prot · GQ0938 · 2002-12-17 00:00:00 — Resultatet av detarbetet kommer att presenteras nu i slutet av januari.Avsikten är sedan att det efter remissbehandling avförslaget ska lämnas en proposition till riksdagensenare . Det är mitt svar.Anf. 69 () replik:Herr talman! Jag går till en annan fråga. Dethandlar om osäkra anställningsförhållanden. Det serannorlunda ut än när man införde trygghet förden som var anställd, som påpekade.Den som är anställd har ett trygghetssystem. Den somär egenföretagare har ett klart sämre system. Sedanhar vi en lång rad av olika anställningsförhållandensom inte ger den trygghet som man skulle behöva.Centerpartiet har föreslagit att vi ska göra en totalöversyn av hela området och sätta oss ned som vigjorde för att reformera pensionssystemet. Där hademan en parlamentarisk utredning. Vi hade insett kon-sekvenserna och att systemet inte skulle hålla övertiden.Detta system har lappats och lagats under en långräcka av år. Det är dags att göra en översyn av helasystemet. Vi måste se till att sätta ned fötter och göraförändringar så att det blir mer hållbart över tiden ochanpassat efter alla de olika anställningsförhållandensom finns och att alla ryms i det trygghetssystem viska ha i vårt land, och då menar jag verkligen alla.Anf. 70 Statsrådet ()replik:Herr talman! Jag är ledsen om jag inte kan ge ettfullödigt svar. Jag vet faktiskt inte i detta läge hurdiskussionen har varit om total översyn. Låt mig liteoreflekterat ge min egen synpunkt.Jag har innan jag hamnade i reger-ingen funderat i de banorna för egendel. Hur ser försäkringssituationen för andra grupperut? Jag är väl medveten om att det finns mycket attgöra och förbättra för dem som är traditionellt an-ställda. Det är viktigt. Men hur ser det ut för andragrupper?Jag känner omsorg också om de grupperna. Jaghar ett intresse för att sätta mig in i det. Men jag fåråterkomma med både bättresvar och framför allt därmed en mer meningsfulldiskussion om de frågorna.Anf. 71 () replik:Herr talman! Den ökade sjukskrivningen är en ut-veckling som har pågått , när-mare bestämt väldigt tydligt . Vad somär lite bekymmersamt för oss i är att detinte har kommit så där väldigt många förslag. Varjegång har man pekat framåt och sagt att det kommer inästa budget. Det kommer och ,och det kommer och . skulledet ha kommit till hösten.Det är ett stort antal förslag som behövs. Jag re-dogjorde för läkaren som frågade: Vad är det jag skagöra? Han behöver direktiv. Jag tror inte att det räck-er att säger att det är bättre att sjuk-skriva på deltid än heltid och att vi ska se till att detblir dyrare. Jag tror inte riktigt att det är den sortensindirekt vägledning som behövs. Det behövs tydlighetoch genomarbetade förslag.Samma sak gäller förslaget att få i gång en kon-kret rehabilitering. Jag blev påhoppad därför att man iStockholm inte skulle ha gjort det. I mitt anförandepekade jag på att man i harsatt i gång med rehabiliteringsgrupper som involveraralla de professionella människor som arbetar medvård och kan få individen vidare. Där behövs detockså förslag. Det är väldigt hög tid.Därför vill jag fråga ministern: När kommer nuproposition och förslag om dessa åtgärder? Vi trodde att det skulle komma i densenaste budgetpropositionen. Jag är väldigt intresse-rad. När kan vi förvänta oss förslag?Anf. 72 Statsrådet ()replik:Herr talman! Det kommer proposition i början pååret på de områden som vi har aviserat i budgetpro-positionen. De förslagen kommer.Jag delar uppfattning att detmåste till betydlig bättre, mer och snabbare åtgärdernär det gäller rehabilitering. Jag försäkrar att jagkommer att ta i med all den kraft jag har från denposition som jag förfogar över för att få till stånd det.Utöver det som jag sade i mitt anförande har jagtagit mitt första initiativ för att göra något ytterligare.Det är att försöka få fart på rehabiliteringsarbetetgenom att snabbt få fram konkreta förslag till föränd-ringar av AMS och sätt attjobba.Huruvida det kräver regelförändringar som går