prot · GP0976 · 2002-03-05 00:00:00 — att det är samma personer som sitter istiftelsen och i högskolans ledning och om man sernågot problem med det. Här har ju faktiskt regeringenfullt mandat. Det är ju regeringen som bestämmer. Dåkan man inte skylla på någon annan att det inte går attgöra något. Min fundering är om det kan vara så attden socialdemokratiska regeringen inte har någotbekymmer med svågerpolitik. Jag är väldigt förvånadöver det.Jag tror att det är dumt om samma person sitter påtvå stolar.Anf. 30 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag är alldeles övertygad om att ve-tenskaplig kvalitet skapas bäst om forskarna självabestämmer över fördelningen av vetenskapliga resur-ser. Jag hade aldrig deltagit i att bilda stiftelser på detsätt som med kollega gjorde just för attdet var bortom forskarnas inflytande. Med stadgarsom skrivs i all hast riskerar man att få stadgar somfungerar väldigt illa i ett längre perspektiv. BeatriceAsk tycker att man ska ändra stadgar. Om man uppfattningen bör man nog inte använda stiftelse-formen som sitt verktyg när man förändrar forsk-ningspolitiken. Att ändra stiftelsestadgar, att görapermutationer av stiftelsestadgar, är mycket svårt. Detär svårt av just det skälet att det inte ska vara så lättatt ändra. Det har beslutat om när det gällerlagstiftning om stiftelser.Jag har stort förtroende för högskola.Det är en högskola som har en mycket hög kvalitet.Om ser på lärarkåren på Södertörnshögskola och ser hur många som är disputerade lära-re, vilken forskningsbakgrund som de har och vilketarbete som de gör så tror jag också att imponerad av verksamheten. hardet byggts upp en högskola av mycket hög kvalitetdär det också bedrivs mycket god har inte fakultetsmedel i or-dinarie mening som andra högskolor. Högskolansfakultetsmedel får man från den stiftelse som bildadesmed syfte att stödja forskning och utbildning vid enny struktur för högre utbildning i södra . Det står i ändamålsparagrafen för stiftelsen.I den proposition som lades fram av kollega 1993/94 om kvalitet och konkurrenskraftunderströk man särskilt att sedan den avsedda univer-sitetsstrukturen etablerats bör stiftelsens administra-tion och förvaltning kunna samordnas med denna.Det var nog tanken också från inled-ningsvis att stiftelsen skulle svara för de fakultetsme-del som andra högskolor har men riktattill universitet och högskolor i södra . Det är nu ett faktum, och det är en stark och brahögskola. Jag utgår naturligtvis ifrån att stiftelsenlyssnar mycket noga på de utvärderingar som hargjorts av Kungl. Jag vet ju inte minst i den senaste styrelsen har arbetatmycket hårt för att stärka kvalitetsgranskningen. Detnoterar också Kungl. Men jagär alldeles övertygad om att man kan gå vidare i attstärka den kvalitetsgranskningen.Men om med sin fråga vill att vi ak-tivt ska bidra till att förändra stiftelsens stadgar så attmedlen inte längre ska gå till ,vilket hon antyder, då måste jag sätta ett frågetecken.Det skulle allvarligt försvaga den högskola som nuhar byggts stark i södra och som är såoerhört viktig för utveckling. Vi har nufått en akademisk kultur och tradition i de delar avStockholm som har saknat denna tradition. Vi rekry-terar studenter på ett helt annat sätt, inte minst stu-denter med invandrarbakgrund. Och vi kan få enhögskola väldigt nära som pulserarav ett väldigt spännande liv. Jag vill inte på något sättbidra till att försvaga finansieringen av denna finahögskola. Jag hoppas att det inte är det som BeatriceAsk menar.Det är riktigt att det är regeringen som utser sty-relsen. Jag menar att det finns rim och reson i tanken,som också med kolleger hade en gång itiden med stiftelsen, att det skulle vara fakultetsmedelför den nya högskolan och också fungerar så somfakultetsmedel gör vid vanliga högskolor, att det ärhögskolan själv som är med och fattar beslut om påvilket sätt som man ska arbeta.Anf. 31 (m):Fru talman! Utbildningsministern säger att hanaldrig