prot · GQ096 · 2002-10-15 00:00:00 — sade utri-kesministern att det inte finns något bevis för att desenaste steningarna, de steningar som man ju har lovatatt avskaffa, har ägt rum. Däremot finns det bevis för attdet har skett hängningar i . Det har vi sett hemskabilder på, lyftkranar med anordningar där alltså ocksåmän hängs. Så visst förekommer det otäcka dödsstraffunder vidriga omständigheter.Slutligen vill jag fråga utrikesministern en sak till.Eftersom de här påtryckningarna mot inte har lyck-ats något vidare - vilka skulle vara de mest framgångs-rika påtryckningarna för att få till stånd en ändring iIran? Är detta Väktarnas råd, som tydligen styr såstarkt, så att säga oemottagliga för allt? Är de i stort settsom afghanska fundamentalister? Eller kan man tänkasig det som var inne på, nämligen attkoppla mänskliga rättigheter till de här ekonomiskaförhandlingarna? Kan det vara ett sätt? Ska man t.o.m.fundera på någon typ av ekonomiska sanktioner?Anf. 17 SERMIN ÖZÜRKÜT (v):Herr talman! Jag tackar utrikesministern för hennesförtydligande av de oerhörda spänningarna och av dekonservativa krafterna i . Än en gång vill jag under-stryka vikten av att inte glömma bort den patriarkalastrukturen när vi gör vår analys av problematiken.Anf. 18 ():Herr talman! Jag vill stryka under detta med densärskilde rapportören för . Jag tror att det är oerhörtviktigt att FN får ha kvar en rapportör i som kanvisa på de oegentligheter som pågår. Man kunde läsa ien dagstidning att öppnar sig mot ochatt man har stora problem med droger. Vi får ju ta emotbrev från olika håll. Man har stora problem med sexuellexploatering av barn och ungdomar. Det är trafficking.Man har problem med droger. Även detta skulle kom-ma till vår kännedom om FN hade rapportörer i Iran.Jag tycker att det har varit en bra debatt. Jag tyckeratt det är bra att vi har fått reda på så mycket mer. Jaghoppas också att vi kan fortsätta att trycka på den irans-ka regeringen och detta råd och visa på hurkvinnorna, speciellt kvinnorna, är utsatta i Iran.Anf. 19 Utrikesminister ():Herr talman! Jag tycker också att det är väldigt braatt vi har de här debatterna. Det är klart att det ocksåpåverkar. Det är så vi ökar kunskapen om ochdessutom visar dem som finns i att vi följer situa-tionen väldigt nära.Agne frågade vilka garantier det finns föratt reformprocessen lyckas. Garantier finns ju tyvärraldrig. Men arbetet måste fortsätta.Ett arbete som naturligtvis är väldigt viktigt är bl.a.det som frågar om, handelsavtalet. Vihar fått ett beslut om att vi både ska sätta i gångett handelsavtal och en dialog om mänskliga rättigheteroch att dessa saker delvis ska kopplas samman. är bra, för det innebär att också måstefölja internationella handelsregler, de gemensamt över-enskomna reglerna. Det blir ju en annan press när manhar ett handelsavtal.Dessutom ska det parallellt ske en dialog kringmänskliga rättigheter. Tanken med en sådan dialog, ochdet gäller också det som Sermin Özürküt och RositaRunegrund frågar om, är också att man sätter upp väl-digt tydliga mål. Målet kan t.ex. vara att man ska av-skaffa dödsstraffet, i första hand naturligtvis de härbarbariska formerna av dödsstraff men också dödsstraf-fet generellt. Så sätter man upp tydliga benchmarks. Detförbereds alltså från början att om man inte kommer tillnågra resultat ska den här dialogen kunna avslutas, ochdå kan det också påverka handelsavtalet. Därmed upp-hör även de förbättringar som kan finnas för i etthandelsavtal.Jag tror att det är den vägen som är viktig att gå medtanke på det som säger om att maneventuellt ska införa ekonomiska sanktioner eller isole-ra dem. Det här är en bättre väg. är väldigtviktigt, och vill nog gärna se att man blir såisolerad som möjligt. Därför är det bättre att ha den härdialogen kring mänskliga rättigheter och se till att manverkligen fortsätter att stärka reformkrafterna.Sedan gäller det resolutionerna, och resolutionernatar självklart också upp kvinnors rättigheter, kvinnorssituation. Den här resolutionen