prot · GP09120 · 2002-06-05 00:00:00 — Det är viktigtför individerna, men också för hela samhällets ut-veckling.Om vi ser på de förslag som finns från oppositio-nen är och på traditionelltsätt emot. Det har de varit , både när detgäller och det särskilda utbildningsbi-draget. Den här gången är man alltså emot ett rekryte-ringsbidrag med argumentet att det finns risk för atten del väntar med vidare studier tills de kommit upp i25-årsåldern och då försöker bli arbetslös för att kun-na få ett studiestöd.Det är en helt verklighetsfrämmande argumenta-tion. Det fungerar inte riktigt så. Jag tror att man fårhitta bättre argument och tala om varför man villskära ned stödet till de vuxenstuderande.Det handlar som sagt om en skillnad i synen påom vi ska ha ett kompensatoriskt ansvar i vuxenut-bildningen eller inte. Det anser inte ellerFolkpartiet att vi ska ha.Ulf talar om en lagstadgad rätt till vux-enutbildning inom gymnasiet. Det låter trevligt, menom det ska kunna bli verklighet måste man också harätt till ett studiestöd som ger rimliga förutsättningaratt studera. Det kan inte föreslå; tvärtomlägger de ett ganska detaljerat förslag om ordentligasänkningar av vuxenstudiestödet.I övrigt har många ställt sig bakom den proposi-tion som föreligger. Jag noterar att ochKristdemokraterna har detaljsynpunkter som jag dockinte ska bemöta i så stor utsträckning eftersom det tartid för kammaren.En sak som ändå är viktig att poängtera är diskus-sionen kring åldersgränsen. Det kan synas viktigt attpåpeka att man borde ha en bättre åldersgräns än 50år. Jag delar uppfattning att vi gene-rellt måste förbättra möjligheterna för människor över50 år att kunna studera.Redan den studiestödsreform som vi nu genomförinnebär att vi höjer åldersgränsen från 45 till 50. Detvar ett stort steg att ta eftersom det var dyrt. Men detvar ett viktigt steg.När det gäller rekryteringsbidraget måste vi varamedvetna om vad vi pratar om. Det handlar om ettbidrag som är tänkt att användas för att rekrytera tillvidare studier. Väldigt många skulle nog känna siglurade om vi först använde ett stöd för att rekryteraoch det sedan visade sig att övriga studiestöd varstängda ålder.Jag tror att det i så fall är viktigare att generelltgöra förändringar i åldersgränserna i studiestödet.Den dag vi kan hitta finansieringsmöjligheter väl-komnar jag det. Vi kommer att behöva göra dessaförändringar med tanke på hur samhället och arbets-marknaden utvecklas. Möjligtvis kan kompetensspa-rande eller andra modeller vara avlastande i det sys-temet. Det återstår dock att se hur vi utvecklar demodellerna.Jag vill kort bemöta det som om de funktionshindrade och rekryteringsbi-draget. Jag tror att har missat po-ängen. Tanken med rekryteringsbidraget är just män-niskor med funktionshinder - de är den ena målgrup-pen. Det innebär att de får extra tid för förberedelserinnan de går in i de ordinarie studierna och det ordi-narie studiestödssystemet. Att sedan inom rekryte-ringsbidraget öppna för andra flexibiliteter verkar liteogjort. Här är möjligheten riktad just till de funk-tionshindrade.Sofia anmärkte från sida att stu-diemedelssystemet i allmänhet ska vara riktat bara förhögskolestudier. Det var ett för mig okänt argumentfrån . Jag läste det också i reservationen. Omman säger, som gör, att studiemedels-systemet bör vara ett renodlat system för studier påhögskolenivå, och i övrigt överför vuxenstudiestödtill arbetsmarknaden, finns det en uppenbar risk föratt möjligheterna till vuxenutbildning enbart knyts tillden situation som är på arbetsmarknaden.Jag vill mena att folkbildning och annat är nog såviktiga och angelägna utgångspunkter för att man skakunna söka sig till folkhögskoleutbildning eller tillvuxenutbildning, oavsett om man har en trygg an-ställning eller inte.Jag kan konstatera att vi ibland delar uppfattning-en om vikten av att vuxna studerar och ibland skiljervi oss åt. De debatterna har vi ofta fört och jag tackarför dem för den här mandatperioden. Jag tror att viåterkommer