attfatta beslut om i regleringsbrev eller om det kräverförslag till förändringar som ska behandlas i riksda-gen ska jag återkomma till. Min ambition och syftemed initiativet är att vi ska få fram förändringar somkan börja tillämpas redan under nästkommande åroch inte i slutet på . Jag vill tidigt under detåret ha kraftiga förändringar till stånd.Anf. 73 () replik:Herr talman! När det gäller gränsdragningenmellan arbetslöshet och försäkringskassa och sjuk-penning har ministern sagt att detär viktigt att man involverar AMS i processen så attfler som är sjukskrivna kommer tillbaka till arbetet.Jag är intresserad av att höra hur ministern ser påsjukskrivning av arbetsmarknadsskäl. Detta är fak-tiskt inte enligt reglerna. Jag tänker på den läkare somefterfrågar direktiv och känner sig osäker. Läser manlagen så ser man att det inte är så här. Men det kanskebehöver vara lite tydligare.Tror ministern för sin del att vi behöver vidta åt-gärder för att klargöra hur man ska se på sjukskriv-ning och på förhållandet mellan att vara arbetslösrespektive sjukskriven och uppbära sjukpenning re-spektive a-kassa?Anf. 74 Statsrådet ()replik:Herr talman! Jag är inte säker på att jag riktigtförmådde förstå hela frågan, men låt mig göra ettförsök.Sjukskrivning av arbetsmarknadsskäl finns välinte? Det ska vi inte ha. Däremot är det en realitet,såvitt jag kan begripa, för många människor på orterdär utbudet av arbete är litet att risken finns att manfastnar i en sjukskrivning från det arbete som maninte kan gå tillbaka till. Då kan mycket väl en situa-tion råda där man har en arbetsförmåga till någotannat arbete, men blir kvar i sjukskrivning från detarbete som man inte orkade med eller av något skäl ärsjukskriven ifrån. Detta måste man göra något åt.Man måste hjälpa de människor som hamnar i densituationen att ta sig till något annat arbete. Jag vetinte om det betyder att man ska få hjälp att geogra-fiskt ta sig till det, om man ska få hjälp att utbilda sigtill någonting annat - kompletteringsutbildning ellervad det kan vara - eller om det ska vara ett stöd tillnågon arbetsgivare för att ta emot en person som skaarbetspröva för att se om ett annat arbete skulle varamöjligt. Men jag kan tänka mig att det är så som manska angripa den frågan.Därför är min enkla tanke att man inom och arbetsförmedlingarna har enkompetens för att hjälpa människor att hitta andraarbeten. Man har också en kompetens för att ta kon-takt med andra arbetsgivare som kan erbjuda ellerhjälpa till att ta fram arbetsuppgifter som man kan fåkomma och utföra om man är sjukskriven på det härsättet.Detta är en av kungstankarna bakom det initiativsom jag nu tar för att försöka få reda på om AMS ochRiksförsäkringsverket gemensamt kan komma frammed förslag som bättre tillgodoser behoven hos delångtidssjukskrivna som också har arbete.Anf. 75 () replik:Herr talman! Jag uppskattar också att statsrådetkommer att delta i debatterna i de här frågorna här ikammaren i fortsättningen. Det blir säkert möjlighetertill konstruktivt utbyte.Jag har två frågor. Först vill jag återkomma någottill svaret om Finsam. I den mån har regeringen varitkonsekvent, för svaret är alltid: Det kommer en pro-position om ! Finsam, som har varit lycko-samt i sin ursprungliga modell och som har blivitutvärderat av oberoende utvärderare, innebar en sam-ordning mellan och sjukvårdenmed syfte att korta köer och att människor inte skullebehöva ha långa sjukskrivningstider. Den del somberör huruvida ska vara medeller inte behöver inte utredas. Det gäller mer enkoppling till de bredare försöken kring SOCSAM.Därför tycker vi från att något om Finsamborde kunna komma.Någonstans hade vi uppfattat att det skulle kommaen proposition . Min fråga är: Är det alltsåinte så? Kommer det att dra ut över vårterminen ock-så?Min andra fråga gäller de förslag som vi har settrefererade i medierna . De är väldigt arbetslivsin-riktade, och många av dem kan säkert leda till godaresultat när vi får titta på dem. Vilka andra politikom-råden