prot · GP09105 · 2002-05-14 00:00:00 — Detta är också en sådan här slä-pande, påhittig argumentation som ska låta bra. Viskulle alltså förbjuda forskning på detta område, menså är det inte.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 2001/02:380 omarbetstillstånd för tredjelandsförareAnf. 79 Näringsminister ():Herr talman! har frågat om jagämnar vidta åtgärder i det svenska regelsystemet föratt se till att arbetstillstånd krävs i enlighet med in-tentionerna i EU:s förordning om förartillstånd.Europaparlamentets och rådets förordning av den1 om ändring av rådets förordningar i syfteatt införa ett förartillstånd trädde i kraft iår och ska tillämpas fr.o.m. den 19 mars 2003.Inom pågår be-redning för att skapa underlag för att bedöma omändringar måste göras i svenska författningar till följdav den nya förordningen om förartillstånd.Anf. 80 ():Herr talman! Jag vill först tacka statsrådet för sva-ret på interpellationen, en interpellation som är fram-lagd med anledning av att det är stor oro inom åke-ribranschen och näringen som sådan beroende på denekonomiska brottslighet som förekommer och denolagliga verksamhet som i många fall är svår attövergreppa. Där har man nu också från EU:s sidatagit initiativ.Det finns luckor i lagstiftningen i när detgäller att komma till rätta med de här bekymren. Detär ett systematiskt utnyttjande av tredjelandsförare förtransporter på unionens fria transportmarknad, ochdet har också fått en alldeles egen beteckning. Detkallas att strama upp och få en bättre ordning påvägtransportmarknaden har man nu i EU - rekord-snabbt faktiskt - fått politisk enighet om en ny för-ordning om förarlicenser för tredjelandsförare. Frånsvensk sida har vi vad jag förstått också aktivt stöttdetta arbete.Min fråga är: Vilken beredskap finns för att göraföljdförändringar i den svenska lagstiftningen? Vadjag konkret avser är att det i inte finnsnågot tvingande lagrum om arbetstillstånd för tredje-landsförare som är anställda av svenska åkerier för attarbeta på gemenskapens transportmarknad. Tvärtommedger svensk rätt att tredjelandsförare kan opererapå unionens transportmarknad utan att ha arbetstill-stånd i . Det är ett absurt förhållande somenligt min mening måste ändras vid genomförandetav förordningen om förarlicenser. Om inte det härgörs riskerar att bli ett bekvämlighetsland ditåkerier flaggar ut för att undgå krav om arbetstillståndför tredjelandsförare. Enligt min uppfattning krävsarbetstillstånd i som villkor för utförande avförarlicenser.I svaret står att det pågår en beredning för att manbättre ska kunna bedöma frågorna. Men jag ställerändå frågan till : Hur ser viljeinrikt-ningen ut på det här området? Det är ett bekymmer,ingen tvekan om det. Det finns en stor fara för att vihalkar efter om vi inte också är väldigt tydliga i detarbetet.Anf. 81 Näringsminister ():Herr talman! Tredjelandsförare som kör åt EU-åkerier ska vid färd inom EU kunna uppvisa ettförartillstånd som visar att han eller hon är anställdenligt de anställningsvillkor som gäller för förare iden medlemsstat där åkeriet är etablerat och utförvägtransporter. Syftet är att lösa problemet med tred-jelandsförare som anlitas av åkerier i EU för att utan-för den medlemsstat där åkaren är etablerad utföratransporter under sociala och andra villkor som skiljersig från dem som gäller i den medlemsstaten.De övergripande syftena bakom förslaget är attundvika konkurrenssnedvridning samt att förbättratrafiksäkerheten och förarnas sociala villkor, motver-ka social dumpning. Förordningen påverkar däremotpå intet sätt de särskilda anställningsvillkor som gäl-ler i de olika medlemsstaterna.Anmärkas bör att enligt svensk lagstiftning krävsför närvarande svenskt arbetstillstånd för en tredje-landsförare om han kör i för ett svenskt åkerimen inte om han kör utomlands för ett svenskt åkeri.Svenska har i skrivelseden och anfört att utlänningsla-gen bör ändras så att arbetstillstånd ska vara ett kravom förartillstånd ska utfärdas.Näringsdepartementet har