prot · GP09109 · 2002-05-21 00:00:00 — Detta påverkar på ett nega-tivt sätt den trygghet som man kanske många gångertar för given. För många ungdomar tror jag att detblev en aha-upplevelse, och jag ville bara förmedladetta.När människor som jobbar med de här frågornagår ut i skolorna och träffar ungdomar så ger detockså upphov till andra frågeställningar. Vilka blan-ketter ska jag använda där? Hur gör man när mansöker jämkning? osv.Jag vet också att man från myndigheternas sidamycket väl informerade om hur höga skatter vi tar ut,vilka olika typer av skatter vi har osv.Jag såg detta informationsbesök som ett viktigtbesök hos en grupp människor som står inför att gå uti arbetslivet och som verkligen behöver ha detta medsig. Jag tycker att man i mångt och mycket kan jäm-föra det här med de informationsbesök som krono-fogdemyndigheten gör, och har gjort , iskolor just för att informera och förebygga så att ungamänniskor inte ska hamna i kronofogdens register.Anf. 88 Finansminister ():Fru talman! På samma sätt som jag också upplevelsen att ungdomar uppskattartillfällen till information och diskussion om våraskatter och vilka konsekvenser det innebär att intebetala skatt. De tycker att det är bra att få den infor-mationen.Jag är varm anhängare av demokrati. Demokratiinnebär inte bara rättigheter, utan också skyldigheter.Demokrati innebär också ett ansvarstagande.Jag förstår att känner sig upprördöver att denna kammare beslutar om skatter som honinte gillar. Hon känner sig upprörd över att myndig-heter sedan också försöker driva in dessa skatter somdet har beslutats om i demokratisk ordning i dennakammare. I annat fall vore det ju märkligt - om myn-digheterna inte skulle bry sig om beslut!Jag tycker att det är konstigt om upp-lever det som myndighetsmissbruk om en myndighetfullföljer det uppdrag som den har fått av Sverigesriksdag.Det är ju så i en demokrati att om vi inte fullföljerde demokratiskt fattade besluten, exempelvis om våraskatter, och några smiter undan skatten så får alla viandra betala den summa och de belopp som undan-dras. Att smita tycker jag inte är någonting som anståren demokrati, och jag är inte beredd att försvara endemokrati där i första hand vill premi-era och uppmuntra att man undviker att betala skatt.Det tycks ju vara det som är huvudsyftet medAnna agerande.Jag tycker att det är viktigt att ungdomar tar del avvårt skattesystem och att de självfallet får diskuteraoch ha synpunkter på det. Men de ska också få sevilka konsekvenser det innebär - inte minst för demsjälva - i form av försämrade förmåner, som MarieEngström påminde om, och i form av en försämradvälfärd. Det kan ju bli innebörden om stora skattein-täkter uteblir. Därför tycker jag att det är viktigt attvåra myndigheter inte bara är och reger-ingens tjänare utan också medborgarnas.Ibland kritiserar man myndigheter för att de stårlångt ifrån medborgarna. När nu en myndighet somRiksskatteverket försöker få till stånd en dialog medmedborgarna så får den kritik av . Jagtycker att kritiken är alldeles oförtjänt - jag tyckertvärtom att i det här fallet visar attdet är en modern myndighet som försöker samtalaoch kommunicera med medborgarna och inte talarfrån sidan eller från ovan med dem.Jag tror att den här typen av informationsaktivite-ter som , kronofogdemyndighetenoch andra har, ökar intresset från ungdomarssida både för demokratin och för utvecklingen av vårvälfärd.Anf. 89 ():Fru talman! Sin vana trogen och likt klassiska re-toriker försöker tillskriva mig åsiktersom jag inte har framfört i vare sig tal eller skrift ochsedan ivrigt argumentera emot dessa i stället för attsvara på mina frågor. Jag tycker att det är dålig stil.Jag har aldrig påstått att jag över huvud taget harnågonting emot att myndigheten informerar medbor-garna. Tvärtom är jag ganska mån - mycket mer änvad finansministern verkar vara - om att våra myn-digheter är trovärdiga, gör rätt saker, är opartiska ochtillhandahåller sina medborgare god och väl funge-rande