prot · GQ0940 · 2002-12-19 00:00:00 — I stället har manvalt att lägga ansvaret för skogsfrågorna på olikadepartement och på olika företrädare och handläggarei ett för en utomstående obegripligt pussel. Dettaskapar för näringen oacceptabla förhållanden. Denena handen vet inte vad den andra handen gör. An-svaret är regeringens.Vi moderater menar att vi måste skapa en ökadvärdeskapande vidareförädling i en starkare trätek-nisk industri där annars marginalerna hotar att krym-pa ytterligare. Regeringen måste därför ta ett ökatansvar för en kraftsamling av forskningen inom denträtekniska industrin.Skogsnäringen har haft svårt att i ungdomars ögonframstå som en framtidsbransch där ekonomi, teknikoch miljö möts i spännande utmaningar inför framti-den. Utbildningsinsatserna på alla nivåer måste därföröka.Konkurrenskraften för den svenska skogsnäringenurholkas bland annat av att stora moderna sågverk iforna byggts med stora statliga subventio-ner. Detta spär den på genom attdessutom beskatta bränslet högre än konkurrentlän-derna. För exempelvis en svensk skogsmaskin somgår i tvåskift, vilket är en förutsättning för att manöver huvud taget ska överleva, får man betala ungefär120 mer i bränsleskatt än en motsvaran-de finsk kollega. Ändå ska de konkurrera på sammamarknad. Detta är regeringens ansvar.I betänkandet uttalas att uttaget i den svenskaskogen skulle kunna öka de närmastehundra åren. Förutsättningen för att detta ska lyckasär att man inte sätter ytterligare käppar i hjulen. Enuppkommande käpp kan vara de markavsättningarsom sker. Vi har satt av av denproduktiva skogsmarken till naturreservat. Med nuva-rande och pågående markavsättningar kommer dennasiffra att stiga med . Det innebären nettoproduktborttagning från skogens möjligheterpå mellan 3 och 4 miljarder . Därför, herr tal-man, är det viktigt att vi återför balansfrågan till riks-dagen för att få en bättre balans.När det gäller djurfrågorna ska jag inte nu ta upptid med att prata om den nya djurskyddsmyndigheten.Jag kan bara säga att trots att det står i vårt betänkan-de att det goda svenska djurhälsoläget har kunnatbehållas är man i full färd med att tillska-pa denna. Vi anser att man ska lägga resurserna påtillsyn i stället för på byråkrati.I burhönsfrågan har regeringens schabbel i olikaavseenden också skapat en situation där man kankonstatera att det saknas nya burar. Den oginhet manhar visat när det gäller möjligheten att få dispenserhar skapat ett hot mot vissa äggproducenter som kanstå inför konkurs. Dessutom säljs de svenska burarsom man nu utrangerar till underpris till somsedan ska konkurrera med de svenska äggproducen-terna. Detta är naturligtvis inte rimligt.Vi har, herr talman, haft lite olika uppfattning omGMO-tillsynen. Livsmedelstillsynen vill vi generelltöka på, men inte preciserat till GMO. Vi tycker attLivsmedelsekonomiska institutet har en viss överlap-pande funktion i förhållande till ochvill därför utfasa det . Vi tycker hellerinte att det är rimligt att vi ska ge stöd för att man skaintroducera ekologiska livsmedel inom storhushålloch i den offentliga sektorn eftersom vi anser attmarknaden mycket väl kan hantera detta.När det sedan gäller det svenska fisket vill jag ba-ra säga att den frågan kommer upp senare i vår. jagvill bara konstatera att återigen är regering-ens spel med den svenska fiskenäringen ett vågspelnär man vill visa upp sig som duktig på deneuropeiska planen. Det gör att en stor näring just nuhotas.Trots detta, herr talman, har vi i ännu sålänge ett rationellt och väl fungerande jordbruk tackvare duktiga bönder och skogsbrukare som mestbedriver sin verksamhet som familjejordbruk. Svens-ka bönder har satt en ära i att producera livsmedelunder miljömässigt och djurhållningsmässigt godaformer och betingelser. Detta har man gjort av egeninsikt och utan nämnvärda pekpinnar från politikerna.Det största hotet mot den näringen är, visardet sig på område efter område, den svenska rege-ringen.Anf. 163 ():Herr talman! Det ska vara en