prot · GQ0919 · 2002-11-19 00:00:00 — Då gör man faktiskt eleverna en björntjänst.Jag ser slappheten vad gäller kraven och denflummiga inställningen i hur regeringen beskriverförkunskapskraven för gymnasiet. Man kan se i ut-bildningsplanen att: "Behörighetskraven skall liggafast, men de bör i första hand användas som utgångs-punkt för vad som behöver kompletteras - inte använ-das för att utestänga elever från kurser som de egent-ligen har kapacitet att klara." Om det är behörighets-krav så ska det också vara krav som ger behörigheter,annars är det ju inte behörighetskrav utan någontingannat vi pratar om. Då är det något slags kunskapsmåli stället som menas här.Jag menar att det är väldigt viktigt att man har dehär kraven just därför att man tydligt ska veta vadman ska uppnå för att komma vidare till gymnasiet.Det finns naturligtvis de som testar lite. De vill väl-digt gärna, och så testar de för att de inte vill gå kvar iskolan mer än nödvändigt. Men verkligheten hinnerikapp, och det är en mycket sämre lösning att upp-täcka, när man väl har börjat på gymnasiet, att enskunskaper inte var tillräckliga och att man egentligenhade behövt ha ytterligare på , därman lägger grunden för sin utbildning. Vi vet att dettaär oerhört destruktivt för de individer som drabbas.Det hade varit mycket bättre att man tidigare hade fåttta itu med detta och rett upp det för att sedan med gottsjälvförtroende kunna gå vidare och veta att manklarar av de uppgifter som kommer att läggas på en.Anf. 20 Utbildningsminister ():Herr talman! Beträffande det Axel Darvik sägerom hur viktigt det är att sätta in stödet tidigt är vi heltöverens. Ska det fungera i vår skola måste skolan hamera resurser. Det måste finnas möjlighet för enlärare att ha en klass som är av sådan storlek att detgår att jobba på det individuella sättet. Man måsteockså ha tillgång till speciallärare som med special-pedagogiska insatser kan hjälpa en elev som till ex-empel har läs- och skrivsvårigheter. Det här måsteske från start i . Det är därför det blir såviktigt att man också följer upp varje elev väldigtnoggrant med en egen utvecklingsplan för varje elevsom är beskriven i förhållande till de mål som finns iskolan och där man tydligt beskriver vad skolan ärberedd att göra för att stötta eleven, men också vadföräldrarna och hemmet måste ställa upp med för atteleven ska få en bättre utveckling i skolan. Där är viöverens.Men det är när Axel Darviks parti föreslår ganskaformellt fungerande mekanismer för detta som vi inteblir överens. Vill Axel Darvik ha en examen för nio-åringar i skolan? Det är precis så som ledningen förhans parti har beskrivit det. Om man inte klarar ettprov ska man gå . Eller ska vi ha det som detfungerar , att man tar en diskussion mellan för-äldrar, skola och elev om vad skolan kan ställa uppmed för insatser? Behöver eleven gå är detfullt möjligt att ordna det enligt den lagstiftning vi hari dag. Men det får icke vara så att man tvingar nioår-ingarna att gå om efter att ha misslyckats på ett prov,för då får vi ett examenssystem för väldigt små barn.Det andra gäller gymnasieskolan. Där vill ni ju nuta bort det individuella programmet och i stället sägaatt eleverna icke får komma till gymnasiet innan dehar godkänt i de behörighetsgivande ämnena. Man fåralltså heller inte komma till ett individuellt programoch framför allt inte PRIV, som vi vill föreslå. Vadtror ni kommer att hända med elevernas motivation,när ni inför ett sådant system, om man som 17-18-åring ska gå kvar i skolan med dem som är ?Kommer det att vara en bra pedagogisk miljö för deungdomarna?Jag tycker att Axel Darvik också ska fundera påhur vi bäst stöttar de här ungdomarna i att få de kun-skaper de behöver. Det är regeringen engagerad i. Jagär övertygad om att de behöver särskilt stöd, natur-ligtvis först och främst när man är liten, men vi kaninte ge upp 15-16-åringar som inte har fått godkänt.De måste ju få hjälp och stöd. De måste också fåstimulans, och det kan komma via de exempel somfinns