prot · GQ0938 · 2002-12-17 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:38Tisdagen den 17 decemberKl. 09.00 - 15.31Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 11 december.2 § Information från regeringen om i den 12-13 decemberAnf. 1 Statsminister ():Herr talman! som gick skrevs ett nytt ka-pitel i moderna historia. Då avslutade tioländer sina förhandlingar om medlemskap i den euro-peiska unionen på i . uppdelning av i öst och väst har upp-hört.Trots att det lätt går inflation i beskrivning av po-litiska möten som historiska eller avgörande vill jagpåstå att toppmötet år 2002tillhör de få tillfällen som verkligen lever upp tilldetta epitet.Den kylslagna luciakvällen i sattepunkt för en komplicerad process som pågått i mångaår och som många varit inblandade i. Redan 1997inledde sex länder sina förhandlingar i Luxemburg.Ytterligare sex nationer satte i gång efter toppmötet iHelsingfors 1999. 2001, under det svenska ordföran-deskapet, fick vi fram en överenskommelse kring deninre marknadens regler och lade fast en tidtabell förden återstående delen av processen. Och , 2002,skulle slutförhandlingarna ros i land.De sista timmarnas förhandlingar blev som väntatbåde svåra och dramatiska. Det fanns stora svårighe-ter in i det sista, framför allt med , ochUngern men också med och . FörPolens och del lyckades man hitta lösning-en i form av en omvandling av regionalstöd till såkallad budgetkompensation. fick dessutom etttillskott av medel för att bättre klara av kontrollen avsin yttre gräns för Schengenområdet.Slutförhandlingarna resulterade i att ytterligare ca500 miljoner euro lades på det ursprungliga förslaget.Det innebär att vi klarade den så kallade Berlinramenmed en liten men tydlig marginal. Den sammanlagdakostnaden för utvidgningen under de tre första årenmed start blir nu ca . Försvensk del innebär förhandlingsresultatet att vår årli-ga avgift ökar med ellerlite . Det är mycket pengar,men det är en låg kostnad för ett enat Europa.En av de knivigaste frågorna i förhandlingarna hargällt den gemensamma jordbrukspolitiken. I dagspenderar EU uppemot hälften av sina resurser på ettsystem som är dåligt för konsumenterna, dåligt för och dåligt för miljön. Från svensk synvinkelär det såväl oacceptabelt som ohållbart. Därför varregeringens utgångspunkt i förhandlingarna att detinte fick uppstå nya inslag i jordbruksstödet som gördet än svårare att genomföra nödvändiga reformer.Det lyckades vi med. Förutsättningarna för reformerär ungefär desamma nu efter Köpenhamnstoppmötetsom de var innan.Framför oss ligger nu hårt arbete medatt försöka samla tillräckligt stöd för reformer vidförhandlingarna om nästa flerårsbudget . Omdet inte skulle gå ser jag inte något annat alternativ änatt omforma stödet till en nationell angelägenhet. Stegi den riktningen kan också sägas ha tagits i den för-handling vi nu har slutfört. Nackdelen med en återna-tionalisering av jordbruksstödet är givetvis att det kanleda till olika förutsättningar på den inre marknadenför denna sektor. Men om alternativet är nuvarandeoförsvarliga politik är detta ändå att föredra.Regeringen kommer attägna stor kraft åt att reformera jordbrukspolitiken.Det nära nog enhälliga stöd jag känner från riksdageni den här frågan är mycket värdefullt i detta arbete.En del återstår dock innan de nya medlemsländer-na kan ta steget in i unionen . Vikti-gast är de folkomröstningar som äger rum i många avländerna . Vi kan säkerligen se framemot jämna omröstningar, helt i enlighet med vadsom närmast tycks vara en europeisk tradition. Mendet är min förhoppning och övertygelse att alla de tioländernas medborgare och parlament slutligen sägerja till medlemskap.EU kan komma att växa än mer . PåKöpenhamnstoppmötet bekräftades sommåldatum för och inträde iunionen, förutsatt att reformarbetet gått framåt.Efter en intensiv diskussion kunde vi också enasom hur fortsatta väg mot medlemskap ser ut.December 2004 är nu unionens måldatum för närlandet bör ha uppfyllt