prot · GP0990 · 2002-04-04 00:00:00 — De har inga möjligheter att få ta del avunderlaget för detta beslut och än mindre att få sakenprövad i domstol. Jag är mycket intresserad av atthöra hur ser på den härproblematiken. Har inte också de här personerna enmänsklig rättighet?Anf. 92 (s) replik:Fru talman! Jo, absolut, och vi ägnar i vårt betän-kande en hel del diskussion åt det. Den här frågan ärföremål för granskning i , dvs.regeringens ansvar att värna regeringsformens rätts-principer.Sverige är folkrättsligt förpliktat att följa FN:s sä-kerhetsråds resolutioner, och EU har också antagit engemensam ståndpunkt genom sin förordning. Reger-ingen säger att man bevakar ärendet. Det beskrivs attregeringen har bistått de här personerna med en delkontakter och att man på olika sätt försöker att i FNoch EU driva kraven på rättssäkerhet vidare. Reger-ingen arbetar alltså vidare med frågan och kommer attvidta de åtgärder som behövs för att säkerställa rättentill domstolsprövning.Anf. 93 ()replik:Fru talman! Jag är inte helt lugnad. Jag är liteorolig för att det här påverkas av att det är fråga omtre personer, men om det hade handlat om en helgrupp av människor hade det kanske funnits ett star-kare engagemang. Det ska inte spela någon roll omman är ensam eller om man är många; de mänskligarättigheterna ska under alla förhållanden finnas. Detär hemskt viktigt att vi värnar om detta och sätterrättssäkerheten högt.Anf. 94 () replik:Fru talman! Jag är helt överens med . Men vi kan kanske också vara överens om attdet är viktigt att regeringen i den uppkomna situatio-nen finner en lösning när det gäller de even-tuella konflikter som finns mellan våra internationellaöverenskommelser. Det är en viktig principfråga.Anf. 95 ():Fru talman! Jag har varit riksdagsledamot i unge-fär , och trots det upphör jag aldrig att förvånasöver en del av formerna för handläggning i riketshögsta beslutande organ.Jag ska främst se på de två likalydande motionersom jag och Per har väckt hösten 2000respektive 2001. Den ena motionen fick en konstitu-tionsutskottsbeteckning och den andra motionen ensocialutskottsbeteckning.Så kommer då betänkandet från konstitutionsut-skottet, och egentligen vet jag inte varför det föreslåsavslag på motionerna. Man är så van vid att få enmotion avslagen, så det är inget konstigt - men manbör åtminstone få veta varför.Vad står det då i betänkandet? Jo, man hänvisartill ett betänkande från ett annat ut-skott, ett tredje utskott, nämligen utbildningsutskottet.Det har hänt väldigt mycket . Debatten gårdelvis annorlunda vägar. Av detta finns inget i betän-kandet.På många områden har man accepterat att sam-vetsbetänkligheter kan ha en avgörande betydelse förmänniskor. Jag tänker t.ex. på att vi i vårt land intelängre behöver skaka galler om vi inte vill bära vapensom värnpliktiga. Där tycker man att det är rimligt attsamvetet får ha en avgörande roll. Våra kolleger i denryska duman kommer under den påbörjademånaden att fatta beslut på just det området så att detska bli möjligt att åberopa samvetsbetänkligheter.Nu finns det en del människor i det här landet somavstår från att utbilda sig inom sjukvården, trots att degärna skulle vilja vara i livets och hälsans tjänst. Visaknar personal på området. Vad värre är; om någraår kommer det att vara en ganska stor brist. Men devet att de inte kommer att kunna avstå från vissa delarav utbildningen.Då ställer jag mig följande fråga. Det finns mångautbildningar där det går att följa alternativa kurser,det går att välja ett personligt program. Men på dethär området tillåts inte det. Det är svagt att man i dethär betänkandet inte har kunnat diskutera dessa frå-gor, och i stället gömmer man sig bakom åtta årgamla ställningstaganden. Genom det beslut vi skafatta - jag kommer inte att yrka på något annat, jagvet att jag inte har någon större chans att få igenomdet - kommer vi att hamna i en situation som gör detmycket svårare att klara sjukvården i vårt land. Skaman ha