prot · GP0985 · 2002-03-20 00:00:00 — Såvitt jag känner är det välkommunalrådet i kommunen som ska värdera detpedagogiska tillskottet.I Vänsterns motion säger man att närhetsprincipenska gälla, dvs. man låser in barnen i en särskild geo-grafisk enhet. Där ska de vara. Något val finns inte atttillgå. Det gäller både den kommunala skolan och denfristående skolan.I en annan skrift från kan man seatt det inte duger som det är . Skolorna måste blimera klassmässigt blandade. Då ska man se till attupptagningsområdena förändras. Det går inte ihop förmig. Vad menar egentligen meddet? Ska vi se fram emot att man tillämpar en gammalkommunistisk idé, bostadsanvisning? Man fördelarfolk i land, framför allt i storstäderna, efterinkomst, kön, klass osv. så att det blir en jämn sprid-ning över hela kommunen. Är det vad vi ska se framemot? Hur tänker man sig det egentligen? Är detbussning, som vi har varit inne på? Jag kan inte förstådet på något annat sätt, om man nu ska mixa folkenligt Vänsterns sätt att se det.Vi tycker naturligtvis inte att det ska gå till så. Vitror nämligen på eleverna. Vi tror också på föräldrar-nas möjlighet att värdera vad som är bra och inte bra.Jag skulle vilja få ett svar från . Jag vill också få svar från om hurhon ser på Vänsterns sätt att resonera. Det vore väl-digt intressant.Själva ser vi på friskolorna som ett självklart in-slag i det svenska utbildningsväsendet. Vi tar avståndfrån den planpedagogiska modell som vi kan se attVänsterpartiet står för. Jag hoppas att den breda an-slutning som skolministern vill ha också inkluderaross som tror på eleverna. Jag ser fram emot en sådandiskussion.Vi tror också på de professionellas förmåga attavgöra vad som är pedagogik. De är bättre på det änkommunalråden.Utskottsmajoriteten avstyrker så här långt försla-gen om att kommunen ska få vetorätt vid etableringav nya friskolor. Det tycker vi är utmärkt, som harsagts här tidigare. Det är en självklarhet. Vad händerannars i kommuner med enbart socialdemokratisktoch vänsterpartistiskt styre? berät-tade att sannolikt skulle ingen friskola över huvudtaget kunna etablera sig uppe i , eftersomman skulle ställa sig avvisande till ansökningar. Ettsådant veto kan vi inte ha. Det måste vara Skolverketsom gör en strikt bedömning av huruvida det finnspedagogiska förutsättningar för att bedriva undervis-ning.Vi tycker inte heller att det ska tas ut avgift frånen friskola som söker besked från om denkan få starta. Den myndighetskostnaden får tas av detallmänna.I er reservation står följande om den s.k. politiskanämnden, : "Vi vill i sammanhangeterinra om att regeringen beslutar om organisationenav sina myndigheter." Då inställer sig frågan: Betyderdet att regeringen ändå kan införa en politisk nämndoavsett vad kammaren i eftermiddagbeslutar? Jag vill ha besked i den frågan. Respektenför kammaren borde rimligen vara vägledande.Majoriteten säger också nej till undervisning påentreprenad med hänvisning till Skollagskommittén.Det är spännande. pågår sådan i fullskala. I min egen hemkommun bedriver kommunensjälv ett naturbruksgymnasium på entreprenad. Denfristående skolan i har floristutbildning. Sko-lans kärnverksamhet i hantverksprogrammet bedrivspå den kommunala skolan. Det verkar gå bra.Det verkar som om utvecklingen har sprungitifrån regeringen på den här punkten. Det vore bra omvi kunde bli överens om det.Fru talman! Avslutningsvis vill jag säga något omavgifter. Det har ju talats om avgifter. Skolministern,som har gått, pratade sig varm för att skolan skavara avgiftsfri. Precis så är det! Låt oss slippa endebatt i tidningarna från kamrater utei landet om att vi vill införa skolavgifter i vår skola.Så är det inte. Det vore bra om vi i valrörelsen kundeägna oss åt sanningen och inte något som man hittarpå. Här lägger man uttalanden i munnen på oss.Omröstningen är viktig. Omutskottsmajoriteten får sin vilja igenom bromsar vi enförsämring för friskolorna. Det är det allra viktigaste.Jag hoppas verkligen att friskolorna