röstades ned i Kommis-sionen för mänskliga rättigheter, men vi har diskus-sioner om att lägga fram den i FN:s generalförsamling.Tyvärr är det så att EU-länderna inte alls är eniga i dag.Vi gör allt vi kan för att påverka andra länder, men detär en ganska stor splittring , och vi måste varaeniga för att gemensamt kunna lägga fram en resolu-tion.Vi hoppas naturligtvis att vi ska kunna lägga framen resolution. Vi hoppas att rapportören ska kunna haett idogt arbete i och att det kan bidra till en fortsattdialog och en fortsatt reformprocess.Jag vill också svara på frågan om den särskilda råd-givaren. Jag träffade aldrig den särskilda rådgivarensom senare har uttalat sig på det här viset om stening.Det politiska systemet verkar inte riktigt kunna påverkaden här delen, den religiösa delen, av rättsväsendet. Desteningsdomar som har avkunnats har däremotalla överklagats. Det vi vet, eller det vi har trott ossveta, är att det fortfarande inte har blivit något besked,att det fortfarande inte har fattats några beslut efteröverklagandena.Anf. 20 ():Herr talman! Det är verkligen bara att beklaga attinte ens EU kan samla sig omkring en kraftfull politikmot i det här fallet. När det gäller de här avtalenom handel och annat undrar jag: Finns det någon tydligstrategi där, och ett krav på att avbryta detta om maninte når framgång? Det är viktigt att man verkligensätter tryck med tydliga krav på i det här fallet.Sedan är det naturligtvis viktigt att man på bredfront tar upp de här frågorna. Det gäller både interna-tionellt, i varje land och att man driver opinion inomEU, i FN och på olika andra sätt. Jag tycker att den härdebatten har visat att utrikesministern har ett brett poli-tiskt stöd härifrån för att fortsätta driva de härfrågorna framåt mycket kraftfullt. Jag hoppas att utri-kesministern också kommer att få framgång för attförbättra situationen för de mänskliga rättigheterna iIran. Ett råd är bara att inte lita alltför mycket på Kha-tamis reformvänlighet i det här sammanhanget. Men tafasta på de reformivrare som trots allt finns - även omde är få.Anf. 21 ():Herr talman! Jag vill också tacka utrikesministernför den här debatten. Den är väldigt viktig också för dereformkrafter som finns utanför och som arbetarför bättre villkor i Iran.Jag måste säga att det är inte bara beklagligt att EUinte kan enas om en resolution utan också djupt genant.Som stark EU-vän tycker jag att det är väldigt tråkigt inte kan komma överens om detta, att det tydligenfinns länder som tycker att det inte är så viktigt hurkvinnor behandlas.Att föra sådana här debatter i de demokratiska par-lamenten måste vi fortsätta med. Jag vet att parlamenta-rikerna i har gått tillsammans i en gemensamaktion för att förbättra villkoren i . Vi kanske kundefundera om vi kan göra något gemensamt parlamenta-riskt utspel i de här frågorna.Det är också viktigt att man får en garanti för atthandelsavtalet och de mänskliga rättigheterna kopplasihop, så att det inte blir något handelsavtal om inteär berett att också garantera mänskliga rättigheter ochatt inte stena vare sig män eller kvinnor.Jag har en alldeles egen fundering. Jag begär inte attutrikesministern ska ha synpunkter på den, men jag villändå förmedla den. Om det blir allvar av konfliktenmellan och funderar jag vad det kan få förspill-over-effekter på . Kan man kanske tänka sigatt det blir en Afghanistanliknande situ-ation i också? Detta är som sagt min fundering, ochom utrikesministern vill svara blir jag glad. Men jag vetatt det är en jättesvår och besvärlig fråga just nu.Anf. 22 Utrikesminister ():Herr talman! Jag tror möjligen att den sista fråganblir svår att svara på inom ramen för ett knappt tvåminuter långt avslutningsinlägg. Vi kanske kan kommatillbaka till den.Jag vill också tacka för debatten.När det gäller handelsavtalet delar jag er uppfattningatt det är viktigt att man har en koppling mellan han-delsavtal och dialogen om mänskliga rättigheter. Dettycker andra EU-länder också. Det är därför det är såviktigt