prot · GP0987 · 2002-03-22 00:00:00 — Det här avtalet ska ge kvarvarande tioreaktorer en återstående energimängd att producera.När denna mängd är producerad stängs reaktorerna.Det har talats mycket om årtal. Men det ska bli ettavtal efter förhandling med berörda. Livslängden äralltså en fråga om avtalad tid, produktion och ekono-mi. Så det löser sig.Målet är ett hållbart, förnyelsebart och effektivtenergisystem. Detta gynnar industrin och näringsli-vet, , från bas till diskant över hela kla-viaturen.Oavsett bränsle är samtidig produktion av värmeoch el, s.k. kraftvärme, miljö- och energimässigteffektiv. Beskattningen ska därför förändras för attstödja kraftvärmens konkurrenskraft. Det ökar pro-duktionen av el från de naturgasverk som finns isödra . Det är visserligen inte, det medgesgärna, förnyelsebar kraft det är fråga om. Men det ärenergieffektivt, samhällsekonomiskt effektivt och dettränger undan kolkraftsel från och Tysk-land, vilket är bra ur miljömässig synpunkt. Dess-utom bidrar de här kraftvärmeverken tillsammansmed en ökande elproduktion från biobränsleeldadekraftvärmeverk till att ge en bättre elbalans just isödra . Det är naturligtvis en viktig faktor föratt kunna öka tryggheten vid höglast i ochdärmed möjligheten att stänga år 2003.Den bästa och billigaste kilowatten är emellertidden som aldrig konsumeras och produceras. För eneffektivare energianvändning anslås 200 miljonerkronor . Av den summan ska drygt 100 miljonerkronor gå till den kommunala och regionala energi-rådgivningen samt till energikontoren. Det betyderminst 300 heltidsanställda energi- och miljökunnigaruntom i hela landet med kompetens och närkontaktmed konsumenter, industri och institutioner. Detbehövs, gott folk, för att förändra invanda attityder,vanor och ovanor, som utgår från billig energi och el,vilket i onödan ökat och ökar förbrukningen.Samarbetet mellan , Centernoch har pågått sedan uppgörelsen 1997och det har fungerat mycket bra. Rent ut sagt har detvarit ett rent nöje och ett samarbete som har visat sigförnyelsebart dessutom. Det är historiskt intressant.Men massmediernas sjuka och närsynta fixering vidkärnkraftens årtal missar det verkligt väsentliga idetta samarbete. Vi genomför en strukturomvandlingfrån fossil- och uranbaserad energiförsörjning ochöppnar för ett gemensamt målmedvetet arbete till-sammans med industrin och kraftproducenterna.Vi ser mer än gärna att fler backar upp detta ar-bete, övriga politiska partier, miljörörelse, fackföre-ningsrörelse och andra. Många inom miljörörelsentycks glömma att energiomställningen förutsätter enstabil och målmedveten majoritet. Denna majoritet ärSocialdemokraterna, borgerliga partier står förfortsatt kärnkraft och en betydligt tamare klimatpoli-tik. Alternativet till vårt samarbete är inte en snabbareenergiomställning och hårdare miljökrav utan tvärtomatt kärnkraften blir kvar och kanske till och medbyggs ut.Miljöpartiets larmande om svek och att ingentinggörs låter faktiskt patetiskt. De bönade om att få varamed i samarbetet. Men när vi i samarbetspartiernaställde det helt naturliga kravet att man först skullegodkänna uppgörelse tappade man intressetfrån mp. Det är väl sådant som kallas uppriktig sam-arbetsvilja.Återigen, det krävs en majoritet som överlevereventuella maktskiften mellan blocken och som tarhänsyn till den energikrävande basindustrin och kon-sumenternas intressen, för leveranssäkerhet, trygghetoch ett framtida energisystem som bär. Det gör vi,Socialdemokraterna, med den här uppgörelsen, slutligen, äratt vi kan få alla att dra åt samma håll. Det finnsmånga problem som återstår, men dem tar vi itu meddirekt efter det att den här propositionen är "dunkad"i den här församlingen. Vi ser framtiden an med till-försikt.Anf. 4 () replik:Fru talman! och jag har förtmånga debatter om energipolitik tidigare, så jag skainte förlänga den här debatten med alltför mångadetaljer. Jag har ändå en fråga till vill Vänstern ha ett sådant här avtal?Vi har förstått att vill förstatligaalla