Köpenhamnskriterierna. då bekräftar att landet lever upp till depolitiska kraven, samma krav som ställs på varje landsom söker medlemskap, åtar sig attge grönt ljus och kan utan dröjsmål påbörjasina förhandlingar. Jag tycker att det är en bra lös-ning. Den sammanfaller också med vad jag förordadenär jag träffade inför toppmötet: att viutan att kompromissa med Köpenhamnskriteriernasamtidigt ger ett tydligt erkännande för dereformer som genomförts. Jag ser nu framemot att den nya turkiska regeringen fortsätter på deninslagna vägen och fattar beslut om återstående nöd-vändiga reformer och att dessa genomförs i praktiken.En viktig och glädjande nyhet från Köpen-hamnstoppmötet är att EU kanöverta ledningen av den internationella närvaron iMakedonien, detta tack vare att hävde sinblockering av förslaget om hur samverkan mellan EUoch Nato ska ske i krishanteringsoperationer därgemensamma resurser används.Parallellt med toppmötet pågick också förhand-lingar mellan parterna i . De gavtyvärr inte resultat. Den turkcypriotiske ledarenDenktasch deltog inte i samtalen på grund av sviktan-de hälsa, och läget förefaller vara fortsatt låst. Dockvill jag understryka att parterna fortfarande kan nå enuppgörelse kring den plan som FN:s generalsekretera-re presenterat. Hoppet om ett enat är alltsåinte ute, som jag måste erkänna att jag ärganska pessimistisk om möjligheterna att nå ett ge-nombrott i denna långdragna konflikt, åtminstone inärtid.Av uppenbara skäl, helt riktigt, domineradestoppmötet nästan helt av slutförhandlingarna omutvidgningen. Låt mig kortfattat beröra de övrigafrågor som diskuterades.Valéry d'Estaing gav en lägesbeskrivningav arbetet i konventet om EU:s framtid. Det är värt attnotera att han i sin redovisning framhöll de nordiskaländernas former för samråd mellan regering ochriksdag i EU-frågor som ett arbetssätt för övriga län-der att ta efter. Konventets ordförandes lägesbeskriv-ning följdes av en kort debatt om hur ett framtida EUbör styras där stats- och regeringscheferna gjordeprincipiella markeringar om sin syn. Samtliga inläggvar i linje med de debattinlägg som framförts underde senaste månaderna.Ingen ändring gjordes heller i tidtabellen för detfortsatta konventsarbetet och den följande regerings-konferensen. Vikten av att de nya medlemsländernaska ges tillfälle att fullt ut delta i den fortsatta proces-sen underströks ännu tydligare . Troligtviskommer diskussionen om tidtabellen tillbaka vidnästa toppmöte.Toppmötet diskuterade också vad som kan görasför att förhindra nya miljökatastrofer till sjöss. Bak-grunden är den katastrof som drabbat främst Spaniendå oljetankern gick på grund och sjönk. För-utom det arbete som redan pågår hos transport- ochmiljöministrarna enades om att vidnästa vårtoppmöte diskutera frågan utifrån en rapportfrån kommissionen. Det finns flera saker som måsteske, bland annat kraftfullare åtgärder mot redare sominte tar sitt ansvar för att begränsa oljeläckage vidgrundstötningar.Herr talman! Toppmötet i var ocksåslutpunkten för ännu ett framgångsrikt nordiskt ordfö-randeskap. Jag vill gratulera statsminister , den danska regeringen och alladanska medarbetare i och till ettmycket väl genomfört ordförandeskap. Våra danskavänner valde tidigt, precis som det svenska ordföran-deskapet, att koncentrera sina insatser på utvidgning-en av unionen. Denna kraftsamling gav goda resultat.Med tio nya medlemsländer blir en rik union rika-re. I samsas en mängd olika traditioner, kultu-rer och religioner. Vi är en kontinent i mångfald, menockså med en stark värdegemenskap. Med utvidg-ningen får vi in nya influenser, nya resurser och nyamedborgare med nya förväntningar. Det är en enormstyrka, fylld av möjligheter som vi nu tillsammansska utveckla och ta till vara.Visst återstår mycket hårt arbete för att få unionenatt fungera mer effektivt, bli mer öppen och sättamedborgarnas välfärd i centrum. Men låt oss ändåstanna upp och reflektera över ochglädjas åt att nu lyckats förpassa muren