i dessa frågor. Det är oerhört viktigt attvi har generösa möjligheter för vuxna att studeravidare. Det gäller både från samhällssynpunkt ochdemokratisynpunkt, men också för den egna person-liga utvecklingens skull.Anf. 182 () re-plik:Herr talman! sade att man efter50 veckor med rekryteringsbidrag kan gå över till detvanliga studiemedelssystemet. Men om personen ifråga i samma veva som han eller hon studerar förgrundskole- och gymnasiekompetens fyller äralla vägar stängda enligt det studiemedelssystem somvi har.I och för sig är de funktionshindrade en väldigtviktig grupp för oss, men jag nämnde dem faktisktaldrig i mitt anförande. Protokollet får väl utvisa hur det var, men jag hade det i alla fall inte imitt manus.Anf. 183 () replik:Herr talman! Det är möjligt att det var i ErlingWälivaaras reservation jag läste det. Det är ett gottargument för varför man bör formulera sig annorlun-da från sida.Det är sant att det efter 50 är svårare att studeravidare med rekryteringsbidrag. Det finns dock dis-pensmöjligheter i det ordinarie studiestödssystemetpå samma sätt som innan vi höjde åldersgränsen från45 till 50.För att slippa först-till-kvarn-effekten väljerKristdemokraterna att argumentera för att man ska fåen rättighet. Man vill alltså stryka "i mån av tillgångpå medel" i lagförslaget.Jag vill fråga om han har någonberäkning på vilka statsfinansiella effekter ett sådanträttighetsbaserat generöst vuxenstudiestöd skulle ha.Det är vällovligt och ambitiöst, men jag tror att detkan bli väldigt dyrt.Anf. 184 () re-plik:Herr talman! Jag förstår inte riktigt vad ThomasEneroth åsyftar när han säger att man kan gå in i detvanliga studiestödssystemet efter att man fyllt 50 år.Så här skriver CSN: "Du kan få studiebidrag längstt.o.m. det år du fyller . Det finns ingen möjlighetför CSN att medge undantag från denna regel. Efter50 års ålder kan studiebidrag bara komma att ges föryrkesinriktade utbildningar." Det vi nu diskuterarhandlar om grundutbildningar, dvs. 185 () replik:Herr talman! Jag noterar att intetog hänsyn till vilka statsfinansiella effekter förslagethar. Men jag ska svara på frågan. För vissa typer avutbildningar, de som är särskilt yrkesinriktade, finnsdet möjlighet att få dispens när man är över 50.Återigen: Jag delar uppfattningen att det vore an-geläget att framöver kunna hitta möjligheter att höjaåldersgränserna i de generella studiestödssystemen.Men för att kunna göra detta måste det dels vara stats-finansiellt möjligt, dels måste vi få breda överens-kommelser om det.Detta kanske är möjligt med några av partierna ikammaren, men det finns en del andra som regelbun-det återkommit med bru-tala besparingar på vuxenstudiestödet.Anf. 186 () replik:Herr talman! sade helt felaktigtfrån talarstolen att vill försämra för devuxenstuderande. Det måste vara ett missförstånd.Debatten handlar ju om att vi vill förbättra för allastuderande, inklusive de vuxenstuderande, genom attomedelbart höja totalbeloppet med om året.Dessutom vill vi ha en inriktning och en medvetenplan för att skriva upp beloppet ytterligare, höja fri-beloppsgränsen så att extrajobb inte bestraffas, ge enspeciell prioritering för föräldrar med barn som stude-rar samt även för föräldrar som studerar.Jag kan inte riktigt förstå att man vill kalla det föratt försämra systemet. Det handlar helt enkelt om attvi lämnar förslag som skulle förbättra för alla vuxen-studerande, medan ni lägger väldigt mycket pengar påatt gynna en väldigt liten grupp. De flesta vuxenstu-derande kommer ju inte att ha glädje av rekryterings-bidraget.Anf. 187 () replik:Herr talman! Det är en underlig definition av för-bättring som i så fall använder sig av.Rekryteringsbidraget innebär ungefär 30 000 stöd.30 000 eller fler individer har möjlighet att få ett heltbidrag . Inom det ordinarie studi-estödssystemet har stora grupper möjlighet att få ett82-procentigt stöd, alltså bidrag av totalbelop-pet i studiemedlen.Mot detta kan ställas det som beteck-nar som förbättringar, nämligen att man