skulle ha deltagit i bildandet av några stiftelser.Jag tror honom. Sanningen är väl att Socialdemokra-terna inte hade velat avskaffa löntagarfonderna heller.Men blev det så, och det är en särskild diskussionkring detta.Det är riktigt att stiftelser som konstruktion harsina begränsningar och sina styrkor. Det var ganskasvårt att hitta rätt lösning. Men som jag sade i etttidigare inlägg tycker jag att även om man har gjorten sådan ståndpunkt måste man kunna ta intryck aven granskning som visar på problem.Sedan kommer den fåniga argumentationen att omman lyssnar på skulle manendera ifrågasätta lärarkvaliteten vid ellervilja dränera just den högskolan på pengar. Det är jufånigt. Hela avsikten med konstruktion från vår sidavar ju att tillförsäkra ordentligaforskningsmedel. Och ingen är väl gladare än alla visom sysslar med utbildning om man har en hög lä-rarkvalitet. Problemet med granskningen är dock pekar på att det är en sådan omfattning avpengar att man inte riktigt tillämpar de ganska nog-granna principer som finns för prövning av forsk-ningsanslag generellt i högskoleväsendet. Jag tyckeratt det kanske finns anledning att fundera över om detinte är en ganska bra ordning som man har när mankan ha en vidare grupp.Vill man då dränera högskolan på pengar? Nej,jag tror inte det. Men jag tror att det är bra att manprövas tillsammans med andra. Jag tycker också attdet finns anledning att notera det som Vetenskapsa-kademien pekar på, nämligen att andra nya universitetoch högskolor har betydligt sämre tilldelning av re-surser. Och man måste våga diskutera om det utifrånett Östersjöperspektiv finns anledning att vidga kret-sen. Det är ju möjligt att man med samarbete ochannat kan göra det ändå. Men jag tycker att den dis-kussionen ska föras.Även om de personer som regeringen utsett till dehär styrelserna är aldrig så duktiga behöver det intevara samma människor på två stolar som gynnar sigsjälva.Anf. 32 Utbildningsminister ():Fru talman! Nej, det är riktigt att jag inte har bi-dragit till att bilda stiftelser. Med mitt engagemangför forskarstyre skulle jag ha valt att använda resur-serna till fakultetsmedel och till vetenskapsråd ochforskningsråd. Där har vi väl upparbetade metoder förhur forskarnas inflytande ska säkras.Moderaterna med och att gå på tvärs mot den tradition som vi haftsedan tid - att verkligen förlita oss påatt forskarna själva är de bästa att fördela forsknings-resurser - så det var verkligen beklagligt. Sedan desshar ju vi en verklighet att arbeta med där vi har stif-telser som på många sätt gör ett utmärkt jobb och somnu också har styrelser som utses av staten, vilket ändågjort att stiftelserna har kommit ifrån en del av deverkligt dåliga arrangemangen som härrör från dentiden. Först och främst gäller det alltså fakultetsmedeloch rådsmedel där forskarna själva har kontroll.Det är intressant att höra att somsvar på en fråga nu i sin sista replik faktiskt säger -men hon använde inte själv det uttrycket - att hon villföra över pengar från till andradelar av forskarsamhället. Jag delar inte den uppfatt-ningen. Vi bygger nu starka forskningsmiljöer vidvåra nya universitet och vid de högskolor som fåttvetenskapsområden, och detta har ökat år för år underde . De kommer att nå om-fattning av forskningsmedel och passera den om viinte också särskilt ser till i framtiden.Vad öppnar för är att stiftelsen nuhar så mycket pengar att resurserna bör fördelas ock-så till andra. Men då går själv ifrån denstadga som hon själv var med och formulerade. Jagmenar att det vore olyckligt för som kun-skapsstad att dränera på forskningsresur-ser.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2001/02:264 om max-taxanAnf. 