bonde . Dennaslogan finns att läsa i LRF:s almanacka för år 2003.För att det också ska finnas bönder sombrukar jord och skog, producerar mat samt tillhanda-håller ett öppet odlings- och kulturlandskap behövsett nytänkande både nationellt och internationellt.Det krävs livskraftiga företag, men det krävs ock-så ett miljömässigt uthålligt företagande. Livskraftigajord- och skogsbruk är tillsammans med goda kom-munikationer en förutsättning för en levande lands-bygd. I linje med vår företagarsyn anser vi därför attföretagarfrågorna inom jordbruket ska hanteras undernäringsutskottet. Det handlar om att tillskapa ett braföretagarklimat, att befrias från onödigt krångel ochbyråkrati samt att genom förenklingar i regelverkunderlätta kombinationsverksamheter.Det är viktigt att svenska bönder ges förutsätt-ningar att konkurrera på likvärdiga villkor.Livsmedelsfrågorna vill sortera underett konsumentutskott. Vi vill lyfta fram konsumen-tintresset. För att tryggt kunna välja den vara manönskar krävs korrekt märkning och information. Libe-raler arbetar ihärdigt med att få säkrare och sundarelivsmedel i hela EU. Livsmedelspolitiken måste base-ras på principerna om öppenhet, spårbarhet, redlighetoch renlighet. Det gäller en livsmedelssäkerhet frånjord till bord. Därför är vi tacksamma att vår motionom ökade anslag till vunnit gehör.Vi vill dessutom införa en europeisk livsmedelssä-kerhetsmyndighet, ett matens FBI.Folkpartiet har i långa tider pläderat för en avreg-lerad jordbrukspolitik. Det gäller dock att vara själv-kritisk och inse att en avreglering inte kan ske ensi-digt utan i samklang med och EU. Vårt mål ären avreglerad marknad till . Vi vill skapa förut-sättningar att på likvärdiga villkor konkurrera medprodukter på en konkurrensutsatt marknad. Vi anseratt halvtidsöversynen inom EU vad gäller module-ringsförslaget är positivt. Det är rätt och riktigt att såkallade kollektiva nyttigheter som arbetet med beva-randet av ett odlings- och kulturlandskap samt biolo-gisk mångfald ska ersättas. Vi anser att den delendessutom ska öka från det liggande förslaget på till 30 %. Här bör dessutom vara aktivt iatt ta hem moduleringspengar.Folkpartiet liberalerna är däremot mer skeptiskttill det så kallade decouplingsförslaget eftersom vi idet förslaget ser en framtida avreglering som alltföravlägsen. Vi ser en låsning i ett nytt bidragsberoende,knutet till varje enskild gård och byggt påhistoriska bidragsmeriter.Värre är de sidoförhandlingar som förts mellanTyskland och . EU:s jordbrukspolitik börhanteras av parlamentet, inte av ministerrådet eller ibilaterala förhandlingar som exempelvis skettmellan herrarna . Vår absolutasträvan måste nu vara att påverka ministerrådet i enriktning som innebär en kraftfull reformering av jord-brukspolitiken med en gemensam avreglering avjordbrukssubventionerna. En åternationaliseringskulle vara ett avsteg från grundbulten om en gemen-sam inre marknad.Folkpartiet är däremot kritiskt till det stödsystemsom utarbetats, och EU:s arealersättningar har förmiljön inneburit negativa konsekvenser. Kväveläcka-get till , för att nämna ett aktuellt exempel,har med all sannolikhet ökat på grund av den generö-sa arealersättningen för spannmålsproduktionen. Vi ärockså kritiska till trögheten och vill skynda på självaprocessen.Liberaler vill slå vakt om mångfalden. Det gälleräven sättet att odla. Regeringen har beslutat om mål-sättningen att ekologisk odling ska utgöra avden totala odlingen . Det är värdefullt ochhar säkert inspirerat den konventionella odlingen attarbeta med miljöfrågor. Det är dock viktigt att fortsattforskning på detta område sker. Problem med stordrivmedelsåtgång och växtnäringsläckage behöverman även där komma till rätta med.Den övriga andelen utgörs av somodlas konventionellt.Folkpartiet liberalerna vill också uppmärksammadet stora engagemang som finns i en miljömässigthållbar konventionell odling. Vi har i flera olikasammanhang nämnt Odling i balans som exempel. Ettantal pilotgårdar i och i övriga