prot · GP0968 · 2002-02-13 00:00:00 — In-ternationell samverkan är ett absolut nödvändigt me-del för att hävda dessa rättigheter. Det finns väldigtmycket fagert tal om internationell samverkan i Sve-rige, men starka politiska krafter är isolationistiska isin grundhållning. Jag tycker också att regeringen,t.ex. i sin hantering av EMU-frågan, har visat otill-räckligt ledarskap när det gäller att tala för att Sverigesjälvklart ska delta i internationella samarbetsprojektsom är bra och som gynnar både oss och andra.Folkpartiet kommer att fortsätta att tala för demo-krati, mänskliga rättigheter och fördjupad internatio-nell samverkan.(Applåder)Anf. 7 ():Fru talman! Miljöläget i världen allt sämre. Det ären rubrik på ett TT-meddelande som kom i går efterdet att presenterat sin årligamiljörapport. De säger så här: Vi kan konstatera atttillståndet inte blivit bättre . Alltflerav jordens växt- och djurarter går mot utrotning.Världens skogar huggs ned i samma takt som tidiga-re. Och alltfler människor måste hålla till godo medalltmer begränsade naturresurser, framför allt vatten.Den här rapporten omfattar en sammanställningefter . Den är oerhörtalarmerande. Trots många vackra ord och mångapåskrivna deklarationer ser inte världens miljösitua-tion, sociala eller ekonomiska situation så mycketbättre ut för de som har det värst.Trots att världens inkomster mer än tredubblatssedan 60-talet lever mer än en miljard människor iabsolut fattigdom. Tre miljarder, hälften av världensbefolkningen, har per dag attleva på. 800 miljoner människor har inte ens mat fördagen. Runt 20 000 barn dör av undernä-ring. Denna statistik visar ju att det inte står rätt till ivår värld.Institutioner som ,, och Världsbankensaknar en förmåga att ta ett helhetsansvarför den globala kampen mot fattigdomen. Deras sty-rorgan och verksamhet måste radikalt demokratiserasför att de ska kunna återfå en trovärdighet hos värl-dens medborgare.I mitten av mars arrangerar FN en konferens somjag tror kan bli väldigt avgörande för om en föränd-ring är möjlig. Det är , , Internatio-nella valutafonden, WTO m.fl. som ska titta på finan-sieringen och möjligheten till en annan världsordning.Frågan är bara om den politiska viljan kommer attfinnas. Är man villig att förändra politiken och sam-ordna den så att den inte motverkar en utvecklings-politik som gör det möjligt för de fattiga människornaatt leva utan fattigdom?Konferensen i ger världens beslutsfattareen chans att göra något åt situationen, men det krävsstora ansträngningar och en samordnad politik.Kommer denna samordnade politik att finnas, ochfinns det från regeringens sida en vilja att samordnapolitiken så att man når resultat vid Mexikokonferen-sen? Det behövs stora reformer inte minst inom deinternationella institutionerna vad gäller både han-delsregler och de finansiella stöden via IMF ochVärldsbanken.En mycket viktig roll i fattigdomsbekämpningenspelar de allra fattigaste ländernas utlandsskulder.Frågan om skuldavskrivning kom högst upp på denpolitiska dagordningen , då bl.a.den internationella jubelkampanjen för att göra skul-davskrivningar var en viktig del i den internationelladebatten. skrivs skulderna ned till en nivå somVärldsbanken anser vara hållbar, men som hållbarskuld definieras inte vad landet har råd med för attuppnå målet att halvera fattigdomen.I skuldsatta länder utarbetas nu nationella strate-gier för fattigdomsbekämpning som kan bli effektivaom de kan finansieras. Finns det en viljafrån EU att bidra med ytterligare skuldavskrivningar,så att de nationella fattigdomsbekämpningsprogram-men blir möjliga att genomföra, eller ska de fattigaländerna tvingas att prioritera skuldbetalningar fram-för satsningar på skola, hälsokliniker och lands-bygdsutveckling? Var står regeringen i skuldav-skrivningsfrågan, och hur drivs den inför mötet iMexiko?Det var intressant att lyssna till . Av det kunde man tro att bara blevmedlem i Nato skulle i stort sett alla problem i värl-den lösas och att väl