rätt att ha en inre övertygelse som styr vadman väljer för utbildning och yrke? Jag anser att detunder senare tid genom oroväckande inskränkningarhar kommit ett antal anslag mot tankefrihet och ytt-randefrihet.I fråga om samvetet finns det ett skydd i . Vi borde ha ett liknande skydd isvensk lag.Fru talman! Jag hörde tidigare hur en talare blevlite åthutad för att han tycktes angripa en person sominte kunde svara. Jag ska inte göra det, men det finnsmycket i debatten som har sagts bl.a. av vederbörandeangående rätt till liv. Där talades om kvinnans rätt attavgöra sitt liv. Men ett tillägg glömdes, nämligenäven en annan individ - fostret.Anf. 96 (s):Fru talman! Jag vill börja med att beklaga attLennart är så missnöjd med utskottets be-handling.Det har nog ändå varit en ganska schyst behand-ling. Vi hänvisar i skrivningen till den genomlysningoch utredning som gjordes - även om den var längesedan. Jag är inte absolut uppdaterad på vad den ut-redningen angav för skäl, men man hänvisar till attden utredning som hade övervägt frågan fann att detfanns en lång rad övervägande skäl som talade motatt införa en samvetsklausul. Jag minns diskussionen,men jag minns inte skälen.Jag ville bara informera om att vivisst inte har struntat i frågan. Vi har inte funnit nyaargument för. Det kanske har.Anf. 97 ():Fru talman! Det är just vad ni har funderat översom inte framgår av betänkandet. Det är viktigt sommotionär att få klart för sig att utskottet har både medallvar tagit sig an frågan och förstått dess innebörd.Jag vågar påstå att det är svagt att hänvisa till någotsom skrevs av ett annat utskott ochsedan nämna vad ytterligare ett annat utskott harskrivit året därpå, , för att sedan före-slå avslag. Men det kan vi ha olika uppfattningar om.Av det här betänkandet framgår inte om utskottetverkligen har penetrerat frågan ordentligt. Det ärbeklagligt, för det är en för många människor viktigfråga.Anf. 98 ():Fru talman! Jag vet inte om tidiga-re lyssnade på mitt anförande på sin egen kammare,men jag tog upp frågan om samvetsfrihet. Jag sadeockså att betänkandet är bökigt. Först tas breda områ-den upp, t.ex. begär vi en bred utredning kring fri-och rättigheter. Sedan kommer detaljfrågor. T.ex.rätten till liv finns som en detaljfråga, men det finnsockså ett förslag i vår stora motion om en utredning.Då blir det komplicerat. Det gäller också diskrimine-ringsfrågorna, men vi vill ha en speciell utredning.Det går inte att reservera sig på varje punkt.Lennart tar upp att samvetsfrihet finns medi men inte i svensk grundlag. Vitycker att denna fråga borde tas med i en sådan utred-ning. Vi har tidigare drivit frågan om samvetsklausuli partiet. Det kan vara ett sätt att stärka samvetsfrihe-ten, men det kan finnas andra möjligheter som ensådan utredning borde titta på.Anf. 99 ():Fru talman! Jo, jag lyssnade till min egen kammare. Det blir effektivare än att sittahär. Det var därför jag skrev ned ordet Europakon-vention på mitt lilla manuspapper.Om vi ska vänta på att tillsätta utred-ningar blir det mycket som inte händer. Det har tidi-gare påpekats. Bl.a. talade om attvänta på så mycket som bara skjuts vidare.Fru talman! Det hade inte skadat att göra en mar-kering om man nu tycker att frågan är viktig. Jag utgår från att de som kommer att vidarebevaka frågan kommer att ta ett rejält tag i den. Menmedan gräset gror dör kon. Det är den stora riskenhär, dvs. man skjuter ifrån sig ansvaretgenom att hoppas på att en utredning så småningomska ta upp de frågor som är angelägna. Det är fel sättatt arbeta på.