prot · GQ0913 · 2002-11-07 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:13Torsdagen den 7 novemberKl. 11.00 - 13.5414.00 - 22.31Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------1 § AvsägelseFörste vice talmannen meddelade att () anhållit om entledigande från uppdraget somledamot av från och med den 7 november.Kammaren biföll denna anhållan.2 § Ansökan om ledighetFörste vice talmannen meddelade att () ansökt om föräldraledighet den11 november till och med den 20 december.Kammaren biföll denna ansökan.Förste vice talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för § Anmälan om ordförande och vice ordfö-rande i vissa utskottFörste vice talmannen anmälde att () utsetts till ordförande i socialförsäkringsutskottet,() till förste vice ordförande ijustitieutskottet och () till andrevice ordförande i socialutskottet från och med den5 november.4 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenFörste vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemoria om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och överlämnats till utskott:2002/03:FPM17 Främjande av biodrivmedelKOM(2002)508 till miljö- och jordbruksutskottet5 § Allmänpolitisk debatt (forts. från prot. 12)Regionalpolitik och infrastrukturAnf. 1 ():Herr talman, ledamöter och övriga åhörare! Sveri-ge måste vara attraktivt. Det behövs en politik för attföretag ska kunna expandera och individer få möjlig-het att växa. I syfte att skapa ett konkurrenskraftigtklimat är en rad åtgärder viktiga. Jag tänker användadetta anförande till att tala om vikten av infrastrukturför förnyelsen av svensk ekonomi.Bristen på en bra och effektiv infrastruktur verkartillbakahållande på våra storstadsregioner och hindrarockså tillväxten att spridas till mer tätbefolkade ochmindre expansiva regioner i vårt land.Just eftersom infrastrukturen är en så viktig grundför en god tillväxt och för att ge lika möjligheter föralla - till exempel en god utbildning - beklagar jagoerhört mycket att det är helt tomt borta påstatsrådens bänkar när vi för denna diskussion. Är detså illa att den socialdemokratiska regeringen inteinser vikten av en god infrastruktur för en god till-växt? Eller är det så illa att man är nöjd med dagensinfrastruktur och därför inte vill delta i diskussionen?Herr talman! Med tanke på de nödvändiga beslutsom nu står inför dörren är det nästintill oansvarigt attinte vilja delta. Det skulle jag vilja säga till regering-ens nya infrastrukturminister efter förra veckans frågestund då jag hademöjlighet att ställa en kort och koncis fråga till detnya statsrådet förstår jag att dessa områden är nya ochstora för henne. Jag frågade då som jag gör nu: Anserden socialdemokratiska regeringen att det är rimligtatt vi har en motorväg mellan huvudstad ochSveriges andra stad, ? Svaret blev att enutbyggnad av är viktig att fullfölja. Norrmän-nen kanske gläds åt att plötsligt har blivit Sveri-ges huvudstad.Dessvärre är felsägningen som statsrådet gjordesjälvklar utifrån den förutsättning som finns i dag.Man har inte ens koll på de stora stråken i Sverigesom har nog så stor betydelse för svensk tillväxt. E 20är bara en av de oerhört eftersatta vägar som finnsruntom i vårt land. Det finns många fler eftersattaområden, både vägar, järnvägar, flygplatser, hamnar,IT- och sjöfartsobjekt när det gäller infrastruktur. Detfinns effektiva planer från både vägverk och andrasom man mycket väl kan följa upp för att få fart påSverige. Det är inte planer som saknas.Många ropar efter statens ansvar på området.Barnfamiljer, åkare, pendlare och andra vill verkligenfå nya möjligheter. Jag tycker att man ska ta det an-svar som man har eller ha en diskussion om ansvaretska ligga på staten över huvud taget.Den socialdemokratiska regeringen är bero-ende av två tillväxtfientliga partier, Vänsterpartietoch . Det står skattebetalarna väldigt dyrt,inte minst ur näringslivssynpunkt. Ska vi få en positivutveckling så att vi får råd att anställa fler i skolanoch i vården? Man bör nog fundera