prot · GP0996 · 2002-04-16 00:00:00 — Kommunerna har inte ens råd att finansie-ra den förskola som man håller sig med i dag.Vi är överens om att förskolan är bra på alla sättoch vis, men vår kritik går ut på att valet ändå måstevara föräldrarnas. De måste få välja när de vill sättasina barn i förskola och gå ut i förvärvslivet eller omde vill stanna hemma lite längre, och de måste fåvälja hur länge de ska ha sina barn i förskolan varjedag. Det valet måste rimligen vara föräldrarnas. Detfinns en poäng i det.När föräldrarna har gjort det valet menar vi att detär alldeles självklart att samhällets stöd ska gå i likastor omfattning till alla barn - det är ingen tvekan omdet - oavsett var de finns någonstans.Jag ställde två frågor. Den ena gällde hur det gårmed de fristående skolorna och skolbarnsomsorgen.Kommer de att kunna ta del av den uppräkning somregeringen tycker att man ska göra till kommunernanär det gäller sysselsättningsstödet eller inte? I daghar man problem på det området.Slutligen undrar jag, fru talman, hur det var medHARO och de hemarbetande. Har skolministernsamma uppfattning som statsministern, nämligen attde hemarbetande är onyttiga? Det vore bra, tror jag,om vi fick ett klarläggande härvidlag. Anser man attde som väljer att vara hemma inte bidrar till samhäl-lets utveckling, eller kan de få ett erkännande avutbildningsministern? Det tror jag att man är intresse-rad av när man läser protokollet.Anf. 20 Utbildningsminister ():Fru talman! Självklart bidrar alla som bor i vårtland till vårt lands utveckling. Att anse något annatvore väldigt märkligt.Låt mig ta upp några av de frågor som har ställts.Jag menar att det är väldigt positivt med alternativoch valfrihet i förskolan. Det är en utveckling som vihar sett , och många olika aktörerfinns med och ger sitt bidrag till utvecklingen avförskolan. Det gäller inte minst föräldrakooperativalösningar. Jag har själv varit aktiv medlem i ett för-äldrakooperativ . Kooperativ tror jag är ettväldigt bra sätt att utveckla förskolan.Finansieringen av maxtaxan och reformen omallmän förskola är beräknad utifrån tanken att det skafinnas resurser både till de kommunala och till dealternativa förskolorna.Om vi involverar allmän förskola i den generellavälfärdspolitiken är det maxtaxa som gäller för allaförskolor som vill ha offentlig finansiering. Man kaninte ta ut högre avgifter, som en del borgerliga kom-muner har försökt. Det får inte ske. Det gäller ävenskolbarnsomsorg som bedrivs i privat regi. Det ärmaxtaxan som gäller, och avgifter utöver denna ärnaturligtvis inte möjligt om man vill ha offentligfinansiering.Motsatsen vore att säga att man skulle kunna köpasig ytterligare en lärare i skolan genom att lägga tillnågon tusenlapp. Vi har tyckt att det inte är rimligtom vi ska ha en gemensamt finansierad skola.När det gäller vistelsetiderna på förskolan tror jagabsolut att många föräldrar känner att stressen harminskat. Jag tycker att föräldrarna är de som är bästpå att avgöra vad som är deras barns bästa. Även omdet går en kvart extra för att de inte rusar i väg tillförskolan för att hinna innan klockan är slagen är detnog bra både för föräldern och för barnet.Den kristdemokratiska representanten i förra in-terpellationsdebatten ville införa centralt regleradmaxtid på dagis. Är det också er uppfattning att vi iriksdagen ska bestämma oss för hur länge föräldrarnaska få ha sina barn på dagis och att föräldrarna intesjälva förstår sina barns bästa?I vår proposition har vi beskrivit väldigt tydligtför kommunerna att vi, när det första årets verksam-het är kartlagd, återupptar diskussionerna om huruvi-da finansieringsprincipen har genomförts eller inte.Glöm inte att utgångsläget är att det är färre barnän vad vi trodde att det skulle vara när vi räknade påkostnaderna för reformen. Glöm inte heller att det närdet gäller reformen om allmän förskola från den 1januari - en stor och fin reform - inte finns någrafrågetecken hos kommunförbund eller regering närdet gäller kostnaderna. Den