de här företagen. Då är det ju mycket lättare attgenom ägardirektiv driva igenom sådant här på bo-lagsstämmorna. Varför vill Vänstern vara med på ettsådant här avtal när man ändå ska förstatliga företa-gen?Anf. 5 () replik:Fru talman! Jag både förstår frågaoch förstår den inte. Det här är ju fråga om två vittskilda juridiska enheter och intressenter, staten å enasidan och kraftproducenterna å andra. Det har inte ettdugg med ägandet att göra. Det är samma lagar, reg-ler och krav på miljösidan eller i detta fall en eventu-ell avveckling av den kärnkraft som vidiskuterar ständigt och jämt. Vi kan lagstifta som vigjorde med . Räkningen blev någotdyr, tyckte vi.Vi kan försöka oss på den tyska metoden. Vi sät-ter oss ned och diskuterar med kraftproducenterna,som till stor del inte är statliga utan utlandsägda, ochså kommer vi överens om en tidtabell för att kommaloss ur beroendet av uranbränsle. Men det skulle inteförändras även om vi hade helstatliga företag. Manmåste fortfarande ha ett avtal med dem. Jag förståralltså inte riktigt finessen med frågan.Anf. 6 ():Fru talman! I går kom energipro-positionen till oss ledamöter i , en veckaefter att valda delar av innehållet hade presenteratsvia medierna.Fru talman! Jag vet att det sedan gammalt finnsriktlinjer för hur propositioner ska offentliggöras. Deska överlämnas till , helst innan, men i allafall åtminstone som de offentliggörs. Jag ärbesviken över att regeringens och stödpartiernasträngtan efter att synas i medierna får överordnasriksdagens arbete och den demokratiska processen.Så, fru talman, till innehållet i propositionen. Detsom är förslag i propositioner markeras i särskildasmå rutor. Jag har här hittat totalt 36 rutor som bordeinnehålla förslag till konkreta beslut. Men det är fördet mesta bara vaga inriktningsförslag som behöverutredas vidare. Hela 14 förslagsrutor handlar ompågående eller kommande utredningar. I fem rutormarkerar man att inga förändringar behöver göras,och sex förslag kommer att presenteras i budgetpro-positionen.Fru talman! Vi kristdemokrater kommer naturligt-vis att utveckla våra synpunkter i en motion, men såmycket kan jag säga att det inte kommer att bli enkeltatt ta ställning till det som finns i den här propositio-nen, för det är så luddigt. Det finns inte mycket avkonkreta förslag som man enkelt kan säga ja eller nejtill. Därför bör vi kanske här ägna oss åt detsom saknas i propositionen.Här finns ingenting om miljökonsekvensbeskriv-ning inför avvecklingen av kärnkraften, något som vikristdemokrater har krävt.Det är fastlagt i lag att när man t.ex. ska bygga enväg eller en fastighet krävs en MKB. Men när manska stänga kärnkraftverk krävs den inte, trots att deklimatpåverkande utsläppen ökar. Vi har ju facit efterstängningen av , där vi har sett att im-porten av smutsig dansk kolkraftsel har ökat. Attutsläppen sker i påverkar klimatet på vårtklot precis lika mycket som om utsläppen hade skett iSverige. Men regeringen, och Vänsterpartietsticker likt strutsen huvudet i sanden och vill inteveta, vill inte höra och vill inte ta ansvar för miljö-konsekvenserna av sina förslag.Vi kristdemokrater anser att vi har en skyldighetatt värna om allas vår miljö och inte föröda för kom-mande generationer. Därför kräver vi att förslag omstängning av kärnkraftverk ska föregås av en genom-arbetad miljökonsekvensbeskrivning, dvs. en mycketmer omfattande och vetenskaplig analys än vad har redovisat i sina scenarier.I propositionen talas visserligen om en kontroll-station för utvärdering av klimat-målet. Men det handlar om utsläppstrenden i detbefintliga energisystemet, inte om en miljökon-sekvensanalys före beslut om stängning av kärnkraf-ten.Om vi i menar allvar med allt tal om att viska minska koldioxidutsläppen är det som de tre par-tierna har gjort upp om inte trovärdigt utan närmastansvarslöst.När är det tänkt att kärnkraften ska vara avveck-lad? Det kunde inte svara på. Menvi har sett och hört i TV och läst i tidningar att omBjörn får bestämma blir