prot · GP09122 · 2002-06-11 00:00:00 — 257 avstod32 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 1 m, 35 v, 17 c, 1 fpFör res. 2: 70 m, 15 fp, 1 -Avstod: 1 s, 1 m, 1 v, 39 kd, 15 mpFrånvarande: 10 s, 9 m, 7 v, 3 kd, 1 c, 1 mp, 1 -() anmälde att hon avsettatt rösta ja men markerats ha avstått från att rösta.Punkt 4 (Förbud mot uppförande av kärnreaktorer)1. utskottet2. 6 (m, fp)Votering:230 för utskottet87 för res. 632 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 1 m, 36 v, 39 kd, 17 c, 15 mp,1 fpFör res. 6: 71 m, 15 fp, 1 -Frånvarande: 10 s, 9 m, 7 v, 3 kd, 1 c, 1 mp, 1 -Punkt 7 (Konkurrensfrågor och konsumentinforma-tion)1. utskottet2. 10 (kd, fp)3. res. 11 (mp)Förberedande votering:59 för res. 1015 för res. 11243 avstod32 frånvarandeKammaren biträdde res. 10.Huvudvotering:246 för utskottet55 för res. 1016 avstod32 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 72 m, 35 v, 17 c, 1 -För res. 10: 39 kd, 16 fpAvstod: 1 v, 15 mpFrånvarande: 10 s, 9 m, 7 v, 3 kd, 1 c, 1 mp, 1 -Punkt 12 (Mål för el producerad med förnybar energi)1. utskottet2. 16 (mp)Votering:210 för utskottet16 för res. 1691 avstod32 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 34 v, 38 kd, 17 cFör res. 16: 15 mp, 1 fpAvstod: 72 m, 2 v, 1 kd, 15 fp, 1 -Frånvarande: 10 s, 9 m, 7 v, 3 kd, 1 c, 1 mp, 1 -Punkt 17 (Forskningsprogram för syntesgas)1. utskottet2. 24 (mp)Votering:301 för utskottet15 för res. 241 avstod32 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 72 m, 35 v, 39 kd, 17 c, 16 fp,1 -För res. 24: 15 mpAvstod: 1 vFrånvarande: 10 s, 9 m, 7 v, 3 kd, 1 c, 1 mp, 1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.NU16 Ändringar i konkurrenslagen för effektiva-re kartellbekämpning, m.m.Punkt 1 (Konkurrenspolitikens inriktning)1. utskottet2. 1 (m, kd, c, fp)Votering:172 för utskottet144 för res. 11 avstod32 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 36 v, 15 mpFör res. 1: 71 m, 39 kd, 17 c, 16 fp, 1 -Avstod: 1 mFrånvarande: 10 s, 9 m, 7 v, 3 kd, 1 c, 1 mp, 1 -() anmälde att han avsett att rösta nejmen markerats ha avstått från att rösta.Punkt 2 (Eftergift och nedsättning av konkurrensska-deavgift)1. utskottet2. 2 (c)3. res. 3 (fp)Förberedande votering:19 för res. 216 för res. 3282 avstod32 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:283 för utskottet18 för res. 215 avstod33 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 72 m, 36 v, 39 kd, 14 mp, 1 -För res. 2: 17 c, 1 fpAvstod: 15 fpFrånvarande: 10 s, 9 m, 7 v, 3 kd, 1 c, 2 mp, 1 -Punkt 3 (Kriminalisering av kartellsamarbete)1. utskottet2. 4 (s, v)Votering:162 för utskottet154 för res. 433 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 2 s, 72 m, 39 kd, 17 c, 15 mp, 16 fp, 1 -För res. 4: 118 s, 36 vFrånvarande: 11 s, 9 m, 7 v, 3 kd, 1 c, 1 mp, 1 -och (båda s)anmälde att de avsett att rösta nej men markerats haröstat ja.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.MJU22 revisorers förslag angåendestatens styrning av livsmedelstillsynenPunkt 10 (Ansvarsfördelningen mellan stat och kom-mun)1. utskottet2. (fp)Votering:301 för utskottet15 för res.33 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 71 m, 36 v, 39 kd, 17 c, 15 mp,1 fp, 1 -För res. : 15 fpFrånvarande: 10 s, 10 m, 7 v, 3 kd, 1 c, 1 mp, 1 -() anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.11 § (forts. från 9 §) Ansvarsfullt fiske - svenskaprioriteringar för EU:s framtida fiskeripolitik,m.m. (forts. MJU23)Anf. 115 () re-plik:Fru talman! Jag skulle vilja fråga konsekvenserna av yrkanden. Jagser att ni har en reservation - reservation 10 - när detgäller dioxin i fisk. Det borde innebära att ni vill varamed om att vidta åtgärder, vilket nämn-de, för att förbättra situationen i havet. Men jag harför mig att ni inte ställde er bakom förslaget om attbegränsa dioxinutsläppen från sopförbränningsan-läggningarna genom att