gör en höj-ning på av totalbeloppet. Sedan får man nöjasig i bidrag för gymnasiestudier. Ingen skai förslag kunna ha möjlighet att studerautan att behöva sätta sig i skuld. Det ska alla göra. Depå grundvuxnivå får , eller i skuld, och fördem på gymnasienivå är skuldsättningen . Manskulle inte få några möjligheter till rekryteringsbi-drag.Vi är nu allihop är överens om att den stora utma-ningen utbildningspolitiskt är att hitta ett antal mål-grupper i landet som vi vet är i stort behov av vux-enutbildning men som tvekar inte minst på grund avskuldaversionen, rädslan att sätta sig i skuld. Det ärdå ett underligt instrument som aviserargenom att ta bort möjligheten och i stället lägga 200kr mer på totalbeloppet och ordna ordentliga skuld-sättningar för de flesta vuxenstuderande.Anf. 188 () replik:Herr talman! Med de erfarenheter av vuxenutbild-ning som jag har måste jag säga att det är väldigtviktigt när människor är och börjar bliintresserade av att ta igen det de har missat i skolanav olika skäl att de får komma i gång med en gång. Idet läget är jag ganska övertygad om att ett höjt total-belopp kan betyda ganska mycket för att klara varda-gen. Det gäller inte minst om de redan har skaffat sigbarn.Först som sist blir ändå resultatet att ger en kraftig förbättring för en liten grupp vux-enstuderande. Jag tror att nämnde30 000-35 000 personer. föreslår ett högrebelopp för 80 000-90 000, dvs. det totala antaletvuxenstuderande i dag.Anf. 189 () replik:Herr talman! Jag tror att det t.o.m. behöver redasut vad man menar med vuxenutbildning. sig i 20-åringars möjligheter. Det är ange-läget och viktigt. Vi måste komma ihåg vilka somutgör en stor del av dem som vi nådde med Kun-skapslyftet och dem som är målgruppen för rekryte-ringsbidraget, och en stor del av dem som ingår i dengrupp som vi alla vet och är överens om behöverutbilda sig för att slippa längre arbetslöshet eller ut-slagning.Det handlar om 25-, 30-, 35- och 40-åringar somvarit etablerade på arbetsmarknaden under en långtid. De har kommit i arbetslöshet och har en försörj-ningsbörda. De måste vi hitta möjligheter att försörjasig. Till en sådan person säger : Nja, duska låna ordentliga summor för att t.o.m. kunna läsain grundvux och även läsa på gymnasieskolan.Vi säger: Vi förstår din situation. Det är viktigt attdu har möjligheter att tidigt komma in och få ett bra,generöst vuxenstudiestöd. Sedan får du precis sommånga andra, inte minst när det gäller eftergymnasi-ala studier, använda dig av lånemöjligheten. Men härgår samhället in och tar ett kompensatoriskt ansvar.Det arvet i utbildningstraditionen har uppenbarli-gen lämnat.Anf. 190 ():Herr talman! principiella uppfatt-ning är att satsningar på utbildning och forskning inteska betraktas som kostnader för samhället utan sominvesteringar. De är kanske de viktigaste förutsätt-ningarna för ökad tillväxt, internationell konkurrens-kraft och en utbyggd generell välfärd. En allmänt högutbildningsnivå är också avgörande för utvecklingenav demokratin och en betydelsefull kraft mot de-struktiva politiska krafter, främlingsfientlighet ochrasism.Vänsterpartiets långsiktiga mål är studielön tillalla vuxna som studerar, oavsett på vilken nivå. Vitycker att studier ska jämställas med arbete och gesamma tillgång till de sociala trygghetsnäten. Stude-rande ska inte exkluderas från socialförsäkringssys-temen, a-kassan, det kommunala försörjningsstödetetc. Det är den enskildes behov som ska vara avgö-rande, inte om man befinner sig i studier eller arbete.För att belysa studenternas totala studiesocialasituation har utbildningsministern efter många poli-tiska turer fattat beslut om att tillsätta en studiesocialutredning, vilket har krävt länge.Herr talman! Vad som är önskvärt är inte alltidpolitiskt möjligt eller ekonomiskt försvarbart . har under den gångnamandatperioden deltagit i arbetet med att utforma detnya enhetliga och sammanhållna studiestödssystemsom trädde i kraft och som ersatte studie-medel, svux och svuxa och