba oss alla, och sär-skilt dem som har det problematiskt.Med regeringens ekonomiska politik blir endasättet att infria löften om höjdakvinnolöner att sparka några av arbetskamraterna. Såkommer det att se ut.Herr talman! och Socialdemokrater-na har diametralt olika syn på hur man skapar väl-stånd och tillväxt. I socialdemokraternas värld skaman fördela resurser medan vi funderar på: Hurkommer resurserna fram? Vem är det som driverföretagen? För oss står den enskilda människan icentrum. Därför är det viktigt att fundera över hur detskapas förutsättningar för fler och växande företag.Hur känns det att bara behöva fylla i blanketter istället för att jobba? Hur känns det att fundera övervarför arbetsgivaravgifterna stoppar nyanställningarnär man själv håller på att jobba ihjäl sig och gärnaskulle vilja ha en anställd till? Hur känns det när maninte kan lämna över företaget till sina barn därför attföretaget slås ihjäl av arvsskatten i mellanledet?En annan sak som illustrerar synen är det sätt manbeskriver Simplexgruppens hisnande framgångar på idet material vi har fått : "tillaugusti 2002 har 78 konsekvensanalyser genomförtsoch därigenom har förslagens effekter på små företaguppmärksammats". Det är väl bra. "Som resultat avdetta har ett tjugotal förslag dragits tillbaka eller änd-rats". Man har alltså låtit 60 av 80 gå vidareoch har stoppat 20. Det minskar inte regelbördan utanökar den i stället ganska rejält. Så jobbar Simplex-gruppen när den nu äntligen har kommit igång.Vi tycker också att det är patetiskt att man åter-igen ska behöva ta upp 3:12-reglerna i det här sam-manhanget. Vi har t.o.m. på delar av det komplexetriksdagsbeslut. En majoritet har gjort en beställningtill regeringen på lagstiftning. Men inte ens det harman lyckats plocka fram när det gäller Pomperipos-saeffekterna.Det är viktigt med en annan syn på företagandet.Vi kommer att redovisa en alter-nativ budget som handlar om tillväxt och enskildamänniskors vilja och skaparkraft.Ett annat stort område som egentligen inte be-handlas mer än i fraser är ohälsan. Den bekymmer-samma utvecklingen har diskuterats i denna kammareåter och återigen. Problemen har varit kända . har ingenting gjorts. Jo, det kom enstrategi med utredningsuppdrag och krav påbättre statistik, information och sådana saker. Mennågra skarpa åtgärder har inte kommit.Det material som kommer har recenserats tidi-gare. Man kan raljera över recensioner i denna kam-mare. Men visa då upp vilka skarpa förslag som finnsför att åtgärda detta. Vad har ni i majoriteten förskarpa förslag för att hjälpa människor tillbaka, gedem en garanterad rehabilitering och se till att de fårvård direkt och hjälp tillbaka? Det som finns här är enkontaktperson. Det är väl jättebra att ha någon atthålla i handen, men det är hjälp man behöver. Så ärdet.Ni ska veta, alla ni som lyssnar, att kostnadernaför sjukersättningar och förtidspensioner motsvararhela kostnaden för försvaret, rättsväsendet, polisenoch familjepolitiken. Kostnaderna ökar också drama-tiskt och har ökat . kommer det mer utred-ningar och kanske några beslut och i vår-propositionen.Det jag redovisade var inte hela bilden av kostna-derna. Om man dessutom funderar över vad dessamänniskor skulle ha gjort på jobbet om de hade varitdär fördubblas kostnaderna för samhällsekonominända upp till 250 miljarder.Regeringen har gett flotta målformuleringar. Detkan vi göra allihop. Vi kan direkt ställa oss här i enlång kö och rada upp flotta målformuleringar. Skarpaförslag är det mycket mer ont om. Men de målfor-muleringarna ska ändå, mina vänner, spara 10 miljar-der som man har lovat bort till annat. Det ärflott.Sedan till den regionala klyvningen. Om hela Sve-rige fick hjälpa till skulle både ekonomin och välfär-den vara starkare. Vi vet hur det ser ut. Befolkningenminskar, tillväxten fördelas ojämnt och skillnadernaökar. När det gäller ohälsotalen är det väldigt storaskillnader mellan olika delar av landet liksom när detgäller arbetslösheten. Det speglar alldeles självklarten politik som inte har lyckats.Det är viktigt att poängtera att dessa delar av Sve-rige inte vill ha nödmynt från . De vill halika villkor och rätten att kunna bestämma över sinvardag.