tagit kontakt med för-bundet och med föratt i samarbete med bl.a. när-mare kunna utreda om behov av en sådan ändringföreligger.Näringsdepartementet har till onsdag ,, sammankallat berörda departement, ar-betsmarknadens parter och Svenska åkeriförbundettill ett möte för att gemensamt analysera förutsätt-ningarna och inriktningen vad gäller det fortsattaarbetet.Får jag också säga att det i utlänningslagen, 1 kap.5 §, framgår att en utlänning skall ha tillstånd för attarbeta i på grund av anställning här ellerutomlands, dvs. ett arbetstillstånd, om inte utlänning-en har permanent uppehållstillstånd. Det här gäller dåinte, som alla vet, , , och Nor-ge.Näringsdepartementet har redan i det inledandeskedet av beredningen under hand kontaktat arbets-marknadens parter, som jag nämnde, och jag kan intesäga mycket mer. får vi bereda detta. Vi gör detmed parterna och vi gör det med Utrikesdepartemen-tet eftersom det är deras lagstiftning, som arbetet ärfördelat inom regeringen, och därför vill jag få till-fälle att återkomma till detta.Anf. 82 ():Herr talman! Det var upplyftande för mig att fåhöra att hade tagit kontakt medarbetsmarknadens parter, och och berörtdet här fallet eftersom jag vet att det här är en väldigtviktig och het fråga just när det gäller förare fråntredjeland. Det ligger också i linje med cabotage-trafiken. Den verksamheten har man också svårt attkomma till rätta med i hela transportsektorn. Denverksamheten är i och för sig en annan dimension ändet som vi just nu har kommit fram till.Jag uppfattar ändå svar som attdet med de här kontakterna finns en viljeinriktning attkomma till rätta med just de här problemen, så att viinte hamnar i en position från svensk sida liknandeden som gällt den internationella sjöfarten med ut-flaggning till låglöneland och anställning av låglöne-besättningar, vilket har varit en vanlig form för justsocial dumpning. Det har varit mycket starka vindarför att detta också kommer att föras över, inte minstpå transportsidan. Det finns all anledning att ocksåvara uppmärksam på den frågan när det gäller flyget,för att man ska kunna kontrollera just den socialaeffekten av detta.Konkurrens i all ära, jag tycker att det här oerhörtviktigt med konkurrens, men konkurrensen måsteockså ske på lika villkor. Har man en konkurrens somutnyttjas så att det t.ex. inte är avtalsenliga löner, attdet inte finns kollektivavtal och dylikt är det en väl-digt dålig form av konkurrens. Det är de seriösa åkar-na som slås ut i det här fallet. Det är viktigt att undvi-ka. Men jag uppfattar svaret som att det finns en starkviljeinriktning mot att försöka finna en lösning i denhär frågan och vidta åtgärder.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 2001/02:404 omfärjetrafiken Gränna-VisingsöAnf. 83 Näringsminister ():Herr talman! har frågat vilka åtgär-der jag avser att vidta för att tillmötesgå Jönköpingskommuns framställan om statligt huvudmannaskapför färjetrafiken mellan och till frågan är att kommunen har an-sökt hos om att den enskilda färjeledenmellan och ska förändras till allmänfärjeled.Vägverket handlägger och beslutar i frågan. Jaghar erfarit att avvaktar regeringens be-handling av Utredningen om bidrag och regler förenskild väg som i betänkandet Allmän eller enskildväg? bl.a. tar upp frågan om kriterier för allmän ellerenskild färjeled.Kommunen har i sin framställan framhållit attäven efter en förändring bör färjan vara avgiftsbelagd,platsbokningsmöjlighet ska finnas och att en vissgodshantering ska kunna ske. Detta innebär ett avstegfrån nuvarande regelverk och praxis för statliga all-männa färjor och kan i vissa avseenden kräva lagänd-ringar. Utredningen har behandlat dessa frågor ochframlagt förslag om lagändringar inom bl.a. färjeom-rådet.Utredningen har remissbehandlats och utredning-ens förslag bereds för närvarande.Anf. 84 ():Herr talman! Tack näringsministern för svaret påmin interpellation!Jönköpings kommun har länge arbetat utifrån in-riktningen att man vill ha den här färjeförbindelsentill