prot · GP09110 · 2002-05-22 00:00:00 — Tycker inteMärta att det lagstiftningsarbete vi har haft tidigare,med en utredning, - oftast en parlamentarisk sådanför stora frågor - en remissomgång och Lagrådet somgranskar att lagförslaget inte bryter mot svenskgrundlag är en viktig princip att hålla på? Uppenbar-ligen är Socialdemokraterna beredda att helt släppadenna lagstiftningsprocess. Jag undrar om MärtaJohansson verkligen inte tycker att det lagstiftnings-arbete vi tidigare haft har varit det riktiga och rimligasättet att bedriva det på?Fru talman! Jag vill också lyfta upp frågan omlistan. När vi fattar beslutet innebär det att vi gerrådet fullständig makt att utöka listan, där vi avskaf-far den dubbla straffbarheten. Vi frånsäger oss heltmöjligheten att i denna kammare vara med och fattabeslut om huruvida vi ska göra sådana stora föränd-ringar. Tycker att det är rimligt urlagstiftningssynpunkt och ur riksdags syn-punkt?Anf. 5 () replik:Fru talman! När det gäller förhandlingar var vimed om hela skedet . Vi fick veta på vilkapunkter förslaget ändrades. Vi fick lägga synpunkter.Vi vet att hade rätt så stora framgångar närdet gällde att förändra vissa saker i förslaget.Lagrådet ska komma in när själva lagtexten före-ligger. Jag förutsätter att den kommer till Lagrådetvid det tillfället.Anf. 6 () replik:Fru talman! Det är självklart att Lagrådet skagranska den svenska lagstiftningen sedan, men då harvi ju redan ställt oss bakom en princip för ett utläm-ningsförfarande. Det är ett oerhört viktigt och stortbeslut. Det låter som om det inte skulle vara det. Föratt tydliggöra det kan jag nämna vad regeringen självsäger: "rambeslutet bygger till stor del på begreppoch förfaranden som är kända från utlämningsrätten.Samtidigt innehåller det nyheter som i såväl praktisktsom principiellt hänseende kan framstå som proble-matiska".Vi har inte fått underlaget. Vi vet att det är pro-blematiskt. säger att vi har fått enskiss på hur den lagstiftning som kommer senare skase ut, så det är inget allvarligt. Det sägs i propositio-nen: "Regleringen kräver dock ytterligare övervägan-den samt inhämtande av synpunkter från berördainstanser. Det kan därför under det fortsatta lagstift-ningsarbetet bli nödvändigt att i någon del avvika frånden ordning som här presenteras".Detta innebär att vi fattar beslut om någontingganska mycket i blindo. Med det mandat som lag-stiftare som vi har fått anser inte jag att detta är rim-ligt. Jag vill ändå höra svar påfrågan. Rådet kommer att fatta beslut om att utökalistan och avskaffa den dubbla straffbarheten på fleraområden. Jag vet att den för-handlingsposition var att vi skulle avskaffa dendubbla straffbarheten helt. Tycker det är rimligt att vi som lagstiftare som sitter ijustitieutskottet ska lämna ifrån oss frågan helt ochhållet?Anf. 7 () replik:Fru talman! Om jag förstår det rätt krävs det för-ändringar i regeringsformen för att ministrarna skakunna få sköta listan helt själva. Där är vi ju inteännu. Det förslaget föreligger inte. Jag tycker därförinte att vi ska ta ställning till det i dag.Anf. 8 (mp) replik:Fru talman! Det har inte gått så snabbt och vi harfått bra information, hävdar . Menvarför har regeringen inte skickat ut förslaget på re-miss som vanligt? Jag vet att har enlång bakgrund inom socialdemokratin. Jag tror attMärta också har tyckt att det är bra meddet förfarandet - att berörda organisationer ska kunnafå säga sin åsikt och att människor i allmänhet ocksåska få en chans att bli informerade, i den gamla tradi-tionen av folkbildning. Är inte det angeläget, MärtaJohansson? Är det plötsligt ingenting värt? Räckerdet att bara informera oss insatta i justitieutskottet ochEU-nämnden om förslagen?Kommissionen i EU lägger fram förslaget den 19september, och säger ministrarna ja.På denna korta tid ska vi bli insatta och kunna föra utdet själva. Ett parti i riksdag fick t.o.m. taöver regeringens ansvar och skicka ut förslaget tillnågra organisationer för att få synpunkter. Är det inteskamligt, ?Anf. 