prot · GP0988 · 2002-04-02 00:00:00 — En skatteväxling behöver emel-lertid inte medföra att de totala intäkterna från miljö-relaterade skatter ökar eller att de totala intäkternafrån skatter på arbete minskar.Redan inom ramen skattereformgenomförde vi i , som ett av de första länder-na i världen, en grön skatteväxling - även om be-greppet "grön skatteväxling" inte användes då. Detskedde genom att miljöprofilen i den indirekta be-skattningen förstärktes som skatten på ar-bete sänktes. Utvärderingar som genomförts av bl.a.Skatteväxlingskommittén och visaratt dessa förändringar också har haft en styrandeeffekt på utsläppen och energianvändningen. Medanmiljörelaterade skattesatser och skatteintäkter harökat har energianvändningen liksom även koldioxid-utsläppen legat på en mer eller mindre nivå.Energieffektiviteten, dvs. den totala energianvänd-ningen i relation till BNP, har förbättrats avsevärt.Regeringen anser därför att ytterligare skatteväx-lingsåtgärder bör utgöra en central del också i detframtida arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling.Inför en fortsatt grön skatteväxling måste emellertiden rad förhållanden beaktas. Höjda energiskatter påhushållen tenderar att relativt sett särskilt belasta låg-och medelinkomsttagare. Vidare kan höjda energi-skatter få negativa regionala effekter. I en liten öppenekonomi som den svenska är det också nödvändigt attbeakta situationen för konkurrensutsatta sektorer.Väsentligt är också att basen för de miljörelateradeskatterna är väsentligt mindre än baserna för skatterpå arbete. En grön skatteväxling bör därför genomfö-ras stegvis och varsamt.Mot denna bakgrund presenterade regeringen i2001 års budgetproposition en långsiktig strategi fören fortsatt grön skatteväxling för perioden 2001-2010på totalt ca . Redan under år 2000genomfördes skatteväxlingsåtgärder på totalt ca 1,7miljarder kronor. har dengröna skatteväxlingen omfattat ytterligare åtgärder påtotalt 5,3 miljarder kronor.Anf. 19 ():Fru talman! Jag får tacka finansministern för sva-ret.Vi kristdemokrater tror att det är mycket positivtatt öka miljörelateringen av skattesystemet. Vi behö-ver använda ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken.Det ska helt enkelt vara dyrare med miljöbelastandeutsläpp. Vi tror också att det är oerhört viktigt attsänka skatten på arbete.I vissa lägen kan en ökad miljörelatering av skat-tesystemet innebära att man får fram resurser för attsänka skatten på arbete. I ett statsfinansiellt svårt lägekan det vara en intressant lösning. I en högkonjunkturmed bättre ekonomi och större möjligheter ska vilägga energin på att sänka skatten på framför alltarbete. Det gäller särskilt när det är trögt på EU-nivåatt få med andra länder på högre skatter på exempel-vis koldioxidutsläpp.Vi ska vrida om skattesystemet till ett lägre skat-tetryck och en högre andel av skatter på miljöbelas-tande utsläpp och mindre andel på arbete. Det är denkristdemokratiska strategin i skattepolitiken och imiljöpolitiken. Tittar man på vad SCB har räknatfram i sina miljöräkenskaper ser vi att utvecklingengår åt det motsatta håller.Skatterna på arbete som andel av BNP stigerkraftigt medan skatterna på miljöbelastande utsläppsjunker som andel av BNP. Vi vet att det beror på enrad olika saker. Många medvetna riksdagsbeslut avden socialdemokratiska riksdagsmajoriteten har orsa-kat de höjda skatterna på arbete. Men det beror ocksåpå försummelser, indirekta beslut och vad som sker ikommunsektorn, där t.ex. kommunalskatterna harstigit.Det svar vi får från finansministern är ganska in-tetsägande. Vad är orsaken till att miljöskatterna harsjunkit som andel av BNP? Beror det på att energi-förbrukningen har sjunkit? Nej, den har t.o.m. varitstigande i under tidsperioden 1993-2000.Beror det på att vi har sjunkande koldioxidutsläpp?Nej, de har legat ganska stabilt under perioden.Vad är orsaken till den högre skatten på arbete?Det beror självklart på ökad sysselsättning. Vi harhaft en högkonjunktur, även om