en allmän färjeförbindelse. Det är i och för sig inteså märkvärdigt därför att den här förbindelsen ärutomordentligt viktig och angelägen för dem som boroch verkar på , även när det gäller turisttrafi-ken som är omfattande i det här området.Den 16 januari 2000 förmedlade Regi-on Syd en hemställan från kommunen till Vägverketcentralt om att den här färjeleden skulle bli en allmänfärjeled. En förutsättning är, precis som näringsmi-nistern har sagt, att avgiftsbeläggningen kan finnaskvar i samband med en sådan förändring, boknings-rätten likaså samt godshanteringen och varuleveran-serna. Det här är angeläget inte minst för dem sombor och verkar på , både fast boende ochföretag inom jordbruksnäring och andra näringar somfinns på detta ställe.Det råder en bred enighet bland de boende på önsom via kommunen och markerat vill att den här förändringen kommer till stånd.Det är oerhört angeläget, jag vill understryka det, attvi får en effektiv färjeförbindelse mellan fastlandetoch . Det är viktigt inte minst för de boende.Den här färjetrafiken förbinder två allmänna vä-gar, dels på fastlandet, dels allmän väg på Visingsö.Jag vill med anledning av detta fråga om näringsmi-nistern är beredd att verka i den riktningen att vi fåren allmän färjeförbindelse till stånd med de olikaönskemål uppfyllda som finns i sammanhanget för attpå det sättet få en mer gynnsam utveckling av förbin-delsen mellan fastlandet och . Det är ennödvändighet för att vi ska få verksamheten påVisingsö att fungera.Anf. 85 Näringsminister ():Herr talman! Jag instämmer i de synpunkter somhar framförts här. Jag är positiv till detta. Jag skaverka för att vi får en sådan lösning, dvs. att det bliren allmän färja, att man får möjligheter att ta betalt.Det gäller även frågan om bokning osv.Jag måste gå igenom regelverket och lagstiftning-en. Mitt svar är att jag ska verka för att det blir ensådan utveckling.Anf. 86 ():Herr talman! Jag tackar näringsministern för detta.Jag tar det som ett positivt besked.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 2001/02:374 omrättsliga åtgärder mot djurrättsaktivisterAnf. 87 Justitieminister ():Herr talman! har frågat vilka åt-gärder som jag avser att vidta så att privatlivet förutsatta pälsdjursfarmare fredas.Interpellationen har sin bakgrund i aktioner ochdemonstrationer som djurrättsaktivister genomförtmot pälsdjursuppfödare. Bl.a. har det handlat omdemonstrationer utanför privata bostäder på lands-bygden.Rätten att genom demonstrationer ge uttryck försina åsikter är en fundamental rättighet i vårt demo-kratiska samhälle. Demonstrationsfriheten är därförskyddad i regeringsformen och får inskränkas endastmed hänsyn bl.a. till ordning och säkerhet eller tilltrafiken.Jag förstår att det kan kännas obehagligt att haprotesterande människor utanför sitt hem. Demon-strationsfriheten riskerar ibland att komma i konfliktmed enskilda personers intresse av att få vara ostörda.Det leder också till att polisen kan ställas inför svåraavvägningar exempelvis när den ska ingripa motdemonstrationer t.ex. utanför anläggningar för päls-djursuppfödning.Som beskriver ges närmare be-stämmelser om demonstrationer i ordningslagen. Iordningslagen ges polisen möjlighet att upplösa endemonstration om den stör den allmänna ordningen.Det är riktigt att dessa bestämmelser inte alltid ärtillämpliga på en situation vid en djurfarm på landet.När det gäller att ingripa mot störande folksam-lingar är det i stället polislagen som i första hand bliraktuell. Polisen kan enligt polislagen avvisa elleravlägsna någon från ett visst område om han eller honstör den allmänna ordningen eller utgör en omedelbarfara för den. Dessutom kan polisen enligt polislagenavvisa eller avlägsna någon från visst område om ensådan åtgärd behövs för att en straffbelagd handlingska kunna avvärjas.Polisen kan också ingripa mot enskilda personersom misstänks för att ha begått brott i samband meden demonstration. Detta kan bli aktuellt exempelvisom en demonstrant uppträder på ett