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §).8 § Ett tillfälligt sysselsättningsstöd till kom-muner och landstingFöredrogsfinansutskottets betänkande 2001/02:FiU25Ett tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner ochlandsting (prop. 2001/02:95).Anf. 100 ():Fru talman! Det betänkande vi nu ska behandla,och som helt bygger på regeringens proposition omett s.k. tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuneroch landsting, är verkligen rikt på många felaktigatankar och felslut.Det första felet är att hela konstruktionen att ge-nom kreditering av skattekonton minska löneskatterför kommuner och landsting, i stället för att öppetjustera statsbidragsnivån och därmed statens utgifter,syftar enbart till att kringgå budgetlagen och det avriksdagen fastlagda utgiftstaket. Därigenom minskarytterligare förtroendet för regeringens förmåga ochvilja att hålla i de offentliga utgifterna när det verkli-gen behövs. Den prognos som Ekonomistyrningsver-ket lämnade visar hur vi nu går mot ettsnabbt ökande och betydande statligt budgetun-derskott i , och i det läget väljer regeringen attunderminera budgetprocessen genom bl.a. dennakringgående manöver.I den gemensamma borgerliga reservationen ut-vecklar vi det anmärkningsvärda förfarandet, bl.a.grundat på det tjänsteutlåtande som finansutskottetskansli avlåtit i frågan.Det andra felet är att regeringen stimulerar till of-fentliga anställningar när det inte alls är där somkonjunkturen har sviktat eller sviktar. Regeringenunderskattar i stället grovt allvaret i den verkligaarbetslösheten och dess grundläggande orsaker. Deåtgärder som måste sättas in för att stärka sysselsätt-ningen och företagandet måste vara av långsiktig ochstrukturell natur. Det är bara genom ökad privat sys-selsättning som vi över huvud taget kanfinansiera de verksamheter som den offentliga sek-torn svarar för. Det är i den privata sektorn som bättrevillkor behövs för att säkerställa fler anställningar.Inom offentlig sektor är problemet på många håll nunärmast svårigheterna att hitta personer att anställa,t.ex. inom vården och skolan. Dessutom är ett tillfäl-ligt stöd ingen grund för varaktiga anställningar - dekan tvärtom, om de kommer till stånd, leda till fram-tida varaktiga underskott hos kommuner med balans-problem.Det tredje felet är att ett stöd som konstrueras pådet sätt som görs slår olika för olika kommuntyper.Kommuner som måste dra ned verksamhet på grundav t.ex. befolkningsminskning eller ekonomisk oba-lans kan inte få del av stödet på det sätt som andrakan. Kommuner som varit förutseende - om man villkalla det så - att , efter Socialdemo-kraternas kongressbeslut, dra ned sin verksamhet ochsedan bygger ut den blir vinnare.Det fjärde felet, och ett ganska allvarligt fel, är attkonstruktionen inte är konkurrensneutral mellan egenregi och entreprenadverksamhet. Här har det visserli-gen skett förbättringar i förhållande till det mycketogenomtänkta förslag som presenterades på den soci-aldemokratiska kongressen. Men är detuppenbart för alla - det framgick med önskvärd tyd-lighet vid den utfrågning vi hade i finansutskottetsregi - att egen regi gynnas. Det är anmärkningsvärtatt regeringen tydligen inte försäkrat sig om att dettastöd inte strider mot EU:s konkurrensregler.Anna kommer senare i debatten att förkammaren presentera det svar som hon helt nyligenpå den punkten fått från kommissionär . Detkan vara grund för en återremiss till utskottet pågrund av detta svars innehåll.Jag skulle i sammanhanget vilja ställa frågan tillfinansministern hur kontakterna med EU:s kommis-sionärer i den här frågan har varit och vilket svarregeringen har fått dels på det ursprungliga förslaget,dels beträffande det förslag som föreligger.Den snedvridning som ligger inbyggd i förslagetleder även till negativa samhällsekonomiska konse-kvenser. Det är nämligen viktigt att det finns alterna-tiv i den offentliga tjänsteproduktionen. Det är ettodiskutabelt faktum att skattebetalarna får mer förvarje skattekrona när produktionen upphandlas i kon-kurrens. Den åtgärd och den konstruktion som reger-ingen nu har lagt fram motverkar den process medökad konkurrensutsättning som annars är i gång imånga kommuner.Fru talman! Det jag har angivit är bara ett axplockallvarliga tankefel och systemfel med detta s.k. till-fälliga sysselsättningsstöd. Det har också utsatts fören omfattande metodkritik i samband