vår sysselsättnings-ökning har varit lägre än den i de andra EU-ländernahar sysselsättningen ökat också i . Men detförklarar bara mindre än hälften av ökningen enligtSCB.Det beror i stället på en rad andra faktorer. Jagnämnde höjda kommunalskatter. Vi har höjt egenav-gifterna på arbete. Vi har reducerat grundavdragetoch avindexerat det. Vi har inte följt skattereformenstankar om att bara en viss andel ska vara ovanförbrytpunkten. Tvärtom har fler flyttats upp över bryt-punkten. Värnskatt har införts, allmänna löneavgif-terna höjts, etc.Man kan av dessa siffror se att regeringen saknarstrategi och förmåga att göra just det som är tankenmed skatteväxlingen man pratar högt och brett om.Frågan är varför och kanställa upp på en sådan politik.Min fråga till finansministern är: Är finansminis-tern nöjd med den utveckling som SCB:s siffror vi-sar? Är det en utveckling som finansministern beja-kar? Eller är finansministern bekymrad över att skat-terna på arbete stiger medan skatterna på miljöbelas-tande utsläpp sjunker som andel av BNP?Anf. 20 ():Fru talman! Jag kan konstatera att vi pekade på möjligheterna att använda ekonomis-ka styrmedel i miljöpolitiken. Vi ville då och villfortfarande skapa ett samhälle där den enskilda med-borgaren själv får besluta om det inte skadar helheten.Det är vad som ligger i botten.Det är utifrån en sådan strävan som vi före-slår miljöskatter, skatteväxling och överlåtbara ut-släppsrätter. Det motarbetades från andra partier iårtionden. Men finns ett betydligt bredare stöd.Det är bra att vi nu har fått en utvärdering av hurdet har fungerat. Jag instämmer i en del i svaret påAttefalls interpellation. Det gäller resonemanget kringatt det viktiga inte är hur man förändrar andelen avBNP. Kvar står dock att rapporten visar att vi serväldigt lite av grundtanken med en skatteväxling.När vi lägger en miljöskatt på någonting är me-ningen att vi ska sänka löneskatter i motsvarandegrad. Vi ser inte särskilt tydliga tecken på det. Närkommer åtgärder så att vi kan se att regeringen menarallvar med grön skatteväxling?För att titta bakåt ytterligare kan jag konstatera attden tid under vilken det skedde mest i detta avseendevar tiden för överenskommelsen mellan Folkpartietoch Socialdemokraterna. Jag tror att det var 1990-1991. Då togs tydliga steg. Men därefter haregentligen ingenting hänt.När får vi se att de ambitionerna finns hos reger-ingen, eller är det så att man inte vill beträda den vägsom heter grön skatteväxling?Anf. 21 ():Fru talman! Finansministern lämnar en rad frågorobesvarade i sitt svar. Det gäller närmast tanken meden grön skatteväxling. Det låter som att man verkli-gen skulle få en sänkt skatt på arbete som har någonverklig betydelse för arbetsutbudet. Regeringen lederlite grann medborgarna fel här.Skatten på arbete är så oerhört stor i . Vivet t.ex. att hushållen betalar inkomstskatter på om-kring 700 miljarder, om man räknar med socialavgif-terna och skatt på arbete. Energiskatterna ger omkring60 miljarder. Det är väldigt lätt att ordet leder tankenfel, dvs att man skulle kunna växla över en stor del avarbetsbeskattningen till miljöskatter. Det är inte möj-ligt.En annan orsak till att detta inte är möjligt är attEU nu sätter stopp för de undantag som harför den energikrävande industrin. Vi har mycket högskattebelastning på energi i . För att vår kon-kurrensutsatta industri ska klara sig, precis som fi-nansministern pekar på i sitt svar, måste man beaktaatt vi lever i en konkurrensutsatt värld. Vi har därförundantag. Men det är inte tillåtet längre, eftersom EUbetraktar det som statsstöd.Jag menar att det kommer att sätta stopp för att vikommer att kunna fortsätta att höja energiskatterna iSverige, om vår industri ska klara sig. Det är den enadelen. Den andra delen är att det är låginkomsttagarnaoch medelinkomsttagarna, som finansministern säger,som i stor utsträckning betalar de höjda energiskat-terna.Eftersom socialdemokraterna envisas med att haett högt skattetryck kommer vi i