information. Det har jag aldrig argumenteratemot.Jag har heller aldrig påstått att jag tycker att det ärbra att man smiter från skatten - tvärtom. Det som jagvänder mig emot är risken för bristande trovärdighetgenom en sådan här kampanj. Om människor har fördåligt förtroende för myndigheterna och skatteupp-börden så riskerar svartjobben att öka ännu mer. Dåblir det ett ännu större problem.Det finns många myter om vart skattepengarna tarvägen, står det på en liten pop-up, som det heter, påkampanjsidan. Det håller jag med om. Men jag undrarhur det är med påståendet att samhället betalas av dig,som det står. Görs det ingen distinktion nu för tidenmellan samhälle, stat och kommun osv.? Är det rättpåstående om man vill öka ungdomars förtroende ochförståelse för vad skatterna går till? Är det rimligt attpåstå att inget gräs skulle växa om man inte betaladeskatt? Finns det verkligen inga andra sätt att klippagräs än för skattepengar? Mig veterligen förekommerbåde kommunalt betalad gräsklippning och privatsådan.Det finns ett påstående om intäktssidan i den härapparaten, och det är fel. Det bemötte inte finansmi-nistern. Jag konstaterar att han bortserfrån att den mesta skatt som sommarjobbande ung-domar betalar är moms och sociala avgifter. Det låt-sas varken han eller om. Jag tyckeratt det är att nonchalera ungdomar om man missarden ganska viktiga delen när det gäller hur skattenfunkar och vad den sedan går till. Antingen upplyserman sakligt eller så gör man det inte, och då bordeman rätta till det och ändra sig.När informationsdirektör fickfrågan försvarade han sig så här: Visst hade vi kunnatgöra det - och då syftar han på att upplysa om allaskatter som ungdomar betalar - och han fortsätter:Men vi vet att ungdomar i allmänhet intehar något stort intresse för skatter.Då undrar jag: Är detta finansministerns bild avgod myndighetsinformation som ska öka ungdomarsförtroende och av rättssäkerhet och effektivitet, somdet ju står i det uppdrag som myndigheten har fått avriksdagen? Myndigheten har inte fått i uppdrag avriksdagen att vilseleda, att minska ungdomars förtro-ende eller att ljuga för dem om hur mycket skatter debetalar.Detta är de två huvudsakliga fel som jag ser - heltoavsett vad tycker om andra sakereller om kampanjen i sig osv. Myndigheten överträ-der för det första det uppdrag som den har fått avriksdagen genom att bedriva politisk propaganda, ochför det andra gör den dessutom detta med sakfel. Jagtycker att det är stora fel på båda dessa saker. Som jaguppfattar det uppdrag som myndigheten har fått avriksdagen så får den inte göra så här. Därför tyckerjag att finansministern borde ta avstånd från sådanahär kampanjer, och framför allt se till att de inte upp-repas. Hur tänker finansministern göra det?Anf. 90 Finansminister ():Fru talman! ogillar de skatter somSveriges riksdag har beslutat om. Hon ogillar att maninformerar om de skatter som riksdag harbeslutat om. Hon ogillar att försökerskapa en kunskap, insikt, information och kommuni-kation med ungdomar om de skatter som har beslutat om.Jag respekterar naturligtvis åsikt,även om jag tycker att hon har helt fel i sak. Honborde också respektera riksdags beslut. Honborde också se det som en styrka att en modern myn-dighet försöker kommunicera och samtala med med-borgarna och på så vis försöka skapa förståelse för debeslut som riksdag fattar.Nu tar till knepet att säga att detfinns felaktigheter i information.Jag kan inte se att en enda uppgift som hon nämndehar karaktären att det skulle finnas någon felaktighet iRiksskatteverkets information. Då väljer hon i ställetdet omvända, och säger: Det är för lite informationfrån . Man borde informera om allaandra skatter också. Inom ramen för en 60 sekunderlång film lär man förstås inte kunna få med alla deskatter som vi har. Jag håller med omatt vi har en och annan skatt, så det kanske behövsmer än - 65, 70 eller ytterligare någrafler sekunder. Men jag tycker att det är en väldigfördel att en modern myndighet som