anser statsrådet att vi behöver få förslag ochbeslut om för att eliminera de höga sjukskrivningsta-len?Anf. 76 Statsrådet ()replik:Herr talman! Jag kan nog inte säga något närmareom Finsamfrågan, annat än att jag får försöka bevisaatt det besked som jag har gett innebär att detkommer ett förslag till , och jaghoppas att bli trodd där.Det var ingen liten fråga som togs upp när detgäller vilka andra områden förutom arbetslivet somdetta berör. Det är naturligtvis en rad andra områden.Jag skulle förutom det som jag har redovisathär i debatten vilja få tänka mer. Jag vill ävenåterkomma till vilka alternativ som läkarna själva seratt de skulle vilja ha när de hamnar med patienterframför sig som av något skäl bedöms behöver lång-tidssjukskrivas. Vilka alternativ finns det till långsjukskrivning? Vilket stöd och vilka förutsättningartycker läkarna själva att de skulle behöva få förstärktaför att kunna ge en patient en adekvat behandling?Jag är alldeles övertygad om att många läkare är djuptmissnöjda med att tvingas långtids-sjukskriva en person.Jag har sagt att jag utöver elvapunktsprogrammettänker fokusera på möjligheten att komma tillbaka tillarbete som en viktig del. Mitt nästa fokus som jagtänker försöka koncentrera mig på är att just undersö-ka huruvida läkarna behöver andra verktyg för attkunna behandla patienter mer adekvat än vad somgörs , med bara långtidssjukskrivningar.Utgiftsområde 11Anf. 77 ():Herr talman! Kammaren behandlar nu utgiftsom-råde 11 om ekonomisk trygghet vid ålderdom jämtemotioner som väckts under den allmänna motionspe-rioden. Vi moderater står naturligtvis bakom samtligavåra reservationer och särskilda yttranden, men förtids vinnande ansluter jag mig till min partikollegastidigare yrkande vad gäller reservation 1.Herr talman! Samhället står inför stora utmaning-ar då alltfler lever och har berättigade krav pågod livskvalitet. Äldrefrågor borde vara viktiga föross alla, för även de yngre blir förhoppningsvis äldre.Nu gäller det att se till att de åtaganden som gjortsföljs upp. Pensionssystemet har reformerats blandannat i syfte att möta de ökade pensionskostnadersom kommer när vi 40-talister blir gamla.Oavsett ålder är många oroliga för sin framtid ochfrågar sig om tillräckliga åtgärder har vidtagits för attmöta de kostnader som kommer att uppstå inom äld-reomsorgens område. Alla måste ha rätt till en tryggoch värdig tillvaro på äldre dar, och ska man na-turligtvis kunna leva på sin pension. Man upphör inteatt vara aktiv för att man har blivit äldre. De äldre ären enastående resurs, men pensionärer är ingen ho-mogen grupp i samhället. Att många är aktiva ochframgångsrika långt upp i åldrarna kan inte skymmadet faktum att både den fysiska och den psykiskaförmågan kan avta med åren.Herr talman! Arbeta till och sedan leva lop-pan och ha det skönt resten av livet - så ser mångasdrömmar ut, enligt de undersökningar som Pensions-forum regelbundet låter göra. En hel del villfortsätta att arbeta heltid, en del vill bara arbeta deltidoch en del vill sluta så snart ekonomin tillåter. Menmånga menar att de av ekonomiska skäl kommer atttvingas att skjuta på det ljuva livet.Pensionsforums enkät visar att var tionde man el-ler kvinna tror att han eller hon kommer att arbetaäven efter . var detknappast någon som ansåg att de skulle vilja ellerkunna arbeta så långt upp i åldrarna. Av samma un-dersökning framgår att tror att pensions-sparandet blivit så mycket mindre värt, bland annatpå grund av de senaste årens börsfall, att man måstefortsätta att förvärvsarbeta vare sig man vill eller ej.