prot · GQ0913 · 2002-11-07 00:00:00 — Men jagfunderar ganska ofta: Vad hjälper det med fagra ordom det inte sker någon reell förändring?Under hela förra mandatperioden pratades detväldigt mycket på . De ansvari-ga ministrarna reste land och rike runt och talade sigvarma om förträffligheten med företag. Det tillsattesberedningar och utredningar, men dessvärre lysteförslagen med sin frånvaro. Det superdepartementsom många hade stora förhoppningar på bidde enbarten tumme. Debatten präglas tyvärr mer av fagra ordän av reell handlingskraft.Många utredningar visar att färre väljer att startaeget. Vi vet att det är alltför få som väljer att gå frånatt vara ensamföretagare till att anställa en eller tvåpersoner, och många företagare väljer att lägga ned verksamheten. Företagsklimatet iSverige är inte vad det borde vara, och tyvärr berordet på den handlingsförlamning som har präglat näringslivspolitiken i Rosenbad.Fru talman! Jag hoppas att vi under den här man-datperioden kan gå från ord till handling. Sverigessmåföretagare har under en alltför blivitbehandlade som strykpojkar i skuggan av storföretagoch av den offentliga sektorn. Under de fyra kom-mande åren måste vi i den här kammaren fatta en radbeslut som är avgörande för svenskt näringslivskli-mat. Vi står i ett vägskäl där vi måste välja om vi villfortsätta på den inslagna långbänksbanan eller om viaktivt vill arbeta för ett bättre företagsklimat i Sveri-ge.För mig som liberal är valet enkelt. Jag ser pro-blemen, och jag tror också att vi gemensamt medföretagarna kan finna lösningarna. Låt mig få nämnanågra av problemen.Översynen av 3:12-reglerna har dröjt alltför länge.Den här frågan måste behandlas för att lösa deabsurda problem som den nuvarande lagstiftningenmedför. Men det räcker inte med det. Det lapptäckesom skattelagstiftningen för småföretag för närvaran-de utgör måste ersättas med ett enhetligt sunt skatte-system som uppmanar fler att starta eget i stället föratt avskräcka. Krångligheten måste ersättas med tyd-lighet. Skatter som är skadliga för tillväxt och växan-de företag måste tas bort. Jag tänker då på såväl dub-belbeskattningen som den höga skatten på arbete somförlamar företag som vill växa.För att fler ska välja att starta eget i stället att varaanställd är det nödvändigt att se över F-skattereglerna. Frågan har diskuterats ,men tyvärr råder fortfarande väldigt stelbenta reglersom stänger ute entreprenörer som vill starta eget. Deregler som råder på F-skatteområdet måste omedel-bart tas bort. Grundprincipen måste vara att alla får F-skattsedel, givetvis under förutsättning att man intehar näringsförbud eller skatteskulder. Dessutommåste det rensas i skattebyråkratin.Men det är inte bara skatterna som ligger som ettok på företagarnas skuldror. Den djungel av lagstift-ning som småföretagare förväntas vara insatta i måsteomedelbart röjas upp. Det finns beräkningar på attkostnaden för ett svenskt företag som har mellan enoch 19 anställda drar på sig kostnader påungefär per anställd för att administreraskatte-, arbetsmarknads- och miljöreglerna. Småfö-retagare lägger i snitt ned två till två och på att fylla i blanketter till olikamyndigheter. Det här är helt orimligt.Det har pratats mycket om krånglet, men är detdags att ta krafttag mot det. Både Småföretagsdelega-tionen och Simplexgruppen har kommit med mångabra förslag, men tyvärr har alltför lite skett. Folkparti-et anser att det är dags att se över detregelverk som berör företagande. Målsättningenmåste vara att minska krånglet och den onödiga byrå-kratin så att småföretagens kostnader för det härdrastiskt minskas.Sist men inte minst handlar det om företagskli-matet. Företagsklimatet påverkas av lagar och reglerpå företagsområdet. Det påverkas av skatten på före-tag och skatten på arbete, men framför allt handlarföretagsklimatet om synen på företagare och inställ-ningen till företagande. Där har vi en lång väg attvandra. Men viktigast av allt är att vi byter ut fagraord mot handling. 