att vi har en sådan här klausul som finns i man-datet för att göra ett handelsavtal, att det kopplas tilldialogen om mänskliga rättigheter och det finns enmöjlighet att avbryta detta om man upplever att maninte kommer någonvart när det gäller dialogen ommänskliga rättigheter.Jag vill också till försvar för mina EU-kolleger sominte vill se en sådan här situation säga att det inte inne-bär att alla tycker att det är riktigt och naturligt att för-trycka kvinnor och förtrycka mänskliga rättigheter.Deras argument är att det försvårar den här dialogen omman har en resolution om . Vi gör enannan bedömning. Vi menar att läget är så allvarligt attvi måste ta en resolution om fast vi villfortsätta dialogen.För att avsluta med något positivt om utvecklingen iIran som kan ge lite hopp för framtiden kan jag säga attvi ser att av de universitetsstuderande somnu börjar faktiskt är kvinnor. Jag tror att det också kange en liten fingervisning om att vi har en mer positivroll för kvinnor att vänta i framtidens . Det skulleförvåna mig om regimen lyckas fortsätta att förtryckaen så stor grupp av de här unga studenterna, som där-med också har visat sitt engagemang.Överläggningen var härmed avslutad.28 § Svar på interpellation 2002/03:1 om upp-sägningar inom EricssonAnf. 23 Statsrådet ():Herr talman! har frågat vilka åt-gärder jag avser att vidta för att komma till rätta medvad hon kallar de strukturella problemen i samthur stort statligt stöd jag avser att avsätta för dessaåtgärder.Bakgrunden till frågan är bl.a. ytterligare varsel ochneddragningar på arbetsmarknaden i och Sandvi-ken. Bl.a. har varslat ytterligare 320 anställdaom uppsägning.I maj i år besvarade jag en liknande fråga av Mar-celind, i samband med att redovisat detuppdrag regeringen tilldelat honom med anledning avEricssons dåvarande varsel och neddragningar i Sveri-ge.Jag framhöll då, och vill understryka det igen,att regeringen för en långsiktig och strategiskt inriktadpolitik för att förbättra de lokala arbetsmarknadernasfunktion och för att utveckla näringslivet i . Detinnebär bl.a. en långtgående decentralisering av olikainsatser till främst den regionala nivån. Inom ramen förarbetsmarknads-, närings- och den regionala utveck-lingspolitiken har bl.a. länsarbetsnämnderna och läns-styrelserna stora resurser och befogenheter för att mötakriser i samband med strukturomvandlingar och för attkunna verka för en hållbar tillväxt. Det är min och rege-ringens förhoppning att mycket av resurserna ska finnasoch fördelas lokalt. Det innebär både möjligheter ochansvar för lokala aktörer.I dag bedrivs ett omfattande arbete för att på olikasätt ta till vara möjligheterna att utveckla näringslivet iGävle. Det pågår bl.a. många aktiviteter där statligaresurser samverkar med resurser lokalt för att utvecklakommunen. I mitt svar vill jag beröra ett av alla dessaexempel, och det rör högskolan.Högskolan i är en viktig utvecklingskraft,som har vuxit kraftigt . Det handlar bl.a.om nya utbildningar och metoder, utbyggnader inomGävle Teknikpark, Drivhuset (stimulans för nyföreta-gande) och uppbyggnad av nya kluster. I budgetpropo-sitionen kunde vi också berätta att regeringen nu flyttarbelastningsskadecentret från i . Detta innebär att drygt 23 miljonerkronor överförs till Högskolan, och dessutom kommerytterligare medel att tillföras under en övergångsperiod.För år 2003 handlar det om för ettsamarbetsavtal.Jag har besökt iGävleborg, och jag kommer att fortsätta att följa ut-vecklingen i noga liksom länsarbetsnämndensbehov av resurser.Med de goda generella förutsättningar för en lång-siktig positiv utveckling som finns i är det minuppfattning att det också finns goda möjligheter attåstadkomma en positiv utveckling av näringslivsstruk-turen, bl.a. med hjälp av de relativt stora statliga resur-ser som fördelas till regionen men också genom detstora engagemang och de idéer som finns inom kom-munen från både politiker och företagare.Anf. 24 ():Herr talman! Tack för svaret, !Jag utgår från att , som precis