mel-lan öst och väst till historieböckerna där den hörhemma.Anf. 2 ():Herr talman! Tack herr statsminister för redogö-relsen! Det var förvisso historiens vingslag vi hördevid . Jag skulle kanske främst vilja lyfta framÖstersjöperspektivet i detta. Vi har en situation dåalla länderna runt , med undantag för Ryss-land, tillhör samma gemenskap och om kanske har samma valuta. Det är klart att man måstevara historiskt fullständigt tondöv om man inte inservikten och storheten i det som håller på att ske ochsom tog sin början vid mötet i Köpenhamn.EU:s östutvidgning kräver naturligtvis reformer iÖsteuropa och i , men också i vårt egetland, faktiskt i vårt eget hus, tycker . Viutövar nu kontrollmakten. Statsministern kommer hitoch redogör, vi ställer frågor. Normalt sett sker dettapå i . Från Folkpartietssida skulle vi vilja att fortsättningsvissom grundregel har offentlighet snarare än slutenhetoch att detta börjar införas för att sedan full-följas så att det är helt genomfört . För att intekasta ut barnet med badvattnet måste naturligtvisvissa undantag göras där slutenhet krävs.Min fråga till statsministern är om statsministernoch hans parti för att öka legitimiteten, öppenhetenoch förståelsen i för och detsom sker i Europeiska unionen sympatiserar meddetta. Den frågan riktar sig naturligtvis från Folkpar-tiets sida även till de andra partierna.Anf. 3 Statsminister ():Herr talman! Jag har den uppfattningen, bådeprincipiellt och praktiskt, att alla debatter som försska föras i så stor offentlighet som möjligt. Har man,som man själv tycker, goda idéer och goda argumentvill man att så många som möjligt ska ta del av dem.Jag tycker att de trevliga och informativa över-läggningar vi har med gott kunde ske istörre offentlighet. Exakt hur det ska vägas av - dethandlar ju om en del saker som trots allt rör relationertill främmande makt - kan väl nämnden som sådanoch själv klara ut. Jag deltar med glädje isådana öppna överläggningar. Jag har aldrig upplevtatt det har varit till förfång att argumenten har redovi-sats, tvärtom.Sedan sätter , tycker jag, fingretpå en för vår del mycket viktig omständighet när hantalar om utvidgningen. Det är att mycketväl kan komma att bli den region i EU som har denkraftfullaste utvecklingen att se fram emot. Sverigeligger mycket väl till i detta sammanhang, både geo-grafiskt och politiskt.Det understryks naturligtvis ytterligare av att vifår en gemensam valuta. Det är självklart så. För attfullt ut kunna ta del av integrationen kring Östersjönoch för att leda den här utvecklingen bör Sverigeockså fullt ut vara med i valutasamarbetet. Och det understryks av beslutet i Köpenhamn.Anf. 4 i Tyre-sö (m):Herr talman! Tack så mycket för informationen.Vi moderater som slogs för de baltiska staternas frihetoch självständighet även när det inte var politisktkorrekt och som tidigt, enträget och intensivt harhävdat svenskt samarbete i Europeiska unionen harspeciell anledning att glädja oss nu när vi eftermurens fall ser att vi har helt nya förutsättningar fören växande och även ett helt nytt sä-kerhetspolitiskt läge. Det förpliktar också oss i Sveri-ge att ställa om och anpassa oss till en ny situation.Jag är också glad för att EU verkligen visar sinkraft och lever upp till sitt uppdrag, att ena Europasmedborgare genom handel, utbyte och samarbete.Statsministerns engagemang för en marknadsan-passning av jordbruket tycker jag är mycket bra. Mendet förpliktar och behöver inte stanna där.Jag ser att Europeiska unionen fortfarande harväldigt många hinder för handel, inte minst mot tredjevärlden. Men det finns också väldigt många stelamarknader, en ovilja att ha en dynamisk och öppnareekonomi som bejakar omvandling.Jag är också rädd för den retorik och många gång-er den politik som förs från socialdemokratins sidadå man försöker pådyvla den svenska väl-färdsstaten. Jag tror, framför allt nu när vi har ett såstort och brett samarbete, att det är viktigt att EUägnar sig åt det som EU har varit bra