är fullt finansierad om detantal barn som vi beräknat ska delta - 34 000 - deltar.Det finns finansiering för att anställa personal för attkunna bedriva en fin verksamhet för de barnen.Det vi nu diskuterar är om vistelsetiderna har bli-vit längre i och med att föräldrarna hämtar någotsenare. Det är mycket möjligt, men ingen av oss vetännu det exakta utfallet. Vi ska föra en seriös diskus-sion med när vi har fått en utvär-dering och vet utfallet.När det gäller kvaliteten i förskolan är utbildadpersonal naturligtvis en nyckelfråga. Det gäller bl.a.antalet anställda. Jag vill fråga omde är beredda att skjuta till mer offentliga medel änregeringen för att anställa mer personal i förskolan.Hur mycket mer vill ni lägga till av skattemedlen föratt öka kvaliteten? Det är en väldigt intressant diskus-sion som vi är ivriga att föra med er.Självklart ska våra lärarhögskolor öka antagning-en också när det gäller utbildningar med inriktningmot de små barnen. Det är en jätteviktig framtidsfrå-ga. Olika regeringar delar ansvaret.Unckel ledde stora neddragningar av förskollärarut-bildningarna. Det är hög tid att reparera detta, och detsker också ute på våra lärarhögskolor.Anf. 21 ():Fru talman! Jag välkomnar ministerns svar att hanvill ha en ökad valfrihet inom barnomsorgen. Dettycker jag var väldigt glädjande att höra. Min nästafråga blir följdriktigt om den ökade valfriheten ocksåinnebär en möjlighet för föräldrar att få ekonomiskersättning när de vårdar sina egna barn. Visst är ocksådet en utvidgning av valfriheten?Självklart är vi beredda att satsa mer pengar påförskolan. Det har vi redan gjort genom de 4 miljar-der kronor ytterligare som vi tillför . Det är fullt möjligt att använda dem för justdetta ändamål. Men det är i kommunerna det avgörs,för där har man den bästa kunskapen om de lokalaförhållandena.Det är så; vi tror att det behövs mer resurser tilläldreomsorg, skola och förskola. Vi ser att det finnskvalitetsbrister, och dem vill vi avhjälpa. Därför harvi år avsatt mer pengar till kommunsektornutan att öronmärka dem. Öronmärkning utgör i dagett stort problem för kommunerna. är enfemtedel av kommunpengarna öronmärkta, vilket gördet mycket svårare att planera den kommunala verk-samheten. Detta tenderar att öka.Jag konstaterar att jag inte har fått svar på en delav mina frågor. Ministern har ett inlägg på sig attklara ur det.Det finns en kvalitetsaspekt som gör mig orolig.Regeringen talar i budgetpropositionen om neddrag-ningar av personal och att det finns för mycket perso-nal i vissa kommuner och landsting. Då säger manalltså så här i budgetpropositionen: "För att kommatill rätta med underskotten behöver flera kommuneroch landsting genomföra omstruktureringar av verk-samheten. Sådana åtgärder medför i regel att tillfälli-ga kostnader uppkommer, t.ex. åtgärder för att kom-ma till rätta med personalöverskott. "Var finns de överskotten, och vilken personal ärdet som regeringen nu vill dra ned på?Anf. 22 Utbildningsminister ():Fru talman! I debatt efter debatt kommer kristde-mokratiska företrädare och påstår att de vill satsa meroffentliga medel på förskolan än regeringen. Ingenhar lyckats utröna hur det ska gå till, för detsyns inte i några av de förslag som är framlagda iriksdagen. Däremot vet vi att villinföra någon typ av vårdnadsbidrag. Det kommer,som det har sett ut , att tas från de resurser somnu förs till förskolan. Det kommer att tas från deföräldrar som förvärvsarbetar och deras barn ochföras till de föräldrar som icke förvärvsarbetar.Det är traditionell kristdemokratisk politik. Det äringenting märkligt med det. Det är klart att det ärviktigt att föräldrarna får göra det valet . Mendet går inte ihop med diskussionen om att man villsatsa på förskolan. Ändrar ni er och vill göra detta ärdet en intressant diskussion att ta. Jag tror nämligeninte heller att det räcker att man har höga ambitionerför förskolan. 