runtom i landetkan få arbetsro, för en gångs skull. Kan det vara förmycket begärt? Jag skulle vilja höra i vilken mån EvaJohansson håller med mig om att friskolorna borde fåarbetsro.Kan vi också få ett besked om samarbetet medVänstern? Det är viktigt inför valrörelsen.Anf. 98 () re-plik:Fru talman! tvingade mig nästanatt ta replik. Jag var tveksam till det, men kammarenkanske kräver det.Jag har en inledande fråga med anledning av detAnders säger. Jag skulle vilja be AndersSjölund att kort resonera kring den. Jag sade i mittanförande att idén om en sammanhållen och likvärdigskola för alla är grundbulten i svensk skolpolitik. Jagsade också att jag som vänsterpartist tycker att det ärviktigt att barn och ungdomar med olika erfarenheter,kultur och social tillhörighet tillbringar tid tillsam-mans under skoltiden.Jag pratade om skolan som en mötesplats, intesom en marknadsplats. Jag skulle vilja be AndersSjölund att kommentera det kort och tala om hur på skolan som en mötesplats, där olika människormöts.Anf. 99 () replik:Fru talman! Kan vi inte börja med att LennartGustavsson svarar på min fråga, eftersom jag ställdeden först. Hur är det med blandningen? Jag hållermed om att skolan kan vara en mötesplats för många.Det är bra för utvecklingen av skolan att man där kanmöta äldre och unga av olika slag.Hur vill ni ha det egentligen rent praktiskt, Len-nart ? Det står i er motion att närhetsprin-cipen ska gälla som nr 1. Om man har den utgångs-punkten betyder det att bostadsområdet med omgiv-ningar, med en given geografisk gräns, ska utgöraunderlag. Om man ska få den mötesplats som Väns-tern förespråkar landar man på att man måste försökajustera den grupperingen på något sätt - via bussningeller bostadsanvisning, som i gammal kommunistiskanda. Man skickar runt folk. Är det på det sättet manska göra? Svara på det först, . 100 () re-plik:Fru talman! Vi berör här frågan om segregation.Anders raljerar lätt över vårt hävdande avnärhetsprincipen. föreslår i stället ska lösa problemet med segregationen genomvalfrihet. Det ser vi verkningarna av här i Stockholm.Det är ytterst tveksamt. Vi vet alla hur bostadssegre-gationen ser ut.Vi möter kanske olika människor jag och AndersSjölund, även om vi kommer från samma län. Jagmöter framför allt, när vi talar om skolan, människorsom vill ha en bra skola nära. Jag möter väldigt lite avparoller om att det viktigaste med skolan är valfrihe-ten.Krav på en bra skola som är väl fungerande ochnära är vad jag möter. Det är rättmätiga krav, efter-som skolan inte fungerar på det sätt man vill. Jag vetinte om det var ett svar på frågan. Troligen är AndersSjölund inte nöjd med svaret.Jag vill kommentera valfriheten. Någonstans i denmoderata tankevärlden måste det finnas idéer om attmänniskor gör valen utifrån vissa förutsättningar. Haralla i valfrihetsvärld lika möjligheter attgöra medvetna val?Anf. 101 () replik:Fru talman! Egentligen är det helt ointressant vadLennart eller jag själv tycker i frågan. Förmig är det viktigaste att möjligheterna står till budsför eleverna och föräldrarna att göra aktiva fria val.Det borde i ett modernt samhälle vara en självklarhetäven för en vänsterpartist.Låt mig ta ett exempel från min egen hemkom-mun, . Som känner till är jag delaktig i en friskola med450 elever i min egen hemkommun. I den skolankommer eleverna från varje bostadsområde. Vi har enöverrepresentation av invandrarelever - det finnsfaktiskt sådana i - och en överrepresentation avelever som i sin tidigare skola hade problem.Eleverna kommer från alla delar av kommunen.De är naturligtvis inte dittvingade på något sätt. Dehar själva valt det därför att de var intresserade av denpedagogiska uppläggning som finns i skolan. Vad ärdet för konstigt med det? Det är väl alldeles utmärkt.I min skolvärld skulle jag gärna se att alla fria skolor,oavsett vem som är huvudman, på ett bra sätt redovi-sar vad de står för.De måste tala om vad de är bra på så att männi-skor kan bilda sig en uppfattning innan de går in