fortsättningen ocksåatt behöva belasta låg- och medelinkomsttagare medhöga skatter. Om de dessutom ska belastas med högaenergiskatter är det inte i linje med vad regeringensäger sig vilja göra.Jag får över huvud taget inte finansministerns svaratt gå ihop. Man vill skydda låginkomsttagarna, mendet går inte. Man vill skydda den konkurrensutsattaindustrin, men det går ju inte heller. På vilket sätt skavi kunna fortsätta att ha denna gröna skatteväxling?Anf. 22 Finansminister ():Fru talman! Det är intressant att företrädare för treborgerliga partier deltar i diskussionen. Företrädarenför Moderata samlingspartiet tycker uppenbarligen attdet gjorts för mycket med den gröna skatteväxlingenmedan företrädare vill göra meroch företrädare helt riktigt påpekar attdet gjordes en väldigt stor grön skatteväxling 1990-1991 i samband med den stora skattereformen. Jagska strax återkomma till den. Men det är tre väldigtskilda infallsvinklar från tre olika borgerliga partier isamma fråga.Nu har valt några årtal som med-vetet ger honom möjlighet till en fråga. Han har förstoch främst avstått från att redovisa det som händeföre 1993. Det var precis som påpe-kade. Miljöskatterna höjdes med isamband med den stora skattereformen somskatten på arbete sänktes med 71 miljarder kronor.Om det hade räknats in i statistiken hade det natur-ligtvis varit ett helt annat utfall.Sedan har också avstått från att re-dovisa vad som har hänt . Vi har delshaft där vi har fått in dengröna skatteväxling som jag redovisade i mitt svar pålite , dels har vi sänkt skattenpå arbete med . Om det tagits med hade detnaturligtvis också gett ett annat resultat.Man ska vara medveten om att det den socialde-mokratiska regeringen har fått ägna en stor del av 90-talet åt, efter det att den tillträdde , är att för-söka få bort den arbetslöshet som skapades av denborgerliga regeringen . När vi harökat sysselsättningen och minskat arbetslösheten hardet naturligtvis i sin tur lett till ökade skatteintäkterpå bl.a. arbete, eftersom fler människor har fått arbe-te. Jag inte är någon negativ konsekvens om flermänniskor kan få jobb och vi därmed kan få in skat-teintäkter, även om det är skatteintäkter på arbete. Detgäller att skilja lite i statistiken på hur intäkternainfaller.Regeringen har ett mål tillsammans med Vänster-partiet och som lades fram för ett par årsedan om att ha en skatteväxling på 30 miljarderkronor från 2001 till 2010.Vi har klarat ungefär 7 av de här 30 miljar-der kronorna, och vi är naturligtvis beredda att gåvidare.Bara omfattade den gröna skatte-växlingen . Vi höjde koldi-oxidskatten, dieselskatten och elskatten. Intäkternaanvändes för att finansiera en sänkning av arbetsgi-varavgiften samt en höjning av grundavdraget med1 . omfattar den gröna skatteväxlingen ca 2miljarder kronor. Energiskatten på el höjdes med 1,2öre från . Samti-digt höjdes koldioxidskatten . Bensin, die-sel och industri är undantagna från skattehöjningen,men vi höjde också avfallsskatten . Intäk-terna kunde användas bl.a. för att finansiera en höj-ning av grundavdragen i inkomstskatten med 900 kr.Därtill kommer de två steg när det gäller kompen-sationen av egenavgifterna som har tagits både förraåret och . Det gör att vi naturligtvis får helt andraresultat om man ser till en lite än densnävt avgränsade som Attefall har valt här.Till sist kan jag bara konstatera att det är bra omAttefall vill heja på den gröna skatteväxlingen. Mot-frågan blir: Vilka skatter kan Attefall och hans partitänka sig att höja? Är det skatten på bensin, skattenpå diesel, skatten på olja, skatten på el eller skatten påkärnkraft? Hur pass framgångsrik tror han kan vara i samarbetet med Moderata sam-lingspartiet när det gäller att höja den här typen avskatter?Anf. 23 ():Fru talman! börjar man känna igen finansmi-nistern. Först kommer ett intetsägande svar, och se-dan börjar han prata om 1991-1993 - helt ovetandeom vad samtliga ekonomer som begriper någontingpekar på när det gäller vad som har hänt som orsaken till de