90-talet innebar ju av bespa-ringar. Jag skulle vilja säga att vi nu har en vändningnär det gäller kvaliteten i förskolan. Det har syntsunder . Det är en något ökad per-sonaltäthet och en något bättre kvalitet. Men dettabehöver fortgå framöver.Om är beredda att satsa skat-temedel på detta ska vi föra resonemang om det. Menjag är rädd för att det slutar i det gamla vanliga, erbjuder ett vårdnadsbidrag och tar de resursernafrån resurserna när det gäller maxtaxan, den allmännaförskolan och rätten för föräldralediga och arbetslösaatt ha sina barn på förskola. Det är tråkigt men san-nolikt.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2001/02:356 om för-utsättningarna för barnen i EkeskolanAnf. 23 Utbildningsminister ():Fru talman! har ställt en rad frågortill mig om utvecklingen av och undervis-ningen av elever med synskada och ytterligare funk-tionshinder.Jag anser det vara utomordentligt viktigt att situa-tionen för alla elever och i synnerhet för elever medfunktionshinder kontinuerligt förbättras.När det gäller villkoren för elever med funktions-hinder är det särskilt viktigt att alltid ha elevens bästaför ögonen. Därför anser jag det vara viktigt att verk-samheten vid Resurscenter syn utvecklas.Resurscentret ska stödja elever och skolor runtom ilandet och dessutom ta emot elever som behöver hadelar av eller hela sin skolgång förlagd till resurscent-ret. Skolverksamheten kommer alltså även i framti-den att finnas kvar.Den enskilde elevens behov och önskningar måstestå i centrum för var han eller hon ska bedriva sinskolgång. Därför bör en visstidsplacering vid resurs-centret även kunna innebära att elevens hela skolgångförläggs till resurscentret om elevens behov och för-utsättningar så kräver. Barn och ungdomar med funk-tionshinder bör så långt som möjligt ges möjlighet attbo hemma med sina föräldrar och gå i skola i närhe-ten av hemmet. Det är viktigt att den kompetens somfinns vid Resurscenter syn kommer så mångabarn som möjligt till godo.Som säkert redan vet har regeringennyligen beslutat att tillsätta en utredning med uppgiftatt bl.a. tydliggöra formerna för visstidsplaceringarna.Utredningen ska fokusera på den enskilde elevensbehov och bl.a. analysera huruvida initiativ till enplacering vid resurscentret ska kunna tas av såvälelevens vårdnadshavare som kommunen och resurs-centret. Utredningen ska också lämna förslag till hurgarantier kan skapas för att de elever som behöverinsatser från resurscentrets sida också får en plats vidresurscentret. Vidare ska utredaren se över möjlighe-terna att överklaga beslut om placering vid resurs-centret.Därutöver kommer jag att ge i uppdrag att kartlägga kommuner-nas förutsättningar att ordna bra undervisning förelever med synskada och ytterligare funktionshinder.På detta sätt får vi de bästa förutsättningarna att ut-veckla resurscentrets verksamhet så att resurscentretpå bästa sätt ska kunna tillgodose de behov och öns-kemål som elever med synskada och ytterligare funk-tionshinder har.Anf. 24 ():Fru talman! Ingenting finns kvar av argu-mentation när det gäller och en skola förbarn med funktionshinder. Han bemöter inte denbeskrivning som jag ger av situationen. Han försökerinte ens svara på de frågor som jag har ställt till ho-nom i interpellationen. Och han försöker inte enslängre hävda att det ska finnas en fast skoldel vidEkeskolans resurscenter.Situationen i skolan för barn med funktionshinder,som borde engagera en skolminister i timmar, ägnadeskolministern nu lite . Sedan är detslut på tankar. Det är tyst. Det är tomt. Det är öde.Och det är ett ointresse.Hur kan utan att rodna säga att den en-skilde elevens behov och önskningar måste stå i cent-rum för var han eller hon ska bedriva sin skolgångoch stänga specialskolan i , där vivet att barnen vill gå? Det är värre att förstå och för-neka, , än att aldrig förstå. Vore detnågon ruter i skolministern skulle han riva upp ned-läggningsbeslutet, för nog inser han att det var fel. Ipraktiken innebär agerande att han underkän-ner hela och låter göra om den,om än styckevis och delt. Och när beslutsunderlagetunderkänns vore det