iverksamheten. Det är kanske det viktigaste valet ilivet människor gör, nämligen vilken skolan de vill gåi. Då är det alldeles självklart att människor måstekunna få veta vad de köper. Att bara slentrianmässigtgå till den närmaste skolan utan att ifrågasätta ellerundra någonting tycker jag är ett mycket märkligt sättatt resonera på.Anf. 102 () replik:Fru talman! Inte heller jag hade tänkt att ta någonreplik, men jag fick en uppmaning av se till att inte några socialdemokratiska artikelför-fattare ute i landet i valrörelsen sprider uppfattningenatt vill ha avgifter inom skolan.Jag ska gärna göra det. Men jag måste ändå redaut vilket budskap som jag ska sprida till mina parti-vänner. I er motion skriver ni: Vi anser också attfristående gymnasieskolor som för den valda profilenbehöver intäkter utöver vad ersättningen för kommu-nen ger ska kunna ta ut elevavgifter.Välj bara vilket av dessa båda budskap som jagska sprida, , så ska jag vara ert lydigaredskap i den frågan. Kan jag dessutom sedan få ettlöfte av att inte tillskriva Socialde-mokraterna uppfattningen att vi ska ha ett kommunaltveto när det gäller etablering av fristående skolorskulle det också vara bra.Den uppfattningen framför vi både i tal och skrift.Det borde inte behöva vara några missförstånd i denfrågan.Anf. 103 () replik:Fru talman! Vi står för uppfattningen att skolan iSverige ska vara gemensamt finansierad av gemen-samma skattepengar. Där är vi helt överens.I dag är det så inte minst i den kommunala skolanatt det är rätt stora utgifter som föräldrarna får. Vemhar inte varit med och bakat en förfärlig massa bullarför en klassresa, sålt sockor eller någonting annat ochför övrigt också bidragit med månadspeng till sinundervisning eller för extra åtgärder? Eleverna ska påskolresa, och sådana saker. Visst är det så. Det är vadvi talar om.Därför har vi också skrivit i vår motion att detfinns anledning att titta även på den kommunala sko-lan vad avser extra utdebitering, som egentligen är ensmygavgift i den kommunala skolan.Anf. 104 () replik:Fru talman! Jag har aldrig hört talas om någongymnasieskola som har skolresor som sin valda pro-fil.Anf. 105 () replik:Fru talman! Jag var inte riktigt säker på om detvar fråga om skolresor på gymnasiet eller inte. Jagber om ursäkt. Jag hör dessutom inte särskilt bra.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §. )8 § Individuella program i gymnasieskolan förungdomar med svåra rörelsehinderFöredrogsutbildningsutskottets betänkande 2001/02:UbU8Individuella program i gymnasieskolan för ungdomarmed svåra rörelsehinder (prop. 2001/02:61).Andre vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 14 §. )9 § betänkande 2001/02:UbU9Gymnasieskolan.Anf. 106 ():Fru talman! Det är alltfler som anser att nuvaran-de lösningar och regelverk inte ger gymnasieskolanbästa förutsättningar att lyckas med sina uppgifter.Jag är för min del övertygad om att förändringarmåste beröra fler områden i gymnasieskolans verk-samhet. tror jag att det finns en bred sam-stämmighet här i kammaren om att förändringar ärnödvändiga.Så kan man tolka besluten när det till-sattes en parlamentarisk sammansatt kommitté meduppdrag att utreda och lämna förslag till en framtidautformning av gymnasieskolans studievägsutbud.Uppgiften är också att överväga hur gymnasiala ut-bildningar bör organiseras och formerna för hur allastudievägar kan göras tillgängligare. Därutöver har det ena beslutet efter det andra i form av tilläggs-direktiv av olika slag.Tyvärr kan vi konstatera att konsekvensen förgymnasieskolan av detta sätt att organisera framta-gandet av nödvändiga förändringsförslag har blivit attinget görs. Vi kan i betänkandet se att man räknarmed att kommittén kommer med sin slutredovisning idecember 2002, om vi har tur, vill jag då tillägga.Genom det här sättet att arbeta har majoritetenbegravt gymnasieskolans utveckling. Konsekvensenär på stället marsch. Det har vi också kritiserat. Vi harkritiserat att man har försökt att föra in alla uppgifter,alla nödvändiga förändringar och alla förslag i enkommitté.Vi ser att har gått. har också gått.