sätt som kananses utgöra t.ex. ofredande, olaga hot eller olagaintrång.För att förhindra att pälsdjursfarmare blir utsattaför sådana störningar av deras verksamhet som John-ny beskriver är det viktigt att polisen arbetarbrottsförebyggande och i samarbete med de pälsdjurs-farmare som känner sig utsatta. tarupp situationen i där pälsdjursnäringen harstor betydelse som exempel i sin interpellation. Jagvet att polisen just i har ett utvecklat samar-bete med företrädare för pälsdjursnäringen och till-sammans med dessa kontinuerligt tar fram hotbilds-bedömningar. Detta görs för att kunna bedöma närdet kommer att finnas behov för extra insatser frånpolisens sida.Det är också nödvändigt att polisen har resurserför att ingripa om det uppstår situationer där fredligaaktioner övergår till brottsliga handlingar. Regeringenger därför större resurser till polisen. Det kommer attge fler poliser och bättre förutsättningar för polisenatt förebygga och utreda brott.Avslutningsvis vill jag erinra om att frågor somrör demonstrationer ses över av denkommitté som tillsattes efter händelserna vid i . Utredningen skaredovisa sina slutsatser senast vid årsskiftet.Jag anser att det finns anledning att avvakta vadkommittén kommer fram till innan jag vidtar någraåtgärder angående demonstrationer och möten.Anf. 88 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka justitie-ministern för svaret han har gett mig.Mitt syfte med interpellationen är att få diskuteraett problem som berör demonstrationsrätten. Jag harfrågat ministern vilka åtgärder han avser att vidta föratt freda privatlivet hos pälsdjursfarmare. Men för attdetta ska bli mer vardagsnära låt mig måla upp enbild av hur vissa människor kan uppleva verkligheteni dag.En företagare kommer hem från arbetet. Tio de-monstranter står utanför hennes hus med plakat. Inneväntar en upprörd familj. Telefonsvararen har med-delanden som kan uppfattas som hotfulla. Bland pos-ten finns brev med uttryckliga hot: "Vi ska söka uppdig. Du ska dödas." I datorn finns e-post: "Tro inte attdu kommer undan med det lidande du orsakar. Vikommer efter dig snart. "vet företagaren att kolleger med liknan-de företag på andra håll i landet har utsatts för brand-bomber. En del får sina företag regelbundet vandali-serade. Hon kan inte sova den natten. Nästa morgonfinns hennes företag omskrivet i tidningen. Hon hop-pas att det är en mardröm som ska upphöra. Hon görju inget olagligt. Hon driver ett företag, men mar-drömmen fortsätter. Demonstranterna kommer tillba-ka . Hoten via Internet och brev fortsät-ter. Företagaren ber polisen att komma, men då ärdemonstranterna borta. Polisen säger: "Vi kan ingetgöra om inte demonstranterna stör ordningen elleruppträder hotfullt. "Detta skulle kunna vara en verklighetsbeskrivningför vissa företagare i . Då tänker jag påpälsdjursfarmarna. Det gäller faktiskt inte bara i Ble-kinge, men det är kanske speciellt där på grund avden stora koncentrationen av pälsdjursfarmer.Det positiva i ministerns svar är att ministern ut-trycker förståelse för problemet. Ingen människaskulle vilja uppleva sådana hot. Ministern erkännerockså att ordningslagen inte alltid är tillämplig i så-dana fall på landsbygden. Det som jag ser som nega-tivt är att ministern inte visar någon större ambitionatt ta itu med problemet. Det handlar om att avvaktautredningen om Göteborgskravallerna.I regeringsformen slås fast att det allmänna skavärna den enskildes privatliv och familjeliv. Polisentar sig självklart an sådana hot som kan betecknassom olaga hot. Men så länge demonstranterna inteuttalar något hot eller stör ordningen - i detta fall pålandsbygden - kan polisen inte göra något. Det ärdetta jag vill uppmärksamma ministern på.