33 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig vadjag avser att göra för att öka barns tid med vuxna.Maxtaxereformen, där en del består av en sänk-ning av avgifterna i barnomsorgen och en annan avinförandet av en allmän förskola samt rätten för ar-betslösa och föräldraledigas barn till förskoleverk-samhet, är den största och mest genomgripande re-formen sedan barnomsorgen började byggas ut i bör-jan av 1970-talet.För oss socialdemokrater utgör reformen ett ide-ologiskt vägval. Med sänkta avgifter bygger vi vidarepå den generella välfärdsmodell där ingen lämnasutanför. Förskolan blir en verksamhet som erbjudsalla barn, oavsett föräldrarnas sociala och ekonomis-ka situation, för barnens egen skull.Maxtaxan infördes och haralltså varit i bruk . Några rapporterfinns ännu inte tillgängliga om maxtaxans eventuellakonsekvenser. Personal i barnomsorgen har intervju-ats i medier och uppfattat att en del barn nu vistaslängre i förskolan . Föräldrar och personalhar uttryckt tillfredsställelse med att stressen vidhämtning av barnen har försvunnit. Hur maxtaxanpåverkat barnomsorgen i faktiska termer är det dockalldeles för tidigt att säga.Maxtaxa, förskoleverksamhet för arbetslösas ochföräldraledigas barn och allmän förskola är genom-gripande reformer som rör alla barn och barnfamiljer.Regeringen anser att det är mycket viktigt att samtligadessa reformer följs upp noga. För detta krävs tillför-litliga underlag från myndigheter som Statistiskacentralbyrån, m.fl.Skolverket har därför fått regeringens uppdrag attansvara för uppföljningen av maxtaxan och övrigareformer i kvantitativa, kvalitativa och ekonomiskaavseenden. Bl.a. ingår i uppdraget att göra uppfölj-ningar av barns vistelsetider och av kvalitetsfrågorna.Uppdraget ska redovisas och däref-ter av sammanlagt fem år.Utöver uppdraget att följa upp maxtaxan ska göra en fördjupad studie av barngruppernasstorlek i förskola och fritidshem. Med utgångspunkt iden forskning och kunskap som finns inom områdetska en analys göras av resultaten. Även detta uppdragska redovisas den 1 mars 2003.Skolverket har i en rapport visat att de tidigaretids- och inkomstrelaterade avgifterna riskerade attinte ta hänsyn till det pedagogiska innehållet i för-skolan. En maxtaxa med låga och enhetliga avgifterkan medföra att verksamheten i förskolan lättare kanläggas upp utifrån pedagogiska överväganden. Kon-takterna mellan föräldrar och personal underlättas ominte föräldrarna behöver jagas av strikt uppgjordatidsintervall som inte får överskridas. Stämpelur ochandra stressframkallande konstruktioner kan undvikasoch verksamhetens pedagogiska innehåll därmed gesbättre förutsättningar att utvecklas.Resurserna till förskolan har under de senaste årenökat. hade förskolan 5,4 barn per årsar-betare, vilket är en minskning . Max-taxan och de övriga reformerna är väl finansierade avstaten både genom höjningar av det generella statsbi-draget och genom riktade statsbidrag. Medlen börgivetvis användas för det som de är avsedda för -barngrupper med lämplig sammansättning och stor-lek, välutbildad personal och ändamålsenliga lokaler.Ett specialdestinerat statsbidrag på 500 miljoner kro-nor ska gå till anställning av mer personaloch till kompetenshöjning av personal. Även kom-munerna behöver prioritera förskolans kvalitet införde nya uppdrag som ges.Kristdemokraterna har i sagt nej intebara till maxtaxan utan även till den allmänna för-skolan och till att barn vars föräldrar blir arbetslösaeller föräldralediga ska få behålla sina platser i för-skola eller familjedaghem, med hänvisning till attdetta ger fel signaler till föräldrarna.Regeringens ambition däremot är att låta allabarn, oavsett familjesituation, få del av förskolan.Förskolan och hemmet ska komplettera varandra -inte ställas mot varandra. Förskolan är basen i ettlivslångt lärande och är i första hand till för barnensutveckling och lärande. Den gör det också möjligt förföräldrar att förena föräldraskap och förvärvsarbete.Det är väl känt genom flera undersökningar att föräld-rar generellt sett är mycket nöjda med förskolan ochfamiljedaghemmet som omsorgsform för sina barn.Jag delar inte åsikt att lågaoch rättvisa avgifter inom förskola, familjedaghemoch fritidshem innebär