stora problemen i början av90-talet. Tittar finansministern på sina egna kurvor såkan han se att utvecklingen började vända nedåt1990. Då brast svensk ekonomi och föll samman, ochsedan var det en utförsbacke till dessatt vi vände den. Sedan förstördes den under ytterli-gare av den socialdemokratiska regeringen.Men den debatten behöver vi inte föra nu.Jag har valt de siffror som SCB har presenterat.Det är mycket enkelt. SCB har kommit med nya upp-gifter. visar SCB att den s.k.gröna skatteväxlingen inte fungerar och inte stämmer.Jag har inte valt några siffror - jag har läst de senastesiffrorna som kommer från SCB. Jag ser tacksamtfram emot nästa uppdaterade statistik från för attse om det som finansministern påstår stämmer.Jag kan ta ett exempel. Finansministern påstår atthan har sänkt skatten på arbete genom att sänka egen-avgifterna. Men det är ju bara en delkompensering föralla de skattehöjningar som finansministern eller hansföreträdare har genomfört sedan Socialdemokraternatog över makten! Det är det som är själva poängen;Socialdemokraterna har egentligen inte varit intresse-rade av att försöka trycka ned skatten på arbete ochdelvis använda höjda energi- och miljöskatter för attfinansiera detta. Socialdemokratin har alltid varitintresserad av att höja skatter.Jag satt själv med i , jagvar själv med och skrev slutsatserna från den och jagstår bakom de slutsatserna. Under vårt arbete, underde som vi satt och jobbade, höjde Socialdemo-kraterna energiskatterna med 10 miljarder kronorungefär. Direktiven skrevs, utredningen började jobbaoch skulle komma med slutsatser som sedan ska liggatill grund för beslut. höjerman energiskatterna med ! Såmycket seriositet var det bakom tankarna på att an-vända en ökad miljörelatering av skattesystemet tillatt sänka skatten på arbete.Min poäng är denna: Om jag står i det läge somjag gör så ska vi satsa energin på att sänkaskatten på arbete. Vi ska vrida relativpriserna i eko-nomin så att det blir billigare med mänsklig arbets-kraft och dyrare med miljöbelastande utsläpp. Det ären viktig poäng. Jag ska i första hand prioritera attsänka skatten på arbete. Men vi kan också se var vikan behöva justera skatterna på energi och på miljö-belastande utsläpp.Här är det också mycket avgörande vad som hän-der på EU-området. Vi kristdemokrater har sagt att vibehöver ha majoritetsbeslut inom EU för just exem-pelvis en koldioxidskatt. Detta motsätter sig BosseRingholm. Därmed stänger ochSocialdemokraterna vägen till att ytterligare öka mil-jörelateringen av skattesystemet i . Vi har jusjälvfallet en konkurrenssituation att ta hänsyn till -där har rätt. Men om vi inte fårockså EU-länderna att trycka mer på koldioxidutsläp-pen i ett skattesystem så kan inte gå hur långtfram som helst. Så enkelt är det hela.Min fråga till finansministern var om han är nöjdmed utvecklingen. Svaret var tydligen: Ja, jag är nöjdmed utvecklingen. Sedan nämner han några delkom-penseringar, som ju genomförs på grund av tidigareskattehöjningar. Frågan är om det är bra att kommu-nalskatterna har stigit , att egenav-gifterna har ökat, att grundavdraget har försämrats, inte lever upp till skattereformen när det gällervilka som ska vara under och över brytpunkten, attvärnskatt har införts och att de allmänna löneavgif-terna har stigit. Därmed ökar ju belastningen på ar-bete, medan den relativt sett minskar på miljöbelas-tande utsläpp.Den utvecklingen tycker inte jag om. Jag hoppasatt Socialdemokraternas sista - får jag hoppas - tidvid makten används till en vettigare skattepolitik änhittills.Anf. 24 ():Fru talman! Jag är liksom Attefall orolig över attfinansministern förklarar sig vara nöjd med det somskett . Jag är också orolig över att det inte tycksfinnas en ambition att gå vidare eller ta nya krafttagnär det gäller detta.Fru talman! Jag tvingas i stället konstatera att detskedde saker 1990-91. Det gjorde det 1995-1996också, och det torde bero på medlemskap iEU. Då blir min slutsats denna: 1990-1991 var Folk-partiet med. 