9 () replik:Fru talman! De som har remissbehandlat detta ärsåvitt jag vet , , Riksåklagarenoch några till. Därtill kommer de institutioner ochorganisationer som på eget bevåg re-mitterade det till. Jag har läst alla dessa yttranden.Vi kan ju ändå inte gå till väga på samma sätt närdet gäller dessa EU-rambeslut som när vi ska stifta enegen lag här hemma i vår egen riksdag. Då har vi enutredning, som säger, som sedan remissbehandlasoch leder fram till en proposition. Detgår inte att behandla detta på samma sätt.Anf. 10 (mp) replik:Fru talman! Det vi gör är att vi förbinder osstill en ramlag som innebär det vi har stått i talarstolenoch sagt. Man säger: Vi förbinder oss till en lagstift-ning som vi inte riktigt vet men anar vad den innebäroch som vi ser att vi måste förbinda oss till. EnligtMärtas resonemang skulle ju det presenteras samti-digt. Det är därför vi behöver mer tid.Miljöpartiet har vid samtliga ramlagsbeslut haftargumentet att vi inte kan fatta beslut om lagar ochbestämmelser på detta vis. Det är en halvmesyr. Detär inte ett riktigt förfarande. Det har vi sagt tidigare,och det säger vi . Den här frågan är väldigt viktig,och i så viktiga frågor måste den svenska lagstift-ningen presenteras med rambeslutet. An-nars blir det ingenting. Det faller mellan två stolar.Anf. 11 () replik:Fru talman! Även för mig är det väldigt viktigt attlagstiftningen blir bra. Men då tror jag inte att manska hasta fram den, . Jag tror att manska arbeta länge och väl och få den tydlig så att maninte gör några missar i det avseendet.Jag har ingen annan åsikt än vad jag sagt förut. Vifår titta på lagstiftningen när den kommer.Anf. 12 ():Fru talman! Flera kolleger har bett mig attprata enkelt och förståeligt. Det är en ambition jagtror att vi alla har i alla typer av ärendedebatter, menjag förstår varför denna synpunkt har framförts. Förmånga i den här kammaren har det varit svårt att tatill sig delar och innehåll i det vi ska fatta beslutom. Det finns, hör och häpna, t.o.m. en och annanjournalist som inte verkar helt insatt. Det låter otro-ligt, men det verkar vara så.Kanske ännu värre och viktigare är att vi har och bred allmänhet som jag tror svävar i ganskastor okunskap om vad kärnan egentligen är i det be-slut vi fattar . Detta kan aldrig folkvalda tycka ären nullitet, ett bekymmer som vi inte behöver förhållaoss till. Vi ska alltid ställa oss frågan om det i grun-den finns en folklig förståelse, om det har varit möj-ligt att följa den process på vägen fram till ett beslutsom jag menar har saknats i det här fallet.Jag tror inte heller att det tjänar sakens olika syf-ten att som hävda att hela det beslutsom vi ska fatta är tillkommet bara för att jagaterrorister. Då tror jag att man missförstår vad detta igrunden är. Kärnan är att detta är en rättslig utveck-ling inom Europeiska unionen som påbörjades förehändelserna , och effekten av detrambeslut som sedan ska följa i olika nationella lag-stiftningar är betydligt bredare än att bara handla omterrorister. Detta handlar om all grund för utlämninginom EU mellan EU:s medlemsstater och sätter denlägsta ribban till en strafftid på minimum för attnågon ska kunna begäras utlämnad.De stora nyheterna här är att vi går från ett förfa-rande där detta har legat regeringar emellan på poli-tisk nivå till att flytta ned det till rättsliga instansersom ska utpekas i respektive medlemsstat, till att fattadet här beslutet med rättslig verkan i ett annat landoch att dessutom införa tidsgränser. Det är det verk-ligt nya. Vi snabbar upp processen, och vi flyttar nedden från en politisk nivå till domstolar och åklagare,vilka förmodligen kommer att bli de rättsliga instan-ser som utpekas.Den rättsliga utvecklingen inom EU har ju tagitfart, och det beror på att det i olika dokument harsagts att man vill se ett närmare rättsligt samarbete.Det är också en uppfattning som delar:Vi går mot den utvecklingen. Det måste förstås av attvåra nationalstater kan uppträda som slut-na stater utan samröre med