helst alla skulle vara med i Nato.Jag tycker att det var en ganska snäv syn på utveck-lingsfrågorna och de stora globala problem som vistår inför. Jag tror inte att en militär organisation kanklara fattigdomsbekämpningen, utan det är helt andraresurser och en annan fördelning och solidaritet sombehövs för denna uppgift.Det var också intressant att lyssna på Moderater-nas tolkning av den säkerhetspolitiska doktrinen. Detär ju tillsammans med som regeringenhar förhandlat fram en ny doktrin, och Moderaternasföreträdare sade att medlemskap i bör vara nästasteg. Om jag inte har missuppfattat det hela har Mo-deraterna tolkat den nya säkerhetsdoktrinen ungefärså som har gjort, nämligen att den är ettstort steg i förändringen av den svenska säkerhetspo-litiken.Regeringen byter nu på flera sätt fot i säkerhets-politiken. För det första väljer regeringen att läggafram en säkerhetspolitisk doktrin som det inte längreråder en bred enighet om i . har detvarit en politisk strävan att alla partier i skavara någorlunda överens om skrivningarna. från-går regeringen detta genom att göra upp om skriv-ningarna med , ochCenterpartiet.För det andra väljer regeringen också att göraskrivningarna så öppna att de ger ett handlingsut-rymme för i stort sett allting . Egentligenär det ingen deklaration utan ett stort frågetecken. Varstår regeringen i frågorna om alliansfrihet, och hurlänge tänker man hålla fast vid den ståndpunkten?Det som också är intressant är att regeringen full-ständigt kör över sin egen kongress och dess beslutvad gäller säkerhetspolitiken. Det finns förmodligenen anledning till detta och även ett samband med attregeringen inte har tagit med och Väns-terpartiet i diskussionen, nämligen den syn som rege-ringen har på EU:s gemensamma försvarspoli-tik. Jag skulle gärna vilja ha ett svar på om regeringeni nuläget är ense med övriga EU-länder om att EUockså ska vara en militärmakt.När man läser deklaration får manintrycket att utrikesministern nu öppnar dörren på vidgavel för en gemensam utrikes- och säkerhetspolitikinom EU och att denna innebär ett gemensamt försvarmed betydligt större befogenheter än . Haderegeringen valt att utforma en doktrin i enlighet meds-kongressens beslut, hade också kunnatställa sig bakom den.Det är inte bara på det säkerhetspolitiska områdetsom vi kan se att regeringen har förändrat utrikespo-litiken. Vi har också noterat att regeringen blivit allt-mer USA-anpassad. Det är inte alls förvånande attSverige och övriga länder känner och lider med USAefter terroristangreppen. Det var händelser som intelämnade någon oberörd. Det är dock förvånande attregeringen i allt större utsträckning och i alltfler frå-gor blivit USA-kramare.Vi kunde i går läsa en debattartikel i av Sver-ker där denne tyckte att regeringen blivittransportkompani för . Vi har också med oronoterat att regeringen inte längre lika kraftfullt somtidigare agerar i Palestinafrågan. Jag vill fråga AnnaLindh om regeringen tänker agera i Mellanösternfrå-gan eller om ni lämnar över den till agerandeframöver.Miljöpartiet ser med oro på Bushadministratio-nens upprustning. Att satsa stort på ökad militarise-ring i dagens värld är helt fel medicin mot globalise-ringen. och EU borde mycket kraftigt ageramot denna upprustning. Det är förvånande att utri-kesministrarna vid sitt möte var tysta i dennafråga.Jag tycker att det är bra att regeringen tagit initia-tiv för ett totalförbud mot dödsstraff. Det är dockmycket förvånande att regeringen i det läget väljer attblixtutvisa människor till , ett land som bådeanvänder tortyr och tillämpar dödsstraff. Trovärdig-heten i regeringens inställning för totalförbud motdödsstraff blir, som jag ser det, naggad i kanten av ettsådant utvisningsbeslut. Ännu mer förvånande blirbeslutet som det också omfattar hustru och barn, sominte anklagats för brott men som lätt kan bli förmålför tortyr i detta sammanhang.Utrikespolitiken, globaliseringen och det interna-tionella samarbetet kräver att vi i betydligt