en försämring av barns ochföräldrars villkor. Maxtaxan sänker avgifterna förbarnomsorgen för de allra flesta barnfamiljer. Denekonomiska standardhöjning, i kombination meddämpade marginaleffekter vid ökade inkomster, sommaxtaxan leder till kommer att förbättra barnfamiljersmöjligheter att lägga upp familjeliv och arbetsliv påett sätt som passar familjens behov.Av de förvärvsarbetande mödrarna till barn i ål-dern har deltidsarbete, jämfört med 6 %av fäderna. av mödrarna arbetar heltid. En delav deltidsarbetet, särskilt bland låginkomsttagare, ärofrivilligt. Det bör givetvis vara upp till barnfamiljer-na själva att avgöra om maxtaxan ska leda till att mangår upp eller ned i arbetstid. Jag kan inte ha syn-punkter på hur föräldrarna väljer att göra, men jagkan se till att möjligheten att göra det valet finns.Anf. 34 ():Fru talman! Först vill jag tacka skolministern försvaret. Jag har i min interpellation tagit upp fråganom barns behov av och rätt till tid tillsammans medvuxna och har ställt frågan i förhållande till att max-taxan nu införts.Trots att skolministerns svar är både långt och re-lativt omfattande kan jag inte påstå att något störreresonemang kring just den frågeställning som jag harlyft fram förs av skolministern. Men det kanskekommer under den här interpellationsdebatten, vilketjag hoppas på. Jag beklagar i alla fall att det inteframgår av det skrivna svaret.Om skolministern inte vill ta till sig min ochKristdemokraternas oro när det gäller barns känsla avbrist på vuxentid får jag ta hjälp av några rapporteroch artiklar som pekar på detta.BRIS gjorde en undersökning där mansammanfattar så här: "Det går som en röd tråd genomde flesta barnsamtal att de upplever en brist på vuxnasom över huvud taget bryr sig. "gjorde också en webbundersökning år 2001där man kommer fram till att mer än hälften av allabarn har dåliga kontakter med vuxna. En fjärdedel avbarnen anser att de inte har någon vuxen alls att pratamed.I slutbetänkandeSOU 2000:91 står det: "Samhället har ett ansvar föratt barnomsorg, skola och fritidsverksamhet är av godkvalitet och bidrar till att varje barn blir uppmärk-sammat. "I Barns och ungdomars välfärd, SOU 2001:55, tarman också upp problemen kring barns behov av att havuxna nära sig.Vi kan också gå till några tidningar. I Aftonbladetstod det , vilket följs upp den 27januari , i en artikel under rubriken : Enligt undersökning har varfjärde kommun svårt att ordna barnomsorgsplats i tid.Detta kan jämföras med september, då av allakommuner svarade att de inte hade några större pro-blem. Den ökade efterfrågan leder till att kommuner-na utökar barngruppernas storlek och det blir fler barnper anställd.Vi kan också gå till Kommun Aktuellt som skri-ver : "Längre dagar på dagisnär maxtaxan infördes. införde maxtaxaredan i sommar. Där märks tydliga ökningar i efter-frågan på barnomsorg. Större grupper under fler tim-mar är resultatet av maxtaxan. "Man skriver vidare: "Även fritidshemmen räknasin i maxtaxan. De flesta kommuner har tidigare haftavgifter efter vistelsetid. När det försvinner kommerantagligen barnens tid på fritids att öka somantalet vuxna per barn minskat drastiskt de senasteåren. ", fru talman, var det 8,3 barn per årsan-ställd på fritidshemmen. är det 17,8 barn perårsanställd på fritidshemmen.Jag skulle kunna fortsätta, men jag väljer att stan-na här.Skolministern säger att maxtaxereformen, med dekonsekvenser som flera artiklar, intervjuer i medieroch olika mindre rapporter redan bara efter två måna-der visar, är ett ideologiskt vägval. Är det att det är enverksamhet som erbjuds alla barn? Det är inget nyttegentligen. Vi har en barnomsorgslag som gerkommuner skyldighet att anordna barnomsorg till deföräldrar som är i behov av det, och det tycker jag ärbra. Vi kristdemokrater var med och införde barnom-sorgslagen i Sverige.Vidare säger skolministern att ingen lämnas utan-för. Detta är faktiskt, som jag ser det, bara tommaord. Socialdemokraterna var så