somjag kommer från , känner en stark oro över ut-vecklingen hemma. Vi har problem på arbetsmarkna-den, av gävleborna som är arbetslösa eller satti program. Med senaste varsel är det över1 600 personer som har förlorat sinajobb. har varslat 135 tjänstemän ochSandvik 140. Kockens lägger ned hela sin verksamhetoch flyttar den från . Vi kan dessutom avläsa påvåra halvårssiffror när det gäller befolkningstendensenatt trenden nu har brutits och det är en negativ trend, ialla fall första halvåret.I detta läge svarar på min oro meden ton som jag hoppas att jag uppfattar fel, men detlåter som en lite nonchalant fortsättning av den opti-mistiska valrörelselöftestonen. Jag är medveten om attGävle har många goda förutsättningar, men då krävs detockså att staten och regeringen tar situationen i Gävlepå allvar och sätter in tidiga åtgärder, innan konsekven-serna av de förlorade arbetstillfällena gör att människorvarken vågar bo eller investera i vår hemkommun. Detgår alltså inte att avvakta i tro på att förutsättningarnaska bli bättre längre fram.Vi vet att konkreta jobb kan skapas i . I denrapport som kommun skickade till regeringenoch som själv har svarat på - även om detockså var i lite diffusa ordalag - finns det en bilaga medkonkreta projekt som exempelvis lantmäteriet harframme och som kan startas och t.o.m. forceras framom bara regeringen kunde lägga pengar och stötta verk-samheten.Det gäller t.ex. förbättringar av den rikstäckandedatabasen med höjduppgifter som telekomföretagendels använder för utplacering av 3 G-master, dels villanvända för att skapa positioneringstjänster, locationbased services, LBS.Det gäller även pengar för att snabba på digitalise-ringen av papperskartor, som jag också har motioneratom, både historiska kartor och detaljplanekartor. Inomlantmäteriet tror man att det förutom många svenskarfinns mängder av amerikaner som skulle köpa dessakartor via nätet då landets historiska kartor finns till-gängliga i digital form.Digital geografisk information och fastighetsinfor-mation skapar möjligheter för hela 3 G-branschen. Dethar också Lantmäteriets generaldirektör pratat medMona om, så kunskapen finns hos regeringensföreträdare. Och om Lantmäteriet fick pengar till dethär skulle det också ge bättre förutsättningar för 3 G.Högskolan har beslutat att starta en utbildning avlantmätare, vilket jag motionerade om . Det finns inte en krona avsatt förden utbildningen. Här skulle det finnas en konkret möj-lighet för och regeringen att visa tar situationen i på allvar.Just nu pågår ett omfattande arbete inom Högskolani med och hos företagen i GIS-klustret i med att utforma en ansökan om pengarför utveckling av innovationssystem. För att skakunna utvecklas till GIS-huvudstad fordraspengar till forsknings- och utvecklingsverksamheten.Jag skulle kunna fortsätta att exemplifiera och kommeratt göra det i mitt andra inlägg. Min fråga är då bara: Ärdet detta som menar när hon i sitt svartill mig säger att regeringen är intresserad av att stödjaGävle för att vi ska få en framkomlig väg? Då skulleman ju kunna ge konkreta bevis på det genom att av-sätta ekonomiska resurser för de här olika initiativen.Anf. 25 ():Herr talman! Jag vill bredda den här debatten till atthandla om situationen i . Varsel ochuppsägningar på i och iSöderhamn bidrar i högsta grad till den svaga arbets-marknaden.Trots att länet när det gäller regional BNP hävdarsig väl är arbetslösheten näst högst i landet och utbild-ningsnivån låg. är det kärvt på arbetsmarknaden,men så här har det sett ut . och andra regionalpolitiska instrument ärbra, men det finns inga klara målsättningar på rikspla-net som visar hur man långsiktigt ska förbättra t.ex.sysselsättningen och utbildningsnivån i län.Vänsterpartiet vill ha tydliga och klara regionalamålsättningar där resurserna fördelas utifrån länensolika förutsättningar och möjligheter. Det finns t.ex.redan i dag delar av som har uppnått 80-procentsmålet när det gäller sysselsättningen, och 50 %av ungdomarna går vidare till