År 2002 kommer också att gå innan vi ser förslagen.År 2003 kommer också att vara ett förlorat år förgymnasieskolan. Under dessa år har tiotusentals ele-ver lämnat gymnasieskolan , och tiotusentalselever har börjat i gymnasieskolan . Det är engymnasieskola som många anser behöver förändraspå många avgörande punkter.Fru talman! Majoritetens besked är att den passarpå punkt efter punkt, vilket också framgår av betän-kandet. Man avvaktar förslag.Vi har lagt fram en serie förslag i våra motioneroch vi redovisar dem också i våra skrivelser. att alla nationella program i gymnasieskolan inteska ha som mål att ge grundläggande behörighet tillhögskoleutbildning. Naturligtvis ska möjligheter attkomplettera för att senare i livet uppnå högskolebehö-righet finnas. Konsekvensen av det nuvarande sys-temet är att elever med praktisk inriktning och prak-tisk läggning slås ut. Det är vår erfarenhet, och jagvill påstå att vi delar den med andra.Som framgår av betänkandet har vi också lagtfram förslag om fler betygssteg. Det är en nödvän-dighet eftersom stegen är så stora att nuvarandebetygskala inte ger utrymme att visa på de små ste-gens lärande och de små stegens framgångar för ele-ven.Det måste också finnas möjlighet att läsa upp be-tyg - under sin gymnasietid - vilketi dag förvägras. Vi anser också att det är nödvändigtatt införa en obligatorisk gymnasieexamen, bl.a. somett medel att kvalitetssäkra utbildningen.Viktigt är att acceptera och skapa ett system somhar som utgångspunkt att elever är olika, har olikaförutsättningar och vill olika saker med sin utbild-ning. Av den orsaken ifrågasätter vi detta med behö-righeten till högskoleutbildning. Men vi ifrågasätterockså varför vi inte kan få ett lärlingssystem värdigtnamnet. Det pågår ju försök. Vi menar nämligen attvi behöver en modern lärlingsutbildning som ger flermöjligheter att lyckas och att nå framgång i skolan.Den teoretiserade skola som vi ser ger inte debästa förutsättningarna i det fallet.Vi menar att utbildningen ska utformas lokalt.Förläggning och omfattning och profil av kärnämnenoch lärande ska få variera. Förutsättningen är attSkolverket har godkänt den utbildningsplan somhuvudmannen upprättar. Då ska utbildningen gesoffentligt stöd som följer eleven till den som anordnarutbildningen. Det är många elever som behöver denhär möjligheten.Tyvärr kan vi också konstatera att det finns hinderoch få möjligheter att ta vara på det kunnande somfinns utanför skolan - utanför gymnasieskolan - imeningen att möjligheten att lägga ut undervisning påentreprenad är så begränsad. I vår reservation redovi-sar vi att vi vill ge gymnasieskolan samma möjlighe-ter och samma förutsättningar som den kommunalavuxenskolan har . Det är ingen orimlighet -tvärtom är det en möjlighet som vi ska ta vara på.I år är det val, noga räknat . Enelak tanke slår mig när jag läser betänkandet: Är detså att Socialdemokraterna, regeringspartiet, med sinaskrivningar om att hänvisa allting till Gymnasiekom-mittén har haft som syfte att baxa de här frågornaöver valdagen? Har syftet varit att för väljarna slipparedovisa vad man vill med det som är det viktigaste vihar, nämligen skolan? På område efter område ser videtta. Är det så, så tycker jag att socialdemokratin skaskämmas. Vi kan inte hantera skolan i ett så snävtegenperspektiv som det uppenbarligen finns risk attfallet är.