Riksskatteverketockså har valt att informera på det sätt som man hargjort. Man gör det med humor och lite glimt i ögat.Det kanske är det som stör . Det härmed humor och glimten i ögat är väl inte riktigt Mo-deraternas elixir.Anf. 91 ():Fru talman! Jag ska inte kommentera finansmi-nisterns humor eller ögonglimtar utan hålla mig tillsak, till skillnad från finansministern. Riksdagensuppdrag till är ju att tillhandahållagod och trovärdig information och att förebygga ochbemöta fusk. Det är vi överens om. Det är därför detär viktigt att den här är korrekt i sak. Det är därför jagtycker att det är problematiskt när det t.ex. står så häri den lilla rutan med rubriken du att: Som ungmed låga inkomster betalar du nästan bara kommu-nal- och landstingsskatt, så det mesta av den skatt dubetalar går faktiskt till saker nära dig.Det är ju fel att de betalar nästan bara kommunal-och landstingsskatt eftersom den typiska sommar-jobbande ungdomen betalar mer i moms och kostarmer i arbetsgivaravgift än de här skatterna. Det tycketjag är ett ganska stort fel. Det är inga detaljer som jagtar upp. Jag tycker att det är att nonchalera ungdomaratt inte tala om hur skattesystemet faktiskt funkar, omdet nu är det man vill göra.På den här propagandasidan kan man spela ett s.k.tristlotteri. Det ser ut lite grann som bingolotto. Det ärmot bakgrund av en strand, tror jag det ska vara. Dethar lite humor och glimt i ögat. Såvitt jag har förstått,och där får finansministern gärna rätta mig om jag harfel, kan man inte spela det här lotteriet på Finansde-partementet av datatekniska skäl. Mot den bakgrun-den är jag nyfiken på om finansministern, även omhan själv kanske ligger utanför målgruppen, verkligenhar tittat på den här kampanjen och särskilt kampanj-sidan som jag kritiserar. Eller är det så att han, vilketdet ju låter som, bara ryggmärgsskäller tillbaka istörsta allmänhet för att vi tillhör olika partier jag? Det låter nästan så, och det tycker jag ärväldigt tråkigt. Framför allt nonchalerar han ju då detuppdrag som myndigheten har fått av ochäven interpellationsinstitut. Vi som försö-ker ägna vår gärning här inne åt att föra en seriösdebatt har ju verkligen vunnit i tristlotteriet i så fall.Avslutningsvis kan jag konstatera att finansmi-nistern har åtagit sig rollen som propagandaministeroch att han tycker att det är helt okej att myndighetenfar med vilseledande och osaklig information tillungdomar i politiskt syfte. Därmed använder hanmyndigheten som sin lojala tjänare inför valrörelsen.Jag beklagar det djupt. Jag tror att den minskar ung-domars förtroende för staten och skatteuppbörden. Vihade kunnat vara överens om att den är viktig, mengenom den här kampanjen och genom finansminis-terns lättsinne inför densamma raseras det tvärtom.Jag gillar det inte, även om jag märker att jag inte kangöra så mycket åt det.Anf. 92 Finansminister ():Fru talman! På något vis avslöjar själv när hon frågar mig om jag har kontrolleratoch om jag har gett order exakt hur den här informa-tionskampanjen ska se ut. Vi har faktiskt fria själv-ständiga myndigheter i vårt land. Det har vi haft se-dan och Axel tid. Det haruppenbarligen undgått en och annan moderat. Detvore mig fjärran att vi i ellerregeringen skulle försöka utöva någon form av detalj-styrning av enskilda myndigheter.Det uppdrag som myndigheten, i det här falletRiksskatteverket, har fått har man fått som en konse-kvens av de riksdagsbeslut som vi har fattat om skat-ter i vårt land. Jag tycker att hartolkat det uppdraget på ett utomordentligt sätt. Dentyp av detaljstyrning som efterlyservore mig helt fjärran. Dessutom tycker att det skullestrida mot den praxis och de regler som vi har i vårtland sedan mycket lång tid tillbaka.Anna är upprörd över skatterna. Hon ärupprörd över att man informerar om skatterna. Hon ärinte upprörd över alla dem som inte betalar sin skatt,dvs. alla de som genom att avstå från att betala skattegentligen gör skattebördan större för t.ex. ungdomar.Vi hade inte behövt att ta ut så mycket skatt som vigör om fler hade betalat skatt enligt de beslut vihar fattat. Det upprör inte ett dugg. Detär hon inte ett dugg intresserad av. Då kan man frågapå vems sida som står i den här diskus-sionen. Jag kan bara konstatera att om vi vill ha ettdemokratiskt samhälle med respekt för varandrasåsikter måste vi också ha myndigheter som vill kom-municera med medborgarna, och inte minst medungdomarna. Det tycker jag att görpå ett förtjänstfullt sätt. Jag beklagar att inte vill ge myndigheterna den möjligheten tillkommunikation med medborgargrupper.