med den ut-frågning som finansutskottet hade. har t.ex. i olika sammanhang betackat sigför denna typ av riktat och tillfälligt stöd och förordatgenerella åtgärder som ger tydliga och beståendespelregler. Dock har man med en brasklapp sagt attvarje stöd till kommunerna är bättre än inget stöd.Men det är inte den frågan vi diskuterar här, utanfrågan om att lägga fram bra förslag. Regeringens valav stödform visar emellertid tydligt att vad det härfrämst har gällt har varit att kringgå budgetlagen,bruttoredovisningen av utgifter och utgiftstaket, sam-tidigt som konstruktionen också visar på en s-regering som vill känna trygghet i att man detaljstyrkommunerna. Den politiken, fru talman, är ytterligareen åtgärd riktad mot självständiga kommuner och motkommunal självstyrelse. Naturligtvis även av dennaanledning bör detta förslag avslås av riksdagen.Med detta yrkar jag bifall till reservationerna 1och 2 i betänkandet.Anf. 101 PER ():Fru talman! Finansminister ochregeringen faller alltmer för frestelsen att hanteradelar av rikets budget som om den vore en valbudget.Jag tycker att det är rimligt att befolkningfår reda på att det tydligaste tecknet på att det kom-mer ett val är att denna budget läggs . harvi fått svart på vitt att det underliggande saldot istatsbudgeten kommer att kraftigt försvagas just dettaår - upp till 60 miljarder enligt ESV:s budgetprognos.Det är förvisso en prognos, och ESV talar om politik-beroende effekter. Spalten är som djupast under val-året.Vi har fått en presentation av den proposition somvi nu debatterar. Jag hävdar att regeringen går emotbudgetlagen, eller sin egen tolkning av budgetlagen,kringgår budgettaket, lämnar ett ofinansierat ochkortsiktigt förslag, snedvrider konkurrensen och dis-kriminerar privata arbetsgivare samt går emot detkommunala självstyret. Det är fem punkter, som jagska ägna mitt anförande åt.Den första punkten är att regeringen går emotbudgetlagen. fattade som bekant beslut omden statliga budgeten redan i december förra året.Med det här lagförslaget går regeringen vid sidan avden ordinarie budgetprocessen, där man har möjlig-heter att väga alla inkomster och utgifter mot var-andra. Enligt budgetlagen 17 § ska statens inkomsteroch utgifter budgeteras och redovisas brutto på stats-budgeten.Fru talman! Den socialdemokratiska regeringentolkade själv detta /96 i propositionenom statsbudgeten med att "inkomsterna inte får mins-kas med utgifter och att utgifterna inte får minskasmed inkomster". Då satt inte med iregeringen, vill jag minnas, men det är ändå en soci-aldemokratisk regerings tolkning. Och vill man gåemot densamma.Den andra punkten gäller det statliga utgiftstaket.Utrymmet är fulltecknat avregeringen och stödpartierna. Därför väljer man attutforma stödet som en skattesänkning som krediteraskommunernas skattekonton. Därmed kringgås denstriktare budgetbehandling av utgiftsanslagen somden nya budgetprocessen ändå innebär.Den tredje punkten handlar om att regeringen inteheller lämnar något förslag till finansiering i proposi-tionen. Det meddelas inte att regeringen avser attåterkomma, utan man hänvisar till ett överskott. Detväcker ingen tilltro till utgiftstaken som återhållandestyrinstrument, eftersom regeringen själv föreslår enundanmanöver. Och Socialdemokraterna med stöd-partier i kritiserar inte, säger ingenting. Iandra sammanhang kan man göra det, men inte närregeringen kommer med sådana förslag. Det kan varaspännande att höra vad haratt säga om detta. Socialdemokraterna eller regering-en kanske kommer att föreslå besparingar, kanskeinom utgiftsområde 25, vilket naturligtvis vore kont-raproduktivt.Den fjärde punkten handlar om att regeringen nuefter att ha fått kraftig och berättigad kritik säger, somLennart var inne på, att man har funnit enmetod som ska upprätthålla konkurrensneutraliteten ivalet mellan att bedriva verksamheten i egen regi ochatt köpa den. Men metoden innebär bara att kommu-nens val mellan egen regi och köpt verksamhet