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 2 un-der punkt 2, och jag ser fram emot att de socialdemo-kratiska representanterna i talarstolen och undervalrörelsen redovisar vad man vill med den svenskagymnasieskolan i stället för att som göra påstället marsch.Anf. 107 ():Fru talman! Hoppas att lunchen smakade gott.Nog känns det bättre att sitta här för fru talman ochför oss alla med mat i magen än utan? I så fall är deten erfarenhet som vi delar med många av Sverigesskolelever, eftersom det är lag på de kostnadsfriaskolmåltiderna i . Det är också det vanli-gaste i gymnasieskolan . Men tyvärr, fru talman,är det inte alla som har råd att äta sig mätta. På en delhåll i landet tar man ut avgifter för skolmåltiderna pågymnasiet, vilket gör att en del helt enkelt inte har rådatt äta i skolan. Resultatet blir förstås precis som detskulle bli för kammarens ledamöter, för mig och förfru talman själv: minskad prestationsförmåga ochsämre koncentration.Detta är bakgrunden till och Mil-jöpartiets gemensamma reservation i dagens betän-kande, där vi kräver en nationell översyn av hurmånga kommuner som har avgiftsbelagt skollunchenpå gymnasiet och vilka konsekvenser detta har med-fört. Det kan tyckas vara en liten fråga, men det är detfaktiskt inte alls. Att få bra och näringsriktigmat är en förutsättning för att kunna växa och ta tillsig skolans undervisning. menar attalla elever ska garanteras näringsriktig kost oavsettreligion, sjukdomar, allergier eller etiska ställningsta-ganden. Jag yrkar därför bifall till reservation 10under punkt 24.Om en sådan översyn visar det som vi befarar,dvs. att det allt oftare tas ut avgifter för skolmatenoch att en del inte kan betala, så är vi beredda att gåvidare med lagstiftning och ökade resurser. Det ärinte rimligt att en i praktiken obligatorisk skolformutestänger en del elever från att tillgodogöra sig un-dervisningen fullt ut bara därför att de inte har råd.Fru talman! I dagens betänkande kan det se utsom om vi är väldigt överens med regeringen - medSocialdemokraterna - om det mesta. Så är det intealls. På flera avgörande punkter skulle vi snarare viljaförändra den svenska gymnasieskolan och dra skol-politiken åt vänster. Det som vi nu ser är snararemotsatsen - jag tycker att förmiddagens debatter harvisat en del av detta. Socialdemokraterna hukar ochskiftar balanspunkt till högerfoten. Det som vi nu serär helt enkelt en omändring och en tendens till för-ändring i den socialdemokratiska argumentationen.I dagens betänkande har vi från Vänsterpartietssida valt att redovisa våra ståndpunkter i ett särskiltyttrande. Skälet är att den sittande Gymnasiekom-mittén fortfarande diskuterar de flesta frågor som vibehandlar, och vi deltar aktivt i arbetet där. Men detförhindrar oss förstås inte från att ha åsikter - där ärjag enig med . Vi måste ha åsikter,och vi måste redovisa vad vi anser och vad vi tycker.Jag har därför för avsikt att redovisa en del av vad vitycker.Fru talman! För det första vill jag ännu en gångmarkera att vi anser att historieämnets ställning igymnasieskolan måste stärkas. Det har hävdats attkunskapen i historia bland ungdomar inte är tillräck-lig och behöver förbättras. Låt mig för Vänsterpartietsräkning helhjärtat instämma i detta. Det har ocksåhävdats att det finns en risk att man begår sammamisstag som begåtts tidigare i historien om man intekänner till den. Låt mig instämma också i detta. Kort-siktiga informationskampanjer i enskilda frågor ellerhändelseförlopp kan aldrig ersätta den helhetssyn ochkritiska analysförmåga som elever behöver för attkunna förstå och förändra nutiden med fotfäste i his-torisk erfarenhet.Det är mot den bakgrunden mycket välkommet attflera partier har gjort oss sällskap om uppfattningenatt historia bör vara ett kärnämne i gymnasieskolan.Särskilt välkommet är förstås , som julänge med frenesi drev frågan om utökade upplys-ningskampanjer i historia och faktiskt motsatte sig atthistoria skulle bli ett kärnämne i gymnasieskolan. Jaggissar att man har insett att man förlorade debattenom kortsiktiga upplysningskampanjer. Landets lärare,och skolledare för all del, är ju klokare än så. Ettexempel är kommun, där i full-mäktige har fått igenom kravet på en upplysnings-kampanj om kommunismen i skolorna. Men inte enenda skola sökte pengar. Så kan det gå när man harframtiden bakom sig.För det andra är det uppfattning attbetygen bör avskaffas eftersom de styr undervisning-en och är mycket dåliga för att förutse studieresultat.Egentligen är situationen lite märklig. Trots en