på: att öppnamarknader, stärka marknadsekonomin för att bildaförutsättningar för välstånd, se till att ha en starkpolitik för en gemensam valuta och ett säkerhetssam-arbete. Men man ska inte försöka exportera densvenska välfärdsstaten. Det är därför jag hoppas att vitillsammans i konventsarbetet och efter ett svenskt jatill euron ska kunna se till att få ett mer dynamisktEuropasamarbete.Anf. 5 Statsminister ():Herr talman! Det är många som har gjort goda in-satser i utvidgningsprocessen. Jag kan ge ett erkän-nande till moderater för ett tidigt engage-mang, inte minst för sak. Det är hedervärt.Moderaterna kan ju försöka stoppa exporten avden svenska välfärdsstaten. Det kommer ni inte attlyckas med. Där fortsätter vi att anstränga oss. Iblandgår det väldigt bra, ibland går det mindre bra.Samma strid som vi har i den här kammarenkommer att rasa i andra politiska parlament, i EU-parlament och europeiska råd. Så blir det, därför attdet är i i övrigt precis som i olikaidéer som står mot varandra. Vi drömmer alla om attgöra livet lättare och bättre, mer lockande och merutvecklande. Vi har olika sätt att åstadkomma detdärför att vi har olika värderingar. Men den som troratt den striden kan begränsas till den här kammarenhar fel. Den fortsätter nu på en annan nivå. Däri ligg-er mycket av det europeiska projektets storhet.Det vi har sett är ju inte minst att det internatio-nella kapitalet har sökt sig ut utanför nationsgränser-na. Det påverkar vår vardag starkare än någonsin, ochvi har inte politiska instrument att balansera detta.Med Europeiska unionen har vi ett kraftfullt politisktinstrument. Hur balansen mot detta internationellakapital ska utformas kommer vi att ha samma stridom i som vi har haft i den här kammarenunder . Det är det som det handlar om. Detär därför jag tycker att det är så viktigt att unionen nublir större och att mångfalden blir rikare. Vi har detgemensamt att vi tror på politiken. Därför tror viockså på unionen.Anf. 6 i Tyre-sö (m):Herr talman! Min poäng är att det med ett växan-de och större EU-samarbete, med länder som nukommer in som har helt andra strukturer och sombehöver få konkurrera på sina egna villkor, är oerhörtviktigt att man inte samordnar alltför mycket av ar-betsmarknads- och socialpolitiken från sida.Det kommer att hindra förutsättningarna för ett väx-ande, starkare och mer dynamiskt EU, ett mångfal-dens EU.Det är därför jag tycker att det är så viktigt att vi iinrikespolitiken, där det handlar om att få bättre om-ställningssystem i tryggheten och att skapa en växan-de arbetsmarknad i , kan lösa många av frå-gorna på egen hand. Om vi skapar en enda europeiskmodell när vi nu kommer att ha så många europeiskainvånare och medlemsländer tror jag är att begå ettstort misstag.Anf. 7 Statsminister ():Herr talman! Det blir självklart inte en enda mo-dell. I och med att vi får en gemensam marknad, vifår kapital som rör sig fritt, vi får arbetskraft som rörsig fritt, vi får varor och tjänster som strömmar fritt,kommer vi också att få en diskussion. Går det attskaffa sig konkurrensfördelar inom unionen genomatt exempelvis misshandla miljön? Nej, det accepterarvi inte. Alltså ska vi någonstans ha politiska beslutsom sätter gränser för hur miljön kan påverkas. Kanvi acceptera att arbetskraften behandlas hursomhelst,barnarbete, lönedumpning? Nej, det accepterar viinte. Alltså finns det någonstans ett beslut på europe-isk nivå som sätter gränser för detta.Så växer det fram, just för att skydda marknads-ekonomins funktion att konkurrera fritt utan att ex-ploatera människor, ett politiskt regelverk. Dettaskydd kommer även andra att kalla förvälfärdsstat.Anf. 8 ():Herr talman! Jag är glad över det resultat somstatsministern har redovisat . harunder hela aktivt stöttat diskussionenbåde i och i andra sammanhang för attfå resultatet med tio nya medlemsstater om några år.50 % av individerna bland de nya medlemmarnaär kvinnor. Hur ser det ut på det området? Hur har defrågorna hanterats i