det ,men om statsministern får bestämma blir det myckettidigare. Jag tycker att det vore bra att här i kamma-ren få ett besked från och Vänstern. Närvill ni att stängningen ska vara avslutad om ni fårbestämma? Finns det någon enighet på den punkten?Klart är i alla fall att tidpunkten kommer att inträf-fa långt efter det att de politiker som har gjort upp,och för den delen de flesta av oss ledamöter i riksda-gen, har lämnat den politiska arenan. Klart är ocksåatt man än en gång är beredd att binda sig i beslutsom, fru talman, kommer att ge morgondagens politi-ker mycket stora bekymmer. I propositionen finnsheller ingenting om de ekonomiska kostnaderna föravvecklingen av kärnkraften.Fru talman! Jag skulle vilja hänvisa till ett press-meddelande med rubriken "skjuter elpriserna ihöjden". Där står följande: Det enda man med säker-het kan säga att uppgörelsen mellan regeringen,och leder till är höjdapriser och en försämrad miljö. Den här uppgörelsengår stick i stäv med LO:s strävanden att öka konkur-rensen på elmarknaden och därigenom hålla lågaelpriser.Så säger LO:s tredje vice ordförande i en kom-mentar till kärnkraftsuppgörelsen. Jag kan bara in-stämma i LO:s analys, dvs. höjda priser och en för-sämrad miljö.Vi kristdemokrater kräver att ett beslut om stäng-ning också ska föregås av en ekonomisk konsekvens-beskrivning. Svenska folket och vårt näringsliv måstei rimlighetens namn få veta vad vi förväntas betala.Svenska folket måste också få veta hur de tre partier-na har tänkt att den kärnkraftsel som försvinner skaersättas.Enligt alla prognoser kommer den så popu-lära vindkraften att kunna svara för bara ett litet till-skott el men till höga kostnader. Dagens halva tera-wattimme kan kanske öka till om25 år, under förutsättning att vi får en bred folkligacceptans för de mångtusen vindkraftmöllor som dåkommer att omge våra kuster.Min slutsats, fru talman, efter att hasnabbläst propositionen, är att s, v och c sätter stortillit till naturgas. Men man måste också fråga sig omdet svenska folket vill att den utsläppsfria kärnkraftenska ersättas av fossilgas. Hur går det då med våraklimatåtaganden? Hur påverkar det den framtidamiljön?Är det över huvud taget möjligt att avveckla kärn-kraften med de kunskaper och tekniker vi känner till utan att miljön, ekonomin och näringslivet ska-das? anser att avvecklingen av kärn-kraften är det största hotet mot energiförsörjningenoch tryggheten i vårt system. Utan kärnkraft är detenligt deras beräkningar svårt att få ihop till ens 140terawattimmar elproduktion , om ungefär , dvs. den tidpunkt när kanske kärnkraften ska varaavvecklad om s och v får bestämma. Med sammaökningstakt i elförbrukningen som under de senastedecennierna skulle, enligt , förbruk-ningen öka från dagens 150 till närmare 200 terawat-timmar . Även om ökningen av elförbruk-ningen avmattas något serekvationen faktiskt nästan olöslig ut.Att elförbrukningen ökar är klart relaterat till ök-ningen av vårt välstånd. Utan stabil tillgång till el tillrimliga priser kan vi inte förvänta oss att kunna levadet goda liv vi lever och kunna behålla ett starktoch växande näringsliv. Ett växande näringsliv är enförutsättning för fortsatt välstånd.Fru talman! Den energipolitiska propositionen ären halvmesyr. Det saknas underlag för seriösa ochhållbara beslut. Det är en proposition vars resoneran-de innehåll väcker fler frågor än vad den ger svar. Jagvill därför avsluta med tre frågor som jag förutsätteratt s, v och c kan ge svar på i dag.För det första: När lägger ni fram en miljökon-sekvensbeskrivning och en ekonomisk konsekvensbe-skrivning så att vi i och svenska folket kanfå besked om vad kärnkraftsavvecklingen kostarmiljön och plånboken?För det andra: Med vilka energislag vill ni ersättaden el som kommer från kärnkraften? Där ärpropositionen mycket, mycket otydlig.För det tredje: Vilket år ska kärnkraften vara heltborta ur det svenska energisystemet? Någon merprecis uppfattning måste ni tre partier ha, annarsförstår jag inte hur ni