Ännu fler, tre av fyra, tror att de ökade sjukskriv-ningarna blivit och blir en så stor belastning på sam-hällsekonomin att pensionspengarna minskar och attpengarna därför inte kommer att räcka till alla pen-sionärer. Äldreberedningen visar ju på det faktum attfärre i arbetsför ålder ska försörja alltfler pensionäreroch att det blir viktigare att hålla de äldre kvar i ar-betslivet . Huvuddelen av rapp-orten handlar om hur samhället ska göra det möjligtatt fortsätta i arbets- och samhällslivet. En viktig del iberedningens arbete är att se över de lagar och avtalsom hindrar och försvårar för pensionärer att för-värvsarbeta. Det gäller bland annat förändringar iarbetsrätten och skattelagstiftningen så att arbetsgiva-re ska stimuleras att anställa den resurs som äldre kanutgöra.Herr talman! Vi blir alla äldre om vi får leva ochha hälsan, brukar vi säga. Men ett värdigt åldrande ärlångt ifrån självklart i dagens samhälle. Man måstevara stark för att orka vara gammal . Enbartantalet levnadsår är en dålig måttstock för kapacitetoch hälsa, men det borde vara självklart att den somvill arbeta högre upp i åldrarna ska få möjlighet attgöra det. Samhället måste på bästa sätt ta till vara deäldres kunskaper och erfarenheter. Dessutom behövsju denna arbetskraft.Men även de som väljer att sluta arbeta vid exem-pelvis ska känna att de behåller kontrol-len över sin ekonomi, sitt boende och sin hälsa. Öns-kan att leva sitt liv efter eget huvud minskar inte medåren. finns en utbredd osäkerhet hos mångaäldre kring möjligheten att få en bra vård eller enomsorgsplats det behövs. Att behöva vänta iflera år på en ny höftled, en starroperation eller enhörapparat är ovärdigt ett land som . Äldresrättigheter enligt lag nonchaleras. Regeringen måstegöra något, anser revisorer.Herr talman! Det nya året innebär stora föränd-ringar för landets pensionärer. När pensionsöverens-kommelsen träder 2003 höjs de utbetaldabeloppen som pensionen kommer att be-skattas på samma sätt som andra arbetsinkomster.Detta innebär att både de utbetalda beloppen och denskatt som ska betalas blir högre. Sammantaget skadock de flesta få lika mycket efter skatt som tidigare.Förändringarna hänger alltså ihop med att det nyaallmänna pensionssystemet är fullt infört från ochmed . Ersättningarna blir högre, samtidigtsom det särskilda grundavdraget för pensionärer för-svinner. Omläggningen från folkpension till garanti-pension går med nuvarande regering jämnt upp förden som betalar ett så högt belopp som i kom-munalskatt. Pensionärer som har låg pension och bori kommuner med låg skatt får den största höjningenav sin pension nästa år.Herr talman! Som pensionär har man fåmöjligheter att påverka sin inkomst. Skattehöjningarsom fastighetsskattens effekter slår även mot äldre,bland annat de som bor i villor och särskilt de somvalt att satsa just på att betala lån för att undvika högakostnader . Pensionärer ska kunna levapå sin pension, men så är det inte för alla i dag.För en del pensionärer kan en del av den förvän-tade höjningen ätas upp. Detta gäller alltså de sämstställda pensionärerna, som bor i småhus och därmedomfattas av begränsningsregeln för fastighetsskatt.För en pensionär som helt saknar ATP-poäng kanfastighetsskatten bli . , när pen-sionen höjs, hamnar däremot taket för samma pensio-när på . Höjningen blir därför . Detkanske inte verkar så mycket i kronor räknat, men ommarginalerna är små slår det ändå hårt. Vi får dessut-om inte glömma att elskatten och elpriserna höjs, ochför många äldre som behöver lite högre värme ochbättre belysning kommer utgifterna att markant öka.Herr talman! införs ocksåett nytt äldreförsörjningsstöd. Det ska kunna ges tilldem som är eller äldre och som är bosatta iSverige. Det handlar om personer som har så lågpension att de är beroende av socialbidrag föratt klara sig.Herr talman! Vi moderater föreslår höjt grundav-drag för pensionärer. Det betyder att deras skattminskar och att det blir mer kvar när pensionen utbe-talas. Vi moderater vill med vårt förslag till höjtgrundavdrag ge pensionärerna mer kvar i sina plån-böcker, mer än vad regeringen föreslår. Detta framgårav vårt särskilda yttrande.Herr talman! För att kommunerna ska stimulerastill ett bra boende har m, fp och c en gemensam re-servation där det klart framgår att de äldre ej skatvingas till boende i tvåbäddsrum. Jag säger somMargit sade i den förra debatten i detta ären-de: "En säng i ett delat rum på en