105 () replik:Fru talman! Jag håller med om attdet är väldigt viktigt att gå från fagert tal till handling.Det är en av anledningarna till att den socialdemo-kratiska regeringen nu satsar på en rad förslag ochåtgärder när det gäller entreprenörskap bland annat.Det sker via ett nationellt program och via entrepre-nörskap och teknikskolor för att stimulera ungdoms-sidan.Regelförenklingar behövs. När det gäller Småfö-retagsdelegationens förslag om regelförenklingar ärhuvuddelen av dessa genomförda. När det gällerSimplexgruppen och dess del som myndighet är deten annan del i det hela. När det gäller skattepolitikenbehövs självklart också åtgärder för att komma vida-re.Jag vänder mig dock mot påståendet att det är sådåligt och svårt för företagarna. Däremot tycker jagatt det är angeläget att analysera de viktigaste åtgär-derna i de olika delarna.Dessutom anser jag att det är viktigt att satsa påinvandrare och på kvinnors del i detta; det handlarinte minst om att underlätta för kapitalförsörjningen.Jag undrar vilka förslag har för detta.Anf. 106 () replik:Fru talman! Det är glädjande att jag är överens om att vi måste gå från fagra ordtill handling. Hon avslutar dock med att säga att dettrots allt kanske inte är så svårt för företagarna.I måndags morse började företagare läsa högt urlagen utanför . Det är en betungande hög-läsning eftersom de har tänkt läsa de regler som styrsmåföretagarnas vardag.De började alltså och ska hålla på tilllördag. Och de arbetar inte som viandra vanligen brukar ha, 8-17, utan de arbetar vanligsmåföretagararbetstid, nämligen 7-19. De tror att dekommer att hinna läsa ungefär 8 000 av de 25 000lagsidor som finns. Så visst har företagarna ett tungtok att bära på sina axlar. Deras vardag är inte lätt.Anf. 107 () replik:Fru talman! tar åter upp regel-förenklingarna. Jag håller med om att det behövsöversyner, och dåliga regler ska självfallet tas bort.Men det finns också regler som av olika anledningarär nödvändiga. De har inte kommit till för skojs skull.Jag tror också att det är viktigt att man ser detta iett gemenskapsperspektiv med EU och så vidare, ochförsöker att även där få till stånd en harmonisering avreglerna och göra dem enkla.Det är naturligtvis lätt att ta med alla regler ochsäga att alla företagare drabbas av dem. Så är det juinte, , utan det finns olika uppdelning-ar av regler, olika företag drabbas av olika regler.Men om man väljer att dra alla över en kam får manfram de mastodontsiffror som presenteras.Jag tycker att reglerna kan göras bättre, och detvill jag vara med och verka för. Men jag vill inte målaupp den svarta bild som ges från talarstolen.Anf. 108 () replik:Fru talman! Jag vill verkligen inte måla upp nå-gon svart bild eftersom jag tror att just företagarna ärframtiden för . Därför måste vi se på företag-samheten och på entreprenörsklimatet med positivaögon.Jag håller med om att reglermåste finnas. Problemet är att med den regelby-råkrati som finns kan varken företagarna eller vi poli-tiker, som är ansvariga för den, ha ett grepp om allalagar och regler. Det är en sådan snårskog.Jag tror att det skulle vara väldigt bra för svensktföretagsklimat om man gjorde en översyn och rensa-de upp bland lagar och regler och bara behöll demsom är absolut nödvändiga.(forts. 8 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.6 § FrågestundAnf. 109 TREDJE VICE TALMANNEN:Vi hälsar statsminister , utbild-ningsminister , statsrådet , miljöminister och statsrå-det välkomna.Statsminister besvarar såväl all-mänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvar-sområde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröraderas ansvarsområden inom regeringen.Medlemskap i . 