införa ett moratorium tillsman har utrett situationen för sopförbränningen ilandet.Det gäller också frågan om land kontra hav. Jaghar inte hört säga någonting om åtgärderinom jordbruket för att förbättra situationen när detgäller havsresurserna. Hur ser pådessa saker?Anf. 116 () replik:Fru talman! När det gäller utsläpp från land ochmiljöåtgärder är en mycket tydlig före-trädare för att åtgärda sådana utsläpp. Det är därförsom jag tar upp detta som en viktig del av den diskus-sion som förs om havsmiljön. Man riktar problemati-ken ensidigt mot en yrkeskår som lever i en verklig-het med läckage och miljöbovar som har fått verkaunder årtionden på land.Jag hoppas att har uppmärk-sammat de miljöåtgärder som underflera årtionden har föreslagit för att förbättra denallmänna miljösituationen.Anf. 117 () re-plik:Fru talman! Jag har lyssnat på i des-sa frågor. Men det är faktiskt svårt att hitta någraförslag till åtgärder.När det gäller åtgärder mot näringsläckaget i jord-bruket för att förbättra situationen i havet har jag intekunnat hitta någonting.Anf. 118 () replik:Fru talman! Det beror antagligen på att Kjell-ErikKarlsson själv inte har engagerat sig i miljöfrågornanämnvärt under de årtionden som de har funnits medpå dagordningen.Jag har förslag till konkreta åtgärder för att för-hindra ytterligare läckage från jordbruket och utsläppfrån bilismen, framför allt längs västkusten.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.11 § (forts.) Ansvarsfullt fiske - svenska priori-teringar för EU:s framtida fiskeripolitik, m.m.(forts. MJU23)Anf. 119 ():Fru talman! Vi har från socialliberalt håll underden reagerat och age-rat mot hoten om utfiskning i . När vi dis-kuterar dessa frågor är det framför allt fyra fisketer-mer som vi bör skilja på. Vi pratar om industrifiske,trålningsfiske, kustnära fiske och sportfiske. Det storaproblemet är industrifisket, som alltså använder sig avfångstmetoder som starkt bidragit till den situationsom vi har - en situation med en kraftigt för-svagad torskstam. Sillfisket är också ett problem, ochdet är på grund av att stora mängder torskyngel följermed i sillfångsten. Sportfiske är ett relativt utbrettintresse i , men utgör ju inget hot mot torsken.Vår huvudsakliga ståndpunkt är att det inte är dettraditionella kustfisket som hotar att utplåna de storafiskbestånden längs de svenska kusterna. Det storaproblemet är, och det torde vi väl vara eniga om, denstorskaliga industriella, ja, man kan tala om rovdrif-ten.I den här debatten vill jag ta upp några konkretafrågeställningar.För det första är det övergödningen av haven. Vitorde vara överens även på den här punkten, nämligenom att övergödningen måste minskas. Men vi måstegöra mer än vi gör . Här menar jag att vi i dagsaknar de nödvändiga åtgärderna.Det handlar för det andra om betydelsen av mari-na reservat. Den betydelsen har ifrågasatts. Därförvill jag ta upp den i debatten. Det finns ju erfarenhe-ter från omvärlden som visar att flera små reservat äreffektiva. Varför är vi inte beredda att använda ossmer kraftfullt av den metoden?För det tredje vill jag ta upp fångstfartygen somökar sina fångster trots att fiskeflottans storlek harminskat - detta beroende på att metoderna har bliviteffektivare. Det här är en så het potatis att ingen rik-tigt vågar ta i den, men är det väl dags att ta i denpå allvar.För det fjärde frågar jag mig: Varför kan inte EUkomma åt problemet med fiske i andra länders fiske-vatten? Försämringen av det kustnära fisket drabbarju många samhällen hårt. Det är en viktig frågeställ-ning.Situationen för torsken i och längs väst-kusten är kritisk. Jag vill i den här debatten fråga:Kan vi vara överens om att det nu är hög tid för ettmoratorium för torskfisket? Ja, visst drabbas fiskenä-ringen kortsiktigt, men om vi ingenting gör drabbasnäringen än hårdare långsiktigt.En femte punkt som jag vill ta