i landet där man till exempel får möjlighet attläsa ett av yrkesämnena på gymnasiet somman arbetar med sin matematik och sin engelska.Man kanske ser i fordonsprogrammets yrkesämne behöver matematiken för att kunna bli en brayrkesarbetare och att man behöver engelskan för attklara av ett framtida yrkesarbete, och man får stimu-lans att också arbeta vidare med det som krävs för attsedan komma in på programmet.Men allt det där vill ni ta bort, och det av ideolo-giska skäl, för i praktiken - och det är det som är såunderligt - jobbar ju också så i kommu-nerna. I har ju inte längreansvaret för skolpolitiken, men det var faktiskt så attunder de då hade ansvaret i Stock-holm införde man just den modellen, PRIV, och denfungerade väl.Ideologiskt har man nu hamnat i en alldeleshopplös situation. har i stort övertagitModeraternas skolpolitiska debatteknik och budskap.Man fick dessutom en stor del av välja-re på kuppen. Därmed är man på väg att förfuska sittfina arv när det gäller skolfrågorna.Jag utesluter inte en ändring i den strategin frånFolkpartiets sida. Men än så länge har det inte synts.Anf. 21 AXEL DARVIK (fp):Herr talman! Utbildningsministern pratar om lag-stiftningen. Han säger att man kan få mer tid på sigom det behövs. Men vi vet att det inte fungerar ipraktiken. Jag hoppas att man gör någonting åt det, såatt det blir möjligt med en mer individuellt anpassadskolgång.Vi kommer alltid tillbaka till detta: Är det värt släpper igenom eleverna och låter dem hastavidare i sin utveckling, i ett tempo som de inte ärberedda på? Jag anser att det inte är sjyst. Det är vik-tigare att se till att lägga en god grund och ta den tidsom behövs. Vi vet att vi alla är olika. Man kan lärasig på olika sätt och det tar olika . Det är nå-gonting som skolan måste anpassa sig efter. Då gällerdet att se till att man får den tid och de kunskaps-mängder man behöver innan man går vidare. Detuppnår man inte nu genom PRIV och annat. Elevernatar smygvägen in på gymnasiet.Jag anser att man måste ha kvar kraven på förkun-skaper. Det är viktigt att visa på dem. Det blir ocksåett mål för eleverna. De vet att det är någonting kon-kret som de måste uppnå. Det finns en tydlig gräns.Det är också någonting att jobba för. Det ger en sti-mulans i sig, att man har ett mål. Sedan ska mankänna att man är redo och kan ta steget.Anf. 22 Utbildningsminister ():Herr talman! Barn och ungdomar lär på olika sättoch i olika takt. Det är väldigt viktigt att skolan blirallt bättre på att möta människor som individer. Detarbetssätt som växer fram med individuella ut-vecklingsplaner stöder precis det utvecklingsschemat.Man får faktiskt gå fram i den takt som passar en bästsjälv. Det gör också de försök som görs med inte behöver följa timplanen strikt för varje indi-vid. Man kan låta de elever som behöver arbeta extramed matematiken få göra det som andraelever kanske behöver jobba lite extra med någotannat ämne. Det är också ett sätt att individualiseraskolan som jag tror är bra och viktigt.Det tänkesättet kräver mer resurser till skolan. Detkräver välutbildade lärare och olika typer av specia-listfunktioner i skolan som kan stötta en lärare i enklass att faktiskt ge varje elev den hjälpen. Jag trorinte att en examen för 9-åringar bidrar till en sådanutveckling. Axel Darvik har inte i den här debattensagt att vill ha något annat. Det tyder påatt man fortfarande står fast vid det förslaget. Det ärett alldeles för trubbigt sätt, ett alldeles för oindividu-ellt sätt att se på skolans utveckling. Se till att barnenkänner trygghet i sin grupp men ge dem också möj-ligheten att läsa och lära i sin egen takt!Det får inte bli så som nu säger, att viska ge upp de grupper som inte fick godkänt när delämnade nian. Ni vill ju föra bort de resurserna frångymnasieskolan till . Men de här elever-na behöver extra mycket hjälp och stöd och stimu-lans, så att de både hämtar hem de förkunskaper somde måste ha och får lusten att gå vidare och läsa in engymnasieutbildning. Deras framtid är beroende avdet. Att säga till en 18-åring att han eller hon får gåtillbaka till tror jag inte är lösningen pådet problemet.