förhandlingarna?I morgon kan de riksdagsledamöter som vill seLilja 4-ever - en film om trafficking. Frågan är hurkvinnor ska kunna ta sig vidare ekonomiskt och soci-alt i det nya samhället som kommer att formas, både iden del av som har varit medlemmar i eller och de som kommer som nyamedlemmar. Jag vet att det finns en bra lagstiftninginom EU om jämställdhetsfrågor.Har man avsatt medel för att implementera dessafrågor i de nya medlemsstaterna? Har man över hu-vud taget diskuterat i jämställdhetstermer? Har main-streaming exporterats av den ?Hur ser det ut med de frågorna?Anf. 9 Statsminister ():Herr talman! Låt mig också säga tack till Center-partiet. Det har aldrig rått något tvivel om var partiethar stått när det har gällt utvidgningen. Det har varitett gemensamt projekt. Det har varit inte minst viktigtdärför att utvidgningen kommer att sätta press påjordbrukspolitiken, som för undermånga år har varit ett viktigt politikområde - precissom för många andra av oss.Den andra stora fråga tarupp handlar om jämställdhetsperspektivet. Det är intetillräckligt förankrat i unionen. Ja, det finns med idokument. Det finns med i beslut. Men finns det medi verkliga livet, i vardagen? Här finns mångaolika dimensioner. Bland annat har vi den fattigdom,det förtryck, de patriarkala strukturer och miljöer somdröjer sig kvar i många av ansökarländerna. Det re-sulterar ofta i trafficking - utnyttjande.Sedan har vi de ekonomiskt mer utvecklade län-derna. Trots en formell jämställdhet är det långt kvardärför att det dröjer sig kvar andra skillnader mellanmän och kvinnor som är oerhört svåra att komma åtoch att bekämpa. Här finns oerhört mycket kvar attgöra. Vi har inte varit tillräckligt framgångsrika påden punkten. Vi fortsätter, och vi strävar. Vi är intealltid i det läget att vi upplever att vi har en stor majo-ritet bakom oss - om jag uttrycker mig försiktigt. Detär jag sorgsen över.Anf. 10 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Jordbrukspoli-tiken är en stor fråga som vi från oftahar oroat oss för.Statsministern tog upp en diskussion om kon-ventsarbetet. Hur ser det ut på det området? Kommermainstreaming-frågorna och jämställdhetsfrågorna atthanteras på något särskilt sätt eller kommer de attflyttas in i de allmänna diskussionerna angåendekonventet och den eventuella nya konstitutionen?Anf. 11 Statsminister ():Herr talman! Jag törs inte svara exakt hur kon-ventet kommer att utnyttja möjligheten att lyfta framjämställdhetsfrågorna. Det blir sedan en regerings-konferens där vi ska gå in i ett förhandlingsarbete.Där vet vi att vi från regeringens sida kommer attdriva detta.Regeringens representanter kommer också underresan fram till regeringskonferensen att göra vad somär möjligt på området. Vi vet att när vi förhandladefram var det möjligt att ordentligtlyfta fram jämställdhetsfrågorna i regeringskonferen-sen.Men det är en sak att fatta beslutet, det är någon-ting annat att implementera det och ytterligare någottredje att se att det blir ett resultat. Vi är en bit på väg,men det är långt kvar.Anf. 12 ():Herr talman! Tack, statsministern, för informatio-nen.I dag lever många kvinnor och män som illegalarbetskraft i . Många av dem kommer från debaltiska staterna och . Den fria rörligheten förmänniskor att bosätta sig och arbeta var man vill är enviktig fråga för , som vi principiellt ärpositiva till. I Europeiska unionen finns en princip ommänniskors fria rörlighet, att få bosätta sig och arbetavar man vill i hela unionen.Tyvärr finns det , trots ambitionerna med ut-vidgningen, länder - till exempel - somsäger att man inte vill acceptera denna fria rörlighetför de människor som kommer från de nya medlems-staterna. Man ska ha en karantänstid då maninte ska tillåta arbetskraft att invandra på sammavillkor från dessa länder som från övriga EU-länder.Det är bekymmersamt eftersom det motverkar ett avde, som jag ser det, mycket positiva syften som ändåfinns i Europeiska unionen - oavsett åsikt i stort.Det finns