över vilka samar-betspartner man har om man ska kunna klara det.Beroendet av och har ettväldigt högt pris. Trafikanterna tvingas betala detta.Den ekonomiska prioritering regeringen gjorde iförra höstens mycket efterlängtade infrastrukturpro-position innebär att anslagen till järnvägssatsningarkraftigt sväller. Men de stora behoven finns bådeenligt och Godstransportdelegationeninom vägsektorn. Regeringen borde därför omgåenderedovisa skälen till att man valde järnvägarna.Herr talman! Kommunikationer har väldigt storregional betydelse både för var människor bor och varde har möjlighet att arbeta. De har väldigt stor bety-delse inte minst på landsbygden.Regeringens överenskommelse med Vänsterparti-et och innebär också att vi ska få träng-selavgifter för att reglera vägtrafiken. Detta sker i ennationell förhandling med regeringsmakten ovanförhuvudet på de kommunala beslutsfattarna - tvärtemotvad som sades i den tidigare infrastrukturpropositio-nen.Enligt vår mening är det helt fel väg att gå. Deproblem som finns beror i stor utsträckning påatt vägkapaciteten är otillräcklig. Enstaka vägtrafi-kanter ska inte betala ytterligare för de redan i dagundermåliga vägarna.De som på allvar vill ta del av regional politik ochfå balans i de obalanser som finns runtom i landetborde aktivt stödja de lokala folkomröstningskravsom nu ställs så att det inte blir ett nationellt beslutsom förringar det decentraliserade kommunala själv-styre som vi så många förfäktar.Herr talman! Vår uppfattning är att infrastrukturenär av oerhört stor betydelse för människor och före-tag, men vår uppfattning skiljer sig från regeringenspå många punkter. Tydligast syns detta i de ekono-miska prioriteringarna. Vi har länge varit av den upp-fattningen att det framför allt är vägnätet som är istort behov av resursförstärkningar. Vi har tydligtmarkerat detta i vårt budgetförslag. Redan för fyra årsedan avsatte vi mer än regering-en både till järnvägar och till vägar. Med vårt förslagkan de nödvändiga investeringarna komma i gångomedelbart.Anf. 2 ():Herr talman! Under valrörelsen försäkrade samtli-ga partier att de ville arbeta för att hela landet skaleva. De flesta av oss är överens om denna målsätt-ning. Men när målsättningen ska utformas i praktiskpolitik skiljs vägarna åt. För somliga partier verkardet mer handla om läpparnas bekännelse än om kon-kret politik. Men jag hoppas att vi alla kan vara över-ens om att de yttre förutsättningarna inte är riktigtlika i hela landet. Olika regioner har olika förutsätt-ningar.Norrbotten, som upptar en fjärdedel av landetsyta, har sina speciella förutsättningar. Klimat ochavstånd är två faktorer som påverkar förutsättningar-na för att leva och bo i länet.En höjning av energiskatten slår hårdare mot denorra delarna än mot de södra delarna, eftersom etthushåll i norr förbrukar dubbelt så mycket energijämfört med motsvarande hushåll längre söderut.Avstånden är långa till det mesta för de flesta iNorrbotten. På många orter finns inte heller någraallmänna kommunikationer att tillgå. Bilen är detenda alternativet, och då har de höga drivmedels-skatterna stor betydelse.Herr talman! Jag tror inte på några enkla lösningarför att komma till rätta med orättvisorna i landet.Enstaka punktåtgärder eller brandkårsutryckningarlöser inte problemen. Ska vi kunna ge hela landetmöjlighet att utvecklas och överleva behövs ett batteriav konstruktiva och offensiva åtgärder. Gammalskåpmat duger icke längre. Den tiden är förbi.Tyvärr verkar regeringen helt sakna förmågan tillnytänkande i regionalpolitiska frågor. Fortfarandeverkar regeringen tro att bara vi ger fagra löften ochupprepar finurliga slogan som "Stolt men inte nöjd"och "Hela landet ska leva" så får vi folk att tro attnågonting stort är på gång. Tyvärr är det inte så.Herr talman! Ett av de största bekymren i Norr-botten är befolkningsutvecklingen. Vi blir allt färre,det föds för få barn, befolkningen blir äldre och sjuk-are. Bristen på jobb tvingar ungdomar från länet. Dåär det kanske