prot · GP09116 · 2002-05-30 00:00:00 — Det gällde mer rubriken ochandan i artikeln, nämligen att resultatet av utfrågning-en skulle bli att majoriteten beviljar sig förtroende.Det handlade då om nedgrävningen, men det somåsyftades var: Ja, de granskar, men majoriteten kom-mer ju i alla fall att besluta att man har förtroende påden här punkten. Att förmedla den ansatsen på de härfrågorna till läsekretsen tycker jag ger ett helt felak-tigt intryck av syftet med detta.Granskning och kontroll är på modet och har varitdet under . Den ska dessutom vara obero-ende. Hur man nu kan vara oberoende av allt här ivärlden undandrar sig min bedömning, men i varjefall är "oberoende" en sådan här hedersklyscha somtas fram i sammanhanget. Vi diskuterar ju nu hurriksdagens beslut om en riksrevision ska genomföras,och jag vill då bara konstatera att den kommer i gångunder . Jag tror att det finns anledning förriksdagen och att fundera överde olika granskningsrollerna. är så attsäga preciserad, men får nogskäl att fundera en del på vad den här granskningenska omfatta och hur den ska kunna genomföras.För min del vill jag från Socialdemokraternas sidagärna deklarera att vi anser att denna granskning ärvärdefull. Dess legala utgångspunkt, kontrollen avregeringen och regeringsledamöterna, är betydelsefulli vårt demokratiska system. Det är ingen tvekan omatt KU har en viktig uppgift att fullfölja på det härområdet.Anf. 3 PER () replik:Fru talman! Jag har fyra korta kommentarer tilldet har sagt.Den första rör Socialdemokraternas ständiga be-kymmer med vilken hatt jag har på huvudet. Kan viinte enas om att Per har sin egen hatt på hu-vudet och talar i denna egenskap? Den debatten ärungefär lika meningsfull som om jag skulle börjaräkna upp alla uppdrag i det soci-aldemokratiska partiet och säga att jag för dessasskull inte ska lyssna på honom.Min andra punkt handlar om att det som är oklart inte nödvändigtvis ärosant. Nej, det är alldeles korrekt. Jag har inte uteslu-tit att det man kanske tror har hänt faktiskt har hänt.Mitt bekymmer när det gäller både och helikoptrarna, för att ta dessa båda exem-pel, är att det är omöjligt att säga om det är detta somär mest sannolikt eller någonting helt annat.I fallet är ändå en uppenbar sanningatt karln avgick därför att han ansåg att han var utsattför påtryckningar från . Om detförhåll sig så vet ingen , men han ansåg detta ochangav detta som sitt motiv för att lämna posten.När det gäller helikoptrarna skriver utskottet självtatt man inte vet: "Enligt utskottets bedömning lämnarlikväl materialet i granskningsärendet utrymme förosäkerhet i frågan om vilken betydelse det kan ha haftför upphandlingen om hade tillgång tillmer information än övriga leverantörer. Utskottet kaninte bedöma enskildheterna i detta och någon vidarebedömning - - -" etc.Det är detta jag menar är otillfredsställande. Ut-skottet kan inte leva med hur många "vet ej" somhelst. Vilken form de ytterligare befogenheter ut-skottet skulle behöva för att rätt kunna fylla sin kon-stitutionela uppgift skulle ha vet jag inte , menjag tycker att det är värt att samtala om.Min tredje kommentar handlar om . Jag förringar absolut inte de insatser somThomas har gjort. Det har gjorts många sådanainsatser i det förgångna, och resultatet har blivit likadåligt.Vår utgångspunkt i granskningen ska naturligtvisvara: Vad får studenterna för service av detta? Jagkan konstatera att är servicen från CSN aven sådan karaktär att den inte uppfyller rimliga kravpå service från staten.Anf. 4 () replik:Fru talman! Det är möjligt att det är lite mindrekonstruktivt att tala om de olika hattarna. Jag ärövertygad om att Per också har en alldelesegen hatt. Det är inte det som bekymrar mig. Det ärväl faktiskt så att det lite saknar poäng att tala om hurmånga uppdrag jag eventuellt skulle ha i det social-demokratiska partiet. De är förvisso förfärligt få nu-mera dessutom. Men bortsett från det är det inte omman har ett engagemang i Moderata samlingspartieteller något annat parti