över huvud taget har kunnatdiskutera.Anf. 7 () replik:Fru talman! Jag lyssnade med intresse på IngerStrömboms anförande, och jag noterade att hon inteberörde det jag kallar kärnan och det verkligt nya ipropositionen, nämligen certifikaten. Att hitta fel ochbrister i olika förslag, , är faktisktinte svårt. Jag skulle kunna lägga till några till till denlista räknade upp - utan att i och försig godkänna hennes lista.Det verkligt intressanta är att vi med dessa certifi-kat försöker att öka andelen förnybar energi i detbefintliga systemet. Jag uppfattar det så som att allagoda krafter, ända från den svenska basindustrin ochin i kammaren, är överens om att det måste gå åt dethållet. Då föreslår vi en metod med dessa certifikat.De är marknadsanpassade och är menade att varaeffektiva. De ska styra mot det billigaste förnybaraenergislaget.Inger Strömbom frågar då vilka energislag somska in i systemet. Det är alltså de som blir certifikat-godkända.Inte minst med tanke på emi-nent goda arbete på Europanivå inom energiområdetundrar jag om inte , med förbehållför fel och brister i propositionen i övrigt, principielltskulle kunna ansluta sig till arbetsmetoden, verktyget,som certifikaten innebär. De är ett effektivt sätt att fåin mer förnybar energi. Sedan kan vi träta om årtaloch miljökonsekvensbeskrivningar.Anf. 8 () replik:Fru talman! Jag sade i inledningen att det var försti går eftermiddag och kväll som jag hade möjlighetatt läsa de exakta skrivningarna i propositionen. Vikristdemokrater kommer att lägga fram vår uppfatt-ning och våra ställningstaganden i en motion. Vikommer att få anledning att diskutera de förslagen iden debatt vi ska ha när betänkandet ska antas ikammaren.Jag är helt med på noterna när det gäller att fasa inmer av förnybar el. Det är det som alla partier i riks-dagen är överens om.Sedan går jag inte här in i detalj på den modellsom nu är föreslagen, men jag är säker på att ocksåLennart Värmby har noterat att det finns en stor skep-sis till modellen bland de elproducenter som är när-mast berörda. Och om man tittar på hur stor andelförnybar energi som man kan tänkas få fram kommerfrågetecknen. Klarar man detta? Hur hårda ska kravenvara, och vad följer därefter? Hur dyrt blir det?Som jag sade väcker den här propositionen mångafrågetecken, men vi ska sätta oss ned och analyseradet här ordentligt i lugn och ro och väcka en motion.Anf. 9 () replik:Fru talman! Det tackar jag för, låter hoppingivande.Hela upplägget i den här propositionen handlarom att försöka åstadkomma en verkligt bred satsningåt rätt håll. Sedan kan man inom en sådan kraftsam-ling ändå vara oenig om väldigt mycket, men det ärfärdriktningen som är det intressanta och viktiga. Vinoterar exempelvis att de kommentarer som harkommit från industrihåll är försiktigt positiva.Inger Strömbom nämner den kritik som finns motdet här med certifikaten. Med en liten lätt överdriftskulle jag kunna säga så här: På samma sätt som viinte kan fortsätta att dopa oss till den höga standardoch det goda liv vi har genom att inte ta hänsyn tillmiljön måste nog miljövännerna och producenternaav förnyelsebar el inse att man inte kan dopa demmed feta skattepengar och stabila givna bidragsregler20 år framåt i tiden. Det är frågan om att med mark-nadsmässiga villkor och effektivitet driva fram etthållbart energisystem. Det är det som certifikatensyftar till.Jag är tacksam för den öppning som ger här för att den politiska majoriteten bakomsjälva metoden, verktyget, kan tänkas vidgas. Detskulle vara väldigt bra. Det skulle vara en styrka, inteminst när vi bearbetar och , att föra utdet här verktyget i det fortsatta arbetet med att för-dubbla EU:s förnyelsebara andel i energisystemet,som bara är . Än värre är det iresten av världen. Det vore alltså bra om vi kundekraftsamla kring en gemensam färdriktning.Anf. 10 () replik:Fru talman! Naturligtvis ska vi, som jag sade, sat-sa mer på förnybar el. Det behöver vi inte diskutera.Men jag skulle vilja fråga , som ärrepresentant för , hur mycket naturgasni har räknat in i den elproduktion som ska ersätta destängda kärnkraftverken. Kan jag få svar på den frå-gan är jag mycket tacksam.Anf. 11 ():Fru talman! Genom det samarbete som har föreva-rit mellan Socialdemokraterna, ochCenterpartiet och som har resulterat i föreliggandeproposition ges aktörerna på energimarknaden lång-siktiga och fasta spelregler. Detta tycker jag är bra.Det är bra för producenterna av energi, och det ärbra för oss konsumenter, oaktat om vi är små ellerstora konsumenter. Det är således bra för hus-hållskunder likaväl som för industrikunder. Och denhär uppgörelsen är, sist men inte minst, bra för mil-jön.Energiuppgörelsen innehåller många delar. Jagska bara ta upp några som för mig är särskilt viktigaatt ta upp i den här debatten.Vi tar för det första i propositionen initiativ till attbjuda in industrin för att diskutera en svensk variant,låt oss kalla det så, av den tyska modellen för att fasaut kärnkraftselproduktionen i . Hur en svenskvariant av ett sådant avtal som vi hoppas ska kunnakomma till stånd ska se ut kan vi inte svara på ,och vi vill heller inte uttala oss om det. Det skulle juinnebära onödiga låsningar från vår sida. Det vill intevi ikläda oss när man går in i en förhandling.Den tyska modellen kan jag däremot uttala migom. Den innebär i korthet att en total produktions-mängd, baserad på de kvarvarande reaktorernas livs-längd, fastställs. Denna får fördelas fritt mellan dekvarvarande reaktorerna. Industrin tar på sig att er-sätta bortfallet av den kärnkraftsproducerade elenmed en ny produktion av annan sort, främst förnybarsådan.I sammanhanget ska det också påpekas att slutåretför kärnkraftsproducerad el i , 2010, försvanni och med energiöverenskommelsen 1997. Något nyttslutår fastställs inte i den här propositionen, utanslutåret kommer med den här modellen, som vi initie-rar, egentligen att avgöras av industrin utifrån hurman väljer att fördela den produktion som man ärberättigad till över tiden.Vi är övertygade om att omställningen av detsvenska energisystemet på det här sättet kommer attske på ett ansvarsfullt och långsiktigt sätt, bl.a. därföratt uppgörelsen är bred. Den är gjord över blockgrän-serna.Vi kommer för det andra, för att ta en annan punktsom jag tycker är viktig, att arbeta för att vi ska få ettsystem med effekthandel i . Detta tycker jagär särskilt intressant för den i sammanhanget omdis-kuterade elintensiva industrin, som lite frankt ut-tryckt, kan tjäna pengar på att sälja tillbaka kontrakte-rad energieffekt till systemen när vinsterna på detta ärstörre än vinsten på själva produktionen.För det tredje skulle jag återigen vilja ta upp dethär med gröna certifikat. Vi inför ett system medgröna certifikat för att öka andelen av det förnybara ivårt energisystem. Certifikatsystemet innebär attsystemet som sådant blir konjunkturoberoende såtill-vida att de stöd som behövs för att vi ska få in mer avdet förnybara i energisystemet inte avgörs av hur detstår till med statens utgiftstak. Det är därtill kostnad-seffektivt, dvs. det billigaste och mest effektiva byggsut först. Det kallar jag för att ta vara på marknadse-konomins bästa delar. Därtill stimulerar ett sådant härsystem med gröna certifikat teknikutveckling.För det fjärde, fru talman, tillförs i propositionenresurser till det arbete som redan är i gång inom ener-gieffektiviseringssektorn. Framför allt handlar det omatt tillföra resurser för att vi ska informeras, vi som ärkonsumenter, och det är vi ju alla. Det handlar om atttillföra resurser för utbildning och om upphandling avenergieffektiviseringsteknik och därtill om rådgivning- bl.a. handlar det om pengar till kommunala rådgiv-ningsbyråer. Detta tycker jag är synnerligen viktigt.Ur miljösynpunkt är ju den bästa kilowattimmen densom inte har använts.Fru talman! För det femte, och avslutningsvis,skulle jag vilja nämna några ord om kraftvärmebe-skattningen. Den kommer att reformeras. Samtidigproduktion av värme och el är miljö- och energimäs-sigt