prot · GP09110 · 2002-05-22 00:00:00 — Dettakan inte minst ses mot bakgrund av uppgifter som jagläste i går om att vart tionde barn växer upp meden missbrukare och om att tre barn i varje klass när degår hem från skolan undrar om mamma eller pappa ärfull.Vi har en ökad alkoholkonsumtion i samhället.Bara ökade den med 10 %.Det anses väl hänga ihop med den sänkta skatten,lördagsöppet osv., men det är kanske inte så säkrauppgifter. Ändå vet vi att alkoholkonsumtionen gårupp, och då tycker jag att först och främst vi här iriksdagen ska föregå med gott exempel. Därför hop-pas jag att många här stöder ett sådant beslut.Det kostar väldigt lite för oss att vara solidariska meddem som har detta som ett stort problem.Fru talman! Jag har i övrigt avgivit ett särskilt ytt-rande som handlar om jämställdheten. Häromdagenjusterade vi i vårt gransknings-betänkande, av vilket det bl.a. framgår att vår stats-minister tycker att jämställdhetsarbetet inom kansli-huset går alldeles för sakta, framför allt när det gällerutnämning av myndighetschefer. Trots att regeringen1995 hade satt upp målet för utnämningar avkvinnor har man bara kommit upp i . Detgår alltså alldeles för sakta.Det finns metoder för att bryta detta, och i mittsärskilda yttrande nämner jag Kommunförbundets3 R-metod, syftande till vad som kallas jämtegrering.Denna metod löser kanske inte alla problem och pas-sar inte överallt, men den är så pass effektiv och harfungerat så väl där den har genomförts att vi menaratt regeringen skulle kunna använda och arbeta vidaremed 3 R-metoden.Anf. 120 ():Fru talman! När man ser ut över kammaren kanman väl med fog konstatera att det är de närmastsörjande till det här betänkandet som har samlats föratt diskutera det . Det finns möjligen något un-dantag, men det blir så här när man ska diskuteranågot som egentligen inte riktigt kan hetsa upp depolitiska känslorna. Dessutom avser skrivelsen enredan förfluten period, nämligen inte ens fjolåret utanåret dessförinnan.Icke desto mindre är flera av de frågor som tasupp i den här skrivelsen och som också återfinns imotioner och reservationer väldigt viktiga. Det ärangeläget att man har en effektiv och väl fungerandestatsförvaltning, att den kan hänga med på olika ut-vecklingslinjer och svara mot det servicebehov sommedborgarna har vid olika tillfällen.Jag vill understryka att det är utomordentligt an-geläget att regeringen till regelbundet redo-visar utvecklingen och sin syn på den statliga förvalt-ningspolitiken liksom naturligtvis också att riksdagensedan ägnar frågan uppmärksamhet.Fru talman! Jag har tänkt beröra några av de sakersom har tagits upp i de tidigare inläggen, bl.a. utnäm-ningsfrågan. Vi har ju ett relativt uttömmande materi-al i ett annat betänkande, som ska hanteras nästavecka. Det har den lite traditionella uppställningendär är missnöjda med utnämningspoliti-ken. Det var också ungefär detta som härgav uttryck för.Jag tycker att det här finns två saker som man skaobservera. Den ena är att det inte är alldeles enkelt attklassificera alla utnämnda i rent partipolitiska termer.Jag tror att man ibland går till överdrift så att förmånga kategoriseras rent politiskt.Den andra observation som man kanske också skagöra gäller det s.k. statssekreteraransvaret, det ansvarsom regeringen har påtagit sig, oberoende av kulör,för statssekreterare som tvingas avgå eller som avgårav andra skäl. Regeringen har åtagit sig att hitta andraarbetsuppgifter, och det leder naturligtvis till att det ärangeläget att ta till vara den kompetens som skickligastatssekreterare har i olika verk och myndigheter. Detgör naturligtvis att man minskar lite grann på utrym-met för rekryteringar direkt utifrån.En öppnare process är väl en fråga väl värd attdiskutera, men om man tycker att det är för mycketav politiska utnämningar, är man då så säker på attdet blir färre politiska utnämningar om politisktsammansatta riksdagsutskott ska ägna sig åt de härfrågorna? Jag är i alla fall beredd att sätta ett fråge-tecken för den