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på interpellation 2001/02:400 omideella ungdomsorganisationer i skattelagstift-ningenAnf. 93 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig omjag är beredd att vidta några åtgärder som rättar tillden orättvisa som råder mellan olika föreningsverk-samheter vad gäller skattelagstiftningen.Den skillnad som finns mellan ideella idrottsföre-ningar och andra ideella föreningar är att idrottsföre-ningarna inte betalar arbetsgivaravgifter på ersätt-ningar till idrottsutövare om ersättningen understigerett halvt prisbasbelopp. Undantaget lagfästes i anslut-ning till skattereform. be-handlades denna fråga i rekommendationer av . Rekommendationerna hade utformatsbl.a. mot bakgrund av att de inkomster som idrottsut-övare hade ofta till stor del var ersättningar för utläggsom idrottsutövaren haft, vilka i sin tur var avdrags-gilla kostnader vid inkomstbeskattningen. Undantagettillkom således för att förenkla möjligheten till avdragi avgiftssammanhang och inte för att skattemässigtgynna idrottsföreningar.Det kan naturligtvis förekomma att även personersom får ersättning från andra ideella föreningar harkostnader för utlägg som är avdragsgilla vid inkomst-beskattningen, även om detta kanske inte är lika van-ligt som för idrottsutövare. I det sammanhanget börockså nämnas att om en ersättning till viss del mot-svarar utgifter som en person haft i arbetet är dendelen avgiftsfri enligt socialavgiftslagen om utgifter-na beräknas uppgå till av er-sättningen.Som jag sagt i tidigare interpellationssvar i febru-ari och anser jag inte att undantagetfrån skyldighet att betala arbetsgivaravgifter bör ut-vidgas. Anledningen till detta är främst att om arbets-givaravgifter inte tas ut på ersättningen är denna inteheller förmånsgrundande för mottagaren. Detta inne-bär att mottagarens trygghet försämras och dettasärskilt vad gäller pension. I det nya pensionssyste-met har i princip alla inkomster betydelse för pensio-nen. Det är därför nu viktigare än tidigare för denenskilde att alla inkomster inräknas i den pensions-grundande inkomsten. Även om det endast rör sig omatt undanta ersättningar understigande ett halvt pris-basbelopp kan det sammantaget bli fråga om bety-dande belopp för den enskilde som inte blir förmåns-grundande. Detta är t.ex. fallet om personen får er-sättningar från olika föreningar eller under flera år.Att, såsom föreslår, berörda per-soner skulle kunna kräva att arbetsgivaravgifter beta-las in för dem för att de ska erhålla sociala förmånerär inte möjligt. Skyldigheten att betala arbetsgivarav-gifter är inte något som utgivaren av ersättningen ochmottagaren av denna vare sig kan eller bör kunnaavtala om i detta sammanhang.Jag avser således inte att vidta någ-ra åtgärder för att utvidga undantaget från skyldighetatt betala arbetsgivaravgifter för idrottsföreningar tillatt gälla andra ideella föreningar.Anf. 94 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka finansmi-nistern för svaret. Denna fråga har debatterats här ikammaren vid ett flertal tillfällen, som finansminis-tern själv sade. Det visar ju att det är en fråga somengagerar och att ett antal människor inte är nöjdamed rådande förhållanden.Syftet med interpellationen är i grunden inteskattetekniskt, utan den handlar om på vilka sätt vikan stötta det så viktiga ideella föreningsarbetet.Ibland är det bättre att undanröja hinder och göra