högskolestudier. Är mi-nistern beredd att stödja tydliga regionala mål för ut-bildning och sysselsättning?I finansplanen står det att rätten till meningsfullt ar-bete är grunden för regeringens tillväxtpolitik och att deregionala skillnaderna som finns kommer att beaktasnär åtgärder för att nå målen utformas. Borde då inteGävleborgs län prioriteras än mer när vi har den nästhögsta arbetslösheten och en låg utbildningsnivå? Hurtänker ministern beakta de regionala skillnaderna iregeringens arbete på ett mer konkret sätt?På länsstyrelserna upprättas länsstrategier för varjeläns utveckling, ett arbete som har pågått i många årmen som inte uppmärksammas särskilt mycket av rege-ringen när det gäller hur resurserna ska fördelas. I denparlamentariska regionkommittén, som jag var ledamoti, fick vi en rapport från Statskontoret, regeringens egetorgan, som visade att dessa tyvärr inte hade någon ef-fekt på vilken regionalpolitik som fördes. De blev mestdammsamlare på departementet och redovisas dessutominte för . Och när infrastruktursatsningarnaska göras, när och redovisar sinaplaner för hur de vill ha det framöver, visar det sig t.ex. skjuter utbyggnaden av dubbelspåret, Bo-mansberget-Älvkarleby, ytterligare framåt i tiden. Detgäller också motorvägen mellan och . Tar man då hänsyn till länsstyrelsernas strategier?Gävleborgs län bidrar i högsta grad till Sverigeshandelsöverskott. Det är koncentrerat till tung skogs-och stålindustri, men det vi behöver är fler små ochmedelstora företag för att öka sysselsättningen. Till-gången på riskkapital måste då öka i vårt län, och vi iVänsterpartiet vill införa regionala riskkapitalfonder. Vitycker att det är rimligt att staten skjuter till en delpengar av vinsterna från vattenkraften i de här fonder-na. Kommuner och landsting kan placera delar av sinapensionsfonder där i stället för på börsen, som lands-tinget i nu har gjort och förlorat mångmil-jonbelopp. De storföretag som finns i länet borde ocksåplacera delar av sitt kapital i sådana här fonder för atttrygga länets utveckling och därmed de egna företagen.Visst är det bra med och och Norrlands-fonden, som på olika sätt bidrar till kapitalförsörjning-en, men det saknas en helhetssyn, och regeringen kon-staterar i budgetpropositionen att det finns ett underut-bud av finansieringskapital i regionalpolitiskt priorite-rade områden till små och medelstora företag. På vilketsätt vill ministern då öka riskkapitaltillgången i för att få högre sysselsättning i små och me-delstora företag? Det blir min sista fråga.Anf. 26 Statsrådet ():Herr talman! Jag delar självklart samma oro sombåde och ger uttryckför. Det är en oro för hur vi på kort sikt ska hjälpa deenskilda personer och de familjer som drabbas av varsel- många av dem kommer säkert att drabbas också avarbetslösheten - så att de ska känna en trygghet i för-ändringen och våga pröva nya utbildningar och nyaarbeten. Jag delar också oron för hur vi på lång sikt skakunna bredda den näringslivsstruktur som finns i vårtlän och hur vi på olika sätt ska kunna stärka sommotor i vårt län för utveckling.Jag tror att vi måste göra saker både på kort sikt ochpå lång sikt. Jag tror dessutom att vi ska göra detta inära samarbete med de politiker och företagare somfinns lokalt och regionalt.I den mån kan fördela tillväxt handlar detväldigt mycket om hur vi kan fördela högskoleplatseröver landet, hur vi kan sprida de statliga arbetstillfälle-na, så att de kompletterar och berikar det näringsliv somfinns lokalt, och hur vi kan komplettera marknaden närden inte fungerar med t.ex. tillgång på riskkapital försmåföretagare. Men det är ändå lokalt och regionaltsom de bästa idéerna finns. Det är där som de enskildaföretagarna som brinner för något också behöver stödför att kunna förverkliga sina drömmar.På kort sikt gör vi väldigt mycket från regeringenssida, och jag vill nämna några av de sakerna. Eftersomdet lät på som att vi inte gjorde nå-got alls vill jag ta några exempel.I vårt län finns nu en samrådsgrupp med