ståndpunkten.Ytterligare en kommentar gäller Vänsterpartietsreservation om att det alltid ska ges skriftliga beskedfrån myndigheter till den enskilde. Jag delar i principden uppfattningen, även om ordet "alltid" kanske kanställa till med onödig byråkrati, men jag vill gärnapeka på de JO-uttalanden som finns på det här områ-det. De innebär att om ett beslut går sökanden emotska det ges ett skriftligt besked om detta. Det skriftli-ga beskedet ska också innehålla uppgifter om hurman överklagar.Jag tycker att det är viktigt att observera detta, ochdärför har vi inte ansett att det finns anledning tillytterligare utflykter i detta sammanhang.När det sedan gäller HBT-kompetensen har viinga skilda uppfattningar om behovet av att upplysakring de här frågorna. Möjligen förstärktes jag i minuppfattning efter förra veckans debatt på den härpunkten. Men jag är inte säker på att vi klarar dettagenom ett tillkännagivande till regeringen, utan viförlitar oss på att myndigheterna faktiskt tar tag i dethär med de uttalanden som ändå gör.Får jag sedan beträffande möjligheten att föradröjsmålstalan säga att jag har den uppfattningen attdet är viktigt att vi koncentrerar våra resurser på attfaktiskt få myndigheterna välfungerande och på attundanröja behovet av dröjsmålstalan. Jag tycker attdet är på detta som man ska fokusera sina insatser.Får jag, fru talman, yrka bifall till förslaget i be-tänkandet, men också under de sista sekunderna härnågot peka på de löneskillnader som påstås finnas iRegeringskansliet, och som naturligtvis också finns.Det är inte alldeles lätt att veta hur det är, men jag blirlite förvånad när jag i en kd-motion läser att skillna-derna i lön mellan en man och en kvinna i Regerings-kansliet är , och det påstås också att detta harökat . I det utskottsbetänkande somKU hade , KU10, har vi redovisat någraolika grupper av anställda - juridiskt utredningsbiträ-de, allmänt utredningsbiträde osv. - och det finnsjämförelser mellan män och kvinnor. Där kan man ibara ett sammanhang återfinna beloppet 7 000, näm-ligen om man jämför dem som är med demsom är och talar om juridiskt utred-ningsarbete. I övrigt är skillnaderna avsevärt mycketmindre. Jag har inte sagt att de är motiverade i sig,men jag tycker att man bör föra en mer nyanseraddiskussion på den här punkten. Som jag tror att jagsade om detta betänkande i ett tidigare anförande ärdet naturligtvis kvardröjande gamla strukturer - somnågon tidigare statsminister i ett annat sammanhanguttryckte saken - som gör att man fortfarande får dehär löneskillnaderna, men utvecklingen är definitivtpå väg åt rätt håll.Anf. 121 () replik:Fru talman! Vi har anledning att återkomma tilltillsättning av högre statliga tjänster i samband medgranskningsbetänkandet . Jag ska barahelt kort konstatera att jag instämmer med GöranMagnussons synpunkt att inte alla tillsätts efter poli-tiska meriter. Det hade ju varit anmärkningsvärt omså hade varit fallet.Vi har i en gammal fin ämbetstraditionmed kompetenta, pålitliga ämbetsmän som är objek-tiva i sin ämbetsutövning. Den kan ju ruckas på omman plockar in andra värderingar än de som ska gälla,nämligen förtjänst och skicklighet. Det kan väl intevara och att förtjänst och skicklighet är sådant somsärskilt utmärker socialdemokrater, men inte folk frånandra politiska partier. Man skulle kunna tro att det ärså. Vi i KU fick en lista över antalet generaldirektöreroch motsvarande som hade tagitfram . Av dem som hade politiskbakgrund var två tredjedelar socialdemokrater, och entredjedel representerade övriga sex riksdagspartier.Om det stämmer borde det vara så att socialdemo-krater utmärker sig av förtjänst och skicklighet på etthelt annat sätt än vad politiker från andra partier gör.Det sägs att det skulle bli mer politik om manskulle ha utskottsförhör. Jag är inte så säker på det.KU har ett avgörande inflytande över tillsättning avJO, och jag tror inte att och övrigatittar på partitillhörigheten särskilt mycket när manutser justitieombudsman.Anf. 122 ()replik:Fru talman! Får