detlättare än att ge mer bidrag. Jag vet att finansminis-tern av egen erfarenhet vet hur mycket arbete för detgemensammas bästa som läggs ned i ideella före-ningar.Då kan man fråga sig vad som blir följden avminskade respektive ökade arbetsinsatser inom före-ningslivet. Vilka ekonomiska effekter får det här församhället?Nu hänvisar inte finansministern till statskassansom skäl för sin negativa inställning till en föränd-ring. Det tycker jag är bra. Jag är övertygad om attborttagna hinder för föreningslivet kommer att geplus i statskassan.Fru talman! Jag hoppas att jag med detta har ut-tryckt att jag tycker att det är bra att idrottsrörelsenhar denna möjlighet. Utan den skulle fler ideellakrafter ha lagt ned energi på att samla in pengar tillarbetsgivaravgifter eller bokföringsarbete i stället föratt aktivt delta i föreningsverksamheten.Finansministern beskriver själv i sitt svar att un-dantaget är att se som en förenkling. I stället för attföreningen först betalar lön och arbetsgivaravgifteroch sedan mottagaren gör avdrag i sin deklaration vardet bättre att kunna följa denna regel, som jag i mininterpellation kanske felaktigt kallat schablon.Det som jag har svårt att förstå är skillnaden mel-lan idrottsföreningar och andra ideella föreningar idetta avseende. Finansministern skriver i sitt svar attdet finns skillnader. Men vari består de skillnadersom motiverar olika regler vad gäller arbetsgivarav-gifterna?Anf. 95 Finansminister ():Fru talman! Som jag nämnde tillkom den nya re-geln i samband med den stora inkomstskattereformeni . Den var då att se som en förenk-lingsreform eftersom det gällde en relativt omfattandeverksamhet inom idrottsorganisationerna. Den upp-levdes både av skattemyndigheterna och av idrottsfö-reningarna som en klar förenkling och förbättring.Som svar på fråga vill jag sägaatt det väl är detta som är den stora skillnaden. Dethade inom idrottsrörelsen en helt annan omfattningvia de olika ersättningar som har förekommit ochfortfarande förekommer där än i annat ideellt före-ningsarbete eller ungdomsarbete.Jag håller med när han säger attdet finns många olika sätt att stödja det ideella arbe-tet. Ett av de vanligaste sätten, som används både iden här kammaren och i kommuner och landsting ivårt land, är att ge ett omfattande stöd, ekonomisktoch annat, till våra ideella föreningar oavsett om dearbetar med idrott, kultur, nykterhet eller annat. Jagtycker att vi bör koncentrera våra insatser på dettaunder åren framöver.Vi har alltså en speciell bakgrund i form av in-komstskattereformen 1990 för idrottsrörelsen. Svaretpå frågan är alltså att idrottsrörelsen hade en meromfattande verksamhet och att det var en klar vinstför båda parter att kunna förenkla på detta sätt. Sär-skilt med tanke på våra pensionsreformer är det intebra att utvidga tillämpningen. Det skulle minska deberörda människornas möjligheter att få goda pen-sionsvillkor för framtiden.Anf. 96 ():Fru talman! Finansministern säger att regeln in-fördes som en förenkling, och som jag sagtvar det bra. Det var inget fel i det. Det är möjligt attdetta har en helt annan omfattning i idrottsrörelsen.Jag kan inte säga att det är på något annat sätt. Menom omfattningen är mycket större inom idrottsrörel-sen borde det vara lättare att göra den här förändring-en också i övrigt.Finansministern anger som motivering för sinståndpunkt att om arbetsgivaravgiften tas ut på ersätt-ningen, är denna inte heller förmånsgrundande. Jagvet det, och jag inser att det finns en fara med enutvidgning av undantaget. Det som man då måstefråga sig är om denna fara är större för dem somjobbar för en annan föreningsverksamhet än idrottsrö-relsen. Är denna fara större än de fördelar som ettsådant system ger? Det ger ju fördelar för idrottsrö-relsen. Jag kan inte förstå att den faran är så mycketstörre bara därför att verksamheten inte gäller idrott.Och var går gränserna? Det är också ett problem.Jag vet att har agerat i dettasammanhang. Den anordnar ju tävlingar med