110 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till statsministern.I går var statsministern här i den allmänpolitiskadebatten och tog tydligare ställning än tidigare i euro-frågan, vilket vi naturligtvis välkomnar väldigt myck-et. De argument som statsministern använde för sittställningstagande var ekonomiska. Det var att Sverigeär ett litet exportberoende land som ska ha tillträdetill den inre marknaden, bättre konkurrens och lägrepriser, lägre räntor, skydd i i globala ekono-miska krislägen. Detta är alla ekonomiska argument.Då är min fråga till statsministern, eftersom haninte gav några politiska eller utrikespolitiska argu-ment för euron, finns det inga sådana argument ellervar det en lapsus från statsministerns sida?Anf. 111 Statsminister ():Fru talman! Bara därför att man inte räknar uppalla underbara fördelar med denna valuta är det inteen lapsus. Vi får ägna oss i den härkammaren åt att gå igenom fördelarna. Vi kan ta depolitiska också.Det är klart att det här är ett projekt som harkommit för att stanna. Det är det första. Det kommeratt påverka utveckling. Det kommer att varaen viktig integrerande kraft. Vill vi vara med ochpåverka den processen? Ja, det vill vi, och därförtycker vi att det är riktigt att vara med kring bordetnär besluten fattas. Det är också ett bra politiskt ar-gument för ett medlemskap.Det andra är att det till följd av att det är en valutaockså blir en integrerande kraft mellan folk i Europa.Man rör sig fritt över nationsgränser. Man användersamma pengar. Det växer fram en djupare känsla avsamhörighet. Det är jag också säker på är ett starktpolitiskt argument för. Jag kan räkna upp flera sådanaargument. Jag har inte tvekat på den punkten. Depolitiska fördelarna finns där.Det som gjort att vi har väntat har varit för att seom svensk ekonomi har varit förberedd för detta. Nutycker vi att det är så, och då vill vi gå till en folkav-stämning i en omröstning nästa år.Anf. 112 ():Fru talman! Tack så mycket! Jag tycker att det varett utmärkt svar.För framtiden tycker jag att det är lite av ett pro-blem att vi i det politiska livet har eurofrågan enbartinom den ekonomiska sfären. Det är finansministernsfråga i regeringen i huvudsak. Det är han som reserpå mötena i EU. Här i huset är det finansutskottet.Det är i den ekonomisk-politiska debatten eurofrågansätts in.Jag skulle då vilja ställa den sista frågan till stats-ministern: Hur anser han att man ska kunna ge denhär frågan den bredare framställningen och utform-ningen i den kampanj och upplysningsverksamhetsom leder fram till folkomröstningen? Hur ska vigemensamt skapa en bredare syn på eurofrågan, så attdet inte bara blir nationalekonomi?Anf. 113 Statsminister ():Fru talman! Det sista får vi hoppas att vi slipper,att det bara blir nationalekonomi. Det är det inte, ävenom ekonomi är en viktig del av beslutsunderlaget. Såär det naturligtvis.Varför inte dra fördel av det som sker med enunion som växer, som förmår att sätta stopp för upp-delningen av i öst och väst, som mer än 50år har sett till att vår kontinent inte har slitits sönderav det mellan stormakterna Frankrikeoch . Varför inte se att den processen nuockså tar ytterligare ett steg framåt med den integra-tion som den gemensamma valutan representerar. Detkan vara ett sätt att komma in i debatten.Vi vet att svenska folket är djupt övertygat om detriktiga i att låta unionen växa och att på så sätt fåstopp på den rest vi har kvar av ,det , uppdelningen i öst och väst. I detperspektivet är också den gemensamma valutan ettuttryck för samma tanke. Den gemensamma valutanär också någonting som kommer att omhuldas av denya länder som söker sig in i unionen, även om intealla av dem är förberedda för ett deltagande i en ge-mensam valuta.Villkoren för friskolorAnf. 