vårdinrättning ärinte en bostad. Att använda ordet bostad på detta sättär att göra våld på svenska språket." Med det nuva-rande systemet byggs inte tvåbäddsrum bort i den taktsom önskas av de boende och deras nära, därav dennareservation.Herr talman! Äntligen kommer änkorna efter alltsvek att få del av sin rätt tillbaka, då inkomstpröv-ningen för änkepensionerna slopas! Änkor fick ju del av sin pension indragen av staten utan att dekunde skydda sig - ett rent avtalsbrott. Många änkorhar i ur och skur mött oss utanför ellerpå andra platser i landet och hävdat att deras pensio-ner konfiskerades. Utöver enskilda tragedier innebardet ett övergrepp i strid med rättsstatens principer.Herr talman! Slutligen vill jag nämna en av våramoderata reservationer i vilken föreslås att konstnä-rers stipendier än ska medförapensionsrätt, allt för att ge konstnärerna bättre villkorsom pensionärer.Med de orden vill jag måla en hälsning med enriktigt god jul!Anf. 78 BO ():Herr talman! Det ämne som vi nu har att diskuteraär ett av de viktigaste inom varje samhälle av mo-dernt slag: frågan om hur vi ska se till att våra äldrefår en hygglig försörjning när arbetstiden har tagitslut. Denna fråga har länge varit viktig, men dendiskuteras kanske mer än någonsin nu i flertalet in-dustrialiserade länder. Det har att göra med flera olikasaker. En mycket glädjande utveckling är att männi-skor lever i nästan alla länder av vår typ. Den-na utveckling går också i många länder, inklusivevårt, fortare än den gjort på . Denna glädjandeutveckling råkar också sammanfalla med en annanutveckling, nämligen att den stora generation som ide flesta länder föddes nu beräknas gå ipension omkring . Sammantaget leder dettatill stora påfrestningar för pensionssystemet.Sverige är ett av de få länder som har gjort en ge-nomgripande förändring av pensionssystemet. Vigjorde det i en bred uppgörelse ,den stora pensionsuppgörelsen 1994 mellan fem avriksdagens partier motsvarande av riksda-gen. Denna pensionsreform karakteriseras av tvågrundläggande principer. Den ena brukar vi kallalivsinkomstprincipen, det vill säga att i praktiken allakronor ska räknas när pensionen sedan ska beräknas.Den andra är följsamhetsprincipen, det vill säga attpensionen följer med utvecklingen av löner menockså av just medellivslängden.Det finns ett mycket stort internationellt intresseför den svenska pensionsreformen. Det tror jag har attgöra med dessa principer, som ju syftar till att görasystemen mer hållbara. Både livsinkomstprincipenoch följsamhetsprincipen, inte minst i fråga om me-dellivslängden, innebär just att systemen blir meruthålliga.Det internationella intresset har visat sig genomatt flera länder har genomfört liknande reformer somden svenska efter vår uppgörelse 1994. hardet visat sig på flera olika sätt. Våra norska vännerhar presenterat två förslag till reformering av sittsystem, och ett av dessa förslag är i praktiken mycketnära den svenska pensionsreformen. I harman kommit överens om förändringar i det finskapensionssystemet som på flerapunkter överensstämmer med det som vi enades omhär för sju sedan.Bara har intresset för densvenska pensionsreformen kunnat iakttas. I tidningenThe Economist berömde man exempelvisbåde på ledarplats och på nyhetsplats pion-järinsatser på det här området.Även i pågår en diskussion om vad manska göra åt det franska systemet. kommeddelandet att den franske socialministern villebesöka några europeiska länder i början av nästa årinför det franska reformarbetet, och föga förvånans-värt, med tanke på det internationella intresset, är ettav de länderna Sverige.Herr talman! kommer det att ägarum betydande förändringar i det svenska pensionssy-stemet. En av de sista stora pusselbitarna kommer attgenomföras i och med att vi ser till att vi får en ga-rantipension och att den kommer att bli beskattad.Det har redan beskrivits av annat besked är att somförsta land i världen har tagit fram ett försök att få enordentlig bokföring av hur det står till med