Är vår ordningslag inte tillräcklig? Är demonstra-tionsfriheten för generös? Det är sådana frågor vi bördiskutera.Den hotbild som finns blir naturligtvis mycketvärre när man upplever en demonstrationutanför sitt privata hem. Även om demonstrationen isig är fredlig och inte störande med några hot, läggsden tillsammans med andra saker som brevhot ochtelefonsamtal. Totalt sett blir det en svår psykiskpåfrestning för en i detta fall enskild person.Anf. 89 ():Herr talman! Även hemma i har viminkfarmare som upplever det här problemet. Jagdelar uppfattning att vi måste försö-ka komma till rätta med detta på något sätt.Vi ser att dessa aktiviteter inte till fullo kankopplas till demonstrationsfriheten. Att gå in på enminkfarm och släppa ut tusentals djur kan inte ansestillhöra demonstrationsfriheten utan är någonting heltannat. I det här sammanhanget är det fråga om ettmycket kvalificerat djurplågeri när dessa tamdjursläpps ut i det vilda. Det kan vara i anslutning tillvägar där hundratals av dem körs ihjäl. Det här är iallra högsta grad allvarligt.Justitieministern borde se över denna fråga medutgångspunkt i detta specifika problem. Det gällerdels de familjer och ägare som driver verksamhetersom drabbas, dels måste detta ses från ett djurskydds-perspektiv. Dessa aktiviteter har väldigt lite meddemonstrationsfriheten att göra. Det gäller snarareuppenbar och medveten skadegörelse.Anf. 90 Justitieminister ():Herr talman! De situationer som beskrivs är, ty-värr, ett totalt missbruk av demonstrationsfriheten.Jag delar helt den uppfattningen. Detta har ingentingmed den grundlagsskyddade demonstrationsfrihetenatt göra. Det är ett missbruk av den.Båda interpellanterna beskrev uppenbara brott.Det är brottsliga gärningar mot enskilda personer, ochde kan naturligtvis aldrig accepteras.Det är viktigt att hitta en avvägning mellan de-monstrationsfriheten och den personliga integriteten.Detta har också varit föremål för lagändringar undersenare år. Det är också viktigt för demonstrationsfri-heten att hitta rätt lagstiftning så att demonstrationer-na kan äga rum utan att de stör ordningen.Nu tittar som bekant på fleraav de här frågorna. Den kommer att lägga fram sittbetänkande i slutet av det här året. Då kommer vi attfå svar på många frågor. Det kommer att föranledanya och viktiga diskussioner när det gäller demon-strationsfriheten och den personliga integriteten. Jaganser att det vore fel att nu starta ytterligare en utred-ning som skulle arbeta parallellt med som arbetar för fullt med flera av de härfrågorna. Det handlar inte om något ointresse utantvärtom. Den här utredningen och de här frågorna ärav synnerligen stort intresse för Socialdemokraternaoch för alla partierna i . Jag ser fram emotde svåra men oerhört viktiga diskussioner som dettakommer att ge upphov till.Anf. 91 ():Herr talman! Jag skulle vilja fråga om jag har tol-kat ministern rätt. Kommer den kommitté som nuarbetar även att titta på den här typen av demonstra-tioner utanför en privat bostad? För att inte misstolkasvill jag också säga att det är viktigt att människorsrättighet att få uttrycka sina åsikter och att få demon-strera slås fast. Men man måste följa spelreglerna.Det får inte ske på bekostnad av privatlivet hos andramänniskor. Man får inte kränka privatlivet.Det handlar mest om ungdomar som demonstrerari små grupper, som jag har nämnt. Jag vill inte ankla-ga dem för att ligga bakom några hot. Problemet äratt den enskilda personen inte kan skilja på detta utanupplever demonstrationen som ytterligare ett hoteftersom man är ansatt av hotelser från andra håll.Låt mig ytterligare belysa vad som förekommer iden här världen. På en hemsida som ministern gärnakan få adressen till hittade jag följande: Nedan följeren förteckning över pälsdjursuppfödare i Sverige.Den distribueras endast i informativt syfte och skaoch får självklart inte användas för att utföra någraolagligheter såsom fritagningar och dylikt. Skullenågra sådana förekomma så rapportera dem dockgärna till oss, så att vi kan ange detta på listan.Det finns en organisation som heter Djurens befri-elsefront som på sin hemsida i stolta ordalag redovi-sar olika attentat eller aktioner, som de kallar de för.Det finns en dagbok där man helt öppet erkännervilka brott och vilken skadegörelse man gjort. Bl.a.tar