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2002/03:26 om för-handsprövning av tandvårdsförmånAnf. 23 Socialminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att minska handlägg-ningstiderna rörande förhandsprövningar. GöranLindblad hänvisar till att i Skåneuppgett att de inte hinner med att handlägga för-handsprövningarna av tandvård för patienter över 65år.När högkostnadsskyddet för protetik för äldreträdde i kraft fanns med största san-nolikhet ett stort uppdämt behov av protetik. Av för-klarliga skäl hade många valt att skjuta upp behand-lingar i avvaktan på det nya stödet, vilket har lett tillatt ärendetillströmningen under de första månadernahar varit mycket stor. Med hänsyn till att det rör sigom helt nya regler kan handläggningen ta ,eftersom praxis och rutiner måste utvecklas. Denförhandsprövning som sker omfattar både behand-lingsförslaget och det pris som vårdgivaren begär.Enligt i går mycket tid åt tillkompletteringar av inkomna ansökningar. Samman-taget har allt detta lett till att väntetiderna har blivitrelativt långa. kan dock beviljaförtur om det finns medicinska, odontologiska ellerandra särskilda skäl.I samband med beslutet om koncentrationen avtandvårdsärenden till en försäkringskassa beräknadesantalet förhandsprövningar till ca 50 000 . En-ligt i kom det in 22 285ansökningar . Om denna takthåller i sig blir antalet ansökningar under hela åretväsentligt högre än beräknat.Handläggningstiden är i genom-snitt och enligt uppgift från Försäk-ringskassan i hade beslut fattats i ca 3 000ärenden . Detta är, inom pa-rentes sagt, uppgifter som vi fick se-dan.I propositionen Bättre tandvårdsstöd för äldrem.m. 2001/02:51) beräknade regeringen kost-naden för den ökade administrationen till 20 miljonerkronor , en kostnad som bedömdes rymmasinom de medel som hade avsatts för reformen. För attsäkerställa att i skulle hatillgång till erforderliga medel fattade regeringen ijuni 2002 beslut om att skulledisponeras av för administrationenav det nya tandvårdsstödet för äldre.Det är viktigt att nu strävar ef-ter att få ner handläggningstiderna. är detnödvändigt att förhandsprövningen håller hög kvali-tet, så att de medel som har anslagits för högkost-nadsskyddet används till odontologiskt motiveradebehandlingar till rimliga priser.Socialdepartementet följer utvecklingen noga. Detfinns skäl att tro att handläggningstiderna kommer attkunna kortas ned väsentligt när en tydlig praxis ut-vecklats, antalet inkommande ansökningar minskatsamt vårdgivarnas kunskaper om försäkringskassanskrav på beslutsunderlaget förbättrats. Om detta motförmodan inte skulle ske får regeringen överväga omdet krävs ytterligare åtgärder.Anf. 24 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret. Men jagnoterar att statsrådet likaväl som iSkåne har blivit överraskad av anstormningen. Viandra som har insyn i tandvården och förståelse förmarknadskrafternas effekt är inte lika förvånade.Förutom felbedömningen avseende efterfråganhar regeringen underlåtit att fatta beslut om re-surser till Skånekassan. Dessutom är resurserna även irelation till den felaktigt förmodade efterfrågan försmå. För att ytterligare försvåra framförhållningenvar det otillåtet för tandläkare att ens sända in för-handsprövningar till kassan före den 1 juli.Redan på försommaren när det stod klart att kas-san inte vågade rekrytera personal då man inte fåttnågra anslag borde regeringen och ha reagerat.Man skulle kanske kunna ha viss förståelse för enfelbedömning avseende efterfrågan om därefter allaklutar satts till för att åtgärda problemen. har istället köerna fortsatt att växa med oförminskad ellerkanske till och med ökad styrka. Man skulle kunna haförståelse för detta om krafttag hade tagits.Behandlingar med implantat är ofta långa be-handlingar - månader, ibland år. Hur skulle LarsEngqvist känna det, när han når ,om han måste vänta