om-fattande kritik inom den pedagogiska forskningenavfärdas den betygsfria skolan med ganska grov-huggna argument.Betygen behövs, påstås det ofta, för att elevernaska få bevis på uppnådda kunskaper, och betygenbehövs som urvalsinstrument till gymnasieskolan ochhögre studier. Men mot bakgrund av de obligatoriskautvecklingssamtalen finns det ju ett bättre sätt att redaut vilken kunskap eleven uppnått än några bokstäverpå ett papper. Och alltfler alternativa urvalsmetoderanvänds vid antagning till högre utbildning. Gymna-sieskolan skulle kunna öppna för att elever väljer ochockså får gå sitt förstahandsval.Kvar som argument för betygen finns då möjligenatt eleverna skulle bli mindre intresserade av att lärasig något om de inte får en belöning. Men jag tyckeratt det utgår från en märklig människosyn. Det är igrunden ett uppgivande av den strävan som bör fin-nas, nämligen att undervisningen och den kunskapman får i sig ska vara drivkraft nog. Det är mer äntråkigt att behöva konstatera att det är så grovhuggetsom de borgerliga partierna, och även Socialdemo-kraterna verkar det som, avfärdar tanken på den be-tygsfria skolan.Vi i motsätter oss kraftfullt såvälfler betygssteg som betyg i lägre årskurser, såsomföreslås av flera borgerliga partier i dagens betänkan-de.För det tredje menar vi att skoldemokratin, inklu-sive det som ibland kallas elevinflytande, måste stär-kas genom elevmajoritet i styrelserna inom gymna-sieskolan och genom att dessa styrelser får reell maktöver skolans organisation och verksamhet, liksom attklassrumsdemokratin och den enskilde elevens infly-tande över det egna lärandet utvecklas.Om man inte inser att skolan finns till för elever-na, har man inte fattat så mycket. Här är skiljelinjenganska skarp. Låt mig än en gång citera Folkpartietsom skriver "att elevstyrda skolor riskerar att urholkarektors och lärares ansvar och status". Jag tror dettalar för sig själv.För det fjärde är det, liksom tidigare, vår uppfatt-ning att sex- och samlevnadsundervisningen i gymna-sieskolan kraftigt måste förbättras och utgå från ele-vernas egna erfarenheter och frågor i mycket störreutsträckning än . är ju perspektivet i förstahand biologiskt på många skolor. Vi minns fortfaran-de - och jag kommer att fortsätta att påminna om det- ord efter den uppmärksammadedokumentären om livet i porrfilmsbranschen, Shock-ing Truth. Där pekade många på det skriande behovetav en förbättrad undervisning om sex och samlevnad.Ulvskog sade: Vi är chockade. Vi vill göra mer.Det är nu . Man vill göra mer. Jovisst,för all del. Men när då, socialdemokrater?Fru talman! Avslutningsvis vill jag säga att knap-past en enda skolpolitisk debatt har avhållits här ikammaren den senaste mandatperioden utan attVänsterpartiet har sagt att skolan behöver mer pengar.Det har vi inte gjort därför att vi tror att skolan barabehöver mer pengar. Vi lägger fram förslag för attförändra pedagogik, organisationsformer och enmängd andra viktiga saker i skolans vardag. Men omde ska bli möjliga att faktiskt också genomföra ochinte stanna som vackra formuleringar i en läroplaneller i ett betänkande från utbildningsutskottet måsteresurserna börja komma nu.De Schymanpengar som våra tre partier, Social-demokraterna, och , harvarit överens om och som kommer fram-över är utmärkta, men de räcker inte. På många håll ilandet skär kommunerna fortfarande ned på skolan.Därför fortsätter vi i att driva på i Sve-riges riksdag, i förhandlingar och i landets kommunerför att ytterligare öka skolans och kommunernasresurser.Så var det sagt också i denna debatt.Anf. 108 () replik:Fru talman! Jag vill bara klargöra att jag är heltöverens med om att skolan är till föreleverna, men sedan har vi nog lite olika uppfattning-ar om vad lösningarna ska bestå av och hur vägen ditska se ut.Deklarationen att betygen bör avskaffas var in-tressant. Det var en konkret lösning som vänsterpar-tisten förde fram. lät SIFOintervjua 1 000 gymnasieelever. av dessa tyckeratt det ska finnas betyg i gymnasiet.