som är avgörande, utan det ärfaktiskt konflikten mellan den konstitutionellt grans-kande rollen och den uttalade rollen som politiskledare för det största oppositionspartiet som manfaktiskt kan se i det här sammanhanget. Den tror jaginte riktigt att man kan ta sig ur utan vidare.När det gäller avgång är det ingensom bestrider att han upplevde det precis så som hanbeskriver det. Den intressanta frågan är egentligen omett statsråd har möjlighet att uttrycka en åsikt gente-mot en utredning. Där har utskottet fastnat för att manvisst kan göra det, även om utskottet föredrar att dettaåsiktsuttryckande sker via de sakkunniga från depar-tementet som deltar i utredandet.Om helikoptrarna vill jag säga att när man tar delav materialet kan man fundera på om hela den orga-nisation som möjligen ett tag hette Högkvarteret -vad det nu heter vet jag inte riktigt - verkligen är enorganisation. Det finns faktiskt rätt motstridiga upp-gifter.Får jag sedan säga om och att detnaturligtvis är så att CSN är till för att serva studen-terna. Det är det målet som ska uppfyllas.Anf. 5 PER () replik:Fru talman! Jag ska inte förlänga hattdiskussionenför länge, men jag kan inte avhålla mig från att geuttryck för att det finns en tanke bakom att Socialde-mokraterna varje gång utskottets granskningsbetän-kande dyker upp på bordet skickar ut ett pressmed-delande där det står att ordföranden borde avgå. Denhär gången damp meddelandet dessutom, på grund avatt man inte kunde hantera datasystemet i , ipreliminärt skick ned i , såjag var väl förberedd om jag nu hade glömt hur detbrukar vara på denna högtidsdag.Mycket känsla av sju budbärare så att ingen hörbudskapet. Det är lite tråkigt.Får jag, eftersom jag inte hann med det i mitt förrainlägg och har replik kvar, sägaom digital-TV att problemet med digital-TV-satsningen inte är att staten är på väg att få stora in-täkter. Det stora problemet med digital-TV-satsningen är att denna är på väg att gå över styr, ochatt staten i strid med riksdagsbeslutet riskerar att fåbetala en gigantisk förlusträkning som utskottetsmajoritet vägrar att ta befattning med. När vi granskarhar vi att granska hur regeringen sköter sig gentemotgällande riksdagsbeslut som ska styra regeringenshandlande. Då menar att digital-TV-satsningen nu nått så långt ut i det sluttande planet attdet inte är ansvarsfullt att låta detta pågå längre.Låt mig dessutom tillägga att om syftet hade varit,vilket det inte var, att många skulle få fler möjligheteratt välja TV än man hade på den privata marknadenså har även denna tes i så fall visat sig vara felak-tig. Folk köper ju inte detta av det goda skälet attsystemet redan har konkurrerats ut av de förhatligaprivata aktörerna. Det är ett slags dubbelfel som riks-dagen har gjort på digital-TV-området. ,kära utskottskamrater från andra partier än Modera-terna och , ska väl också ni inse att dettamåste få ett slut.Anf. 6 () replik:Fru talman! Per hävdar att vi från vår sidaskulle ha sagt att ordföranden i utskottet bör avgå. Jaghar inte riktigt sett det så. Det är möjligt att det fannsnågon tanke i det meddelande som Per fickför tidigt, det vet jag inte, men vid närmare eftertankevar det i varje fall inte det som var poängen i vårtresonemang. Poängen är de dubbla rollerna som utantvekan utgör problem. Ta t.ex. ett TV-inslag som ären starkt partipolitisk kommentar. Där står det alltidkonstitutionsutskottets ordförande . Detkan tänkas att det är överkänsligt, men det är omtan-ken om KU:s granskningsverksamhet som gör att viför den diskussionen.Vi får väl se om vi efter valet har anledning att fö-ra den diskussionen. Det kan bli nya uppställningarpå flera olika sätt. Jag vill för min del gärna säga attvi i och för sig inte har någon ambition att styra Mo-deraternas val av vare sig det ena eller det andra. Menvi vill peka på det problem som finns på det här om-rådet.Några kommentarer till digital-TV. Jag har upp-fattat att det inte är intäktsproblemet som överskuggarden frågan . Den frågan är möjligen enfråga