utbildningsbidraget.Höjningen av bidragsdelen från tidigare 27,8 %till nuvarande är ett steg i riktningen mot etttill lika delar fördelat ekonomiskt ansvar mellan indi-vid och samhälle och mot slutmålet studielön. Sett urett feministiskt och klassmässigt perspektiv är möj-ligheten för kortutbildade att studera med den förhöj-da bidragsdelen på en klar framgång eftersomdet särskilt gynnar lågavlönade kvinnor och gruppersom inte är etablerade på arbetsmarknaden.I jämförelse med andra länder i är detsvenska studiestödet mycket generöst. Trots det me-nar vi att det under nästa mandatperiod bör finnasfinansiellt utrymme för att i första hand höja totalbe-loppet så att studenterna kompenseras för de ökadelevnadsomkostnaderna. Studenterna är kanske dengrupp som förlorat mest konsumtionsutrymme undersenare år.Till det nya studiesystemet kan man nu också läg-ga till möjligheterna till ett individuellt kompetens-sparande där både den enskilda och arbetsgivarengenom att göra avsättningar för ett individuellt kom-petenssparkonto får del av skattesubventioner somstimulansåtgärd.Ytterligare ett komplement till ett brett upplagtstöd till vuxenstuderande är rekryteringsbidraget. Detär inte ett studiestöd i traditionell mening utan riktarsig mot dem som har behov av kompetensutvecklingpå grundskole- eller gymnasienivå och för vilka stu-dier känns som något främmande och ibland svår-överstigligt.Rekryteringsbidraget är ingen generell rättighetutan avser arbetslösa, varslade eller funktionshindra-de under en viss begränsad tid . Det gårheller inte att ansöka om rekryteringsbidraget. Det ärmenat som ett snabbt, effektivt verktyg för kommu-nerna att använda i den uppsökande verksamhetenoch i samband med vägledningssamtal.Genom att rekryteringsbidraget är i hög grad de-centraliserat kan man uppnå en ökad flexibilitet, för-korta handläggningstiderna och förhoppningsvis fåverksamheten mer kostnadseffektiv. Kommunernaska nu i samverkan med arbetsmarknadens parter,berörda myndigheter, handikapporganisationer etc. tafram riktlinjer för hur bidraget ska kunna användas.Moderaterna talar i sin motion om att det ska lönasig att studera och att den s.k. utbildningspremien ärför låg. Om menar att lönerna är för lågai många kvinnodominerade akademikeryrken i denoffentliga sektorn håller jag helt med. De orättvisornamåste vi komma till rätta med. Men jag är inte såsäker på att det är omtanken om dessa grupper somligger till grund för tal om låg avkast-ning på kunskapsinvesteringar.Jag tror att man i stället syftar på det moderataförslaget om att sänka marginalskatterna med totalt ca100 miljarder kronor. Det är ett förslag som för detförsta skulle gynna höginkomsttagarna och som fördet andra skulle innebära kraftigt minskade samhälle-liga inkomster. Det skulle i sin tur med nödvändighetinnebära minskade stödåtgärder, dvs. stora ingrepp ide generella stödsystemen, av vilka studiestödssys-temet är ett. Det är något som alltid drabbar dem medlåga inkomster, till vilka de lågutbildade hör, myckethårt. Att detta skulle kunna motivera lågutbildade tillstudier, som menar, tycker jag är enabsurd tanke.Till skillnad från menar vi att utbild-ningspremien ska komma de studerande till del undersjälva studietiden i form av ett generöst och tryggtstudiestöd. Min erfarenhet som vuxenlärare säger migatt för studerande utan egentlig studietradition är denekonomiska tryggheten avgörande.Det gäller särskilt vuxenstuderande med barn. Mångaär mycket tveksamma till att sätta sig i stor skuld.Förutom den ekonomiska barriären finns det enbarriär som är social och som hör ihop med negativaskolerfarenheter som gjort att man uppfattar sig självsom någon som inte är lämpad för studier. Som vux-enlärare vet jag också hur orättvis och fel den upp-fattningen ofta är.Till sist kan jag inte låta bli att förundras över hurlångt ifrån varandra de två största borgerliga partiernasom säger sig vilja utgöra basen för ett alternativtregeringsunderlag står i viktiga principiella frågor.Jag tar