inte så konstigt att sjuktalen i Norrbot-tenskommunerna är bland de högsta i landet.Herr talman! var vi vana vid att allhjälp skulle komma från . Vi stod medmössan i hand, bugade och väntade på att någon nå-dig minister från skulle komma med någotsysselsättningspaket eller bidragspengar i portföljen.Situationen är inte så olik . ropar man inteefter mer bidrag, men den är inte så olik , på2000-talet. I valrörelsen stod många partiföreträdareoch ropade på hjälp från . "Utlokaliserastatliga verk och myndigheter till ", skal-lade ropen. Är det här framtid? Visst ärutlokalisering av lämpliga myndigheter en möjlighet.Det kan ge oss tillfälligt andrum i en nödsituation -men en bestående lösning på lands- och glesbygdensproblem lär det knappast vara.Ska utvecklingen kunna vändas behövs offensivaåtgärder. Möjligheterna finns i , men frå-gan är: Finns viljan att förändra och vända re-sursströmmarna från till ? Jagtänker då i första hand på en återföring av delar avvattenkraftsvinsterna. Varför är Socialdemokraternamed sina stödpartier så ovilliga att åstadkomma såda-na förändringar?Skogen, malmen och vattenkraften är näringarsom byggt upp välfärden i under årtionden.Nu behövs beslut som ger bättre villkor för näringsli-vet, för småföretagen, för jord- och skogsbruk, förhushållen, för de enskilda människorna i Norrbotten.Herr talman! har lagt flerakonkreta förslag som skulle göra det möjligt för helalandet att utvecklas och fortleva, bland annat:· en 7-procentig sänkning av arbetsgivaravgiften pålönesummor ;· sänkt dieselskatt för jordbruks- och anläggnings-maskiner ned till /liter ;· en generell sänkning av dieselskatten med /liter och en sänkning av bensinskatten med 25öre/liter i stödområde A. Det motsvarar en sänk-ning med /liter i ett första steg.· vill vi sänka gränsen för reseavdragenfrån 7 000 till . Detta gynnar boende iglesbygden där man har långa resor till och frånarbetet, inte enbart glesbygden i utan ihela landet.Herr talman! Arbetslösheten är hög i Norrbotten.Enligt länsarbetsnämndens senaste rapport är andelenöppet arbetslösa och människor i åtgärder ca 9 %.Sedan har näringsministern gått ut och sagt att vi nuhar kommit . Sanningen är en helt annan.Lägger man till långtidssjukskrivningarna blir siffrannärmare 20 %.Det finns många goda idéer om nya jobb i Norr-botten. Men regeringen är tyvärr handlingsförlamad.Jag skulle kunna nämna många brister. Infrastruk-tursatsningarna har släpat efter. Kostnadsberget rörsig om 15 miljarder i hela landet. Vi har avsattbetydligt mer pengar än vad regeringen har gjort.Anf. 3 ():Herr talman! När vi, som , diskuterar regio-nalpolitik framhåller vi gärna behovet av bra kom-munikationer, farbara vägar, tillgång till utbildadarbetskraft och en fungerande offentlig sektor förtrygghet och omsorg och möjlighet för företag attexpandera och anställa fler människor. Det här ärviktiga nav för att få fart på sysselsättningen i deområden i landet som kännetecknas av befolknings-minskning och som har en befolkningsstruktur meden mycket större andel äldre än övriga landet. Det harvi hört tidigare talare också tala om. Vad jag framförallt talar om är skogslänen.Vänsterpartiet har försökt att jobba med att ut-veckla en politik för de här områdena. Vi vill satsa påden gemensamma välfärden, men vi tycker att dettamåste gå hand i hand med satsning på jobben. Vi harlagt en del förslag om att underlätta för mindre före-tag. Syftet är att vi måste kunna få fler människor iarbete. Det handlar om förenklingar i beskattning, omatt minska sjuklönekostnader för småföretag, omtryggheten för de anställda. Det gäller tillgången tillriskkapital, kanske nya placeringsregler för AP-fonderna för att riskkapitalet ska leta sig ut i andradelar av landet. Vi vill också förändra reglerna föravdrag vid dubbelbosättning för att kunna ge männi-skor större möjligheter att ta arbete.Regionalpolitik handlar därmed om en lång radpolitikområden. Men det finns ett område inom regi-onalpolitiken som inte nämns så mycket i debatten,och