på . Det är precis det jag talade om,nämligen uppdrag att man ska se till attdet över hela landet går att välja olika TV-kanaler.Det är det som uppdraget till Kulturdepartementetoch faktiskt gäller.Anf. 7 ():Fru talman! Granskning av regeringsmakten bru-kar det heta. Den är viktig, och vikten av den brukarman omvittna vid de allmänna inlägg som vi gör ibörjan av granskningsdebatten. Vi har ett ganska braoch mångfasetterat system för att granska den politis-ka makten i statsapparaten. Vi har fri press. Vi haroffentlighetsprincip och meddelarfrihet. Vi har riks-dagen som på olika sätt granskar politiskt men ocksåformellt, och vi har revision. Allt detta är viktigauppgifter.Det är också viktigt att är rädd om ochbehandlar sitt granskningsinstitut med stor omsorg.Vi har inom ramen för inte baradiskuterat granskningsärenden utan vi har under detgångna året gjort en ganska fruktbar och intressantdjuplodning i själva granskningen, där vi har försöktatt ringa in de problem som finns med granskningen,hur vi ska kunna utveckla den, göra den mer effektivoch förbättra den.Många har intryck av och säger att det är politik isättet att granska, att de i partierna som utgör rege-ringsunderlag är snällare och de som är i oppositionär styggare. Det ligger törhända en del i det. När manbedömer saker juridiskt får man emellertid ofta sedem från olika sidor. I vissa rättsliga sammanhang ärdet t.o.m. krav på att detta ska ske. Det är ingentingsom gör granskningen mindre värd.I flera ärenden samlar sig utskottet till eniga tag.Till de 33 granskningsärenden som vi behandlar finnsbara 12 reservationer. Det betyder att i majoriteten avärendena har utskottet samlat sig till enhälliga be-dömningar. De kan vara kritiska, eller så har mankommit fram till att det anmälda problemet kanskeinte var ett konstitutionellt problem, att regeringenshandläggning utifrån gällande författningar inte harkunnat vara annorlunda än den har varit eller att rege-ringen har haft rätt att göra som den har gjort. Vi kanha olika meningar om det har varit politiskt riktigteller felaktigt att regeringen har gjort som den hargjort, men vår granskning avser om regeringen harrätt att föra den politik den för - inte att granska omdet är rätt politik. Där har vi av naturliga skäl olikameningar - och ska så ha.Det ligger något i det sade attdet finns ett stort antal anmälningar just detta valår.Det finns väl egentligen ingenting som visar att detutökade antalet anmälningar skulle vara en produktav tilltagande bekymmer över hur regeringen utövarsitt ämbete. Jag tror inte att det går att konstatera. Detär däremot naturligtvis viktigt att ledamö-ter är och anmäler när de tror att det finns an-ledning att vända lite extra på stenarna.Vi får dock vara rädda om granskningsinstitutet.Det går inte att när man är missnöjd med en frågaspolitiska behandling lyfta upp politiken på ett annatplan genom att anmäla det till konstitutionsutskottet.Det förekommer säkert sådana anmälningar till kon-stitutionsutskottet eftersom man vet att det är ettosvikligt sätt att få en ståndpunkt anmäld i massmedi-erna - man tycker ju ändå att det är en allvarlig sak.Vi har i KU fört en diskussion om att vi faktisktborde fortplanta - sprida - en kunskap om hurgranskningen bör gå till. Då blir det inte den typen avförlängd politik i granskningen utan granskningen tarupp de fall som är av principiell karaktär. Det kanfinnas gränsfall, och då är det bättre att de anmäls änatt de inte anmäls. Den inställningen måste vi ha.Det är viktigt att vi beaktar synpunkterna att vi haratt vårda granskningen. Även om vi i de tidigarereplikskiftena kunde höra en något skarpare ton är detinte riktigt den som kännetecknar granskningsarbeteti utskottet. Även om vi söker oss fram på olika sätt iutskottets arbete är det besjälat av att man vill sökasig fram till en enad ståndpunkt. Därmed vägs densida som tenderar åt försvararen och den sida somtenderar åt angriparen samman. De båda utgångs-punkterna smälts samman. Det är