halvårsvis på att ens få ett beslutom behandling?Herr talman! Enligt på Skå-nekassan kommer 1 300 ansökningar om förhand-prövning in . Om det stämmer behandlasmellan 500 och 1 000 ansökningar , enligtSkånekassan. Högarna på skrivbordet växer ävenmatematiskt. Det kan nog tänkas att efterfrågan nå-gonstans planar ut, och man kommer i kapp den ac-kumulerade efterfrågan.Vid årsskiftet kommer emellertid en ny årskull65-plus. Dessutom ökar dessa årskullar år för år närfyrtiotalisterna kommer in på marknaden. Därtill hardagens och morgondagens pensionärer helt andrakrav på fastsittande snygga tänder än tidigare pensio-närsgenerationer.Nu är det hög tid att reagera och agera, , i stället för att bara "noga följa utvecklingen",som det står i svaret. Varför måste behandling av helttandlösa käkar prövas odontologiskt? Alla med till-räcklig bentjocklek för skruvarna blir ju godkända.Man prövar egentligen endast skäligheten i priset.Mycket tid skulle vinnas om man lade den odontolo-giska prövningen åt sidan.Skulle statsrådet kunna tänka sig att åtminstonetillfälligt medverka till undantag i sådana här fall,alltså att man enbart gjorde en skälighetsbedömningnär det gäller priset? Det skulle spara mycket tid.Vad avser patienter godkänns i dagutan förhandsprövning protetik upp till sex led vidvarje behandlingsperiod. Skulle kunnatänka sig att åtminstone tillfälligt införa ett sexleds-undantag även för patienter ?Herr talman! När det gäller rutorna "Föregåendetandvård" i blanketten för förhandprövning upptastydligen mycket av korrespondensen mellan kassanoch tandläkaren av just dessa rutor. Skulle statsrådetEngqvist kunna tänka sig att medverka till att harmo-nisera reglerna så att de blev lika för patienter såvälunder som , nämligen genom att det skulleräcka med att skicka in helstatusröntgen eller OPGsom visar hela bettet? Är statsrådet dessutom bereddatt tillföra medel så att man kommer i kapp behand-lingen av förhandsprövningarna?Herr talman! Förslag har framförts om att tillfäl-ligt låta några andra försäkringskassor hjälpa till iSkåne. Tydligen har dock Skånekassan ett med andrakassor icke kompatibelt datasystem. Är det korrekt?Jag fick höra det , så jag har inte hunnit få detbekräftat. Skulle statsrådet kunna tänka sig att med-verka till en sådan förstärkning från andra försäk-ringskassor, som för tillfället inte har kö och fullbeläggning?Enligt svaret, herr talman, har Skånekassan undertiden beslutat om 3 000 ären-den. Där uppger statsrådet att behandlingstiden är . I radio i går framkom det att behand-lingstiderna av ärendena faktiskt är sex månader.Anf. 25 Socialminister ():Herr talman! Först och främst vill jag säga att re-formen är av oerhört stort värde för dem som är över65 år. Det är någonting nytt som har inträffat från den1 juli. kunde alla få omfattande protetiskabehandlingar, men då fick man betala upp till100 . handlar det således om en alldeles nyreform som ger den enskilde patienten möjligheter attfå behandling genom att man betalar plusersättning för visst material och viss bastandvård.När man inför en sådan reform är det alldelessjälvklart att det tar tid att hitta rutiner för att be-handla ansökningarna. Det tar tid både för vårdgivar-na och för dem som ska behandla ansökningar atthitta rätt rutiner. Vi vet också, vilket sades myckettydligt när reformen infördes, att vi inledningsvis fåren period där många söker som har väntat med sinabehandlingar just i avvaktan på den nya reformen.Vi är således inte alls överraskade över att viskulle få en period där det tar tid innan vi har kommitned till den handläggningstid som vi tycker är rimlig.Man ska inte behöva vänta mer än kanske någonmånad för att få besked. Det är dit vi ska komma.I propositionen talade vi om 50 000 ansökningar.Fram till har 23 000 ansökningarkommit in. Vi vet inte om antalet kommer att ökaframöver. Om antalet inte ökar är vi på den nivå somvi bedömde från början.Det är inte heller så att vi underlät att fatta beslutom pengar. Vi har i riksdag