det är jämställdhetsområdet. Jag ska ta ett exem-pel.I mitt hemlän gjordes en kartläggning avrepresentationer av kvinnor och män i olika samhälls-sektorer. Man tittade närmare på till exempel politis-ka församlingar, myndigheter, organisationer, störreföretag och medier. I första hand tittade man på sty-relse- och ledningsgrupper. Resultatet, hur kvinnoroch män var representerade, var ingen rolig läsning.Många tyckte att det var ett tecken på att någongammal brukskultur lever kvar, det är i stort settmännen som bestämmer. Man kan ta olika exempel.Nästan överallt är trenden densamma. Ju tyngre pos-ter, desto färre kvinnor. Det handlar om länstäckandeorganisationer som handelskammare, regionala tra-fikbolag, , stora företag som kanske bara har mäni sina styrelser. Det finns vissa företag som har tagitin någon kvinna. I kommunerna är av dehögre cheferna män. Då ska man ha i minnet att ca80 % av de anställda i kommunsektorn faktiskt ärkvinnor.Det finns många exempel man kan ta fram. Jagska bara ge ett exempel på vad detta kan leda till.Nyligen bildades en styrgrupp i mitt hemlän på läns-nivå för att vi skulle försöka lyfta fram positionernanär det gäller underhåll och satsningar på vägar ochså vidare. Helt plötsligt visade det sig att den härstyrgruppen innehöll enbart män. 14 män skulle föralänets talan, vara länets ansikte utåt.Varför blir det så här? Är det ingen som reagerar?Jo, vi kvinnor reagerar, men det är nästan ingen an-nan som reagerar, och det är nästan kuriosa i sam-manhanget att ett av de trafikpolitiska mål man skulleframhålla var just jämställhetsmålet.När det gäller styrelserepresentationen i större fö-retag har lämnat in en motion underallmänna motionstiden där vi ställer krav på att detmåste finnas fler kvinnor i styrelserummen. Jag tyck-er att det är intressant att i vissa tidningsartiklar se attstörre företag har tagit till sig den här kritiken. Det ärväl det bästa om detta kan leda till en självinsikt ochen självsanering.Nutek gav ut en rapport omjämställdhet och lönsamhet, en väldigt intressantläsning. Det handlar alltså också om företagssfären.Man hade helt enkelt med olika ekonomiska variablerpå arbetsplatser försökt mäta effekter av jämställdhet-sarbete inom företag, och man har kommit fram tillatt ökat jämställdhetsarbete också kan ge resultat.Herr talman! Jag tycker att det är viktigt när vipratar om regionalpolitik att också ta med det härperspektivet, se till att vi planerar för kvinnor ochkvinnors behov, att invånarna i en region måste sessom en helhet och inte utgå från en norm, mannen.Här finns det uppenbarligen brister , därförmåste jämställdhetsarbetet få en självklar plats i detregionalpolitiska arbetet.Anf. 4 () replik:Herr talman! Det är intressant att lyssna på MarieEngström och hennes regionalpolitiska inlägg. Visom har missat att anmäla oss får ta repliker.Vi sitter i samma länsstyrelse och har varit medoch tagit ut gruppen med 14 män. Jag kan inte annatän hålla med. Jämställdhetsproblematiken är svår.Men den är också svår åt andra hållet. Om vi går tillvåra värmländska förhållanden inom sjukvården tillexempel kan vi se att vi där har brist på män.Min fråga till i den regionalpoli-tiska debatten gäller kanske speciellt vårt eget län.Jag hörde nämna vägar och infrastrukturen. Ivårt län, med ett sådant behov av en bra infrastruktur,är en stor möjlighet att lösa vägproblematiken viaPPP-projekt. Vi i säger att 50 miljarderunder perioden skulle kunna vara lösningen, vilketbetyder ca 5 miljarder till annan form av utvägnär det gäller tjälsäkring och grusvägnät i hela Sveri-ge.Jag skulle vilja fråga: Är och MarieEngström redo att använda för att regio-nalpolitiken ska få genomslag när det gäller in-frastruktur?Anf. 5 () replik:Herr talman! ska få två ganskakorta svar på den här frågan.För det första går pengar som kanaliseras via PPP-lösningar ofta inte till de mindre vägarna. Jag tror attbåde jag och är intresserade av attdet är just där vi måste få resurserna. De här pengarnagår till de större byggena. Det är inte i första hand enVärmlandsfråga.För det andra tycker jag att man idebatten när man tar fram just PPP-lösningar får detatt låta som om det regnar manna från himlen i någonmening. Detta ska också betalas, . 