jag först säga om folk med poli-tisk bakgrund och ämbetsmän följande: Är det så lättatt kategorisera folk? Kan man inte tänka sig, LarsHjertén, att man är politiker och blir ämbetsman likaväl som man kan tänka sig att man är ämbetsman ochblir politiker, och att man kan hålla ordning och redapå de här rollerna? Jag förstår inte riktigt detta: Såfort en statssekreterare har arbetat för en socialdemo-kratisk regering är det en politisk utnämning. Jag ärinte så säker på att ochSamhälle har rätt i sina kategoriseringar av folk pådet här sättet. Men framför allt: Är det så säkert attdet är så här: en gång politiker, aldrig ämbetsman?Kan det verkligen vara en tes som går att driva hurlänge som helst?När det sedan gäller politisering genom utskotts-inblandning är det ju inte JO-processen, som fungerarpå ett alldeles utomordentligt sätt i KU tycker jag,som tänker sig om jag har förstått deträtt, utan det är ju öppna utskottsförhör med tilltänktakandidater. Då är jag inte lika säker på att det är all-deles lätt att glömma bort vilket partimärke man bärpå klänningen eller på rockslaget, utan att man kan fåen kraftigare politisk markering.Den närmaste jämförelsen är ju , och jagtycker inte att det finns så mycket att hämta där be-träffande utnämningstekniken egentligen. Den är jukraftigt politiserad. Där byter man ju också uppsätt-ning i Vita huset i betydande utsträckning vid varjepresidentskifte.Anf. 123 () replik:Fru talman! Jag är inte helt säker på exakt hur ettannat system ska vara utformat, om man ska ha ettannat system. Ett sätt är ju att ha öppna utskottsför-hör, vilket vi föreslår här. Men framför allt vill vi haen utredning där man tittar på det här.Vi får ju lita på ämbetsmän, oavsett vilket parti deeventuellt kommer från, t.ex. tidigare statssekreterare.Jag tycker ändå att det är lite tveksamt, om man serpå 30-40 generaldirektörer, att en så väldigt storandel kommer från det socialdemokratiska partiet, därman har haft ledande uppdrag i eller somlandstingsråd, kommunalråd eller så. Ska man ändåha väldigt många som kommer från politiska uppdragpå ledande offentliga befattningar i samhället så be-höver man nog fundera lite på om man inte ska ha enmera öppen tillsättningsprocess där olika värderingarkommer till sin rätt och där flera personer också finnsmed i tillsättningsprocessen. Det är ungefär det viönskar.Anf. 124 ()replik:Fru talman! Flera personer finns ju säkert med iutnämningsprocessen, om vi med det menar kandi-dater. Regeringen har ju utvecklat arbetet med attrekrytera folk och bearbeta olika kravspecifikationeroch annat. Jag vill inte påstå på något sätt att det inteskulle gå att utveckla detta och komma längre på detområdet, men om utnämningsmakten ska övergå frånregeringen till så är det ju ett väldigt långtsteg som man därmed har tänkt sig att ta.Jag vill gärna, fru talman, säga att jag inte haruppfattat, och det är inte så, att Socialdemokraternahar något intresse av att överge den traditionella sy-nen på ämbetsmän och företrädare i olika myndighe-ter och förvaltningar, utan vi vill fortsätta med densyn som finns i regeringsformen om förtjänst ochskicklighet och alltså inte sträva efter ett system därvi ska skicka in och ut tjänstemän beroende på de fördagen gällande politiska konjunkturerna.Anf. 125 PER () replik:Fru talman! Jag lade märke till att inte kommenterade reservationen om alkoholfrirepresentation. Därför skulle jag vilja fråga om GöranMagnussons egen syn på den alkoholfria representa-tionen. Anser han inte att en sådan i ochden statliga förvaltningen skulle kunna vara ett före-döme för övrig verksamhet? Tycker han inte att det ärstötande att skattebetalarnas pengar används för såda-na här ändamål?Anf. 126 ()replik:Fru talman! Jag är själv medveten om att jag fak-tiskt inte kommenterade detta. Det hade jag tänktgöra, men klockan tickade här. Jag tar gärna tillfället iakt till att kommentera de här frågorna.Jag har en personlig, alldeles klar uppfattning iden här frågan. Jag har ingen svårighet att