upp i debatten äratt fångstmetoderna inte bara medför att havet tömspå fisk. De drabbar också fåglar och vissa däggdjur.Om vi inte är beredda att besluta om förbud av an-vändning av skadliga fångstmetoder, kanske vi intefår se några fler valår. Tumlaren är i de svenska vatt-nen starkt hotad.En sjätte punkt som jag vill ta upp: Hur följsegentligen försiktighetsprincipen? Jag förstår inte attså stora fångster som gäller kan tillåtas om vihävdar att vi följer försiktighetsprincipen.Jag vill som en sjunde punkt ta upp frågeställ-ningen om förändringar av subventionerna till fiske-näringen kommer att göras. Kanske kan det vara såatt näringen har större nytta av att pengarna användsför forskning än att de används till direkta subventio-ner.En åttonde fråga som jag vill ta upp är: Hur skakontrollen organiseras och vilka sanktioner är möjligavid överträdelser?Vi från socialliberalt håll vill säga ja till matfiske,alltså kustnära fiske. Vi vill säga ja till sportfiske. Vivill starkt begränsa industrifisket på grund av defångstmetoder som skadar fiskbestånden. Vi säger jatill en gemensam fiskeripolitik på EU-nivå. Det pågårnu väldigt mycket på EU-nivå när det gäller dessafrågor, men vissa länder försvårar diskussionerna.Vi vill också ha ett nationellt system för märkningav fisken, så att konsumenten själv kan välja att köpafisk som har tagits upp med hållbara metoder. att man ska använda sig av stormaskigare nätsom skyddar mindre torsk från att dras upp.Vi vill att krafttag tas för att minska utsläppen iÖstersjön. Och vi vill inrätta fler reservat föratt skydda känsliga kustområden.Slutligen vill jag yrka bifall till reservation 22.Anf. 120 ():Fru talman! För den gröna rörelsen har kampenför haven och dess arter varit en integrerad och vä-sentlig del av kampen ända sedan rörelsens tillkomstoch under hela dess framväxt. Vi har drivit frågor omoljeutsläpp, valjakt, säldöd, överfiske, övergödning,skyddsvärda områden i havet, fiskemetoder, giftskan-daler, dioxinhalter och mycket annat. Frågorna omhavens överlevnad är betydligt större än bara fråganom fiskens överlevnad. Ofta har det här varit en kampdär miljörörelsen och den folkliga opinionen har varitvåra enda allierade.Som vi ser det finns inte fisken till bara för fiske-rinäringen, utan den har sin egen rättmätiga plats iekosystemet och finns till också för sin egen skull.När man jobbar politiskt med frågor händer detnågonting ibland, oftast inte förrän problemen ärakuta när det gäller de här frågorna. Men ibland får vinågot slags respons på de krav som vi ställer, ochibland kan det också t.o.m. leda till en förändring.Den skrivelse som huvudsakligen behandlas i dethär betänkandet är en samarbetsskrivelse av rege-ringen, och . Vi tycker attvi har lyckats driva igenom det som vi krävde i för-handlingarna på ett bra sätt och att skrivelsen därmedhar blivit betydligt bättre. Men det ska i samman-hanget också poängteras att det inte är så svårt att bliöverens om en gemensam linje gentemot EU:s fiske-ripolitik. Det handlar om övergripande synpunkteroch går inte in i detaljer om vårt eget, svenska ansvarför fiskens fortlevnad. Dessutom har EU:s fiskeripo-litik varit så katastrofal att det mesta kan sessom en ganska klar förbättring. Vi anser dock att denhär skrivelsen t.o.m. är bra.Det finns särskilt en fråga som jag skulle viljatrycka på när det gäller policyn gentemot EU:s fiske-politik. Den har kommit lite i skymundan i debatten,och det är också tveksamt vad EU-kommissionenegentligen vill göra i det förslag som den har lämnatom revidering av fiskepolitiken. Det gäller EU:s fis-kepolitik i utvecklingsländerna.Det är ett faktum att det finns jättetrålare somtömmer fiskevattnen utanför på fisk medstöd av brutalt effektiva fiskemetoder och med finan-siellt stöd ifrån EU. De som drabbas hårdast är detiotusentals lokala kustfiskare som får se sin inkomstoch