man på sig skulden för ett minkutsläpp i Torhamni . Det här är allvarliga händel-ser. Det är ännu allvarligare att polisen oftast inte kanfå tag på förövarna och, när det gäller demonstratio-nerna, känner att man inte kan ingripa med stöd avlagen.Jag vill upprepa min fråga till ministern. Innebärden pågående kommitténs arbete att även den typ avdemonstrationer som jag har tagit upp i min interpel-lation kommer att belysas ?Anf. 92 Justitieminister ():Herr talman! Det är väldigt beklagligt att manskryter med brottsliga gärningar på det sätt som be-skrivs. Det förstör för alla de ungdomar som engage-rar sig i samhällsfrågor och vill föra fram sina åsikterpå det sätt som man ska göra.För att det inte ska uppstå några missförstånd villjag understryka att tillsattesutifrån händelserna i . Det var det som varbakgrunden. Den tillsattes dagarna efter. Men flera avde här frågorna kommer att beröras på ett eller annatsätt. Kommitténs direktiv ger stor frihet att arbetamed de frågor som kan vara av intresse för uppdraget.Därför vet vi inte exakt vad det här leder fram till,och vi ska inte heller veta det. Det är oerhört viktigtatt den här kommittén är helt oberoende och får ar-beta alldeles fritt. Jag kan inte nu svara på vad det härleder fram till. Men det är självfallet av lika stortintresse oavsett vems integritet som kränks. Det gällerinte bara när det är fråga om brottsliga gärningar utanäven på vilket sätt man än kränker integriteten. Ävenhär är det frågan om hur långt demonstrationsfrihetenska gå kontra den personliga integriteten.Anf. 93 ():Herr talman! Jag tolkar ministerns svar så att närden här kommittén är färdig kan den situationen upp-stå att den här typen av demonstrationer fortfarandeinte belysts. Vi kan komma att få en debatt om engrundlagsändring utan att vi får ta itu med det härproblemet, vilket jag beklagar.Sedan sade ministern något som jag reagerade på,nämligen att det som jag och räknadeupp var rena olagligheter. I så fall är det förvånans-värt att polisen inte känner att de har de maktmedelde behöver för att kunna ta itu med problemen. Jagförstår att man måste skilja på fredliga demonstratio-ner och olaga hot. Men lägger man samman dem ochriktar dem mot en privatperson blir det outhärdligt.Polisen måste på något sätt få möjligheter att värnaden enskildes trygghet och privatliv, och även dettastår i regeringsformen.Jag vore tacksam om ministern ville avsluta de-batten med att belysa polisens maktmöjligheter. Jagtackar för debatten.Anf. 94 Justitieminister ():Herr talman! Polisen har befogenheter för att in-gripa mot brottsliga gärningar, men ur rättssäkerhets-synpunkt kan de ingripa med åtgärder bara när det ärfrågan om brottsliga gärningar. Sedan finns det andrabestämmelser som vi har hört talas om här som kankomma i fråga. Men när det gäller brottsbekämpninggäller det bara vid misstänkta brott, och de befogen-heterna har polisen.Sedan finns det ju ytterligare exempel på situatio-ner i där demonstrationsfriheten har missbru-kats eller där man på ett eller annat sätt har tagit lageni egna händer. Det gäller inte bara Göteborgskraval-lerna. Det innebär inte att vi kan tillsätta kommittéervid varje sådan händelse för frågor som ligger så näravarandra. Det är själva regelverket som det är intres-sant att se över för att man ska kunna bekämpa såda-na här saker . Jag vill också tacka för de-batten.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på interpellation 2001/02:381 ompraxis i misshandelsfallAnf. 95 Justitieminister ():Herr talman! har frågat migom jag avser att föreslå en lagändring för att skapatydligare riktlinjer såvitt gäller användningen av på-följdskombinationen villkorlig dom med samhäll-stjänst vid misshandel. har närma-re bestämt tagit upp praxis som utvecklats när detgäller förutsättningarna för att döma till sådan påföljdvid misshandel som riktar sig mot barn och kvinnor.Jag vill inleda svaret med att understryka attvåldsbrott mot kvinnor och barn är ett allvarligt sam-hällsproblem.