länsarbets-direktören, landshövdingen och företrädare för Erics-son, som är den industri som har lagt de största ochtyngsta varslen. Där finns också representanter förkommunen som följer utvecklingen när detrör varslen.På länsarbetsnämnden i finns det fortfa-rande pengar kvar på det anslag som har fördelats fördet här året när det handlar om arbetsmarknadspolitiskaprogram. Där hade man t.o.m. september förbrukat 656miljoner kronor av sina 824. Det finns dessutom resur-ser avsatta för extrapersonal. AMS har också försäkratoss på , i de kontakter vi har haft,att man har beredskap att sätta in ytterligare resurser närdet rör arbetsmarknadsutbildningen, om det skulle fin-nas ett behov av det. Det är viktigt att komma ihågdetta, eftersom det handlar om insatser på kort sikt.Sedan är alla de frågor som rör infrastrukturen i vårtland också oerhört viktiga.När det gäller Lantmäteriet har regeringen för-delat pengar för att man ska kunna digitalisera kartma-terial, en viktig del av Lantmäteriets arbete.Jag vet att kommun har sökt pengar hos ossför ett utvecklingsprojekt för bl.a. bredbandstjänster och3 G, som nämnde. De pengarnafinns inte i , utan de finns på Nutekoch , och det har vi också berättat för Gävlekommun. Vi har dessutom avsatt i början avnovember då vi ska sitta ned och gemensamt gå igenomövriga frågor som kommun har skickat till rege-ringen, frågor som de ser en möjlighet att utvecklaGävle kring när det handlar om näringslivsstrukturen.Redan i dag kunde vi som läser se attdet pågår en aktiv verksamhet runt hamnen, och ham-nen i kommun innebär ju en viktig kontakt medÖstersjöländer och som vi vill utöka vårtsamarbete med och som vi, med koppling till den tradi-tionella industri som vi har, tror att vi kan ha ett brasamarbete med. har man skrivit en första överens-kommelse med två engelska bolag som vill gå in somdelägare i hamnen och som dessutom är beredda atttillskjuta mycket pengar. Det är ytterligare ett exempelpå att det finns idéer lokalt som kan behöva stöd frånregeringen för att utvecklas. Den typen av stöd ska vifortsätta med när det gäller riskkapital, när det gällerinfrastruktur och när det gäller en del annat. Men påkort sikt är det oerhört viktigt att vi ser till att enskildapersoner inte är oroliga i onödan.Anf. 27 ():Herr talman! Tack än en gång, , för ditt in-lägg.Jag är faktiskt väl medveten om att det finns enormtstora och många initiativ i kommun lokalt. Detvar just det som visade sig också i Hans , som bara förstärkte alla de förslag som fannsmen som har lagts till handlingarna, som så mycketannat. Det är det som jag tycker är så tråkigt, att UlricaMessing och departementet inte har tagit de här försla-gen riktigt på allvar.Vad hjälper det om vi har samrådsgrupper, om de såskulle träffas eller , om det intekonkret ur dessa samrådsgrupper kom förslag som kun-de genomföras med ekonomiska resurser att genomföradem? tar upp det vi kan läsa om i hem-tidningarna om att det finns utländska intressentersom är intresserade av att investera i hamn.Kommunalrådet säger till tidningarna att det är en in-tressant tanke.Jag oroar mig för att samma sak kommer att händasom när ville köpa energi och den soci-aldemokratiska ideologiska retoriken slog till allabromsar och kommunalrådet stod med rumpan bar - omman får uttrycka sig så i . Han kunde integenomföra sina intentioner angående försäljningen,eftersom privat ägande och vinst hindrade genomföran-det.Hur ska försäljningen av hamn kunna gå tillom det inte får handla om privat ägande? Jag är oroligför att precis samma situation uppstår. Då står vi därigen och behöver få fram de ca 400 miljoner kronorsom det handlar om för att klara att utveckla hamnen.Den skulle, som sade, kunna bli en regi-onal angelägenhet som vi skulle kunna ha stor glädje avframöver, inte minst eftersom även Stockholmsregioneninom en nära framtid har ett stort behov av en funge-rande hamn.Ulrica sade också att AMS försäkrar oss attde ska hjälpa till att ta fram pengar. Vi har många andraproblem i vårt län.