dela mo-tionärernas principiella uppfattning om det här. Vaddet väl mera handlar om är kanske hur man rent fak-tiskt och praktiskt ser på de här frågorna i riksdag ochregering, och för all del kommuner och landstingockså.Det är ingen tvekan om, inte minst mot bakgrundav de senaste konsumtionssiffrorna, att det behövsinsatser. Det är inte alls otroligt att ett gott exempelfrån kan ha inflytande.Dessvärre måste man konstatera att de alkoholpo-litiska konjunkturerna inte är särdeles goda. Alkohol-vanorna breder ut sig mer och mer. Man kan diskute-ra huruvida det ska vara nödvändigt att servera öltidigt på morgnarna för att kunna se vinnaeller förlora i fotbolls-VM.Stockholmspolitikerna har uppenbarligen ansettatt det i varje fall inte försämrar deras ställning i denallmänna opinionen att mot all praxis och all erfaren-het tillåta detta.Det behövs naturligtvis goda exempel på mångaområden. Jag har anslutit mig till den förhärskandeuppfattningen i utskottet - och i socialutskottet - attdet är viktigt med återhållsamhet och att det ska fin-nas alternativ.Jag vill gärna säga att - och ävenStadshuset - numera är ett av de få ställen där mankan hitta alternativ av god kvalitet och god klass.Anf. 127 PER ():Fru talman! Jag förstår att stårbakom utskottets skrivning. Jag känner också tillGöran bakgrund och inser förståelsen förproblemet.Min fråga är: Hur tänker i fort-sättningen arbeta för en alkoholfri representation -eller i alla fall för en utveckling att nå det målet?Jag har en känsla av att vi är överens om att detvore det bästa alternativet. Som jag sade förut kanåterhållsamhet ibland vara gott nog, men är det intealltid. Lagom är inte alltid bäst; ibland behövs hårda-re tag för att man ska vara solidarisk.Anf. 128 ():Fru talman! Jag sade tidigare att de alkoholpoli-tiska konjunkturerna inte är särskilt goda. Vi harunder levt i en alltmer tillåtande period,och då är det naturligtvis svårt att i och iandra sammanhang bryta det mönstret.Jag tror att verkligheten i betydande utsträckningkommer att påkalla myndigheternas eller samhällsor-ganens uppmärksamhet på det här området. Då får vinaturligtvis återkomma och se hur i sinhantering av alkoholfrågorna har möjlighet att påver-ka opinionen.Fru talman! Man blir något förvånad när man serBryggarföreningens stora annonser i tidningarna - föratt ta ett exempel på de usla alkoholpolitiska kon-junkturerna - där de klagar på att folkhälsan är i faradå deras bryggerier säljer för lite öl. Det är innebör-den i det som sägs. Det är ett bra exempel på hurlångt kommersialiseringen inom det här området hargått. Under en lång följd av år lyckades vi i Sverigehålla de kommersiella krafterna utanför hanteringen.Jag medger att detta lite grann ligger utanför detsom just nu har att hantera, men jag tyckerändå att det kan vara värt att peka på i den här debat-ten.Jag har för avsikt att i den här frågan rösta medutskottet. Sedan får vi återkomma och i skilda sam-manhang diskutera formerna för representationen iSveriges riksdag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §. )11 § Vissa censurfrågorFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2001/02:KU31Vissa censurfrågor.Anf. 129 ():Fru talman! Vi behandlar nu ett motionsbetänkan-de från den allmänna motionstiden. Det handlar omfrågor om censur, vilket vi har behandlat vid åtskilli-ga tillfällen tidigare.Om jag ska kommentera in-lägg om deltagandet i kammaren kan man kanske troatt dessa frågor har diskuterats och debatterats såmånga gånger att våra kolleger kanhända tycker att dekan dem och av den anledningen inte sitter och lyss-nar på denna debatt.Med censur menar vi numera en av offentligamyndigheter gjord förhandsgranskning av innehållet it.ex. brev, böcker, teaterpjäser, tidningar, telegram,radio- och TV-sändningar och annat. Det kan leda tillatt ett förbud meddelas för spridning, helt eller delvis,av ett alster eller av ett program.Censuren har gamla anor. Redan kort efter det attboktryckarkonsten uppfanns infördekyrkan censur genom