effektiv, detta oavsett bränsle. Med den ökadeproduktionen, som jag är övertygad om att vi kommeratt få se i i och med denna reform som initie-ras i propositionen, kommer vi att kunna minska ochminimera den kraftimport som vi harfrån våra grannländer.Biokraftvärmen kommer i sammanhanget att kun-na konkurrera med naturgasen, fossilgasen, genomcertifikatsystemet. Det innebär alltså att biobränsle-omsättningen i kommer att öka väsentligt omden här reformen genomförs. Det gläder mig särskilt,eftersom det därtill gynnar sysselsättningen och kan-ske gör det på de mest utsatta områdena och orterna ivårt land.Allra sist vill jag påpeka att det här tillskottet in-nebär att vi på ett lättare sätt kan kompensera energi-och effektbortfallet för att kunna underlätta en snabbstängning av 2.Anf. 12 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till Es-kil . I propositionen redovisas att"kärnkraften skall ersättas med effektivisering avelanvändningen, konvertering till förnybara energi-slag samt miljömässigt acceptabel elproduktionstek-nik". Vad är miljömässigt acceptabel elproduktions-teknik? Är det gas? Är det olja? Är det kol? Är det enkombination av dessa?Är den skitiga danska och tyska kolkraften miljö-mässigt acceptabel elproduktion? Den importeras nuför att ersätta och kommer att behövasännu mer för att ersätta 2.Anf. 13 ():Fru talman! låter som en grammofonfrån 70-talet. De här sakerna har vi, ,repeterat och tagit upp ganska i kam-maren.Vi ska ersätta den smutsiga produktion av el somnu bedrivs i och i våra grannländer. Vi måstegöra det med det som är förnybart.Vi ska göra det med det som kommer ifrån de bi-okraftkällor som vi känner till, med det som vindenger och genom effektivisering av den redan utbyggdavattenkraften. Där finns mer att göra.Jag ser de system som vi initierar i propositionensom en möjlighet att ytterligare slå ut det som vistundtals får in från våra grannländer och som intealltid är särskilt rent eller bra för miljön. Vi initierarett certifikatsystem som blir giltigt även för biokraft-värmeverken.Anf. 14 () replik:Fru talman! Först måste jag rätta : Jag är inte så ung så jag kommer från 70-talet.Jag är född på 60-talet.Poängen med min fråga är att skriver under på att kärnkraften ska ersättasockså med annat än förnybara energislag. De tre delarsom nämns i propositionen och som under på är för det första sparande och effek-tivisering, för det andra övergång till förnybara ener-gislag och för det tredje miljömässigt acceptabelelproduktionsteknik. Det innebär att den miljömässigtacceptabla elproduktionstekniken inte är det sammasom förnybara energislag. I så fall hade bara de tvåförsta delarna behövts.Den miljömässigt acceptabla elproduktionstekni-ken är någonting annat än förnybara energislag. Detskriver själv under på i propositionen. Jag villdå fråga: Vad är det? Är det gas? Är det kol? Det är per definition inte vind, sol ellerbiobränsle, för de ryms inom den andra delen. Vad ärdet då? Är det gas? Är det kol eller olja?Ett annat skäl till att jag frågar är att en av de storaeffekterna av den reformerade kraftvärmebeskatt-ningen, som jag i övrigt tycker verkar positiv, är attden gynnar fossila bränslen på biobränslenas bekost-nad. Det öppnar för mer gasanvändning i ,i och några andra ställen. Det öppnar för byg-gandet av ett gaskraftverk i . Därför ställerjag frågan: Vad menar ingår i den miljömässigtacceptabla elproduktionstekniken? Är det gas? Är det olja?Anf. 15 () replik:Fru talman! Det certifikatsystem som införs inne-bär att vi främjar det som är uppräknat i propositio-nen under rubriken . Det handlarom det som kommer från biobränslen, det som kom-mer från vinden och det som kommer från vatten-kraften i Sverige.Vi förbjuder ingenting - vi främjar, är övertygad om att de incitament som finns förfrämjande av de förnybara energislagen ytterligarekommer att slå ut det som varken ellerjag tycker om, nämligen de fossilbränslebaseradeenergislag som vi till en del fortfarande använder iSverige.