114 i (m):Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetÖstros.Nu visar det sig att friskolorna riskerar förändradeekonomiska förutsättningar och att detnya system som beslutade om i mars i årinte bara innebär osäkerhet för de fristående skolornautan också en hel del försämringar. Jag skulle viljafråga statsrådet vad han avser att göra för att elevernai friskolorna inte ska få ensidigt försämrade förutsätt-ningar och vad han tänker göra för att säkra de lång-siktiga villkoren och förutsättningarna för de friståen-de skolorna.Anf. 115 Utbildningsminister ():Fru talman! Låt mig börja med att säga att frisko-lorna är viktiga komplement till de kommunala sko-lorna. Det är bra att det finns olika alternativ, olikapedagogiska inriktningar.Något som är väldigt viktigt för regeringen är attdet är likvärdiga ekonomiska villkor. Det får inte varaså att vi har ett system som av enbart ekonomiskaskäl stimulerar fram friskolor, så att kommunalaskolor får en sämre ersättning än friskolorna.Den förändring som gjorts i bred samstämmighet iriksdagen handlar om att se till att kommunala ochfristående skolor får likvärdig ersättning. Så ska detvara. Då blir det en övergångsperiod för en delfriskolor. En del kommer att märka att de får en högreersättning, andra en något lägre ersättning. Men det ären ersättning som är lika för kommunala och friståen-de skolor.Anf. 116 i (m):Fru talman! Så har vi inte sett att det är riktigt.Det jag kan ana är att det finns en hel del godtycke ien del kommuner. Jag har bland annat hört talas omRobert från . Han är ordförande ibarn- och ungdomsnämnden där. Han säger i : Jag tycker inte att friskolorna är nödvändi-ga i skolsystemet. Dessutom kan man inte starta nyafriskolor när man har kommunala.Det är därför jag är rätt så oroad för att kommu-nerna nu har möjligheter att ensidigt missgynna defristående skolorna i det nya beräkningssystemet.Detta har vi tidigare varnat för. Jag hoppas att statsrå-det tar det på allvar.Det är heller inte tillständigt att friskolorna får be-sked först när det gäller det kommandeverksamhetsårets aktiviteter.Anf. 117 Utbildningsminister ():Fru talman! Som jag sade är det viktigt att det ärlikadana regler för kommunala och fristående skolornär det gäller ersättningen. Det tror jag att de allraflesta skulle hålla med om. Vi kan inte ha ett systemsom överkompenserar fristående skolor och gör attdet finns rena ekonomiska skäl att starta friståendeskolor. Det tror jag att de allra flesta faktiskt ställerupp på.Det som skiljer moderater och socialdemokraterär synen på hur det här ska utvecklas framöver. Mo-deraterna har agiterat för att vi skainföra ett slags vinstintresse i de fristående skolorna,att vi ska driva på skolor som har vinstintresset ochmarknaden som första och främsta utgångspunkt. Detär vi bestämt emot.Det här handlar om komplement och alternativ tillkommunala skolor, inte om att låta marknaden spelaen roll i skolan. Skolan ska fortsätta att vara gemen-sam oavsett huvudman, med ett starkt ansvar fråndemokratiska församlingar, där varje barn ska ha enbra skolgång. Då är det här ett steg för att se till attdet är rättvisa och likvärdiga ersättningsregler mellankommunala och fristående skolor.Mål för bostadsproduktionenAnf. 118 ():Fru talman! Jag har en fråga till första gången på mycket länge kommer riks-dagen snart att fatta beslut om ett mål för bostadspro-duktionen. 120 000 bostäder ska byggas de närmastefyra åren. Det tycker är bra, för detråder ju bostadsbrist i ca 80 kommuner. Främst hyres-rätter efterfrågas.I år kommer det att byggas ca 20 000 bostäder,men det behövs minst 30 000. Tyvärr förutspår bådeBoverket och byggindustrin att det blir en avmattningunder när det i stället behövs en ökning. Jagundrar vad ministern har att säga till ungdomar ochandra utsatta som behöver bostad. Vad vill ministerngöra för att uppnå bostadsproduktionsmålet?Anf. 119 Statsrådet ():Fru talman! Vi har gjort bedömningen, och jagförstår att delar den, att det behövsbyggas ungefär 120 000 lägenheter under de kom-mande fyra åren för att vi ska bygga i kapp bostads-bristen. För att nå målet krävs det ytterligare insatser.Förutom det investeringsbidrag vi har infört för hy-resbostäder och studentbostäder kommer vi - somOwe väl känner till - att föreslå en bygg-momssänkning för mindre hyreslägenheter, äldrebo-städer och studentbostäder.Det räcker naturligtvis inte. Det kommer också attkrävas mer kraftfulla insatser