sina grannar. Vi har envärld som blir alltmer global med människor som bliralltmer rörliga. Det gör att våra rättssystem måsteutformas och utvecklas till att fungera inte bara pånationalstatens grund. Det är ju det som är den driv-kraft vi ser till den utveckling som finns.Då är det bara att konstatera att de internationellarättsliga fora vi nu håller på att formera har storabarnsjukdomar. Vi behöver bara titta på det FN-system som har fryst tillgångar för tre svenska med-borgare på ett rättsvidrigt sätt, vilket vi är många somkritiserar. Det visar att detta absolut inte är fullbordatoch riktigt och rätt. Det gäller även EU:s rättsligautveckling, som ju går fort när det gäller att skrivadokument men mer trögt och långsamt när det gälleranalys och eftertanke. Det är det som delar av vårkritik här handlar om.Jag tycker som sagt, och det kan en hel del om, att vi har fått mycket informa-tion och ägnat mycket tid åt detta. Jag har läst mycketpapper i detta ärende. Det som har saknats är alltsåinte information. Jag har sagt det till : Det jag vill är inte att engång till höra berätta att det enligthans förmenande går ganska bra, att man lyssnar påhonom i förhandlingarna och att det verkar väga överi svensk riktning - alla de omdömen av denna typsom vi har försörjts med under processen. Det jag harsaknat är analys, dokument som går på djupet medvad konsekvenserna blir av att snabba upp utläm-ningsbesluten. Hur ser det ut i de stater som i inom EU-kretsen? Och kanske ännu viktigare:Hur ser det ut i de stater som ska ingå i det framtidaEU, som när arresteringsordern träder i funktionkommer att vara fullvärdiga medlemmar - inte de 15utan de 25 eller 26 medlemsstater som faktiskt kom-mer att leva med detta system? Det är den analysen vihar saknat.Det är det vi känner igen från annan lagstiftningoch brukar tycka är ett svenskt adelsmärke: Vi vetvad vi gör när vi fattar beslut. Åtminstone tror vi det.I det här fallet vet vi att vi inte vet vad vi gör. Det ärmer bekymmersamt. Vi vet att vi inte har full kontrollöver konsekvenserna. Vi vet att lagstiftningen inte ärframlagd på bord. Vi vet att den är anmäldatt komma . Då blir naturligtvis frågan: Vadär det egentligen för beslut vi fattar ? Ja, det haregentligen ingen rättslig verkan.Till detta måste påpekas att allt skrivande om attdetta är en del av ett paket i EU:s terrorlagar är heltfelaktigt. Det finns inga terrorlagar inom EU, ochdetta är inte en del av ett paket. Detta är ett rambeslututan egen rättslig verkan. Den rättsliga verkan följernär man fattar beslut i respektive medlemsland.Låt mig påpeka en sak. Jag är ofin nog att göra deti alla de här debatterna. Den kritik som Vänsterpartietoch ofta framför i de här sammanhangenkommer lite grann i ett annat sken när man betänkeratt det är just dessa två partiers stöd som möjliggörför Socialdemokraterna att agera som om de hadeegen majoritet inom EU-systemet. Glöm inte bort det!Sverige har den svagaste minoritetsministären inomhela EU-systemet. När andra ministrar kommer tillministerråden med bred parlamentarisk förankringkommer Socialdemokraterna med bara sina , ochdet kan de göra tack vare det stöd ochMiljöpartiet har givit dem i . Man ger demen enorm makt när man låter enbart socialdemokra-tiska ministrar sitta i förhandlingar.Justitieutskottet var i ochi . Jag tycker att man utifrån det faktiskt kansätta upp ett exempel som illustrerar de problem somjag ändå tycker att det här förslaget vållar.Låt oss tänka oss att vi har en svensk företagaresom tänker etablera sig i , någonting som inte ärovanligt och som jag tror inte alls kommer attvara ovanligt . Denna etablering hotarekonomiska intressen i , ekonomiska intressenmed koppling till välkänd organiserad brottslighet iLettland.Via kontakter inom rättsväsendet i utver-kar dessa organiserade intressen ett brott som manpåstår att den här företagaren har begått. Det kan varaen grov misshandel, det kan vara någon typ av grövreförskingring. Det enda kravet är att det är minst ett