stör-re utsträckning för ihop ekologi och ekonomi i ettsammanhang. Inför den kommande i kommer miljöfrågornaförmodligen återigen att ställas på agendan och bliviktiga. Vi kan konstatera att det tyvärr inte har häntsärskilt mycket i form av miljöförbättringar i världensedan hölls. Det är, som jag ser det,mycket oroväckande att EU:s politik inte leder till enhållbar utveckling.Ta som exempel EU:s fiskeripolitik. kan vise hur EU stöder allt effektivare fiskeriflottor somsopar bottnarna i , vilket leder till att vi borde ha ett stopp för torskfisket omvi över huvud taget ska kunna fiska och äta torsk iframtiden. Trots det fortsätter EU med en fiskeripoli-tik som kommer att leda till att fler och fler av havetsbottnar sopas rena från de bestånd som behövs för attkommande generationer också ska ha möjlighet attäta fisk. Det man använder fisken till är ju inte män-niskoföda, utan av fisken går till djurfoder.Det finns mycket som man skulle behöva ändra påi EU:s politik för att den globala internationella soli-dariteten skulle vara ledstjärna. Ofta hör man just attdet är så viktigt med det internationella samarbeteteftersom man då kan åstadkomma så mycket mer,och så borde ju vara fallet. Men i EU:s fall är det juofta så att det tyvärr leder åt fel håll när det gäller deninternationella solidariteten.Anf. 8 Utrikesminister ():Herr talman! Jag är glad att vi har kommit överensom en ny och mer aktuell beskrivning av vår säker-hetspolitik. Jag tycker att det finns ett stort värde i attvi har en bred blocköverskridande majoritet i riksda-gen, så att vi oavsett regering är överens om denmilitära alliansfriheten och den internationella sam-verkan i EU och FN.Det är vad som står i vår överenskommelse, ochjag tycker, , att det är väldigt bra att vihar kommit överens. Därför tycker jag att man skapassa sig för att göra nya, spekulativa tolkningarinnan bläcket på uppgörelsen ens har hunnit torka.Det är inte en ryggradslös säkerhetspolitik vi beskri-ver, . Vi beskriver en säkerhetspolitiksom har tjänat oss väl. Militär alliansfrihet ger alltidfolkrättsligt möjligheten att vara neutral, även om vihar sagt att vi har svårt att föreställa oss när Sverigeskulle avge en neutralitetsförklaring, särskilt medtanke på att vi faktiskt inte har gjort det efter den1 . Optionen finns dock alltid kvar.Det står inget om Nato i den här texten. Det stårom FN och EU. Den dag eller någotannat parti vill gå in i Nato får man lämna överens-kommelsen, för då vill man inte längre att skavara militärt alliansfritt. Till dess gäller denna över-enskommelse, så som den är formulerad, varken mereller mindre. Svårare än så är det inte. Jag tycker från och också harmarkerat det tydligt här . Jag hoppas att Mode-raterna stannar kvar.Folkpartiet har dock valt att ställa sig utanför, där-för att vill ha medlemskap i nu.Varför inte? Fråga dina egnaväljare, frestas jag att svara.Hur skulle det öka säkerhet, , att det inte längre var , ytterst densvenska , som avgjorde om skulledelta i krig? Det är ju faktiskt det som är innebörden ien militärallians: den ömsesidiga försvarsförpliktel-sen. Vad är det som är modernt, ,med att försvara Natos kärnvapendoktrin? Och beträf-fande liknelsen med nöjer jag mig medatt säga som man gör i : Det ärför bisarrt för att ens diskutera.Lars och kritiserarockså den här beskrivningen. Ni hade kunnat varamed. Allt finns med: alliansfrihet - neutralitetsoptio-nen finns kvar, även om det inte är det enda syftet -samverkan med FN, beskrivningen av nedrustningoch massförstörelsevapen. Allt detta finns med. Mendet finns också, naturligtvis, en skrivning om EU-samarbete, och det är det som i grunden är ert pro-blem, därför att ni fortfarande inte kan erkänna EU:sbetydelse. Jag tror egentligen att det ni säger - sär-skilt , som tog upp neutraliteten - faktisktär mest prat. Inte ens ni kräver i aktuella kriser attSverige längre ska avge neutralitetsförklaringar. Nihar inte krävt neutralitetsförklaringar under . Ni hade kunnat vara med