granskning av skrift innan dentrycktes eller spreds. Detta fick en efterföljd i till-komsten av politisk censur . ISverige fick vi politisk censur , men denavskaffades i princip i samband med tryck-frihetsförordning. Denna tryckfrihetsförordningskyddades, och skyddas, av grundlag.Motivet för att ta bort censuren var att den kundeverka hämmande på samhällsutvecklingen. Generelltanses numera censur strida mot demokratiska princi-per och mot tryck- och yttrandefrihet som bärandemänskliga rättigheter. Detta gäller i demokratiskastater till skillnad från diktaturer som fortfarande istor utsträckning tillämpar censur.Ett undantag i är filmcensuren som utövasav . Denna censur består i attundanröja alltför råa och sadistiska inslag i filmer ochvideo, och att vid behov bestämma en tillåten nedreåldersgräns vid offentlig visning av film.Vi moderater tycker att det är dags att förhands-granskning av film för vuxna avskaffas. Vuxencensu-ren har spelat ut sin roll. Genom straffbestämmelser ibrottsbalken och YGL ges en viss garanti för attfilmer som visas offentligt inte innehåller olagavåldsskildringar.Det enda skälet till att granska film ska vara föratt fastställa en åldersgräns för den granskade filmenspublik. Utan granskning ska filmer inte få visas förbarn och ungdom. Vi anser att de nuvarande ålders-gränserna därvid ska bibehållas, men vi menar alltsåatt vuxencensuren ska tas bort. Därmed yrkar jagbifall till reservation 1.Om jag i mitt anförande också nämnde videofil-mer så är det inte riktigt sant, utan den kommentarenska bort.Anf. 130 ():Fru talman! I det här betänkandet tas många prin-cipiellt intressanta frågeställningar upp. Dessvärrebefinner jag mig i tidsnöd. Jag får därför nöja migmed att helt kort beröra reservation 5, som jag ber attfå yrka bifall till. Den handlar om införande av en 18-årsgräns för inköp av film och tidningar med porno-grafiskt innehåll.När det gäller tobaksvaror och alkohol försöker viskydda barn och ungdomar i de längre åldrarna medåldersgränser. Vi har 18-årsgräns för inköp av tobak,och vi har ett par åldersgränser för inköp av alkohol.Därför borde man kanske när det gäller inköp ochuthyrning av material med pornografiskt innehållutreda frågan om en åldersgräns för detta. Mångaländer har just den typen av åldersgräns. Det är inne-hållet i reservation nr 5.Anf. 131 ():Fru talman! Vuxencensuren har spelat ut sin roll,och enligt min mening bör därför förhandsgranskningav biograffilmer för vuxna avskaffas. Jag kan in-stämma i vad från nyssframförde. Jag gör det med samma motivering, menmed en skillnad. Vi vill från sida att det isamband med avskaffandet av vuxencensuren börinföras ytterligare en åldersgräns för offent-lig visning av filmer.Fru talman! , riksdagsledamotför och ordförande för deras kvin-noförbund, föreslår i en motion som KU har behand-lat en ändring av censurbestämmelsen så att förråandesexualskildringar inte tillåts. KU avstyrker motionenmed hänvisning till pågående beredningsarbete iRegeringskansliet.Fru talman! Jag är ordförande för , och jag vet att pornografifrågan engagerar kvin-nopolitiker i alla läger. Jag stöder utskottets svar påmotionen men vill också redovisa mina funderingarpå denna mycket svåra fråga.Alla har en åsikt om pornografi. Kanske är det såatt vissa deltar i porrfilmer för att de vill det. Mensäkert är det många som av olika omständigheterkänner sig tvingade. Kanske är det så att vissa porr-konsumenter har ett normalt förhållande till det andrakönet. Men säkert är det många som får en snedvri-den syn på sex och på kvinnor. Jag är ju själv kvinna,och jag arbetar aktivt med kvinnofrågor. Under mittarbete i den parlamentariska sexualbrottskommitténhär i såg jag många exempel på otäckabrott begångna av män som sett kvinnan som ettavpersonifierat objekt. Jag tycker illa om pornografi,och jag vill göra vad jag kan för att arbeta mot den,men inte genom censur och förbud. Vi får inte låtavåra spontana och ogenomtänkta reaktioner infördenna så laddade företeelse förblinda oss