ett exempel från det ärende som vi ska be-handla här i dag.Moderaterna riktar kritik mot det föreslagna hund-raprocentiga rekryteringsbidraget för att det "tar ifrånden enskilde det egna ansvaret" för utbildningssats-ningen och menar att det i praktiken är en studielön.Det är något som vi i och för sig inte har något emotutan ser som något positivt.Kristdemokraterna däremot vill i sin motion inteha några som helst förbehåll varken när det gällertidsomfattning eller antal studerande som kan kommai åtnjutande av bidraget utan vill införa "en gemen-sam garanterad bidragsnivå på " vilket skulleinnebära ett mycket kraftigt utökat generellt studi-estöd. Det är ett förslag som i runda tal skulle kostaminst 4 miljarder till. De pengarna kan man definitivtinte hitta i budgetförslag. För år2003 har det i förhållande till regeringens och stöd-partiernas förslag en minuspost på 300 miljoner.Herr talman! För är det viktigt att ialla sammanhang utgå från en klar ideologisk upp-fattning och att formulera just det önskvärda, menockså att göra realistiska bedömningar utifrån vadsom är politiskt möjligt och ekonomiskt försvarbart iden situation vi befinner oss i nu.Därmed yrkar jag bifall till utbildningsutskottetsförslag i betänkandet.Innan jag slutar vill jag också tacka mina värdera-de kamrater från utbildningsutskottet för den härmandatperioden. Det är alltid med glädje som åt-minstone jag går till utbildningsutskottets samman-träden. Jag vill också tacka vårt eminenta kansli förallt stöd och all hjälp under den gångna mandatperio-den och önska er alla en skön, lång och härlig som-mar.Anf. 191 ():Herr talman! Regeringens förslag om rekryte-ringsbidrag vid vuxenstudier har tagits fram i sam-verkan mellan Socialdemokraterna, . håller på att trappasned, och det är naturligt att vi nu ser till dem som inteav egen kraft har tagit del av möjlig-heter.Rekryteringsbidraget riktas till en grupp vuxnamed liten eller ingen studievana och ofta med ensviktande tilltro till sin förmåga att studera. Det ärden gruppen som aktivt ska sökas upp och gesmöjlighet att komplettera sina kun-skaper och pröva på hur det är att studera.Det är därför viktigt att villkoren för rekryterings-bidraget inte är avskräckande. Det gäller både eko-nomiska risker och prestationskrav. Därför har re-kryteringsbidraget fått en generös utformning sominnebär att bidraget åtföljs av olika stödåtgärder.Kommunerna ska aktivt söka och stödja människorsom är i behov av den här formen för att kunna vågapåbörja och satsa på egna studier även i fortsättning-en.Invändningarna från oppositionen mot förslagetberör egentligen inte så mycket själva rekryteringsbi-draget utan till stor del brister i studiemedelssystemetsett i dess helhet. Det gäller t.ex., som några anför, attnuvarande studiemedelssystem inte är anpassat efterdet livslånga lärandet. efterlyser ettgenerellt studiestöd som är lika för alla, och föreslårockså införandet av kompetenskonton. harställt sig tveksam till åldersgränserna , somskär i principen som gäller för studiemedel i sin hel-het.Jag kan hålla med om att vårt nuvarande studie-medelssystem inte är konstruerat för att passa detlivslånga lärandet, men det är en annan och störrefråga som kräver både utredning och parlamentariskbehandling. Frågan är alltså rätt omfattande, så denfår vi väl återkomma till. har motioneratom en sådan utredning.Individuella kompetenskonton har införts som ettled i den skatteväxling som har fått gehörför i regeringsförhandlingarna. Självfallet stöderMiljöpartiet den formen. Men det är naturligtvis inteen riktigt lämplig form för den grupp som i nulägetbehöver hjälp för att komma i gång och pröva hur detär att studera.Vi vill naturligtvis allihop ta bort åldersgränserna.Vi tycker att de är en begränsning som vi borde hasluppit se. Det gäller framför allt begränsningen upp-åt. Men det skulle innebära en kostnadsökning förstaten som ligger långt utöver de resurser som fannstillgängliga i budgeten när förslaget lades fram.Som jag ser det