i uppgörelsen, om nihade haft en annan syn på EU.Men det viktiga är nu att så många partier sommöjligt ställer upp på den militära alliansfriheten. Dethär har, och , precisde element som vår partikongress ställde sig bakom,och jag vet att mitt parti, svenska folket och andraländer läser detta precis som vi gör. Vi är alliansfria.Det är en politik som har tjänat oss väl, och därförfortsätter vi vara alliansfria. Det är ju faktiskt enframgång för dem som vill ha alliansfrihet.Lars och gjorde ocksåväldigt kraftiga utfall mot . säger ninej till att bygga upp ett globalt samarbete som kanbalansera som världskraft, nämligen EU. EUhar ju en viktig roll i att vara en global kraft när detgäller ekonomisk rättvisa, mänskliga rättigheter ochnär det gäller att försvara folkrätten. Säg ja till samar-betet inom den europeiska unionen!Bo Lundgren talar om en aktiv EU-politik. Dettycker jag är roligt. Även behövs natur-ligtvis i EU-samarbetet. Jag tycker också att det ärviktigt och bra om ni kan påverka era partivänner iDanmark till en mer generös flykting- och immigra-tionspolitik och i till ett starkare europeisktsamarbete kring rättssäkerheten.När vi talar om rättssäkerhet och mänskliga rät-tigheter finns det en bred enighet i den svenska riks-dagen. Det gläder mig att höra att så många här i daghar strukit under både mänskliga rättigheter och detfortsatta arbetet med global rättvisa. Det är naturligt-vis så att det ofta är impopulärt när vi driver mänskli-ga rättigheter mot enskilda länder. Då är det en styrkaför den och för mig som utrikes-minister att kunna hänvisa till en enig riksdag somstår bakom våra ståndpunkter. Det är klart att det ärmånga länder som hellre använder ord än handlingnär det gäller att tala om ekonomisk rättvisa. Därförär det bra att vi har en enig riksdag bakom kraven påbiståndet, på en rättvisare handel och om stöd tillsärskilt utsatta kontinenter, t.ex. Afrika.Det är många som har tagit upp konferensen iMonterrey . Jag instämmer i att det är en myck-et viktig världskonferens för att flytta fram kampenmot fattigdomen. Det är också därför vi driver i EUatt alla länder till dess ska ha tagit fram tidplaner förnär de kan uppfylla 0,7-procentsmålet, så att vi kraf-tigt kan öka biståndet. har pekat på attdet t.ex. skulle räcka med tio dagars subvention avjordbrukspolitiken i de rika länderna för att betalahela den satsning som vill göra påhiv/aids. Många har pekat på hur den orättvisa jord-brukspolitiken drabbar utvecklingsländerna.För oss blir det också en markering att finansmi-nistern kommer att åka till , för det marke-rar också den ekonomiska betydelsen att finansmi-nistrarna ställer upp tillsammans med biståndsminist-rarna för att driva kraven på en rättvisare ekonomi.Flera av talarna har också tagit upp aktuella kon-flikter. har nämnts av många. Målet iMellanöstern är naturligtvis att vi ska få en fredliglösning som bygger på folkrätten med ett demokra-tiskt vid sidan av , och att de ska leva idemokratisk samexistens. Tyvärr ser vi ju att Israelfortsätter begå brott mot folkrätten. och EUhar också protesterat mot folkrättsbrott när detgäller den fortsatta ockupationen, de fortsatta bosätt-ningarna, utomrättsliga avrättningar, oproportioner-ligt övervåld och kollektiva bestraffningar. Samtidigtsäger vi till palestinierna att de måste göra allt somstår i deras makt för att terroristaktioner och själv-mordsbombningar som drabbar oskyldiga människorska upphöra. Vi ser också problemen hos den pales-tinska myndigheten med korruption och MR-övergrepp. Vapensmugglingen var också etttydligt brott mot Osloavtalet.Nu måste parterna tillbaka till förhandlingsbordet.För att få parterna tillbaka till förhandlingsbordetligger det största ansvaret på den starkaste parten,nämligen och . Därför, , handlar det inte om att EU ellerSverige underordnar sig . Vi vill att ska tasitt ansvar för att påverka och den israeliskaregeringen så att vi kan få en varaktig fred som byg-ger på folkrätten och en palestinsk