EU visar ge-nom dokumentation miljömässiga framsteg när nä-ringen och forskningsvärlden samverkar. Detta ärgoda exempel på proaktiva företag som med all san-nolikhet kommer att ha betydelse för att, för att citeraen del av målsättningen, "visa på åtgärder som kangenomföras på flertalet gårdar och som därmed gerväsentliga förbättringar". Ekologiskt och miljöanpas-sat konventionellt jordbruk ska gå hand i hand.Folkpartiets princip är också principen att förore-naren betalar. Det är därför ur vår synvinkel oerhörtintressant att följa utvärderingen av den växtodlings-balans som prövas i och . Det inne-bär att bonden beskattas på vad jorden lämnar ifrånsig, inte vad som tillförs jorden. Skatt på utsläpp ej påinsats med andra ord.Vi ökar anslaget till Statens lantbruksuniversitetoch FORMAS. Det är viktigt att inte urholka utbild-nings-, utvecklings- och forskarresurserna. I dagarnatvingas exempelvis SLU till drastiska neddragningarav ett djursjukhus vilket hade kunnat undvikas omramtilldelningen varit på en rimlig nivå och i paritetmed andra universitet.Folkpartiet liberalerna anser att mycket arbetemåste till för att garantera en god djurhållning. Det ärviktigt att fortsätta kampen för att minimera tiden förslakttransporter. bör inom EU verka för ettborttagande av exportbidragen. Ansenliga beloppbetalas ut i bidrag till export av levande djur. Som ettförsta steg bör samtliga medlemsstater kontrollera attEU:s djurskydds- och transportdirektiv följs innanbidrag utbetalas. Vårt egna svenska regelverk behö-ver också ändras för att underlätta etablering av små-skaliga slakterier och avsättning av närproduceradelivsmedel.I dag finns ingen obligatorisk utbildning eller kravpå utbildning för kommunernas djurskyddsinspektö-rer. vill stärka kravet på utbildning samti-digt som vi vill se en ökad samverkan över kom-mungränserna. Liberalerna ökar anslaget till djurhäl-sovård och djurskyddsfrämjande åtgärder i budgeten.Skogens ekosystem utgör grunden för många ar-ters överlevnad. Skogen är vår lunga men också ensynnerligen ekonomiskt viktig näringsgren. Nationa-lekonomiskt svarar skogen för ett nettoexportvärde påca . All svensk skog börvara internationellt certifierad. Offentligt ägd markska kunna användas som utbyte mot den mark somden enskilde skogsbonden avsätter som naturreservat.Principen ska vara att brukaren ska hållas skadeslös,och intrångsersättning ska utgå.Jord och skog utgör en stor energipotential.Mycket forskning har redan bedrivits vad gäller alter-nativa drivmedel och energiförsörjning. Ekonomiskastyrmedel kan behövas för att stimulera igångsättan-det av alternativ energi. Praktisk utveckling kringsmåskalig biogasproduktion och biobränsle är urmånga aspekter mycket intressant och bör följas upp.En annan viktig näringsgren är fisket. För att den-na näringsgren inte ska slås ut måste samma förut-sättningar och regler gälla för länder som utövar fiskei och . Hotet mot bland annattorsken måste snabbt lösas med hjälp av internatio-nella överenskommelser. Det är inte det traditionellakustfisket som hotar - eller till och med utplånat -fiskebeståndet längs de svenska kusterna. Problemetär den storskaliga industriella rovdriften. Det är vik-tigt att forskare och näring nationellt och internatio-nellt beslutar om en uthållig fiskepolitik.Herr talman! Sist men inte minst: För att tredjevärlden ska ha en chans att resa sig ur sin fattigdombehövs mottagarländer att exportera till. EU:s högatullmurar måste sänkas. EU:s handelsministrar harvisserligen beslutat att successivt avskaffa tullhinderför import av varor från de 48 minst utvecklade län-derna i världen. Men först ska importen församtliga jordbruksvaror vara tullfri, och överens-kommelsen innefattade inte alla u-länder.Dumpningen av överskottsprodukter på världs-marknaden måste dessutom upphöra. De dumpadevärldsmarknadspriserna slår ut jordbruk i u-världenoch omöjliggör framväxten av en livsmedelsproduk-tion för lokal försäljning och export. Ett exempel ärde dumpade