1995-1996 kom EU-medlemskapet.Stärk och stärk EU så kommer vi vidare!Anf. 25 ():Fru talman! Jag vill upprepa en fråga till finans-ministern: besked har finansministern att ge desvenska företag som lever på att de har ett un-dantag från den höga svenska energibeskattningen?EU har ju krävt att vi ska sluta med dessa undantag,och dessa företag lever i en osäkerhet.Vilket besked har alltså finansministern att lämnadessa stora svenska företag?Anf. 26 Finansminister ():Fru talman! Om det finns ett ämne som heter se-lektiv läsning av statistik så tror jag att goda utsikter att lyckas i det.Jag påpekade att om man väljer ett bredare per-spektiv och också tar in det som hände och det som har hänt så fårman naturligtvis helt andra resultat. Då ser manmycket tydligt avtryck i grön skatteväxling för enlängre period. Det försöker nu attbortse ifrån.Jag är självfallet beredd att gå vidare på det sättsom den mycket ambitiösa plan som vi har att framtill 2010 fortsätta den gröna skatteväxlingen upp till30 miljarder kronor innebär. Om inte annat är dettauttryck för en mycket hög ambition, som jag inte harsett vare sig hos eller Kristdemokraterna.Jag ställde en enda fråga till , ochhan har en chans att försöka besvara den nu eftersomhan smet från det förra gången. Om Kristdemokrater-na nu vill höja skatten på bensin, diesel, olja, el ochkärnkraft - på vilket sätt tror att mankommer att få ett stöd av Moderata samlingspartietoch dess företrädare för den typen av skattehöjning-ar?När vi införde koldioxidskatten uppgick dentill per kilo koldioxid. Sedan har vi höjt den iolika omgångar, och omfattar den perkilo. Det innebär att intäkterna från miljöskatterna harökat sedan regeringsskiftet . Baraintäkterna från koldioxidskatten har ökat med 76 %sedan 1994.Jag är mycket väl medveten om att den socialde-mokratiska regeringen för att rensa upp efter reger-ingen Bildt 1994 och framåt var tvungen att ta till enrad skattehöjningar för att få balans i statens ekono-mi. Det är något historieförfalskande när Attefallsäger att han var med om att försöka rensa upp i bud-getträsket och budgetarbetet. Det var ju hans partisom faktiskt åstadkom de stora budgetunderskottenoch som har tvingat den socialdemokratiska regering-en att ägna år åt att äntligen försöka få landetsekonomi på fötter.Det är också viktigt att se att bara intäkterna frånenergiskatten ökade fram till2000. har vi haft en energianvändning sommer eller mindre har varit under denna tid.Detta har skett som vi över tiden har haft ensuccessiv energieffektivisering. Bara i relation tillbruttonationalprodukten kan man säga att det harskett en förbättring med bortåt under andrahalvan av 1990-talet.Jag tror att man sammantaget kan se att dessa in-satser har gjorts för att både öka de miljörelateradeskatterna och bidra till de kraftiga skattesänkningarsom har skett . Man kan ju bara se påden reform som till tre fjärdedelar har genomförtsnär det gäller att minska skatten på de s.k. egenav-gifterna och kompensera för dem. Det har inneburitatt vi har minskat skatten på arbete med drygt 30miljarder kronor . Vi hoppasnaturligtvis att vi framöver också kan ta det sista ochfjärde steget. Vi har framför allt sett till att marginal-skatten har minskat med ,vilket är viktigt för låg och medelinkomsttagare.Sammantaget tycker jag att det har gjorts mycketstora framsteg när det gäller att miljörelatera vårtskattesystem. Vi arbetar för att minska skatten påarbete och öka skatten på sådana områden där vi harmiljörelaterat våra skatter. På så vis kan vi få tillstånd en utveckling som skapar ett ekologiskt merhållbart samhälle.Jag har svårt att se hur Attefall ska få det att gåihop eftersom han argumenterar för höjda skatter påel, olja, kärnkraft, diesel, bensin och mycket annatsamtidigt som han samarbetar med Moderata sam-lingspartiet som inte alls har samma uppfattning. Detska bli spännande att höra hur den ekvationen skalösas av Attefall.Anf. 27 ():Fru talman! Det är mycket enkelt. Vi ska läggaenergin på