åri straffpåföljd för det brott han eller hon anklagas för.Företagaren blir underrättad om att de här försökenpågår, flyr till för att komma undan det sken-brott som har riggats.När och för den delen blir med-lemmar inom Europeiska unionen möjliggör arreste-ringsordern att en rättsväsendeinstans, förmodligen endomstol, i , kanske påverkad av organiseradbrottslighet, begär den här svenske medborgarenutlämnad, förmodligen i syfte att misskreditera ho-nom, förmodligen i syfte att undanröja konkurrens.Vi som var i och vet att det ex-emplet inte är helt ointressant. Det är fullt möjligt.Det talas om administrativ kompetens i dessa system.Det är lätt att ändra lagar, men är det lätt att utrotakorruption?Det finns god möjlighet för alla talare som kom-mer efter mig att säga att det här exemplet ald-rig kommer att inträffa. Fördelen med det är att vi fårdet till protokollet och kan jämföra . Jagtror ingen av er kommer att göra det.Men det jag saknar är just analysen av den typ avhändelser som möjliggörs av det här rambeslutet. Omvi hade haft bättre underlag hade jag och Moderaternavarit beredda att stödja det. tycker vi att regering-en har lagt fram ett ofullständigt förslag.Vi försökte också få till en annan ordning i ut-skottet. När det förslaget föll med röstsiffrorna 9 mot8 tvingades vi konstatera att här finns en majoritetsom tänker anta rambeslutet . Då finner vi förgott att avstå i eftermiddagens omröstning.I detta anförande instämde , , och (alla m).Anf. 13 (mp) replik:Fru talman! ifrågasätter minanalys, att jag tror att det här kom till bara för justterroristjagandet efter . Det presen-terades ju av kommissionen . Varförtror att det sammanföll så meddetta förslag?Vad är det som får att hävda attdet här var så nödvändigt när vi skrev under1996 års konvention för utlämning inom EU? Det äralltså redan ett reglerat område. Varför skulleinte den konventionen ha giltighet nu? Vad var denstora förändringen, och varför sammanföll detta ?Det är därför jag säger som jag säger.Vilken är analys av detta? Jag vill ocksåha svar på varför inte konvention kan varatillfyllest.Det handlar om en ramlag och att vi inte har för-bundit oss. Vi måste göra svensk lag efteråt. Mengenom att säga ja - eller som parti gör, fegtavstår från att ta ställning - och genom det beslut somgår igenom om ramlag har vi ju rättsligt förbundit osstill det innehåll som står i ramlagen. Vi har ju redanförbundit oss!Anf. 14 ()replik:Fru talman! Min poäng var, och det vet , att den process som gällde arresteringsorderneller förändringar av hur vi ska utlämna medborgareinom EU var i gång än händelserna den11 september. Sedan kan vi vara överens om att ar-betet kom att snabbas på av händelserna den 11 sep-tember. Det som tidigare bara hade varit ett sätt att seproblem och olika länder som bromsade förbyttes atmosfär där man ansåg att det var viktigt att fåfram nya gemensamma rättsliga beslut. Det är attgöra det för enkelt att hävda att syftet bara skulle varaatt jaga terrorister. Ett av syftena, ja.Men det är ändå viktigt att se EU:s rättsliga ut-veckling. I den delen vill jag också ge rätt somsade att det här naturligtvis bygger just på att det skavara ett förtroende. Det är grunden för detta, ett för-troende för respektive rättsväsende. Jag vill gärnaleva i en värld där jag känner förtroende, inte bara förde 15 EU-medlemsstaterna utan också för den utvid-gade kretsen. Men då vill jag också ha en analys tillgrund för detta. Då vill jag också att det vidtas åtgär-der för att utrota korruptionen i de länder där vi vetatt det finns rättsröta kvar, unga demokratier somknappt har fått sin rättsstat att börja fungera. Det ärnaturligtvis viktigt.Sedan vill jag gärna säga att tarställning. Vi tog ställning för att säga att vi tycker attdet här kan höra hemma i den rättsliga utvecklingeninom EU. Men fattar beslut när vi vetkonsekvenserna av de beslut vi är med och fattar.Därför tyckte vi att följdlagstiftningen skulle läggasfram . Det var därför jag begärde att