sin mat försvinna i väg till de rika länderna i norr.Att köpa rätten till nya fiskevatten i fattiga länderhar varit en av lösningarna att ta till när fiskenbörjar ta slut i våra egna vatten. Den gröna rörelsensbestämda uppfattning är att detta hänsynslösa beteen-de måste sluta. Det är ingen ursäkt att vi betalarpengar till dessa länders regeringar för att få rätten attfiska.Samma regler för hållbarhet, ekosystemansats ochförsiktighetsprincip måste gälla för fisket på vattenäven utanför EU. Dessutom måste hänsyn tas tilllokalbefolkningen. Deras rätt att få fiska för egenförsörjning måste få gå före EU:s storpolitiska ambi-tioner att skaffa oss själva mer rikedomar.I övrigt är det när man kommer till de nationellafrågorna som oenigheten och problemen att kommaöverens börjar. De har hanterats i det här betänkandetockså, eftersom den proposition om kustfisket somhade aviserats har skjutits upp till hösten.Vi i har en del reservationer somframför allt rör det nationella fisket. Vi har sju reser-vationer och ett särskilt yttrande. Bland dessa vill jagyrka bifall till reservation 14, som är en ganska över-gripande reservation om inriktningen på den natio-nella fiskepolitiken.Det finns särskilt en fråga som har väckt en heldel debatt . Det handlar omtorsken. Det är logiskt att just den frågan väckermycket debatt, för känslorna är starka för denna vårtidigare så vanliga matfisk. kunde kustborna draupp torsk utanför husknuten. är det inte möjligtlängre. Genom överfiske har vi tillåtit oss själva atttrycka ned torskbestånden till så låga nivåer att detendast är med avancerade trålare som det är möjligtatt få upp någon torsk över huvud taget.Senast kom ICES, internationellahavsforskningsrådet, med sina rekommendationer.Krisen för torsken består: inget fiske på torsk i Katte-gatt och kraftiga begränsningar av fisket på arter därtorsk kan bli bifångst. De biologiska grunderna för ennollkvot på torsk i östra består. Om allapositiva åtgärder och intentioner som finns interna-tionellt följs upp i aktiv handling håller man öppet föratt möjligen kunna fiska på av nuvarande kvot.I sammanhanget kan det också vara relevant attpåpeka att ICES rekommendationer är absoluta mi-niminivåer på vad som krävs i åtgärder för att räddabestånden. Om inte rekommendationerna följs finnsrisk för total kollaps av de bestånd som berörs. Trotsdet har länderna kring enats om att brytamot rekommendationerna, och det rejält. Förra åretrekommenderades nollkvot på torsk på östra bestån-det i . I stället tilläts en kvot på i helaÖstersjön, utan undantag för det östra beståndet.Just på det östra beståndet har nästan enfjärdedel av den totalt tilldelade kvoten. Vi är alltså ihögsta grad ansvariga för den situation som råder där.Jag kan inte förstå hur vi ska kunna se våra barnoch barbarn i ögonen när de undrar varför torskeninte finns kvar, eller för den delen se dagens kustbor iögonen när de undrar varför det inte längre finnsnågon torsk kvar i deras vatten. Ska vi säga att deandra länderna inte ville, eller att vi inte gjorde nå-gonting för att vi trodde att det vi kunde göra var sålite att det inte betydde något?Min åsikt är att politiken på den här planeten inteförändras genom att man sitter stilla i båten och följermed strömmen. Den förändras för att någon vågarsäga ifrån. Man vågar säga: är det nog! Ingen merutfiskning av torsken i våra hav! Vi vill inte vara endel av den här hänsynslösa skövlingen! Det är förvåra barns och barnbarns skull och för torskens egenskull.Om inte ambitionen att övertyga övriga Öster-sjöländer om behovet av att stoppa torskfisket lyckasbör avstå från att nyttja sin tilldelade kvot påde bestånd som inte anses tåla fiske.Det har betydelse vad vi i gör i de här frå-gorna. Vi har ett ansvar för vårt eget agerande. Vi skavara ett föregångsland på miljöområdet. Det slår när vi hanterar miljöpolitik. Menfiske