stat vid sidan av enisraelisk stat i Mellanöstern.Svensk utrikespolitik är förvisso inte densammadecennium efter decennium. Men svensk utrikespoli-tik bygger på samma värden: solidaritet, rättvisa,demokrati och mänskliga rättigheter. Till Vänsterpar-tiet och skulle jag vilja säga: Utnyttja ochta vara på de nya möjligheter som slutfaktiskt ger att verka för dessa värden i EU och glo-balt. Ställ er positiva till EU. Jag skullevilja uppmana att komma ihåg att värl-den inte slutar vid EU:s gräns. Vi måste verka fördessa värden också utanför gränser.Vi möter aldrig globaliseringen genom att vi slu-ter oss innanför våra egna gränser. Globaliseringenmöter vi genom ett aktivt internationellt samarbete,ett aktivt arbete från svensk sida, ett aktivt samarbetei EU och ett aktivt arbete för global rättvisa ochmänskliga rättigheter.Anf. 9 BO ():Herr talman! säkerhetspolitiska linje hartjänat oss väl. Det hade varit till fördel för omvi hade varit mer klara i öppenheten om vad denfaktiskt har inneburit genom decennierna i både detena och andra avseendet.Det är synd att den historiska beskrivningen avvad som har skett av någonanledning dröjer till efter valet. Man kunde förutse attden inte skulle inom tidsramarna.Lars beskriver uppgörelsen om säkerhetspo-litiken som en poängseger. Därmed avslöjar han mestsig själv. För är det uppenbarligenfrågan om ett politiskt spel. För mig är det självklartatt sträva efter en bred politisk enighet kring säker-hetspolitiken. För ett land som är det önsk-värt.Den beskrivning vi nu har fått är öppen och mo-dern. Men den innehåller inte mer och inte mindre änvad den innehåller. För det första slår den fast attsäkerhet är mer än avsaknad av militära konflikter.Det får konsekvenser. Det är bra. Det är synd att denutredning som ska titta på vad det innebär för försva-ret av i bred mening inte har den breda repre-sentation och den möjlighet att komma fram till åt-gärder som jag skulle önska. Det finns anledning förregeringen att fundera kring det. Det får konsekvenserför såväl strukturen och inriktningen som omfattning-en av det militära och det civila försvaret.För det andra slår uppgörelsen fast att framtidasäkerhet byggs i samverkan med andra länder. Denpekar på EU:s grundläggande betydelse. Det är vik-tigt och bra och innebär många steg framåt om vijämför med situationen för bara sedan.För det tredje låser den inte dörren för en kon-struktiv debatt om vår säkerhetspolitik och dess ut-veckling i takt med de förändringar som sker i våromvärld. För mig är det en självklar strävan att nåbred enighet och folklig legitimitet för framtida för-ändringar. Det är lika självklart för mig att delta idebatten och skapa opinion. För oss moderater är detett nästa naturligt steg att blir medlem i Nato.Vänsterpartiet mäler sig ur den utrikespolitiskasamhörigheten och har egentligen gjort det under långtid. Det är klarare och tydligare . Det finns en insikthos i stort sett var och en i , tror jag, om attden samverkan som byggs inom den europeiskaunionen som syftar till fred genom samverkan ochgenom att riva gränser och barriärer är grunden, denfredliga grunden för vår säkerhet. Men Vänsterpartietär emot.Förenta nationerna och dess säkerhetsråd ställersig bakom rätten för att försvara sigoch världen mot terrorattacker nu och . Dåifrågasätter man t.o.m. FN:s säkerhetsråds rätt attsjälvt besluta om sina egna regler. När det inte passarVänsterpartiet i det ideologiskt snäva perspektiv manhar tar man avstånd från både det ena och det andra.Då mäler man sig ur. Man hör inte hemma i vår ge-menskap i det avseendet.Det är bra om nu tänker ägna sig åten mycket aktiv Europapolitik. Sedan vi väl fickförändringen 1990 med ett krispaket och Socialde-mokraterna skiftade inriktning har det tyvärr varit litesi och så med det helhjärtade.Ordförandeskapet fungerade i stort sett bra. Jagskulle ha kunnat vänta mig ytterligare initiativ. Menom vi ser på vad gör och inte gör är det klartatt vi borde ha infört euron