6 () replik:Herr talman! Nej, det regnar inte manna frånhimmelen, det regnar manna från det privata närings-livet, från ekonomin som rullar i hela världen. Detinnebär att stora storstadslösningar kanske kan görasvia PPP-pengar så att vi som pratar regionalpolitik,, jag och andra, skulle kunna få denfördelning som vi anser är regionalpolitiskt rättvis tillövriga landet. Det skulle kunna rädda Värmlandsvägsystem anser vi som månar om Skoghallsverken,gruvor, alla sågverk och allt som finns i ,, och upp mot . Det är denproblematiken vi talar om, som jag hoppas att MarieEngström alltså har missuppfattat. Möjligheten attskapa fram kanske 5 miljarder till glesbygdenfinns via PPP-lösningar.Anf. 7 () replik:Herr talman! I det här inlägget pratar om att man ska göra väldigt stora satsningar istorstadsområdena. Det kanske är just det som skiljermig och åt i synen på det här. Vivill kanalisera mer resurser ut till de små regionernaoch inte till de stora regionerna.Och, återigen, , detta ska betalas.Anf. 8 () replik:Herr talman! Det finns som sadeockså glesbygd i . Min korta fråga till Ma-rie är: Hur ser på möjligheten att diffe-rentiera eller sänka drivmedelsskatterna och ocksågenomföra en sänkning av energiskatterna för folkboende i glesbygden?Anf. 9 () replik:Herr talman! fråga är mycketberättigad. Människor i glesbygd har ofta tuffarekostnader för resor och sådana saker.Problemet är att ska man dela inregionerna i olika delar får man väldigt mycketgränsdragningsproblematik. Jag skulle, även om detinte finns några sådana förslag , kunna tänka migatt snarare föra en diskussion om reseavdragen och i så fall den vägen skulle kunna hjälpa just män-niskor som bor i glesbygd.Anf. 10 () re-plik:Herr talman! Jag delar helt synpå att det är mycket tuffare tillvaro för dem som bor iglesbygden. säger att det är ett gränsdragnings-problem om man inför differentierade drivmedels-skatter.Vi har levt med det här i , i ,som jag vet att har besökt. Där har vi haft billi-gare drivmedel, billigare matvaror på finska sidan, ditvi har kunnat åka. Det finns en gräns för när det intelängre bär sig att köra den här sträckan. Jag tyckerinte att vi ska göra ett problem av gränsdragningen.Till slut konstaterar jag att säger att möjlig-heten finns att göra bättre reseavdrag. Kristdemokra-terna har i sin budgetproposition föreslagit det. ÄrMarie och beredda att stödjaden?Anf. 11 () replik:Herr talman! Nej, , jag kan na-turligtvis inte stödja något annat parti. Vi deltar i ettekonomiskt samarbete mellan Socialdemokraterna,. Efter den tingensordning kan jag naturligtvis inte stödja något annatparti.Men jag kan tänka mig, om man nu ska titta påolika lösningar som gynnar glesbygden, att av deförslag som här tog fram är just enreducering av resekostnaderna den lättare vägen att gåän att ha olika nivåer på olika ställen i landet. Jag troratt precis det leder till en gränsdragningsproblematiksom kan bli väldigt svår att hantera.Anf. 12 () replik:Herr talman! Jag kan börja med att hålla med Ma-rie om en del av de mål som hon beskriver.Det är viktigt att vi alla på lika villkor får vara medoch tycka till om saker och ting. Men jag är någotförvånad över de olika lösningar som hon lyfter framhär.Nog för att vi kan ha planer kring jämställdhet ochatt det skulle kunna lyfta oss framöver. Men det finnsmånga andra som också har planer som det inte hän-der så mycket med. Om man ska lyckas med en jäm-ställdhet i hela landet är det också viktigt att man haren säker och god infrastruktur. har pre-senterat ett antal planer runtom i landet för hur vi kanfå en bra och säker infrastruktur som också skullegöra det möjligt för tillväxt i hela landet.Jag undrar rakt upp och ned, ochVänsterpartiet: Är ni beredda att stötta de planer somVägverket har