den ordningenatt man fattar beslut om en ny lag, och lagen gällerfrån . Vi kan inte börja fatta preliminärabeslut om en reform innan lagen har trätt i kraft. Nå-gon annan ordning kan vi inte ha, och det visste allasom var berörda av reformen.Vi är alltså inte överraskade över att vi har fått an-sökningar. Däremot är vi överraskade över att det hartagit att behandla enskilda ansökningar änvad man bedömde. Det kan bero på bristande rutinerpå försäkringskassorna, men det kan också bero på -jag vet att privattandläkarna protesterar mot detta -att det finns en bristande kunskap hos vårdgivarna,hos tandläkarna, när det gäller vilket material somkrävs för bedömning.Jag är ganska optimistisk, och jag tror att man skakunna klara upp det hela. Självklart är vi beredda atttillföra de resurser som behövs för att vi inom rimligtid ska komma ned till de handläggningstider somvarit avsikten, nämligen högst någon månad.Däremot är jag inte beredd att biträdaalla de krav som privattandläkarna den senaste tidenhar framfört, nämligen att man skulle avstå från enförhandsprövning utom när det gäller priset. Det ärviktigt att vi också får en prövning av själva ingrep-pen. Är de motiverade? Är de rimliga? Det räcker inteatt bara få en bedömning av ifall priset är rimligt.Jag tycker att vi ska avvakta utvecklingen underden . Om det krävs mer resurser för attvi ska få snabbare handläggningstider ska regeringennaturligtvis se till att bistå de kraven. Däremot är jaginte beredd att ändra grunden för själva reformen. Detär för tidigt att göra det i det här läget.Anf. 26 ():Herr talman! Det verkar som om missuppfattat detta med odontologisk bedömningoch prisbedömning. Det finns nämligen ingen specia-listkompetent tandläkare, eller någon annan inomtandvårdsbranschen, som skulle göra bedömningenatt en patient som har tillräckligt med benstöd ochförutsättningar för en bro inte skulle kunna få eninplantatbrobehandling. I ett sådant fall skulle deträcka med en prisbedömning. Det är alltså ingentingsom av någon anledningdriver, inte vad jag vet i alla fall.Jag skulle gärna vilja se att man lade den frågan åtsidan, och i stället bara gjorde skälighetsprisbedöm-ningen. finns ingen prislista, och det tycker jag ärbra för jag är inte för någon prisreglering, men någonform av prisreglering blir det ändå när kassan i Skåneska sitta och bedöma vad som är ett skäligt pris.Det har sagts mig att man har olika nivå för vadsom är skäligt pris i olika delar av landet, där Stock-holm ligger högst. Det skulle vara intressant att vetaom det verkligen förhåller sig så.Om man går in på radions hemsida och lyssnarsäger på iSkåne beträffande överraskningsmomentet att dehittills har fått in fler ansökningar om förhand-prövning än beräknat. Är det möjligen så att departe-mentet och kassan har haft olika beräkningar att gåefter? Det skulle kunna förklara skillnaden; i så fall ärdet kassans fel. Eller är det som kassan säger att de-partementet inte anslog tillräckligt med pengar i till-räckligt god tid så att de vågade anställa personer atthantera ärendena?Det står i svaret att 3 000 ärenden är behandladesedan reformen trädde i kraft. Det har gått 4 ½ må-nad, vilket alltså betyder 667 ärenden . Detär 155 ärenden i genomsnitt . Det ärklart att det , eller kanske till ochmed innan man kom i gång, gickextremt långsamt, men fortfarande har man intekommit upp i någon vidare fart. Detta ska jämförasmed de 1 300 ansökningar som kommer in per vecka.Sannolikt kommer vi att se en peak när vi passerarnyår, och de som fyller under det kommandeåret lämnar in ansökningar. I alla fall resonerar minapatienter på det viset. Jag bedriver viss tandvårds-verksamhet någon dag - kanske inte varjevecka, men då och då - så jag har viss insyn i detta.Herr talman! Beträffande regeringens politik kanman, när det gäller personer som är 65-plus, fråga sigom det är rimligt att hålla folk i väntan bara för har fattat ett felaktigt beslut. sägeratt man inte kom i gång ordentligt, det saknades re-surser och