utomordentligtpositivt.Jag skulle allmänt kunna korta ned talartiden fördebatten genom att kommentera en sak som PerUnckel tog upp, nämligen tjänstetillsättning i staten.Oavsett vilka meriter som vägs in när en regeringsom har att styra riket också har att tillsätta chefer kanibland misstag göras i personfrågor. Jag tror inte attdet jämnt över hänger ihop med bakgrunden för depersonerna. Jag vill lägga fram en synpunkt som oftainte tas fram, nämligen att det finns en begränsadkrets högt utbildade människor som ofta kommer ifråga för den typen av tjänster. Vi har en stark socialsnedrekrytering till högre utbildning och till ämbets-mannakarriärer inom en rad områden. Att regeringenkan använda sig av människor med erfarenhet urfolkrörelsearbete och politiskt arbete gör att vi får enmer erfarenhetsmässigt socialt spridd ämbetsman-nakår för de högre tjänsterna. Detta bör framhävas iden diskussionen. Det har också sitt värde. Det riske-rar annars att bli en sorts ämbetsmannaelit som fort-plantar sig av sociala skäl, släktskäl, yrkestraditionerosv. Jag har därmed inte uttalat något negativt om densvenska ämbetsmannakåren generellt sett. Den är,tack vare de principer som finns i vårt förvaltningsar-bete, allmänt sett utomordentligt oförvitlig.Vänsterpartiet har anmält ett par ärenden som be-rör viktiga principer. och jag kommeratt återkomma till dem under den fortsatta debatten.Det här gäller på ett sätt en svår fråga. Det handlarom de mänskliga rättigheterna. Det här har aktualise-rats i och med de oerhört tragiska händelserna den 11september, och det har föranlett att det ska föras ensorts krig mot terrorism.Jag vill här allmänt konstatera att det inte får rådanågon tveksamhet om att terrorism som politiskkampmetod måste bekämpas hårt och bestämt. Desstanke är elitistisk, dvs. att några har rätt att genom attutöva terror, inte minst mot oskyldiga människor sominte har med saken att göra, påverka utvecklingen isin sak. Det är en odemokratisk kampmetod somarbetarrörelsen alltid har tillbakavisat.Problemet är att även människor som misstänks,på goda eller lösa grunder, att vara terrorister harsamma rätt till de mänskliga rättigheterna. Det måvara rätten att få sin sak prövad i domstol, få veta påvilka grunder man är anklagad för någonting - vilketFN-beslutet strider mot. FN-beslutet som gäller desvenska medborgare som fick sina ekonomiska till-gångar frysta - de kom med på den s.k. terroristlistan- aktualiserar ett sådant problem.Den andra problemet är ett utvisningsärende därmänniskor som anklagas för att ha beröring medterroristiska organisationer har utvisats. De har dåutvisats från till ett land där det finns starkaskäl att misstänka att de utsätts för tortyr.De mänskliga rättigheterna måste starkt värnas,menar vi, i synnerhet i när de angrips på detsätt som sker i samband med terrordåd. I de här fallenhar vi velat sätta starkare frågetecken än utskottetsmajoritet när det gäller vad regeringen bort kunnagöra i det sammanhanget. Vi har i de ärendena reser-verat oss tillsammans med och Miljöparti-et. Jag yrkar bifall till de reservationerna.I övrigt, fru talman - eftersom detta kanske är minsista granskningsdebatt och sista gången som jag fåruttala mig på det här allmänna planet - vill jag sägaatt den fina granskning som KU har gjort som jag har haft förmånen att vara med i kon-stitutionsutskottet inte hade varit möjlig utan detfantastiskt skickliga kansli som KU har. Det brukarfalla på min lott att harangera kansliets insatser, ochjag vill göra det igen. Jag tror att alla instämmer idetta.Den ton som har rått i KU och det arbete som harutförts där är stimulerande och givande. Även om viibland har olika värderingar - och också ska ha det -så tycker jag att vi i allmänhet söker oss fram till bragemensamma slutsatser. 