på framför allt kommu-nal nivå för att åstadkomma ett ökat bostadsbyggan-de. Jag välkomnar att vi i nu harfått ett majoritetsskifte. Den nya majoriteten har påta-git sig ett stort ansvar när det gäller att ta fram lämp-liga markområden, dämpa markpriser, upplåta markmed tomrätter och använda kommunala bostadsföre-tag för att vara med i fronten för att bygga bort bo-stadsbristen. I statlig och samverkan ska viklara den uppgift som ligger framför oss.Anf. 120 ():Fru talman! Det var många förslag och ett paketmed åtgärder.Momsfrågan avgörs ju inte här utan i . Omman ska göra dessa momssänkningar ska det vara endel av en socialpolitik, så kallad social housing. Detkan vara möjligt när det gäller äldrebostäder ochstudentbostäder, men för mer generellt byggandeverkar det lite knepigt. Särskilda bostäder för männi-skor med låga inkomster har vi inte i i dagoch vill inte heller att vi ska ha det.Vårt alternativ är att i stället satsa på investerings-bidragen och se till att de får en omfattning som gördet möjligt att sätta ett tak för hyran så att stödet gårtill bostäder som vanligt folk kan efterfråga.Min fråga blir: Är ministern beredd att öka voly-men för investeringsbidraget om det behövs för attklara målet ?Anf. 121 Statsrådet ():Fru talman! Jag vet inte om har ta-git del av den överenskommelse som den socialde-mokratiska regeringen har gjort med Vänsterpartietoch för de kommande årens politik. Iöverenskommelsen säger vi gemensamt vi tre partieratt vi vill verka för en byggmomssänkning på de trekategorier av boende som jag nämnde. Men vi sägerockså att vi är beredda, om så krävs, att höja investe-ringsbidragsnivån och ramen för investeringsbidragenför att nå de mål som vi har när det gäller bostads-byggandet under de kommande åren.I den stora uppgörelse som våra partier har träffatingår bostadsbyggandet som en central och viktig del.Telia-Sonera-affärenAnf. 122 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsminister med anledning av den turbulens som harvarit kring sammanslagningen mellan . Svenska skattebetalare har ju dyrköpta erfarenhe-ter av tidigare affärer. tänker jag förståspå.I tisdags mottog regeringen ett brev från den fins-ke kommunikationsministern, ett brev som densvenska regeringen valde att hemligstämpla. hardet tagits ytterligare ett beslut om fortsatt hemlig-stämpling av brevet.Jag tycker att det här är allvarligt. Det hindrar in-syn för och också för alla svenska småspa-rare som har aktier i . Vad är anledningen till attbrevet hemligstämplas? Vilken är kritiken? Är statsministern villig att offentliggörabrevet? Och vad görs för att rädda samgåendet i denaffär som är på gång? Jag tycker att den verkar varaväldigt positiv.Anf. 123 Statsminister ():Fru talman! Den diskussion som har varit mellanTelia och Sonera den gångna veckan har rört den sistastyrelseplatsen i bolaget. Två personer, den inkom-mande ordföranden och den svenske ordför-anden , har föreslagit ett niondenamn. Detta nionde namn har det stått strid om. Denkompromisslösning som har föreslagits har varit attden nionde personen skulle sitta bara fram till denordinarie bolagsstämman , alltså knappt tvåoch en halv månad. Sen ska vi ha en annan lösning.Jag förutsätter att saken ut . Brevväx-lingen har rört dessa saker och andra avtalsfrågor,exakt vilka känner jag inte närmare till. Det normalahar varit att man har hemligstämplat den typen avkorrespondens som förhandlingen harpågått. Det kanske är så att medan vi sitter här ärfrågan löst. Jag ser fram emot ett starkt svenskt-finsktbolag.Anf. 124 ():Fru talman! Jag tackar för dessa klarläggandenäven om de inte var fullständiga. Min fråga kvarstår:Kommer brevet att offentliggöras? Det är det endarimliga med hänsyn till alla de småsparare som ägeraktier i . De måste få insyn i hur storägarnasinbördes diskussioner ser ut för att de ska kunna skaf-fa sig ett så brett underlag som möjligt när de ska taställning till hur de ska använda sina sparpengar ochsina