domareosv. Var går gränsen, och varför dras den just där?Om t.ex. en scoutkår i stället för att försöka byggabroar mellan grupper och länder skulle delta i täv-lingar och anordnade svenska mästerskap i utövandeav friluftsliv, skulle den då automatiskt få andra ut-gifter?Jag brukar peka på mig själv som ett exempel. Iyngre år var jag aktiv volleybollspelare inom KFUK-KFUM. Klubben var naturligtvis ansluten till , och därmed omfattades den av un-dantaget. Vi åkte på läger och varvade volleybollträ-ningen med paddling och annat lägerliv.Samtidigt var jag med i ,som inte var ansluten till . Inteheller omfattades vi av undantaget. När vi åkte påläger varvade vi friluftslivet med volleybollspel.Det var två föreningar med i princip samma akti-viteter, men de hade olika villkor vad gällde betal-ningen av arbetsgivaravgiften. Jag deltog mera iscoutkårens aktiviteter än jag spelade volleyboll. Jagkan fortfarande inte se vilka bevekelsegrunder manhar för att behandla sådana här föreningar olika, ävenom det var större skillnader vid den tid då regelninfördes.Anf. 97 Finansminister ():Fru talman! Merparten av det stöd som ges avsamhället, vare sig det gäller staten, kommuner ellerlandsting, till det ideella föreningslivet i vårt land,oavsett vilken typ av föreningsliv det är, förmedlasvia olika ekonomiska bidragsformer. Det kan natur-ligtvis också kompletteras med stöd till utbildning, tilllokaler och till mycket annat, och det är den mestomfattande delen.Man kan naturligtvis alltid diskutera att den speci-ella skattekonstruktion som gäller för idrottsrörelsenoch som tillkom i samband med skattere-form skulle kunna växlas mot ett vanligt utvidgatstöd, som skulle utbetalas på något sätt, men jag trorinte att det är någon särskilt realistisk väg.Jag vill också påminna om att det alltid finnsgränsdragningsproblem mellan olika typer av verk-samheter. Det är ofrånkomligt, och sådana finns äveni den vanliga bidragsverksamheten. Det finns ålders-gränser, föreningar med olika typer av aktiviteter,olika tidsrymder och mycket annat som spelar in.Gränsdragningsproblem kommer man nog aldrigifrån. De kommer att finnas också i fortsättningen.Det undandrar sig vidare mitt bedömande och ärkanske inte heller så intressant i sammanhanget omWilly Söderdahl var mest framgångsrik som volley-bollspelare i den ena eller den andra formen. Detviktigaste är väl ändå att vi är överens om att om vikan hitta former via bidrag eller på annat sätt för attstödja idottsrörelsen eller andra folkrörelser, ska vikunna använda oss av dem. I det här fallet kunde man1990 finna ett skäl för att förenkla både för myndig-heterna och för den enskilde, och då var det rimligtatt man utnyttjade den möjligheten.Jag ser att vi har alla möjligheter att utveckla stö-det till föreningslivet, både inom och utanför idrotts-rörelsen, framöver. Jag hoppas att vi skafå tillfälle att utvidga stödet tilldet ideella föreningslivet, som gör en fantastisk in-sats. Man brukar ibland översätta den i antal arbetadeår eller på annat sätt, och det är mycket imponerandetal som man kommer upp i från alla dessa frivilligaorganisationer i vårt land.Detta blir man inte minst varse när man utom-lands försöker uppskatta de insatser som där görs avolika organisationer. Man inser att den typ av folkrö-relsedemokrati och det föreningsliv som vi har i Sve-rige är oerhört imponerande och kanske också är ettav skälen till att vi har en större demokratisk förank-ring på många områden i vårt land, ett större demo-kratiskt deltagande och därmed ett ansvarstagandesom byggs upp inte minst via våra folkrörelser. Vibör också på alla sätt och vis kunna stödja dessa. Jagdeltar gärna i en diskussion om hur man kan hittaformer och naturligtvis resurser för att kunna stödjafolkrörelserna i ökad omfattning i framtiden.Anf. 98 ():Fru talman! I det sista som finansministern sadeinstämmer jag helt och hållet, vad gäller allt vad före-ningslivet gör och vilken betydelse det har för vårtsamhälle och för vårt land.