fråganskulle bordläggas i justitieutskottet i avvaktan påföljdlagstiftning, en votering jag förlorade med 9-8,som känner till. Då finner jag för gott att avstå.Att säga nej vore ju att ge en indikation om att vi intevill ha den här rättsliga utvecklingen, och det är inteheller ståndpunkt. blir detta attavstå faktiskt en väldigt tydlig markering av stånd-punkt, även om det inte är just det ja eller nej somoftast styr vår tillvaro. Så fungerar en kompliceradverklighet, tyvärr.Anf. 15 (mp) replik:Fru talman! Att jag tar upp argumentet om terro-rism är också grundläggande, därför att nu har eninternationell organisation, man kan säga EU, somförsta organisation gjort en definition, och den ska vita ställning till . Detta har ju FN brottatsmed och inte kunnat göra därför att det ärså knepigt, därför att det är så många människor somkommer att drabbas som inte är terrorister. Det är judet som egentligen är grundproblemet.Men har man plötsligt gjort den här definitio-nen, ganska snabbt för att vara sådana här samman-hang. Det är ju det som häktningsordern kan appelle-ra till. Egentligen skulle vi besluta i omvänd ordning.Det är ju det som är det centrala. Det måste FredrikReinfeldt vara medveten om.Anf. 16 ()replik:Fru talman! Det är inte det centrala. Syftet är - detär också svar på Kias tidigare fråga om varför dekonventioner som har funnits ska bytas ut - att somjag nämnde föra ned detta från en politisk nivå till enrättslig nivå. Den myndighet som utpekas i respektiveland ska kunna ställa ut en arresteringsorder, och detinförs tidskrav. I en rättslig gemenskap där mankommer allt närmre varandra ska den här typen avutlämningar naturligtvis kunna gå allt fortare. Det ärskälet till att man överger konventioner som byggdepå tanken att regeringar måste fatta beslut rent poli-tiskt om utbyte.När det gäller terrorister håller jag med . Jag tror i och för sig inte att någon kan talaemot att de här två rambesluten hör ihop på det visetatt ett av de brott som listas är just terrorism somgrund för utlämning. Det är ett brott som vi inte hardefinierat i svensk brottsbalk och som vi dessutomska föra en diskussion om . Det antar jagkommer att bli en bärande del av nästa onsdags de-batt. Det blir spännande för åhörarna att vänta på dendebatten till nästa vecka.Anf. 17 () replik:Fru talman! Jag måste säga att jag delar uppfatt-ningen i mycket stora delar av , framför allt oron när det gäller de nyaländerna och deras rättssystem.Men jag har en fråga till somgäller rättssystemen inom de redan existerande EU-länderna och de förändringar som görs. Hur ser manfrån moderat sida på att man fattar det här beslutetnu? Jag tog också i mitt anförande upp betydelsen avatt man fattar det här beslutet just nu när vi har enganska stor orostid när det gäller lagstiftning i olikaEU-länder. Det vore bra att få höra hur ser på utvecklingen i de andra EU-länderna.Sedan kan jag inte låta bli att kommentera det somsades om att Socialdemokraterna har den svagasteregeringen i EU-sammanhang eftersom det nu harstöd av och i dessa frågor.Det kan jag hålla med om. Det är en fullständigt kor-rekt beskrivning.Men det glömmer lite grann äratt det var som såg till att Socialdemo-kraterna och som justitieministerkunde åka ned till rådsmötet i och säga att Sveri-ge stod bakom förslaget om rambeslut om europeiskarresteringsorder.Det var tack vare att stödde förslageti som regeringen kunde göra det. Krist-demokraterna, uttryckte en ganska stor oro och var inte be-redda att ge regeringen fullständigt mandat att ställasig bakom beslutet. Det var på mandatdet skedde.Visst är det en minoritetsregering. Men Modera-terna ser till att regeringen kan ställa sig bakom för-slag i EU för att sedan säga: Nej, det gör vi inte. Vihade aldrig hamnat i den här situationen ifall Mode-raterna hade haft samma tvekan vid den förhandlings-situationen som man har i dag.Nu tycker jag att det är bra att hartagit till sig kritiken, att man själv ser oron och inte är beredd att stödja det. Men jag