kommer rekryteringsbidraget iden föreslagna form det nu har att ha en mycket vik-tigt funktion och vara till stor hjälp för många männi-skor som annars hade lämnats utanför möjligheten attdelta i det livslånga lärandet.Miljöpartiet står bakom förslaget, som stöds avutskottsmajoriteten. Jag yrkar bifall till förslaget iutskottets betänkande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 18 §. )17 § Etik i forskningenFöredrogsutbildningsutskottets betänkande 2001/02:UbU16Etik i forskningen.Anf. 192 PER ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 1 i betänkandet.Stamcellsforskningen och framför allt de storaframstegen inom terapeutisk kloning har gjort att detär nödvändigt att föra en debatt och ställa upp en delriktlinjer för etiken i forskningen.En proposition som skulle avhandla detta var ock-så på gång. Vi har väntat, och vi har väntat och vi harväntat! ser det ut som om vi kommer att få väntatill efter valet. Det blir med andra ord en ny regeringsom får försöka att så blocköverskridande som möj-ligt hitta ramar för etiken inom forskningen. Den härregeringen klarade tydligen inte av det.Anf. 193 ():Herr talman! Först yrkar jag bifall till vår reserva-tion nr 2.Sedan vill jag redan nu tacka för tiden och samar-betet med mina utskottskamrater och kansliets perso-nal.Därefter vill jag beklaga att vi under mandatperi-oden inte har fått någon proposition av regeringen idet angelägna ärende som etik i forskningen är. ärdet en ny regering som får försöka sig på uppdraget.Timmen är sen, och därför vill jag sist men inteminst berätta något, och mycket kort, om vår substansoch våra synpunkter, som vi vill skicka med dem somska arbeta med etik i forskningen. De handlar om denvärdegrund som fattade beslut om 1994och som ska gälla i samhället genom skolans verk-samhet, nämligen människolivets okränkbarhet ochmänniskans lika värde. Det är också den som ska varaledstjärna i alla de sammanhang där forskning utförs.Anf. 194 ():Herr talman! Jag inleder med att rikta ett mycketvarmt tack till mina utskottskolleger för en stimule-rande debattmiljö och för många både roliga ochspännande samtal. Ett mycket varmt tack också tillden kanslipersonal som har gjort detta arbete möjligtöver huvud taget.När det gäller fri forskning är vår liberala ut-gångspunkt att forskningens frihet inte får inskränkas.Tvärtom finns det ett samband i den högre utbild-ningens och forskningens historia mellan självstyre åena sidan och vetenskapligt nytänkande å den andra.Genomgående har den vetenskapliga utvecklingenvarit överlägsen i sådana kulturer där universitetenhar stått fria från politisk och religiös styrning.Det är många forskningsuppslag som för sin egentid har verkat helt vansinniga eller helt omoraliskamen som visar sig vara banbrytande.Det är just det som skapar en god forskningsmiljö -att forskare ibland ställer fel frågor, som inte ledernågonstans, men ibland också av en slump hittar enfantastisk öppning för användbar forskning.När det gäller etiska aspekter kan det naturligtvislåta rimligt när man hör att staten ska uttrycka vilkavärdegrunder forskningen ska vila på. Men jag tror attdet är en farlig väg när man börjar resonera på detsättet. Då öppnar man ju för en styrning som är nega-tiv för forskningen.Folkpartiet är tydligt i sitt budskap här. Vi sägeratt det inte finns några frågor som forskaren inte fårställa och inte heller några resultat som forskaren intefår komma fram till. Börjar den politiska ledningenlägga sina värderande aspekter på vad forskningenska syssla med så kommer den självständiga forska-ren att hindras, och forskningspolitiken riskerar att bliså styrande att nya vägar inte hittas. Sedan är det enhelt annan sak att det måste finnas lagar och regler förmetoder som forskningen ska använda. Varken fors-kare eller andra människor har t.ex. rätt att utsättaandra människor för lidande eller över huvud tagetgöra något mot deras vilja. Forskarna har naturligtvisinte heller rätt att t.ex. förstöra miljö och natur.