presenterat och även tillföra de resur-ser som är nödvändiga för att ska kunnagenomföra de här planerna och därmed också varapådrivande på den regering som ni samarbetar med?Anf. 13 () replik:Herr talman! Vi står bakom den infrastrukturpro-position som antogs här i sedan.Vi tycker att vi har gjort en bra avvägning, utifrån deresurser som står till buds naturligtvis. Men jag skullenästan vilja ställa frågan tillbaka till , som tillhör ett parti som förespråkar skattesänk-ningar av det kolossalformat som ändå parti gör. Hur kan ha möjlig-het att ifrågasätta våra intentioner med infrastruktur-propositionen? Jag undrar hur det skulle se ut i Mode-raternas med sådana skattesänkningar. Det ärändå via skattsedeln som vi betalar mycket av detunderhåll av och investeringar på vägar som görs.Anf. 14 () replik:Herr talman! Det är ett lätt sätt att glida undan attsvara på frågan, . Vi har prioriteratinom den budget vi har lagt fram, och vi satsar 22miljarder kronor mer än regeringen på vägar ochjärnvägar de närmaste åren.Jag fick aldrig svar på frågan. Om vi ska ha en re-ell jämställdhet över hela landet måste vi ha en säkerinfrastruktur. har lagt fram väldigt finaplaner som visar på att vi kan undslippa många ska-dor och dödsfall framöver. Jag undrar om Vänster-partiet är villigt att tillföra resurser och fullfölja deplaner som självt presenterar. Är ni bered-da att driva på regeringen i frågan?Anf. 15 () replik:Herr talman! Jag tycker också att det är viktigtmed trafiksäkerhet, och det är viktigt med bra vägar.Men trafiksäkerhet innehåller också någonting annat,nämligen att fartgränser ska hållas, att ha en upplys-ningskampanj för att människor inte ska köra onyktraoch för att få dem att använda bilbältet. Det finnsstatistik på att just de tre komponenterna orsakar del av de olyckor vi har . Vägarnas beskaf-fenhet är naturligtvis en viktig del, men det finnsmånga andra viktiga delar i arbetet. Jag hoppas attCecilia och också tar till sigav det.Anf. 16 ():Herr talman! I lever ungefär enfemtedel av befolkning. Ändå dominerarStockholmsperspektivet inte bara medier och opini-onsbildning i detta land utan också i hög grad debeslut som fattas i . Detta ensidiga huvud-stadsperspektiv är inte bra, varken för stockholmarnaeller för oss övriga som lever i landet. Jag ska lyftafram ett exempel från mitt hemlän för att visa hurviktigt det är med ett perspektivskifte i svensk politik.Ragunda i östra är en naturresursrikkommun. Här produceras ungefär en tiondel av lan-dets vattenkraft vid nio stora kraftverk vid Indalsäl-ven. Lokalsamhällena längs älven har offrat sinaforsar för den gemensamma välfärden i Sverige.Vattenkraftsutbyggnaden har inneburit stora ingrepp inaturen som begränsar möjligheterna att utvecklaandra näringar, t.ex. turism, fiske, jakt, jord- ochskogsbruk.Vilken ersättning får denna naturresursrika bygd,detta jämtländska , för att man bidrar till helalandets välfärd och för de ingrepp och skador somvattenkraftsutbyggnaden har inneburit? Svaret är iprincip ingenting. fjärrstyrs kraftverken i höggrad. Vattenkraften ger knappast någon lokal syssel-sättning och därmed inga skatteintäkter till kommu-nen.Det absurda är att , som egentligen är enoerhört rik kommun, tvingas leva med landets högstakommunalskatt - åtminstone efter kommande års-skifte. är en kommun som aktivt kämpar föratt vända flyttströmmarna och få till stånd tillväxt ochutveckling, men man har en motståndare i dennasträvan, nämligen centralmakten. Det är inte särskiltlångsökt att se likheterna med en utsugning av kolo-nialt slag. De stora rikedomarna som skapas lokalthamnar någon annanstans.Med ett helhetsperspektiv på är jag över-tygad om att verkligheten för skulle se an-norlunda ut. Med ett helhetsperspektiv på Sverigevore det naturligt att en vattenkraftskommun får enrimlig ersättning för att man har accepterat de storanaturingreppen. En återbäring skulle ge resurser positiv utveckling i det lokala samhället men ocksåökad självtillit, en framtidstro som så väl behövs.