hadeönskat att hade sagt nej. Det innebär inteatt man säger nej . Det handlar om måste ha större rättssäkerhet och bättre analys.Regeringen hade i så fall fått återkomma.Anf. 18 ()replik:Fru talman! Just när det gäller arresteringsordernröstade alla fyra borgerliga partierna och Socialde-mokraterna för när detta beslutades i EU-nämnden.Däremot är det korrekt att när beslutet fattades omrambeslutet mot terrorism var det bara Moderaternaoch Socialdemokraterna som stod bakom.Det gjorde vi trots den kritik som har framförtsvid flera tillfällen. Det var en oerhörd snabbhet iprocessen. Vi satt med dokument som började påengelska och slutade på franska. Trots allt detta, ochdet bör naturligtvis inte accepteras att det går till pådet viset, tyckte vi att vi fått de framgångar frånsvensk sida som vi hade ställt krav på.Vi kunde i detta se en logisk fortsatt utveckling,vilket jag också har sagt i dagens anförande, av vartEU är på väg. Vi ställde också i direkt anslutning tilldetta accepterande av rambeslutet krav på fortsätt-ningen, analysen, underlagen och att få följdlagstift-ningen framlagd vid samma tillfälle.Det är ett faktum att det inte har efterkommits.Det har trots allt gått en försvarlig mängd dagar,veckor och månader sedan detta beslut fattades. Dethar lett oss till att börja titta på hela rambeslutspro-cessen. Hur lycklig är den egentligen?Är det inte märkligt att vi de facto binds av ett be-slut i ministerråden när de antar rambesluten somegentligen, om vi ska vara riktigt ärliga, omöjliggöratt vi får något parlamentariskt inflytande som är värtnamnet?Det är där jag menar att det egentligen bara är en-skilda statsråd som har den makten . Vi har fåtten märklig form av ministerstyre som egentligen ärväldigt olikt hur vi i övrigt stiftar svensk lag.Det gör att vi, vilket vi också har anmält i olikasammanhang, måste fundera över hur rambeslutenska se ut . De har inte blivit särskilt lycka-de. De har bara funnits sedan Amsterdamfördragetträdde i kraft 1999.Anf. 19 () replik:Fru talman! Jag är glad över att nuser den här oron och att man börjar föra den här dis-kussionen. Det är oerhört viktigt om vi som lagstifta-re ska kunna ta ansvar.Fru talman! Jag skulle ändå vilja höra FredrikReinfeldts syn på lagstiftningsutvecklingen i de övri-ga EU-länderna. Man kan titta på lagstiftningen iStorbritannien och det som händer i flera av de andraländerna. Hur ser man på den frågan från Moderater-na?Det blev så mycket när det gäller de nya ländernaoch brister i de rättssystemen. Är det så att Modera-terna har förtroende för rättsväsendet i de övrigaredan existerande EU-länderna?Anf. 20 ()replik:Fru talman! Replikväxlingen ger sken av att härstår och och berömmerModeraterna, och sedan får jag förklara mig för minapartivänner. Det blir i och för sig kul. Får jag barapåpeka att vi ändå gör detta mot bakgrunden av att vivill se den här utvecklingen.Skälet till att vi inte röstar tillsammans medVänsterpartiet och är att ni inte erkänneratt den här processen finns. Vi har en national-statskavaj som har blivit för trång. Vi har en rättsligutveckling som också måste kunna hanteras på EU-nivå och en internationell nivå, även om vi är kritiskamot de försök som än så länge har gjorts.Där blir ni svaret skyldiga. Ni måste också svarapå hur vi ska klara den globala verkligheten och denallt större rörligheten på ett sätt som är rättssäkert. Attbara gå hem och försvara röda stugor och national-staten blir för futtigt. Det klarar inte hur det ser ut iverkligheten längre.När det sedan gäller frågan om övriga EU-länderförstår jag poängen. Det har funnits kritik mot enskil-da EU-stater som inte lever upp till egna regler. Dethar, hör och häpna, funnits kritik också mot . Ianknytning till EU-kravallerna i var detflera länder som påpekade att de tyckte att det svens-ka rättsväsendet var för långsamt.Vi har en diskussion om våra egna häktningstideroch hur vårt eget rättsväsende inte klarar de krav manhar anledning att ställa, och den ska absolut föras.