rimligt, och för barnen viktigt,att också underkänna det nedläggningsbeslut somkom som ett resultat av FUNKIS-utredningen.I flera år har regeringen lagt dimridåer kringEkeskolan. Man har spelat ett politiskt spel med lan-dets mest behövande barn som insats och försöktdölja effekterna av sin politik. verkar taktikenvara att man ska dämpa debatten över valet.Regeringen skrev att den fasta skoldelen vidEkeskolan skulle avvecklas till förmån för utökadresurscenterverksamhet som en mindreskoldel för visstidsplaceringar skulle inrättas. Det härhar försökt omtolka till att vara detsamma somden tidigare specialskolan. Men som alla ser i riks-dagsbeslutet är det inte samma sak. försöker haninte ens upprätthålla det skenet längre, inte heller iutredningsdirektiven. Stängningen av Ekeskolansfasta skoldel, specialskolan i , kvarstår iÖstros förslag. Det var aldrig fråga om att rädda spe-cialskolan. Jag tycker att det är ett skandalöst ageran-de.Östros menar att barnets visstidsvistelser vid re-surscentret ska kunna vara hela skoltiden. Smaka pådet - visstidsvistelser , hela skoltiden! Reger-ingen sade sig vilja stänga special-skolan för att barn med funktionshinder skulle gåintegrerat i sina hemkommuner. Resultatet blir alltså,när allting har snurrat färdigt, att alla barn i landet fårgå i skola utom blinda barn med multifunktionshindersom får gå på ett resurscenter . De får alltså inte ens gå i en skola. Det är san-ningen bakom regeringens integration.Ekeskolans resurscenter är avfört från det offent-liga utbildningssystemet som grundskola genomriksdagsbeslut. Vad spelar det för roll att barnen for-mellt är inskrivna i hemkommunernas skolor, Tho-mas , när det inte är där de går? Barn somkommer för visstidsvistelse kommer att vara där olikalånga tidsperioder. Någon kommer att vara där en dagi veckan. Någon annan kommer att vara där en månadi sträck och sedan inte mer. Och en tredje kanske ärdär hela skoltiden.Men om barn bara får komma för visstidsvistelserblir det ju inte klasser med stabilitet och social ge-menskap. För många barn som aldrig har haft enkompis i sitt liv och som aldrig har varit inkluderade iden sociala gemenskapen har just klasskamraternaoch att de har fått vara en i gänget på haften enorm betydelse. Detta uppnår man inte med viss-tidsvistelser, när barn ses som paket som kan flyttasfrån den ena skolan till den andra efter vuxnas tyck-ande.Hur skulle själv ha känt sig omhan ständigt hade tvingats byta skola och social mil-jö? Varför vill neka barn med multi-funktionshinder rätten att gå i en skola tillsammansmed klasskamrater? Vad vet bättreom barnens bästa än barnen och föräldrarna själva?Varför ska han och inte de bedöma var barnen skagå? Och varför måste Socialdemokraterna stängaspecialskolor för att förmå att utveckla den kommu-nala kompetensen?Anf. 25 Utbildningsminister ():Fru talman! Mitt fokus i arbetet är barnens bästa.Jag är övertygad om att spelar en viktigroll på många olika sätt. Vi talar om ganska mångabarn, och det är en väldigt liten andel av de barn somhar den här typen av handikapp som finns påEkeskolan. Men kommer att spela en vik-tig roll också i framtiden.På ska det finnas ett starkt resurscenterså att man bidrar till att kommunerna blir bättre på atterbjuda god utbildning i särskolor och träningsskolor.Den kompetens som finns på behöverspridas till fler. Det ska också finnas en fast skoldelpå där barn naturligtvis kommer att finnaspå olika villkor beroende på vilken typ av stöd, hjälpoch skolgång de behöver. Det handlar om barn somkommer att finnas där , kanske återkommande,tillsammans med lärare från hemkommunen, föräldraroch kanske också annan personal som går vidareut-bildning och som utvecklas i nära relation till Ekes-kolan. Men det handlar också om barn som går helasin skolgång på Ekeskolan.Jag har förtroende för att personalen, de profes-sionella, är de som bäst kan avgöra hur antagningenska gå till, hur det ser ut och hur man ska se till att fåbra grupper som fungerar väl. Det, menar