i bästafall blir neutralt ekonomiskt sett. Det handlar alltsåom kommunens val. Privata företag som redan bedri-ver verksamhet får ingen del av stödet, men allakommunala enheter får det. Dessutom är det tveksamtom det stämmer att enbart av de totala kostna-derna i köpt verksamhet utgör lönekostnader. Det ärtveksamt om det är rimligt tilltaget. I många upp-handlade vård- och omsorgstjänster utgör personal-kostnaderna uppåt och lönesumman kanskeomkring . Det finns också kritiker utifrån somhar påpekat att det säkert är för snävt tilltaget. Detsäger sig självt att inte ens kommunens val mellanegen regi och upphandlad verksamhet blir neutralt omendast av totalkostnaden berättigar till sänktarbetsgivaravgift vad gäller nya anställningar. Medregeringens förslag sätts alltså förutsättningarna förrättvisa upphandlingar ur spel. Det gäller alltså på dettidigaste stadiet, innan upphandlingen har skett, ochdet snedvrider konkurrensförutsättningar och diskri-minerar verksamhet i privat regi.Den femte punkten gäller att regeringen återigengår emot den kommunala självstyrelsen. Man villko-rar medel till kommunsektorn. Regeringen vet bäst.Man sätter agendan och prioriterar för kommunsek-torn. Man följer ett mönster. Det finns en rad andraförslag med samma syfte, att styrakommunerna. I många fall är det naturligtvis egnapartikamrater i kommuner och landsting. Det är stoppför försäljning av akutsjukhus, stopp för utförsäljningav allmännyttiga bostadsföretag, öronmärkning avskolpengar och köpengar och inte minst införandet avmaxtaxeregleringen inom barnomsorgen. Naturligtvisär det konstruerat så att kommunerna i det här falletsjälva väljer att avstå från pengar eller inte, och såkan man till nöds säga att det ändå finns ett utrymmeför självstyrelse.Intrycket av att regeringen och den socialistiskamajoriteten i betraktar kommunsektornsom förvaltningsorganisation förstärks. Det är ocksånågonting som bekräftas från akademiska samman-hang.Fru talman! är det så att Socialdemokraternainom landsting och kommuner inte gillar detta. De ärnaturligtvis kritiska mot regeringens sätt att hanterakommunfrågor. Kritik ges t.ex. i rapporten läge - . Där säger manatt regering och riksdag - det är alltså majoriteten dethandlar om även om man inte skriver det; det är litefint i kanten - litar inte på sina kolleger i kommuner-na. Det hävdar man. Alla vet att det handlar om enintern förtroendekris mellan socialdemokrater ochsocialdemokrater, på riksnivå och på nivå.Jag tycker att man måste få säga, fru talman, attHoff själv var med på besök hos Kommunförbundetför , och han fick bittert erfarapartikamraters beska kritik. Så var det ock-så. Det är sanningen. Jag begriper inte att massmedi-erna inte gör någonting av det här. Det är för mig gåta.I nämnda rapport kommenteras också regeringenssysselsättningsstöd som en god tanke. Naturligtvissäger inte kommunsektorn nej till pengar, men manskriver att risken dock bedöms som stor att kommu-ner tar på sig en för stor kostym som man långsiktigtinte klarar av att finansiera. ochnaturligtvis också hävdar att detska vara via generella statsbidrag men framför allt,eller helst, via en breddad skattebas som förstärkningav kommunsektorn ska ske, för att inte tala om enbättre näringslivspolitik, fru talman.Den här propositionen bekräftar alltså den kritiksom vi kristdemokrater och andra med oss länge harhaft mot regeringens ryckiga och nyckfulla kommun-politik. Den visar att det behövs en stabil och lång-siktig ekonomisk politik för tillväxt och strukturför-ändringar. Man kan inte göra som regeringen ochriksdagen - majoriteten - gör, dvs. ge med ena han-den och sedan ta ungefär lika mycket med den andraeller t.o.m. mer, som och visar. Regeringen med och i spetsen försöker då hävdaatt kommuner och landsting liksom vadar i pengar,men så är det ju inte. Det är först nu som kan visa på ett plus, och är detett minus för kommunsektorn.Vi hade i vårt budgetförslag ett förslag om en höj-ning av det