sockerpriserna, som har inneburit attnågra av de minst utvecklade länderna - de så kalladeMUL-länderna, , och -har torpederats på sina försörjningsmöjligheter. Viska vara helt på det klara med att det så kalladevärldsmarknadspriset till stor del sätts av EU själv.Att låta en FN-fond hantera överskottet skulle kunnavara en intressant väg att gå. Eftersom det nuvarandedumpningssystemet inte fungerar måste nya vägarprövas för att hitta ett system att hantera ett överskotttill reserv och fördelning utan att slå ut tredje värl-dens möjligheter.Herr talman! Med denna högtidliga uppmaning attfördela delar av jordens resurser yrkar jag bifall tillFolkpartiet liberalernas särskilda yttrande i MJU2Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske medanslutande näringar.Anf. 164 ():Herr talman! Jag vill inledningsvis yrka bifall tillreservation 2 även om jag naturligtvis står bakomövriga reservationer med kristdemokratiska förteck-en. Även i detta betänkande avstår Kristdemokraternafrån att delta i beslut om anslag eftersom vårt budget-förslag till min stora sorg och smärta har fallit.Det betänkande som vi nu ska debattera behandlarområdena jord- och skogsbruk, fiske och anslutandenäringar. Jag har valt att i mitt anförande koncentreramig på jordbrukspolitiken.Herr talman! För oss kristdemokrater är jordbru-ket inte vilken näring som helst. Det handlar om för-valtarskap, att vårda, bevara och utveckla grundläg-gande livsbetingelser. Det är livsbetingelser somberör oss alla . Här talar vi om "livsmedel" iverklig mening.Jordbruket är också kulturbärare och förmedlareav viktiga värden - att bruka jorden, att odla ochproducera mat, att hålla landskapet öppet, att ta tillvara det naturen ger och att vårda miljön. Kristdemo-kraterna ser livskraftiga jordbruksföretag och famil-jejordbruk som en bas för en levande landsbygd, därett ekologiskt uthålligt brukande av jorden och pro-duktion av högkvalitativa och fullvärdiga livsmedelär huvuduppgiften.Denna grundsyn leder oss till slutsatser som pre-senteras i vår partimotion och i det särskilda yttrandesom bifogas utskottets betänkande. Sammantagetinnebär förslag att ytterligare 295miljoner kronor skulle tillföras utgiftsområdet om vihade fått bestämma.Herr talman! På grund av regeringens tidigare för-sumlighet med att ta till vara de möjligheter som EU-medlemskapet ger har resurserna till miljö- ochlandsbygdsprogrammet minskat, vilket bland annatdrabbar svensk lantbruksnäring hårt. Kompensationmed nationella medel är nödvändig. Annars riskerartrovärdigheten i arbetet med att få ett mer miljöanpas-sat jordbruk och förutsättningarna för att hålla land-skapet öppet att minska drastiskt. Vi hade sådanapengar i vårt förslag.I skogs- och mellanbygder är det nu stora be-kymmer att upprätthålla mjölkproduktionen. Detfinns därför anledning att överväga om det behövssärskilda stödinsatser utifrån behovet av fortsatt nä-ringsverksamhet i dessa bygder, verksamhet sombland annat bidrar till öppna landskap. Stöden kanförhoppningsvis inrymmas i kommande miljö- ochlandsbygdsutvecklingsprogram.Även om årets skördesäsong uppvisade mycketbra resultat har väderleken för mångalantbruksföretag inneburit stora svårigheter att bärgaskörden, och många har fått avsevärt lägre ekono-miskt utbyte av det som har varit möjligt att bärga.Man måste nu ställa sig frågan om det är de enskildaföretagarna som ska bära förlusterna när väderleks-relaterade katastrofsituationer uppstår.I dagsläget föreligger en betydande osäkerhet omavgränsningen av det statliga ansvaret för skördebort-fall till följd av naturkatastrofliknande händelser. Detfinns anledning att närmare utreda förutsättningarnaför skördeskadeskydd, det vill säga om det finnsförutsättningar för försäkringslösningar eller andramodeller. Regeringen bör möjligt återkommatill med förslag på det området. I väntan påatt det ska bli något bra åt det hållet anslår vi pengar ivårt budgetförslag.Herr talman! Trots vackert tal om överenskom-melse med bönderna om