jag, kan viinte fatta riksdagsbeslut om.Vi behöver utreda närmare hur vi ska se till attvisstidsplaceringen vid blir ett fint bidragför de elever som behöver hjälp ellerhar ett återkommande behov av hjälp men också förde elever som har hela sin skolgång på Ekeskolan.Fokus ska vara på det enskilda barnets bästa.Samtidigt vill jag också göra tydligt att kommu-nerna har ett ansvar. När jag var på ochdiskuterade med skolans ledning och lärare framhöllsdet att man ibland upplever att kommunerna tror sighelt och hållet ha lämnat ifrån sig sitt ansvar. Det ären väldigt olycklig situation. Kommunerna ska juvara involverade i kommunmedborgarna, också dehär barnen. Man ska naturligtvis följa dem och kom-petensutveckla sig, för flera av barnen kommer tillba-ka till sina kommuner och behöver ett gott mottagan-de. Det uppnår vi genom denna nya typ av lösningar.Nu har vi en utredning framför oss. Jag är överty-gad om att vi kommer att få bra förslag för att säkraEkeskolans framtid så att de båda rollerna får en finutveckling och för att se till att vi har barnen i fokusockså i det framtida arbetet.Anf. 26 ():Fru talman! Dessvärre var skolministerns andrasvar inte mycket djupare än det första.I flera år har vi pekat på oklarheter och självmot-sägelser i stängningsbeslutet. Här i kammaren har tvåskolministrar och ledamöter i utbildningsutskottetvägrat ta debatt och avfärdat våra krav på klargöran-den. Man har påstått att det inte ens behövsnågra klargöranden.Nu tvingas skolministern medge att vi har haft rätthela tiden. Han har gett så många ubildningsuppd-rag att FUNKIS görs om. , hans företrä-dare, är pulveriserad och desavouerad. Låt mig genågra exempel.Ingenting tyder på att kommunerna har blivit bätt-re på att undervisa barn med multifunktionshinderoch att behovet av skulle ha bortfallit.Ingenting har heller gjorts för att det skulle bli så.Det är fel att stänga en specialskola av ideologiskaskäl, som gör, innan man ens har utrett huralternativen ser ut. Kommunerna har inte beredskapför att undervisa alla barn med svåra multifunktions-hinder. Det vet alla. har själv tvingats medgeatt det är så. Jag citerar honom: "Efterhand får vijobba med att hemkommunerna blir bra på att ta omhand om sina barn." Efterhand, alltså. Men alternati-ven stängs ju nu.Jag har tidigare frågat , och jag frågar ho-nom igen: Inser han inte att det blir ett glapp? Hansäger själv att kommunerna inte är tillräckligt bra,men han har redan stängt intagningen till alternativen.Inser han inte att landets 289 kommuner inte kan nåsamma kunskapsnivå som en specialskola?Jag har krävt att kvaliteten i skolan för barn medfunktionshinder utreds, både vad gäller undervisning-en och den sociala situationen. Utbildningsutskottethar avfärdat detta, senast . Men skaThomas göra just detta. Han skriver: "Det ärdärför angeläget att få fördjupad information omhemkommunernas förutsättningar och förmåga attbereda skolgång och hög kvalitet för ovannämndagrupper". "Ovannämnda grupper" är alltså barn medmultifunktionshinder.I december avstyrkte utbildningsutskottet ocksåkraven på att klargöra förutsättningarna för visstids-vistelse vid resurscentret. ska skolministern låtautreda det.Skolministern vill se över behovet av rättslig re-glering av visstidsvistelserna. skrev ut-skottet att detta ska "inte närmare regleras". Jag und-rar: Pratar skolministern över huvud taget med soci-aldemokraterna i utbildningsutskottet?Visstidsplaceringarna, skriver man, ska"kontinuerligt utvärderas och följas upp för att kunnautvärdera var eleven bäst kan få sina behov tillgodo-sedda". Vem ska bedöma det då? Det lär i van-lig ordning knappast vara barn och föräldrar i Social-demokraternas . Vart tar tryggheten för bar-nen vägen?Eftersom kommunerna betalar finns det helleringa garantier för att de ens får komma på visstids-vistelse. Det kommer ofta att avfärdas som för dyrt.Nu, efter stängningsbeslutet, inser ocksådetta. På grund av att kommunerna i hans modell skaha ansvar för att betala måste han ge en