8 PER () replik:Fru talman! Jag ska förlänga när-varo i talarstolen till.Jag har en kort synpunkt på utnämningspolitiken.Utskottet citerar först indirekt , närman säger att det blir mycket socialdemokrater i äm-betsmannaleden därför att borgarna tenderar att flytill näringslivet. Enligt min mening är detta ett fanta-siargument.Nu lägger till ännu ett, nämligenatt det av sociala skäl blir lite konstigt. I så fall sägerju i realiteten att sociala skäl - det ärväl socialdemokrater eller vänster - skulle motiveraatt man söker en viss kategori människor för att fåstörre blandning. Men detta finns inte inom synhållnär det gäller regeringsformens stadganden om för-tjänst och skicklighet. Det är precis den här typen avovidkommande argument som kan förvirra bilden avvem det är som är mest kompetent att sköta arbetet,som regeringsformen strävar efter att sätta upp.Jag menar att vad vi ser framför oss - och låt ossse verkligheten som den är - är en statsförvaltning iförvandling. Det är en mer politisk statsförvaltning,med alla de komplikationer som detta kan komma attfå för statsförvaltningens oväld.Anf. 9 () replik:Fru talman! drar Per lite fel slutsats avvad jag har sagt. Jag har inte sagt att man ska frångådetta med förtjänst och skicklighet. Men vi vet likaväl, Per och jag, att om förtjänst och skicklig-het är lika - det kan den ju vara mellan många perso-ner - så kan det också finnas andra hänseenden. Detkan vara traditioner, bekantskap och social härkomsteller tillhörighet där man vet att en viss persons farvar en bra karl, att hans bror är där och hans fru job-bar där och att de är väl meriterade, trovärdiga ochbra personer. Då vet man att det här också är en braperson. Att det förekommer sådana värderingar vidtillsättande av tjänster när det väger ganska lika iförtjänst och skicklighet är en sak. Men då kan detockså förekomma en värdering av att man kanskeockså vill ha en annan och bredare social erfarenhetoch social kompetens än just utbildningsmerit ellerannan sådan merit.Jag tror inte att man kan säga att statsförvaltning-en i har politiserats på något sätt. Man kaninte heller säga att statsförvaltningen på något sättskulle lida brist på människor som i grunden har enborgerlig ideologisk uppfattning. Jag tror inte att detgår att hävda det heller.Sedan kan man naturligtvis i och för sig diskuteradet partipolitiska utfallet. Men man kan nog inte sägaatt man generellt sett har frångått kravet på förtjänstoch skicklighet.Anf. 10 PER () replik:Fru talman! Det är ovedersägligen så enligt ut-skottet självt, om man tror på den redovisning somman själv har gjort, att utskottet vet att den andel avde högre cheferna i statsförvaltningen som har direktpartipolitisk bakgrund har ökat dramatiskt under desenaste 15-20 åren. Det skriver utskottet självt i sinbakgrundsredovisning, så det borde för alla vara ställtutom varje tvivel. Min hypotes är att det då har inträf-fat någonting av väsentlig karaktär i statsförvaltning-en.Nästa steg är ju att man får vara döv och blind omman inte ser och hör vari denna ökade politiska bak-grund i huvudsak består. Jag säger inte att det intefinns människor från andra partier än Socialdemo-kraterna, men jag säger att det är en överväldigandeövervikt av dessa människor med partipolitisk bak-grund som också är socialdemokrater. Det är me-mento nummer två. Då säger jag mig att det har häntytterligare som är oroväckande för den svenska stats-förvaltningens utveckling.Om det är en eller två bland 300 eller 400 så änd-rar inte det en förvaltnings karaktär. Men om det ärett överväldigande antal av dem som utnämns somhöga chefer som har denna bakgrund så händer detnågonting mycket stort. Jag menar att utskottet slar-var ifrån sitt ansvar för statsförvaltningen när manursäktar detta med rader av argument - det Perssons-ka näringslivsargumentet eller det Kvistska argu-mentet om att det är viktigt att bredda den socialabakgrunden i statsförvaltningen.Sanningen är - och det vet och allasocialdemokrater också - att utnämningsmakten an-vänds på ett sätt som enligt min mening inte står iöverensstämmelse med regeringsformen.Anf. 11 () replik:Herr talman! Jag tycker nog att Per över-driver den här saken. Studerar man utnämningarnaunder de