för de kon-sekvenser som ett felaktigt agerande skulle medföra.Censur är en allvarlig inskränkning av yttrande-friheten. Att leva i en demokrati innebär att tolereraandras smak, idéer och uppfattningar. Att uppehållaen demokrati innebär ibland att slåss för sådant mantycker genuint illa om. Porren har sitt skydd i grund-lagen, och om vi börjar nagga på det skyddet vet viinte vart det leder. Det finns så många människor somtycker så illa om så många saker. Nästa gång kanskedet gäller en kulturyttring, en musikstil eller en reli-gion.Var dras linjen mellan pornografi och konst mederotiskt innehåll? Censur av denna typ riskerar attmedföra godtycklighet och otrygghet för konstnäreroch för andra som befinner sig inom vad man kanbetrakta som gränslandet. Måste dessa personer bevi-sa att det de håller på med är konst och inte porr, ochhur ska det gå till?Med dagens tekniska möjligheter finns det dess-utom stor chans att censurregler skulle bli yttersttandlösa och tomma gester, gester vilkas enda effektär att fjärma både konsumenter och producenter avporr ifrån oss och flytta verksamheten under jorden.Vissa tror sig kunna öka respekten i samhället ge-nom förbud och censur. Jag menar att detta skulle fåmotsatt effekt. Det enda sättet är att få människor attbehandla varandra med respekt och som individermed människovärde. I stället för att förbjuda symto-met bör vi finna orsaken och åtgärda den. Varifrånkommer det stora behovet av porr i samhället? Varförrespekterar människor inte varandra? Detta är storaoch svåra frågor, men att försöka förenkla dem för attfå enkla svar är farligt och självbedrägligt. Först närvi lyckas minska människors vilja att köpa pornogra-fiskt material kan vi komma åt problemet. Jag tyckeratt det är viktigt att inte bara kvinnor utan även män iledande positioner tar sitt ansvar och föregår med gottexempel genom att ta avstånd från porr och kvinno-förnedring i alla dess former.Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall tillFolkpartiets reservation när det gäller vuxencensuren.Anf. 132 PER ():Fru talman! Till detta betänkande har jag fogat tvåreservationer. En reservation handlar om obligatoriskförhandsgranskning av videogram. Statens biografby-rå förhandskontrollerar filmer och videogram. Mennär det gäller videogram är det frivilligt. Med tankepå hur den världen ser ut , och då menar jag denvideovärld som barn och ungdomar kommer åt och,vilket jag vill poängtera, som de inte är psykologisktmogna att hantera, nämligen det förråande våldet oftaihop med pornografiskt förråande uttryck, är dettanågonting som jag menar att vi är skyldiga att skyddabarnen ifrån. Man kan säga att man när det gälleroffentliga visningar har en kontroll men att man inteska gå in i det privata. Man hänvisar till att det ärväldigt viktigt när det gäller yttrandefriheten. Jagtycker också att yttrandefriheten är oerhört viktig.Men det finns, precis som i många andra samman-hang, gränser för saker och ting.När jag ser att barnen utsätts för saker som de inteklarar av, och när jag ser att föräldrarna inte kan tadet ansvar som de borde kunna ta när det gäller attskydda barnen från intryck som de inte klarar av,behövs det hårdare tag just när det gäller detta. Jagkan inte se hur yttrandefriheten skulle skadas av tar bort de svåraste våldsskildringarna, specielltde som är av spekulativ karaktär eller den barnporno-grafi som flödar . Därför yrkar jag bifall tillreservation 3 om obligatorisk förhandsgranskning avvideogram.Vi i har, precis som flera andra här,åsikten att man borde höja åldersgränsen till 18 år.Det beror bl.a. på att de flesta biobesökare ärmellan 15 och . Och just den gruppen blir utsattför detta alltmer förråande, sexualiserade och kom-mersialiserade våldet. Om man höjer gränsen till 18år blir det inte lika intressant att göra filmer meddessa inslag, eftersom man trots allt vill tjäna pengarpå detta. Och om det är färre som kan se dessa filmerblir det klart ointressant att bygga vidare på bl.a. detsexualiserade våldet.