dieselskattesänkningar ser viingenting av detta i budgetpropositionen. Det är åter-igen ett stort svek gentemot hela jordbruksnäringen.Kristdemokraterna vill betona att detta löfte måstehållas. Om inte aktuella skatter harmoniseras medövriga EU-länder innebär det att fler svenska lantbrukläggs ned och arbetslösheten ökar såväl inom jord-bruksnäringen som inom livsmedelsindustrin. Viföreslår en stegvis sänkning av dieselskatten så attpriset blir per liter.Herr talman! anser att rege-ringens neddragningar på anslaget till miljöförbätt-rande åtgärder i jordbruket visar brist på insikt omvilka åtgärder som krävs för att man ska nå de upp-satta målen. Detta anslag används till många viktigasaker och ting, bland annat forskning för att minskaväxtnäringsläckage, ammoniakavgång, säkrare ochminskad användning av bekämpningsmedel. Dess-utom ingår forskning och utveckling kring bevarandeav biologisk mångfald och tillvaratagande av kultur-värden, ökad andel ekologisk produktion liksommarknadsstödjande åtgärder för ekologisk produk-tion. ville inte medverka till dessanedskärningar utan satsade mer pengar på området.Herr talman! Låt mig avslutningsvis få uttryckamin förvåning och oro över de utfall som statsminis-tern bestått oss med, senast i denna kammare i tis-dags. EU:s jordbrukspolitik, som i hög grad ocksåstyr den svenska jordbrukspolitiken, är inte vattenvärd. ordas om åternationalisering, att ländernaskapprustning när det gäller nationella stöd ska ta nyfart. Eller är det möjligen så att statsministern framförsig ser möjligheten att mer eller mindre drastisktförsämra förutsättningarna för svensk jordbrukspro-duktion? Med tanke på sveket i dieselskattefrågankan inte den möjligheten uteslutas.Samtidigt som statsministern står här i kammarenåker jordbruksministern och medarbetare till henne iskytteltrafik till för att diskutera halvtidsöver-synen och reformeringen av CAP utan att den parla-mentariska kommitté som begärt i ett till-kännagivande har tillsatts - en kommitté varsuppgift ska vara att ta fram svenska positioner i re-formarbetet.Jag hoppas att vi under denna debatt kan få ettklarläggande om vad Socialdemokraterna vill medjordbrukspolitiken bakom alla dessa utspel. Ska detvara möjligt att driva jordbruksföretag också i mindreskala med produktion av livsmedel med hög kvalitet ihela vårt land? På vilka villkor ska det i så fall ske?Vad får statsministerns förslag, om det blir verklig-het, för konsekvenser? Är det förankrat i den social-demokratiska riksdagsgruppen? Frågan kvarstår, herrtalman: Vad vilja Socialdemokraterna med svensktjordbruk?Anf. 165 ():Herr talman! Jag ska börja med att det finns enmängd positiva saker att säga om den sektor som vinu debatterar. En positiv sak är att det finns en godinvesteringsvilja ute i landet när det gäller dessa sek-torer. För andra näringar är det så, precis som förföretagen i den här sektorn, att en låg och stabil räntaär viktig. Det gäller att vi för en politik som ger förut-sättningar att ha det i fortsättningen.En annan positiv faktor är de ökade kunskapersom vi har i dessa sektorer, som ger förutsättningarför en bra miljöutveckling. Goda kunskaper ger ocksåförutsättningar att producera en bra och säker matsom är av god kvalitet.En tredje intressant framtidsaspekt är de utveck-lingsmöjligheter som finns när det gäller grödor förindustriråvara och energiråvara. Ett ytterligare intres-sant område är functional food, där vi bara har settbörjan av utvecklingen.Det finns alltså stora framtids- och utvecklings-möjligheter inom området.Men, herr talman, de areella näringarna är utantvekan de näringsgrenar där den politiska styrningenär som störst och starkast. Därför är det oerhört vik-tigt att de politiska signalerna genomsyras av lång-siktighet och tydlighet. Det är för att ge utövarna braförutsättningar att planera sin framtid.Hur ser då signalerna ut? Jag ska ge ett rätt be-klämmande exempel. Jag tänker alltså på de signalersom går till utövarna. Det gäller utbetalningen av