ivriga att genomföramaxtaxan att , dvs. 110 000 barn mellan ett med sina familjer, helt ställs utanför. Jag åter-kommer till detta i mitt nästa inlägg.Anf. 35 ():Fru talman! Det är inte första gången som vi dis-kuterar maxtaxan i den här salen och kanske inte densista heller. Jag valde att gå upp i den här debatten,som initierats av , därför att det varnågra intressanta formuleringar i texten i svaret. Detredovisas att detta är ett ideologiskt vägval och att detär den största reformen på barnomsor-gens tid. Man hänvisar till att de låga avgifterna är endel av välfärdssystemet. Man frågar sig då: Hur lågaavgifter? Anser ministern på samma sätt som Väns-terpartiet, nämligen att det ska vara helt avgiftsfritt iförskolan, eller inte? Det kan vara intressant att ta delav den synpunkten.I övrigt sägs här att det inte finns några rapporter,som dock hänvisade till, som kanvisa konsekvenserna. Det är en något märklig skriv-ning, får man ändå lov att säga. Kommunförbundetvar först ute på plan och redovisade att det saknadesungefär , att reformen, som den heter,var underfinansierad. Sedan har kommunerna följtupp detta på ett antal plan, nämligen Stockholmskommun, kommun och andra kommuner harredovisat sina underskott i och med reformen. I svaretsäger skolministern att han uppmanar personalen ochdagmammorna att gå till sina kommunföreträdare ochkräva att kommunerna tillskjuter pengar. Det visar välpå att det här med fullständig finansiering inte ärriktigt korrekt. Vi har också sett siffror på att det ärfler som är på heltid osv.Sedan sägs att maxtaxan medför att verksamhetenlättare kan utgå från mer pedagogiska överväganden.Det tycker jag är mycket intressant. Det påminnermig om hur det var när jag hade en av mina fyra dött-rar i förskolan. Jag hade en sådan arbets-situation att jag kunde hämta barnet relativt tidigt pådagen. blev jag inkallad till förestånda-rinnan som frågade: Varför kommer du så tidigt pådagen? Jag berättade att jag kunde göra det. Jag fickhelt enkelt på skallen för att det störde verksamheten.Det skulle ätas frukt, och det skulle göras en hel delpå eftermiddagen som gjorde att det inte var lämpligt.Det slutade i vart fall med att jag tog min dotter däri-från och löste frågan på annat sätt. Jag tyckte att detvar rimligt att det var jag och min familj som fickavgöra hur detta skulle vara. Är det detta som skol-ministern menar med uttrycket i svaret att maxtaxanutifrån pedagogiska överväganden är att föredra där-för att dagen inte störs för barnen med t.ex. tids- ochinkomstrelaterad taxa? Attbarnen är länge på dagis - så måste man tolka dentext som skrivs.Jag skulle vilja veta: Vad betyder detta egentli-gen? Hur ser skolministern på att barnen är länge påförskolan, och för den delen också i förskoleklassen,med hänvisning till vad som står i det svar som ges?Anf. 36 ():Fru talman! Jag noterar att vi är tre västerbott-ningar som väljer att diskutera maxtaxa och allmänförskola, vilket ju är glädjande. Jag ser fram emot enfortsatt debatt, kanske hemma i , omdetta.Jag har varit engagerad i diskussionen om max-taxa och allmän förskola . Därförvalde jag att med anledning av delta i debatten.Vi ska komma ihåg att maxtaxan är en del i enhelhet. Där ingår allmän förskola, rätten för barn tillarbetslösa och för föräldraledigas barn till förskola.Ur mitt perspektiv är det oerhört viktiga delar i denhär reformen som faller bort. Där harAnders läst på politik, att detlångsiktiga målet för oss är en avgiftsfri förskolatillgänglig och likvärdig för alla. Därför är det bra attdet i regeringens proposition, enligt det faktablad jaghar med mig, står att med förslaget i propositionenom maxtaxa och allmän förskola m.m. närmar sigförskolan den princip som knappast någon ifrågasät-ter för skolan, att verksamheten ska vara avgiftsfri,tillgänglig och likvärdig för alla. Det är nästan somhämtat från program.En fråga som jag gärna bollar till utbildningsmi-nister är om socialdemokratin eller om