är inte miljöpolitik utan snarare näringspolitik,och därför kan det leva utanför de ekonomiska ra-marna. Det tycks man i alla fall ha trott imånga länder runt Östersjön.För några månader sedan gjorde miljöministernoch jordbruksministern ett gemensamt uttalande. Mansade att nu går i täten för en reformerad fis-kepolitik baserad på försiktighetsprincipen och eko-systemförvaltning. Vad ska man säga? går Sveri-ge i täten - ja, bättre sent än aldrig, kanske.I går sade sig miljöministern vara beredd att om-pröva det tidigare ganska kategoriska uttalandet frånregeringens sida att inget ensidigt svenskt stopp förtorskfisket ska införas. Det går åt rätt håll, men dethar suttit långt inne. Det är ingen idé att stoppa fisketnär fisken är utrotad. Då stoppas det ju liksom av sigsjälvt.Den skrivelse som vi behandlar här visar i alla fallpå en positiv viljeinriktning inför revideringen avEU:s gemensamma fiskeripolitik. Den har också stödi sin ansats av kommissionen, vilket är positivt, ävenom det inte automatisk innebär några förändringar.Jag har ytterligare en fråga som jag avslutningsvisskulle vilja ta upp. Det handlar om hur man ska jobbaför att påverka EU:s politik på det här området. Jagtror att det är viktigt att man för en konstruktiv ochkunskapsbaserad dialog som handlar om informationsom kan påverka opinionen och politiken i ländernaruntomkring i EU.För ca 20 år sedan bidrog till att lyftafram försurningsfrågan genom att inrätta ett interna-tionellt försurningssekretariat i . Det harvarit ett viktigt stöd för miljörörelsens arbete medförsurningsfrågor i olika länder. Viktig för försur-ningssekretariatets framgång har varit en långsiktigttryggad finansiering och stora friheter för miljörörel-sen att fastställa inriktningen på verksamheten.Nu har några svenska miljöorganisationer med er-farenhet av försurningssekretariatets arbete föreslagitett liknande sekretariat för fiskerifrågor. Det är moti-verat bl.a. av fiskerifrågans gränsöverskridande natur.Viktiga beslut fattas i internationella sammanhang.Det behövs kontinuitet och kvalificerat arbete med ettstort gränsöverskridande arbete i de här frågorna, ochdet är dyrt och besvärligt för de flesta nationella mil-jöorganisationer att göra själva.Finansieringen av ett sådant sekretariat skullekunna ligga i storleksordningen 3-5 miljoner kronorom året. Det handlar alltså om ganska lite pengar. Jagskulle vilja vända mig till regeringen med en frågaom man har för avsikt att bistå med de pengar sombehövs för att inrätta ett sådant sekretariat.Nu har kommissionen lagt fram ett hyfsat radikaltförslag för förändringar av fiskeripolitiken, och vi harlagt fram den här skrivelsen gemensamt. Det är en brabörjan. Tyvärr hyser jag personligen inte så jättestoraförhoppningar om att kommissionens förslag kommeratt gå igenom ministerrådet, men jag är av den be-stämda uppfattningen att regeringen genom den härskrivelsen förbinder sig att stödja kommissionensförslag och driva det i EU.Anf. 121 ():Fru talman! Under mina som riksdagsleda-mot har det aldrig varit sådan mediefokusering på detyrkesmässiga fisket som det varit det senaste året.Orsaken är naturligtvis den nedgång av fiskbeståndensom noteras.Vad är då orsaken till denna förändring? Dennafråga har ju många ställt, men de svar som levererasav biologer och experter har varit varierande. Är detorsakat av överfiskning, eller beror det på miljögifteri våra hav? Är det klimatet genom mer nederbörd,högre temperaturer osv. som orsakar denna föränd-ring?Bristen på kunskap gör att det är svårt att dra klaraslutsatser om effekter av förorening och anan mänsk-lig påverkan i våra havsområden. Svaret kan därförvara en kombination av flera faktorer.Det är mycket enkelt och bekvämt att fastna förslutsatsen att det är ett för hårt fisketryck som allenaorsakar en minskning av bestånden. Historien visaratt bestånden i