generella statsbidraget. Då röstade Soci-aldemokraterna och , som , nej, men går det an att komma medtillfälligt stöd under ett valår, vilket går emot de prin-ciper som jag har nämnt.Jag yrkar bifall till vår reservation 3. Jag vill min-nas att redan har yrkat bifall till den.Anf. 102 ():Fru talman! Ärade ledamöter och åhörare! Kom-munerna är otroligt viktiga för oss allesammans somär beroende av trygghet i vårt vardagsliv. Huvudan-svaret för vården, skolan och omsorgen ligger hoskommunerna.Kommunerna har haft stora pro-blem med att få sin ekonomi att gå ihop. I rapportenKommunernas ekonomiska läge - somKommunförbundet lämnade för bara några veckorsedan - det är en rapport som lämnades i fullständigpartiövergripande enighet från Kommunförbundetsstyrelse - sägs det att var tredje kommun visade un-derskott 2001, och det är en försämring jämfört medåret innan. Nettokostnaderna ökar mer, t.o.m. mycketmer, än skatteintäkter och generella statsbidrag. Då ärfrågan: Vad ska man göra åt kommunernas dåligaekonomi och besvärliga arbetsläge? Det blir ju extraangeläget just därför att de har så ansvarsfulla upp-gifter.Man kan då testa olika vägar. socialdemokratiska regeringen testat teknikenmed tillfälliga kortsiktiga bidrag. Om man läser denhär rapporten från kommunerna själva finner man attde fullständigt dömer ut den tekniken. Ett exempelhandlar om när man tog fram kostnaderna för deriktade statsbidragen till personalförstärkning i sko-lan, som har utgått . Manräknar med att kommunerna själva ska lägga till 1,2miljarder för de här riktade statsbidragen. Det är detena. Kortsiktiga riktade statsbidrag löser inte kom-munernas dilemma. Det enda som långsiktigt löserdet problemet är en ökning av kommunernas egenskattebas.De har själva lämnat en rad förslag till hur dettakan göras. Vi i har bidragit med enförändring vad det gäller inkomstskatten, som gerkommunerna tillgång till ökningen i ekonomin, vilketökar den kommunala skattebasen ganska rejält. Detökar den kommunala skattebasen, vilket är intressantur fördelningspolitisk synvinkel, särskilt för de kom-muner som är extra utsatta och har en extra dåligekonomi.Det är det första. Problemet med kommunernasdåliga ekonomi löser man inte med kortsiktiga stats-bidrag. Vi har i vår motion redovisat andra sätt att istället öka den kommunala skattebasen.Ett annat problemområde som man ska diskutera idetta sammanhang gäller de personer som arbetar i deverksamheter som kommunerna har ansvar för - desom arbetar i vården på äldreboenden runtom i landet,de som sliter på förskolorna med för stora barngrup-per och de som sliter i annan verksamhet.Frågan är hur effekten av tillfälliga riktade stödför personalförstärkningar blir i personalgrupperna.Det blir korta projektarbeten och vikariat, men ingafasta anställningar. Det går inte att visa, som har försökt göra, att det ger ett tillägg ifasta jobb i kommunerna.Personalsituationen i kommunerna pekar samti-digt på otroligt svåra problem. Den offentliga sektornär den absoluta värstingen när det gäller sjukskriv-ningar. Det gäller särskilt kvinnor. Det är kvinnodo-minerade låglöneyrken och utsatta arbeten. Ett sär-skilt problem, som definieras av de fackliga organi-sationerna, är problemet med kortsiktiga anställningar- vikariat och projektanställningar - som gör arbets-situationen ännu mer slitsam för de människor somfinns på jobbet delvis därför att de ser det som ett kalloch därför att de anser det vara en stor uppgift attsköta om de människor som behöver hjälp.Att lägga fram förslag om kortsiktiga bidrag istället för att försöka öka kommunernas egen skatte-bas förvärrar situationen arbetsmässigt ute på dekommunala arbetsplatserna. Det förbättrar inte totaltsett. Det är väldigt synd. Vi vet alla vilka enormaproblem vi har statsbudgetmässigt men framför alltmänskligt med sjukskrivningar, stress och utbrändhetpå arbetsplatserna i i dag.Ytterligare ett problem med detta förslag som jagskulle vilja ta upp har redan berörts.