pensions-systemets hållbarhet. Det kallas i det svenska syste-met för automatisk balansering. Det första talet pre-senterades av regeringen för bara några veckor sedanpå basis av vad har räknat ut.Det visade sig då att förhållandet mellan tillgångaroch skulder såg något hyggligare ut än vi harbeskrivit och att det finns hyggliga förhoppningar omatt detta ska kunna fortsätta.Herr talman! Jag skulle vilja ta upp tre konkretaområden inom ramen för denna del av betänkandet.För det första är det frågan om änkepensionerna.Där är det bara att instämma i att det är glädjande attden stora försämring som många änkor råkade ut förför kommer att upphöra från ochmed . Detta kan framför allt deberörda änkorna men även de som tycker om detsvenska välfärdssystemet glädja sig åt.Dock bör det väl om historieskrivningen ska slåsfast påpekas att det inte beror på den socialdemokra-tiska regeringen eller att Socialdemokraterna på någotvis har ändrat uppfattning i denna fråga utan det berorpå att de har kapitulerat. Det beror alltså på att reger-ingen har kunnat konstatera, socialdemokraterna här iriksdagen också, antar jag, att man inte har förutsätt-ningar att driva det här förslaget vidare. Därför harman lagt det åt sidan. Det är mycket bra.För det andra tänkte jag ta upp något som Väns-terpartiet har ett par reservationer om. Jag tror att detär reservationerna 42 och 76 som innehåller ett påstå-ende om att pensionsnivåerna i vårt land skulle ha försämrats avsevärt, man brukar sägamed , och man antyder från sidaatt man skulle vilja återställa, som det heter, de härnivåerna.Då vill jag än en gång från denna talarstol slå fastatt mer än hälften av den påstådda försämringen inteär en försämring utan en direkt följd av skatterefor-men 1990 och 1991. Det är förstås fullt tillåtligt förolika intresseorganisationer eller partier att föreslåhöjning av pensionerna i vårt land, men man bör integöra det under felaktiga premisser, vilket det är attpåstå att man fick en nettoförsämring av pensionernamed . Merparten av detta är återställt med beslutsom är fattade och början av2000-talet.För det tredje tänkte jag ta upp reservation nr 51som handlar om flerbäddsrummen, som har nämnt. Vi har från ett par tre partiers sida,däribland , nämligen pekat på att det inteär rimligt att långt in hävda att det är enbostad om man har en säng i ett flerbäddsrum ochdärmed bevilja bostadstillägg för den som om denvore en vanlig bostad. Att det övergångsvis har varitpå det viset må väl vara hänt. Men det reservanternanu föreslår är att man skulle slåfast att detta inte ska vara fallet och att kommunernadärmed får en viss varseltid att se till att ofrivilligtboende i flerbäddsrum inte ska uppmuntras med stat-liga pengar.Där vill jag, herr talman, yrka bifall till reserva-tionen 51.Det finns i det nya pensionssystemet några punk-ter som återstår i den uppgörelse som är träffad. Dethandlar om en möjlighet att genom premiepensionenerbjuda dem som vill att teckna efterlevandeförsäk-ring.Det handlar om den stora intressanta frågan vadman ska göra om man skulle hamna i den lyckligasituationen att man får överskott i pensionssystemet.Där har tillsatts en enmansutredare. Ingen av ossvet hur det går , men jag kan säga att det ärfå länder i världen som kommit på tanken att tillsättaen utredning om vad man ska göra utifall man fåröverskott i pensionssystemet. Det är ändå en antydanom att vi har försatt oss i en situation som är lite an-norlunda än flertalet länder av vår typ.Ytterligare en fråga som inte är avklarad är fråganom en eventuell sista överföring till statsbudgetenfrån AP-fonderna som har att göra med att statsbud-geten har tagit över ansvaret för förtidspensio-nen.För det fjärde, och det sista jag tänkte nämna i dendelen, är det fråga om vi äntligenska uppnå det som ingick i uppgörelsen för snart nioår sedan, nämligen att enbart halva pensionsavgiftenskulle tas ut ovanför det så kallade förmånstaket. Dettillsattes en grupp enligt riksdagsbeslut somheter Genomförandegruppen.