EU-stöden, där regeringen bollar utbetal-ningen mellan åren för att klara budgettaket. Manstruntar i hur det berör utövarna. Är det inte rimligtatt man som företagare ska veta vilket år man får utsin ersättning från samhället i det fall man ska hasamhällsersättning?Ett annat exempel som rör signalsystemen är vårtförhållande till den gemensamma jordbrukspolitiken iEU. Socialdemokraterna signalerar att den ska brytasur den gemensamma europeiska politiken. Med tankepå att inte har visat någon störrevilja att skapa lika villkor för svenska företag som förföretagen i våra grannländer inger det en stark oro utei vårt land.Därför är min fråga till , som jagvet kommer upp här sedan: Kommer Socialdemokra-terna att driva som linje att jordbrukspoliti-ken ska brytas ur EU:s gemensamma politik?Ett levande jord- och skogsbruk är grundläggandeför att hela ska kunna leva och för att vi skakunna hävda en av de äldsta kulturskatter vi har,nämligen kulturlandskapet. För att kunna ha ett lång-siktigt livskraftigt jord- och skogsbruk krävs det, somjag sade tidigare, att vi har lika förutsättningar när detgäller skatter och kan konkurrera på lika villkor somövriga . Jag tycker att det är en självklarhet attvi ska rättvrida den snedvridning som finns, framförallt genom beskattningen på diesel för jord- ochskogsbruket.Hur ser då alternativ till budget ut?Ja, jag kan i det stora hela säga att när vi har sorteratbort tekniska överföringar och liknande satsar vi merpengar än de flesta andra på det här området. Detfinns olika anledningar till det.Det första är, som jag har sagt, att vi vill ge likaförutsättningar för våra företag som för grannländer-nas.Det andra är att vi tror att här ger pengarna mil-jömässigt bra effekter när vi satsar dem.Det tredje är att man som företagare i dessa sekto-rer ska kunna ha en viktig ersättning för insatt kapitaloch arbete.Mer specifikt ökar vi resurserna för bekämpandeav djursjukdomar. Däri ligger BSE-kontroller ochbättre ersättningar vid epizootiutbrott. Vi ökar ansla-get för djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgär-der. Det är bland annat för att kunna möta krav påbättre burar när det gäller våra pälsfarmar.Vi vill öka resurser för attkunna hålla en hög nivå när det gäller salmonella-kontrollerna.Under anslaget för miljö- och strukturfonder förlandsbygden satsar vi på återskapande av våtmarkeroch konkurrensstärkande åtgärder i de bygder där viredan nu ser att markerna växer igen. Det gäller fram-för allt , skärgården och sydsvenska höglan-det.Vi har givetvis förslag om att lyfta av ryggsäcken.Det ligger inte under vårt utskott, utan det har vi lagt iett annat utskott som hanterar skatterna.På skogsområdet gäller det att öka forskningen,inte minst med tanke på greminellaangreppen, som vialla säkert känner till. Vi vill också se till att sättabättre fart på planteringen av lövskog.Sammanfattningsvis kan jag säga att huvudsyftetmed politik är att det svenska fisket,jord- och skogsbruket ska kunna producera produktersom är miljömässigt bra och som är säkra för konsu-menterna. Till de produkterna räknar jag även ettöppet landskap och en skog med biologisk mångfald.Slutligen, herr talman, står jag bakom samtliga re-servationer, men för att vara sparsam med kammarenstid yrkar jag bifall till reservation 1 under punkt 5.Anf. 166 ():Herr talman! Det budgetförslag som vi nu har attta ställning till är ett förslag med mycket små frihets-grader, som alla vet. Det mesta är alltså bestämt avEU, och vi har små möjligheter att i utskott, regeringeller här i kammaren påverka budgetens utseende.Den har en mycket styrande karaktär för de areellanäringarna, jord- och skogsbruk, fiske och anslutandenäringar.Det som vi är inriktade på, och som alla föregåen-de talare har tagit upp, är att få den verksamhet somvi nu har - hårt reglerad, som den är - att bedrivas påett långsiktigt ekologiskt hållbart sätt. Många av desatsningar som görs i budgeten är inriktade åt dethållet. Det gäller stöd för ekologiskt jordbruk.