utredningdirektiv om att överväga extra garantier så att barnenöver huvud taget ska få komma till resurscentret.När han ändå är i gång ska han också låta utredade ekonomiska konsekvenserna och det beslut somriksdagen mot bättre vetande fattade för två och etthalvt år sedan. Det har vi begärt.Allt detta ingick i uppdragen för , som ledde. Detledde henne sedan till en taburett, parodiskt nog. Ochallt detta har ni socialdemokrater i regeringen ochriksdagsmajoriteten förnekat. Ni har i åratalförnekat dessa problem, och ni har förnekat attdetta skulle vara något att titta närmare på. Allt dettahar ni i regeringen och majoriteten satsat hela er pre-stige på att avfärda.Sverige har ingen politik när det gäller skola förbarn med funktionshinder, i synnerhet inte för multi-funktionshindrade. Det finns ett vansinnigt beslut attstänga landets bästa skola, specialskolan ,och ett antal, numera hoplappade, utredningsförslag.Svara mig, : Ska barn med funk-tionshinder ha rätt att välja skola eller inte? Och vemska bedöma barnets bästa - ska skolministern radio-styra det från , eller ska barn och föräldrarsjälva få avgöra den saken?Anf. 27 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är ingen tvekan om att är engagerad, men risken är att demagogin far iväg för mycket. Man kan inte å ena sidan hävda attden förra skolministern är desavouerad och att alltingär ändrat och å andra sidan hävda att ingen-ting är ändrat och att allt är precis som förut.Jag menar att vi kan finna en väg för utvecklingav som jag bedömer kommer att kunna fåen stark uppslutning också i . Jag har be-skrivit detta i mitt förra inlägg. får en dub-bel funktion. Delvis kommer den att vara ett resurs-center.Vi får inte glömma att det handlar om ca 2 000barn som har och ska ha rätt till en skolgång av godkvalitet. Det långsiktiga målet är naturligtvis - ochdet kan väl ingen vara emot - att skolgången skakunna vara i närheten av där föräldrarna bor. Så är detinte . Därför behöver ha möjlighetenatt kunna ta emot barn också för hela skolgången. Jagmenar att detta ska avgöras av de professionella till-sammans med föräldrar och elever.Vi behöver utreda hur det system ska se ut somockså säkerställer möjligheterna för t.ex. föräldrar attkunna överklaga. skrevs det in ett störreantal barn än vanligt.Efterhand kommer diskussionerna om budgetenatt klargöras för att visa vilka ekonomiska möjlighe-ter framöver har för att kunna omfamnadetta dubbla uppdrag. Jag menar att har enviktig roll nationellt, men naturligtvis särskilt för debarn som finns på Ekeskolan.När jag har besökt har jag uppfattat attdet är åt detta håll som ledningen för villgå. Man vill kunna förena de två uppdragen. De kanockså berika varandra så att man både blir ett starktresurscenter och har en stark skoldel som kommer attvara till godo för barnen.Anf. 28 ():Fru talman! Hur lite kan inte skolministern tro påsin egen linje när han får ägna varje debatt i kamma-ren åt att backa!Det enda som återstår av FUNKIS-utredningensbeslut rörande är stängningen av special-skolan. Det är djupt allvarligt. Resten har skolminis-tern tvingats lägga i nya utredningar: ekonomin förresurscentret, villkoren för vad visstidsvistelse skavara, den kommunala kompetensen m.m. På punktefter punkt har han tvingats backa, men han förstårinte att detta backande också måste sluta med att manerkänner behovet av specialskolan ochriver upp stängningsbeslutet.I dag har han inför hela kammaren medgett attbarnen med multifunktionshinder inte kommer att fågå i en skola. De kommer att få gå på visstidsvistelsei ett resurscenter , och det resurscentret äravfört som grundskola från det offentliga utbildnings-systemet. Alla andra barn får gå i skola i , men inte de allra mest behövande:blinda, multifunktionshindrade barn. De kan i bästafall få komma till ett resurscenter på visstidsbesök.Tala om segregation!Jag ställde i min interpellation ett antal frågor tillThomas . Jag konstaterar att han inte ens harnärmat sig ett försök att lämna svar på dem.