en risk att muren mellan öst och västkommer att finnas kvar betydligt längre än vad manvill ge sken av när man pratar om det positiva medutvidgningsprocessen.Jag skulle gärna vilja höra statsministerns syn påden typen av undantag och hur ställer sig tillatt självt göra den typen av undantag. Helst vill jaghöra statsministern tydligt säga ifrån att intekommer att acceptera den typen av undantag utan istället acceptera människors fria rörlighet.Anf. 13 Statsminister ():Herr talman! Det var under det svenska ordföran-deskapet som vi förhandlade fram en lösning medTyskland och om en sjuårig övergångstidför arbetskraftens rörlighet. Åt andra hållet fick po-lackerna igenom motsvarande skydd för förvärv avegendom i under en övergångstid av - tror jag- tolv år.Vi kommer inte att utnyttja detta från svensk sida.Vi har också möjlighet att göra det, såvida det inteinträffar väldiga störningar på vår arbetsmarknad. Detär någonting som vi inte kan förutse. Vi tror inteatt det blir så, och därför kommer vi inte att utnyttjadet.Man måste sätta in detta i sitt politiska samman-hang. har en hög arbetslöshet. ärett litet land med någon halvtimmes-timmes bilresamellan huvudstäderna och . Densituation de har är någonting helt annat än den vi har,omgiven av en mellan de nya grannarna ochoss själva.I och finns en rädsla för ensnabb arbetskraftsinvandring. Jag tror att de har fel,och det har jag sagt till dem. Men de tror så. Varförtror jag att de har fel? Jo, vi har en erfarenhet, nämli-gen förra utvidgningen när kom in. Då varfransmännen ohyggligt oroliga för att spanjorernaskulle komma i jättelika mängder in i , ochman begärde undantag av precis det slaget. Man ficklånga övergångsregler. Fransmännen utnyttjade demett år. Det kom inte en spanjor, av det enklaskälet att plötsligt föddes hoppet om en bättre framtidi det egna landet. "Mina barn kommer att få det bättreän jag. Varför ska vi flytta? "Så blir det också i , och så blir det i Balti-kum. Det blir hopp om en bättre framtid. Den somtror drar inte i väg med sig själv ochsina barn utan blir kvar hemma där man talar sittspråk och där man känner sig förankrad i sin kultur.Jag är övertygad om att det blir så nu också.Men för att klara ett tyskt och ett österrikiskt pro-blem i närtid politiskt fick de en övergångstid.Anf. 14 ():Herr talman! Jag är glad att statsministern ut-trycker utgångspunkten att inte ska ha denhär typen av undantag, men jag blir lite bekymradöver att det lämnas öppningar för att vi skulle kunnatänkas införa detta.Precis på samma sätt som det finns många, inteminst unga människor, i som gärna vill resautomlands, bosätta sig och arbeta i andra länderfinns det människor i länderna på andra sidan som är intresserade av att röra på sig på sammasätt. Det ser jag inte som ett problem utan som enmycket positiv utveckling i världen.Jag tror inte heller att det kommer att bli någonform av invasion. Grunden är att människor vill stan-na och vara där de är födda, därför att de känner tillsitt eget land och sin kultur. Men på grund av attmänniskor vill röra på sig är det enormt viktigt försöker öppna upp både den svenska arbets-marknaden och hela EU:s arbetsmarknad för flermänniskor än de som har tillträde till den.Det här är också en viktig rättvisefråga i världen.Jag tycker inte att vi i den rika delen av världen skasitta och hålla våra rikedomar för oss själva, utan viska naturligtvis också låta andra människor som villkomma hit och arbeta göra det.Ett väldigt stort problem är den illegala ar-betsmarknaden, där man just utnyttjar arbetskraft frånde länder som kommer att bli medlemmar. Detproblemet löser vi inte med några svenska undantag.Anf. 15 Statsminister ():Herr talman! Just detta att det redan finns arbets-kraft i vårt land från andra EU-länder understryker attvi växer ihop. Den arbetskraften ska självfallet intebehöva vistas här illegalt. Det handlar ofta om att denillegala arbetskraften är utnyttjad och missbrukad, hardåligt skydd och dåliga löner.