tidigare. Den är bra igrunden, för den ger ökat inflytande. Den är bra där-för att den leder till bättre villkor för företagande.Den är bra därför att den leder till lägre priser genombättre konkurrens. Det har er kongress sagt. Menvarför dröja med det som är bra för ? Varförinte snabbt ta en folkomröstning och se till att vi kangå vidare på vägen mot det som är bra för ,enligt både er och vår uppfattning?För mig är det oerhört viktigt att vi för en debattsom är konstruktiv, både i och i , närdet gäller invandringspolitik och integration. Vimåste se alla de människor som har kommit till Sve-rige för att söka skydd från förtryck och våldsamhetersom en fantastisk tillgång, som möjligheter i ställetför problem. Men då gäller det att vi driver en politiksom ger dem möjlighet att av egen kraft skapa för-sörjning, en politik som ger jobb och gör att dessamöjligheter utnyttjas. Det är på detta konstruktiva sättsom vi ska driva en debatt i om integration,inte på det svåra och mer svarta sätt som man gör deti en del andra länder.Utrikesministern tog inte upp en del av de ämnensom jag tog upp, som jag tycker är viktiga. Vi villsträva efter en skuldavskrivning fullt utför de fattigaste länderna under förutsättning att demotsvarar en del krav som man har rimlig rätt attställa. Det vore bra om vi kunde enas om det.Herr talman! Mitt anförande borde ha fått utri-kesministern att förstå att även jag inser att det finnsen värld långt utanför den europeiska unionens nuva-rande och framtida gränser. Det har jag gjort underlång tid. Det är därför jag har velat ha ett medlemskapi EU. Det ger oss större möjlighet att påverka.Vad tänker regeringen göra, , för att viska kunna ta upp den problematik som faktiskt för-svinner i takt med att bilderna på TV-rutan inte längrefinns, problemen med svälten, övergreppen ochmycket annat i ? Det behövs en Afrikapolitik,både i och i Sverige.Anf. 10 ():Herr talman! upprepade inte orda-grant det han sade i sitt första anförande: Den rygg-radslösa säkerhetspolitikens tid är förbi. Det är denbeskrivning som görs från ett av de partier som ni iregeringen har kommit överens med om en ny säker-hetspolitisk beskrivning eller doktrin.Bo Lundgren framhärdar dock i att ett medlem-skap i Nato är ett naturligt steg och att en diskussionom det har öppnats genom den nya säkerhetspolitiskadoktrinen. Det är som säger, att nyatolkningar görs innan bläcket på överenskommelsenhar torkat.Om vi hade gått in i en överenskommelse hade vivarit överens om tolkningen också. Det är jag överty-gad om. Om vi hade gått in i en överenskommelsehade vi gjort det därför att vi tyckte att det var bra förSverige. Det är ett självändamål att få breda överens-kommelser om svensk säkerhetspolitik. Det är viktigt.Jag säger precis som sade i augu-sti: Gärna en bred överenskommelse men inte tillpriset av en dålig doktrin. En doktrin som låter sigtolkas på det sätt som tolkar den är inteen doktrin som är hållbar. Den leder inte till säkerhetom svenskt säkerhetspolitiskt val i våromvärld.Därför är det självklart för att fort-sätta att hävda alliansfriheten och intebara nämna den som en historisk beskrivning av ensäkerhetspolitisk linje som tjänat oss väl.Bo Lundgren försökte att göra en poäng av jagtalade om en poängseger för de borgerliga och att detskulle avslöja mig. Till skillnad från Bo Lundgrenläser jag fortfarande veckobrev. Där skrevhan: "Den formulering man nu kommit överens ominnebär en mycket klar poängseger för den borgerligasynen. - - - Alldeles säkert kommer regeringen efterdenna tydliga poängseger för oppositionen att skyndasig att förklara att frågan om NATO inte på något sättär aktuell". Det var en oerhörd kritik mot sin företrä-dare, som menar avslöjar sig själv ge-nom att användandet av de begreppen.Lars menade att jag hade missat attuttala vikten av att engagemanget för mänskliga rät-tigheter måste leda till en vilja och ett mod att pro-testera mot kränkningar i , , ,, m.fl. länder. Den viljan och det modetfinns här.