beslutade. Kanske borde man iså fall ha skjutit upp reformen en månad eller två föratt få en bra start. Det finns ingenting som är så elän-digt som reformer som inte fungerar.När jag ändå talar om reformer som inte fungerarvill jag nämna att jag råkade ut för en sak. Enpatient ringde mig och hade behov av ett peni-cillinrecept. När jag ringer in det inser jag att jag intehar min förskrivarkod och arbetsplatskod med mighär i . Det var ett elände innan problemetlöste sig.Det finns många byråkratiska krångligheter inomvårdverksamheten, , som vi tillsam-mans borde se till att ändra på.Anf. 27 Socialminister ():Herr talman! I allt väsentligt har utvecklingen avreformen blivit sådan som man antog när beslutetfattades. efter reformen skulleman inte kunna fatta beslut. Man måste skaffa sigrutiner, man måste veta hur de enskilda ansökningar-na ska behandlas. Det är ingen tvekan om att ocksåvårdgivarna har behövt lära sig vilket material somska finnas med som underlag för beslut.Vi har anledning att tro att behandlingen av anta-let ärenden kommer att öka i takt med att man fårbättre rutiner och större erfarenhet. Det som överras-kar är antalet ansökningar som har kommit in. Det ärnågot högre än vad man kunde tro. Frågan är om detkommer att hålla i sig. fler ansökningar baserarsig på antagandet om 50 000 ansökningar närpersonalbehovet beräknades. har mängden ansök-ningar varit något högre fram tillnovember. Men vi vet inte om det håller i sig. Detkan mycket väl vara så att antalet ansökningar kom-mer att plana ut, vilket är tvärtemot vad antar. Det skulle bero på det stora uppdämdabehovet.Det är alltså för tidigt att säga hur utvecklingenkommer att vara . Jag är optimis-tisk. Jag tror att man kommer att kunna hantera detta.Jag tycker att det är viktigt att se till att de resursersom behövs finns för att komma ned till rimligahandläggningstider. Jag är inte beredd att nu ändrareformens inriktning eller ha andra kriterier för be-dömningen än de beslutade. Det är för tidigt.Det är viktigt att säga att förhandsprövningenfinns för att slippa prisregleringen. Om vi hade valten annan väg hade vi kunnat bestämma att prisreglerahela protetiken. Det har vi velat undvika, och i ställethar vi infört förhandsprövningssystemet. Jag är opti-mistisk nog att tro att detta kommer att fungera. Detär nu för långa handläggningstider, men vi kommeratt arbeta ned dem. Vi är beredda att vidta nödvändi-ga åtgärder för att få ned handläggningstiderna när vihar tittat på utvecklingen under ytterligare någon tid.Anf. 28 ():Herr talman! säger att han inte ärberedd att ompröva förhandsprövningsinstitutet. Nej,jag föreslog inte det. Jag föreslog att man under dentid man betar av balanserna skulle kunna göra ettundantag från den odontologiska bedömningen närdet gäller implantatfallen - som ändå alla blir god-kända. Om det vore så att det är en reell odontologiskbedömning, , som hade någon som helstmedicinsk eller odontologisk betydelse skulle jaghålla med. Men så är faktiskt inte fallet.Jag har ännu inte gett upp hoppet om att LarsEngqvist kanske funderar lite grann på detta hemmapå arbetsrummet. Likadant gäller det de behandlingarsom är färre än sex led totalt, där de yngre patienternasläpps igenom utan förhandsprövning. Såvitt jagförstår har det fungerat alldeles utmärkt.Kösituationen nu och anstormningen av äldre pa-tienter gör att köerna även hos tandläkarna växerdramatiskt. Det ser helt annorlunda ut nu än det gjor-de . Både ochjag är i den åldern att vi så sakteliga är på väg motpensionsåldern - jag hoppas att det är sakta - menman kan kanske inte räkna med att komma till be-handling.Därför vill jag överräcka två saker till . Dels har jag låtit beställa en liten stämpel. Detstår "Okej" på den. Jag vet att den fungerar. Det härkan stämplas på förhandsprövningar omfattande sexled och de förhandsprövningar som inte behöverbedömas odontologiskt. För säkerhets skull har jagmed mig några reklamprover på Extra tuggummi somär bra för att få saliven i balans.