att sänka skatten på arbete. Då kommerskatt på arbete som andel av BNP att sjunka, och dåvrider vi ekonomin så att det blir billigare att anställamänniskor. Vi får i gång tjänstesektorn etc. samtidigtsom miljöbelastande utsläpp inte får dessa skatte-sänkningar. Det finns delområden där man måste seöver skatterna på miljöbelastande utsläpp. Det hand-lar om att både sänka och höja. Det finns olika sådanaområden. Man måste fortsätta arbetet medatt förfina detta.Men jag tror inte att det går att göra så stora klippnär det gäller höjningar av skatter på miljöbelastandeutsläpp så länge vi har problem att få EU med oss påinförandet av t.ex. en minimiavgift på koldioxidskatt.Socialdemokraterna motsätter sig ju de verktyg vibehöver för detta, dvs. ett majoritetsbeslut i EU, så attvi faktiskt kan fatta beslut och köra över trilskandeländer och därmed skapa bättre förutsättningar för enfortsatt miljörelatering av skattesystemet i Sverige.Jag tror att vi skulle kunna samlas ganska brakring detta i en borgerlig regering. är vi allabesjälade av tanken på att sänka skatten på arbete,inte minst för alla låginkomsttagare som betalarde högsta skatterna i världen.SCB säger att skatten på arbete totalt sett har ökatmed mellan 1993 och 2000.Under den socialdemokratiska regeringstiden har denökat med . Under samma periodökar miljöskatterna med . Det ärden relationen som är problemet.Sedan säger finansministern att vi har sänkt skat-terna på arbete . Ja, vi har kompenseratnågot för en del av de stora skattehöjningarna tidiga-re. Utvecklingen är tydlig. Skatten på arbete vägertyngre och tyngre i vårt skattesystem somandelen skatter på miljöbelastande utsläpp sjunkertrots en fin retorik om skatteväxling och trots attstödpartierna, och Vänstern, pratar högtom detta. Det är det som är ett problem. Att finans-ministern är nöjd med de höga skatterna på arbete,framför allt för låginkomsttagare, tycker jag är be-klagligt.Anf. 28 Finansminister ():Fru talman! fick fegheten och räddhågsenhe-ten ett ansikte genom Attefalls senaste anförande.Attefall kritiserar regeringen för att inte gå till-räckligt långt med den gröna skatteväxlingen. Sedanska Attefall försöka svara på frågan hur han tillsam-mans med Moderata samlingspartiet ska kunna ökaenergiskatterna och miljöskatterna. Då är svaret atthan ska sänka skatten på arbete. Han ska inte göranågonting åt miljöskatterna eller energiskatterna. Hanhoppas att situationen relativt sett ska förändras ge-nom att man sänker skatten på arbete. Så talar densom är feg och räddhågsen och inte vill få till stånden riktig grön skatteväxling.Det är märkligt att Attefall inte lyssnar till vad jagsäger. Jag säger att om man räknar de människor somhar fått jobb, och det är naturligtvis lite märkligt iAttefalls värld med tanke på att han stod bakom enregering som för lyckades bli avmed en halv miljon jobb , har de 300 000människor som har fått jobb i de senaste årenbidragit till inkomster och därmed också till skattein-komster. Som kritik mot den socialdemokratiskaregeringen tar Attefall fram att människor har fåttjobb och kunnat betala skatt. Jag ser det faktiskt sommycket positivt och uppmuntrande att människor harfått jobb, kunnat betala skatter och kunnat bidra tillatt vi kan driva reformer i en takt som vi kanskeinte har sett . Om Attefallvill kritisera det önskar jag honom lycka till. Dåkommer vi att få en mycket intressant politisk diskus-sion i fortsättningen.Om man vill göra någonting åt vår miljö måsteman faktiskt vara beredd att gå den inslagna vägenmed en grön skatteväxling på i storleksordningen 30miljarder kronor som den socialdemokratiska reger-ingen, och har bestämt sigför. Då kan man inte vara rädd och feg och säga vill sänka skatten på arbete på ett lika ofinansie-rat sätt som i de moderata skatteförslagen. Det är intemycket till kristdemokratisk politik, tycker jag.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2001/02:288 om re-klamförbud och tryckfrihetenAnf. 29 Socialminister ():Fru talman!