borgerliga regeringsåren så ser man att dettörhända var fler borgerliga som blev utnämnda änvad det är . Men jag tror också att man kan se detså att det delvis beror på personkännedom.Det är klart att det har funnits tider där man kan-ske kan spåra en viss politisk konjunktur i utnämnan-det. Jag ifrågasätter inte det. Det har kanske ocksågått en viss inflation i ett visst mittenpartis utnäm-ningar som tack för gott samarbete.Det kan man möjligen misstänka. Men generellt settkan man ändå inte säga att man därvid har frångåttden grundläggande principen om förtjänst och skick-lighet. Man har ju i alla fall uppfattat dem som manhar utsett som förtjänstfulla och skickliga personer.Därmed, fru talman, har jag sagt vad jag hadetänkt säga lite längre ned på talarlistan under dettaämnes rubrik. Jag kan stryka mig där, så blir debattenlite kortare.Anf. 12 ():Fru talman! När jag hör Per och gnabbas om när konstitutionsutskottetsordförande ska avgå och om han ska avgå så kommerjag att tänka på en sak. togmin hustru och jag en promenad. Det var ganskadåligt väder. Plötsligt sade min hustru: Det blir bättreväder! Oj då, tänkte jag, hon har väl hört någon pro-gnos. Men så fortsatte hon: Men jag vet inte när!Konstitutionsutskottets ordförande kommer någongång att avgå, åtminstone formellt sett senast den 30september.Fru talman! granskning avregeringen är en del av kontrollmakt. Vi ikonstitutionsutskottet är väldigt viktiga personer. Viutgör nämligen en maktfaktor i den meningen attutskottet kan uppfattas som en påminnelse om rege-ringens och statsrådens ofullkomlighet. fortlöpande granskning av regeringenär alltså ett viktigt inslag i demokratins maktdelning.Granskningen är ett system som ger påpekande omdet konstitutionellt och legalt godtagbara i regering-ens maktutövning. Vårt betänkande behandlas på ettannat sätt än många andra betänkanden i kammaren.Det anmäls för kammaren och medför efter detta ingavidare åtgärder. Det är dock ett viktigt dokument iden demokratiska processen och opinionsbildningen.En väl genomförd KU-granskning är den bästapreventiva åtgärden för att regeringen framöver skaagera på ett korrekt sätt i förhållande till regelverket.Det är väl inte så väldigt många statsråd som vill blikallade till för utfrågning.Fru talman! Vårt utskott är mer än andra utskottett konsensusutskott. När vi bedömer regeringensverksamhet försöker vi enas kring verklighetsbe-skrivningen och försöker i samstämmighet tolka för-fattningen och övriga lagar. Debatter av det slag somvi för här brukar förstås inriktas på skillnadernai synsätt mellan de olika partierna, men en vanlig bildär att utskottet i många frågor uppnår en betydandesamsyn. Jag tycker att det är viktigt att det blir så ochär så.Fru talman! Det är också viktigt att fastslå att kon-stitutionsutskottet som sådant äger frågan om gransk-ningen av regeringen. Det är inte kammaren som ägerden. Därför blev jag något konfunderad över att ut-skottets ordförande på rak arm yrkade bifall till allasex moderata reservationerna. Det är alltså inte kam-maren som äger frågan egentligen. Inte ens anmälarentill äger sin fråga, utan det görutskottet även i det fallet. Vi kan ibland börja nysta ien ända i ett ärende och sedan upptäcka konstigheter ien annan. Då kan vi kanske framföra kritik i ett så-dant avseende.Det är sällsamt intressant att sitta i konstitutions-utskottet, inte bara för att det är ett trevligt gäng - ochdet är det verkligen, både tjänstemän och ledamöter -utan också för att det är oerhört intressanta och spän-nande områden som utskottet behandlar. Det går inteen dag utan att man lär sig något nytt.Granskningen tillhör dessa spännande områden.Visst kan bökandet och sökandet efter fakta iblandkännas jobbigt, och det är tidsmässigt krävande. Menfaktum är att granskningen ger en överblick och in-blick på områden som normalt inte behandlas avutskottet. Inte hade jag begripit vad Tetrasystemethade för syfte om vi inte granskat detta eller vad ettdetachement är för något.Fru talman!