haven har varierat . Exem-pelvis kan jag nämna att torskbeståndet i Östersjönunder var nere på en mycket låg nivå ochsom därefter, senare ,ökade till den högsta nivå som noterats . Det totala uttaget i var då 450 000 tontorsk.Men skillnaden mellan situationen på 1960-taletoch dagens situation är att vi har en betydligt effekti-vare fiskeflotta. Vi har större fartyg utrustade medmodern teknik som enkelt letar upp fisken, och vi hareffektivare fångstredskap. Därför är det viktigt, tillskillnad mot tidigare, att åtstramning av fisket skernär bestånden börjar vika. Och det måste vara engemensam åtgärd av alla länder som bedriver fiske isamma vatten.Eftersom effektiviteten ute på haven är så stor ärdet viktigt att avståndet mellan forskare och besluts-fattare minskar så att rekommendationer och före-slagna åtgärder blir både trovärdiga och respekteradeoch snabbt kan effektiviseras. Här finns, som jag kanse det, en hel del att förbättra. Hur detta kan skekommer bl.a. att diskuteras på hea-ring i dit parlamentariker ochforskare från de nordiska länderna är inbjudna.EU konstaterar att målet för den gemensammafiskeripolitiken inte har uppnåtts. Fiskeripolitikenmåste förändras, och det arbetet har påbörjats. Rege-ringens skrivelse är ett led i detta arbete och en redo-visning av riktlinjer och agerande i EU:sförändringsarbete av den gemensamma fiskeripoliti-ken.De bärande elementen i regeringens linje är attanpassa fiskeansträngningen så att vi får ett biologiskthållbart utrymme för framtiden. Bestånden kommeratt fluktuera även av olika orsaker utöverfisket. Men om det yrkesmässiga fisket anpassas tillden situation som råder kan vi minska faran förutfiskning och få en mindre ryckighet i det yrkesmäs-siga fisket.För att uppnå ett biologiskt hållbart utrymme före-slår regeringen bl.a. följande:- Reducering av fiskeflottans kapacitet och fiskean-strängning.- Ett selektivt fiske inriktat på könsmogen fisk medsmå bifångster.- En förbättrad kontroll med nationellt ansvar.- Ökad tillförlitlighet hos den vetenskapliga forsk-ningen samt respekt för den vetenskapliga rådgiv-ningen.- Utfasning av stödet till nybyggnation, det s.k.företagsstödet. Men skrotningsbidraget ska varakvar och eventuellt höjas.Detta är några punkter ur regeringens förslag tillåtgärder som ska vara position i EU:s för-ändringsarbete. Denna linje råder det politisk enighetom.Några motförslag från oppositionen i form avmotioner har inte redovisats i samband med skrivel-sens avlämnande, och det finns inte heller några re-servationer i betänkandet när det gäller skrivelsensinnehåll. Detta betraktar jag som mycket bra.Fru talman! I samband med utskottets behandlingav skrivelsen har också 112 motionsyrkanden frånallmänna motionstiden och 2001 behandlats.Jag ska börja med att yrka bifall till reservation 19från Socialdemokraterna och . Den gällerdumpat militärt material. Denna fråga har utskottettidigare tagit ställning till vid behandling av liknandemotioner och då avstyrkt framställningarna. Motive-ringen har varit att staten ersätter en stordel av kostnaderna såsom eskort till hamn, ersättningför saneringskostnader och arbetslöshetsersättningunder den tid som saneringen pågår. Eventuella per-sonskador ersätts genom en kollektiv försäkring somSveriges erbjuder sinamedlemmar.Det blir ingen förändring av detta. Det gäller idag.Utöver detta kan jag säga att det inte förekommersärskilt ofta att man upptäcker militärt material, t.ex.senapsgas, i yrkesfiskarnas fångster. Men när majo-riteten nu kräver att yrkesfiskarna ska hållas skades-lösa sker det . Om majoriteten menar attfångsterna ska räknas in i ersättningssystemet anserjag att det är att gå för långt.Fru talman! Jag yrkar avslag på övriga reservatio-ner. Jag ska motivera avslagen på några av reserva-tionerna.Beträffande reservation 3 förstår jaginte vad de egentligen reserverar sig för.