pensionspengar.Det får inte vara så att den socialdemokratiska re-geringen har som naturlag att sjabbla bort viktigastrukturella affärer. Jag fick inget svar alls på minsista fråga: Vad gör regeringen för att rädda detta?Det känns inte som om det finns särskilt mycket ibakfickan för att verkligen se till att affären går i lås.Den får inte spela hasard medsmåspararnas pengar.Anf. 125 Statsminister ():Fru talman! Jag svarade på den sista frågan. Jagförutsätter att det löser sig genom de kontakter somsker mellan den svenska och den finska regeringenunder dagen. Allt annat skulle vara mycket olyckligt.Väldigt många dokument i denna affär är kom-mersiella till sin karaktär. De hemligstämplas mot denbakgrunden. Det är normalt. Jag tror inte att brevenkommer att offentliggöras.Flyktingbarns mänskliga rättigheterAnf. 126 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Först vill jag hälsa henne välkommen sombarn- och familjeminister. Jag är väldigt glad att detuttalats klart från början att vi har en sådan.Jag har en fråga om flyktingbarns mänskliga rät-tigheter. I jämförelse med svenska barn har flykting-barn procentuellt högre psykisk ohälsa. Det har kon-staterats i undersökningar. Därför bör asylsökandebarn som väntar på uppehållstillstånd få terapeutiskbehandling oavsett om familjen får stanna eller inte.Det finns också barn som kommer ensamma till Sve-rige och som behöver vård snabbt.Detta fungerar inte som det ska. Vi har också settatt barn på flyktingförläggningar har dålig tillgång tillhabilitering. Hur tänker ministern åtgärda dessa bris-ter?Anf. 127 Statsrådet ():Fru talman! Först vill jag tacka för den vänligahälsningen från . Jag ser framemot ett fortsatt bra samarbete i dessa frågor.När det gäller de asylsökande flyktingbarn somKerstin-Maria tar upp har vi gemensamt i depolitiska partierna haft en diskussion kring hur vi påbästa sätt ska kunna ta emot dessa barn så att de fården vård och den omsorg de så väl behöver. En delhar ju mycket allvarliga traumatiska händelser bakomsig. Det kräver insatser i ett tidigt skede.Vi har haft gemensamma överläggningar mellanMigrationsverket, och Kommunför-bundet angående hur vi på bästa sätt kan lösa dennafråga. Jag följer den mycket noga. Kerstin-MariaStalin vet att den överenskommelse som finns när detgäller asylsökande inbegriper hälso- och sjukvårdinklusive den vård nu efterlyser.Anf. 128 KERSTIN-MARIASTALIN (mp):Fru talman! Tack så mycket för svaret. Det är såsant vad gäller de dramatiska upplevelserna. Dess-utom lever hela familjen i press i väntan på beskedom man ska få stanna eller inte. Därtill kommer oronatt familjen utan förvarning kan bli hämtad vilken tidpå dygnet som helst. Jag kan inte låta bli att göra enjämförelse med kontrollen av TV-licenser här i Sve-rige. Man skickar ut en varning på TV: Se upp, nukommer era licenser att kontrolleras. Men flykting-familjer och flyktingbarn får man hämta utan minstalilla förvarning. Det här är diskriminerande.Då undrar jag: På vilket sätt kommer som barnminister att verka för att flyktingbarneninte ska diskrimineras på till exempel det här sättet?Anf. 129 Statsrådet ():Fru talman! Som känner tillhar vi en portalparagraf i utlänningslagen där vi harinkorporerat . Vi har uttalatmycket klart och tydligt att man ska väga in barnsrättigheter och barns behov i samband med de beslutsom fattas. Detta försöker vi genomföra på bästamöjliga sätt.Jag måste säga att jag reagerar ganska starkt motden beskrivning som gör av hurvi tar emot och behandlar de asylsökande familjernaoch deras barn. Strävan är att detta ska ske i närasamverkan och med stor hänsyn till de behov man haroch den situation man är i.Det finns mycket att göra för att förbättra situatio-nen för flyktingbarnen, och det ska vi fortsätta attbevaka. Men jag vänder mig mot den beskrivningsom gör av hur förhållandenaser ut i dag.Resurser till grundskolanAnf. 130 ():Fru talman! Under nästan en hel grundskoleperiodhar Socialdemokraterna haft makten.