maninom regeringen har funderingar på att konkretiserade här orden, att gå vidare. kan någon säga att detär för tidigt att gå vidare innan man har sjösatt nå-gonting. Jag tycker i alla fall att det måste finnas entanke om detta.Det är helt riktigt att detta är ett ideologiskt val.Vi vet vad som står emot detta. Det är en enad bor-gerlighet som har ett förslag om ett barnkonto, 40 000kr per barn , om jag förstår det,och sedan avdragsrätten för styrkta barnomsorgskost-nader per barn och år. I vanlig bor-gerlig anda lanseras det här förslaget som en valfri-hetsreform - låt föräldrarna bestämma i stället. Jagtycker att det är viktigt att man ser till barnen, inteminst med tanke på det som kommer till uttryck iGunilla Tjernbergs interpellation.Redan efter två månader dyker frågan upp om re-sursproblematiken. Det är helt riktigt att man hänvisartill det regeringsbeslut som fattades den 13 decemberom uppdraget till att följa upp det här.Man ska lämna en redovisning den 1 mars.Det är en fråga som jag skulle vilja rikta till Tho-mas om uppföljningen. Jag tycker att uppdra-get är tydligt, bl.a. ska uppföljningen visa på de sam-lade ekonomiska effekterna på kommunerna för attutvisa om det finns skäl för regeringen att återkommatill i fråga om ekonomisk ersättning tillkommunerna. Det här är en oerhört viktig skrivning iförslaget. Min fråga är om det förs något resonemangom någon form av delrapportering från Skolverket.Det är klart att man före har en delmaterial och mycket information. Jag tror att det kanvara viktigt för oss som ska försvara och utveckla denhär reformen att vi får material tidigt för att vi faktisktska kunna argumentera för och se i vad mån det be-hövs resurser.Anf. 37 Utbildningsminister ():Fru talman! engagerar sig ifrågan om förskolan. Det tycker jag är väldigt roligt.Annars har av tradition hört till ettav de partier i som mest aktivt har arbetatmot förskolans utveckling. Det har varit tydligt ocksåbara under den allra senaste tiden.Kristdemokraterna har sagt absolut nej till max-taxan. Den allmänna förskolan är en av de finastereformer som vi genomför när det gäller utvecklingenav det livslånga lärandet. Vi bjuder in alla fyra- ochfemåringar till förskolan med leken som pedagogiskidé. Vi som är småbarnsföräldrar tycker att det är enfantastisk möjlighet för våra barn att få den stimulan-sen också i förskolan. Det säger till.Barn till arbetslösa och föräldralediga ska inte fågå i förskolan, om får bestämma.Varför inte? Varför ska inte en arbetslös kunna låtasin son eller dotter få ta del av pedagogiken ochkraften i förskolan?Under den senaste tiden har Kristdemokraternahär i kammaren varit bestämda motståndare till ut-vecklingen av vår förskola. Det är konstigt eftersomförskolan har en så stark ställning bland människor.Det finns knappast någon verksamhet i den gemen-samma sektorn som har ett så stort stöd som försko-lan. I alla mätningar som har gjorts ligger förskolanskyhögt över alla andra gemensamma verksamheter.Det finns ett starkt stöd bland föräldrarna för försko-lan och för att öppna förskolan för fler.I söndags hörde jag partiledaresäga i TV att det vore taktiskt tokigt att gå emotmaxtaxan i valrörelsen, så därför skulle man ha kvarden. Det är det engagemang som Kristdemokraternaär beredda att visa för förskolans utveckling.Men vad händer när ni inte längre ska gå emotmaxtaxan? Får arbetslösa och föräldralediga rätt attha sina barn i förskolan? Kommer en allmän förskolaatt införas , om vin-ner valet? Hur kommer maxtaxan att se ut? Det tala-des om en liten höjning, men med hur mycket? Skadessa pengar tas från förskolan med mindre personal,större barngrupper och sämre kvalitet som följd?Pengarna ska ju också räcka till det vårdnadsbidrageller det barnomsorgskonto som ni har föreslagit,vilket kostar per barn.Jag är väldigt engagerad i att driva utvecklingenmot en ökad kvalitet i förskolan. 90-talet var ett gans-ka tufft årtionde för förskolorna runtom i landet.