prot · GP09103 · 2002-04-26 00:00:00 — De har andra driftsformer, men mycket av derasverksamhet drivs ändå av pengar från landstinget.Den demokratiska delen, med inflytandefrågor, är enoerhört viktig del i det sammanhanget. Det får integlömmas bort. Jag tycker att i den utveckling som jagkan vara med om att se i den här staden blir det sämreoch sämre med inflytandefrågorna när man också haren annan verksamhet. Det vill nog till att man ärförsiktig i de frågorna.Anf. 42 ()replik:Fru talman! Jag fick inget svar på frågan om risk-kapital, men det kanske kommer sedan. När det gälleroffentligt eller privat driven vård, om vi nu ska gå injust på det, har vi definitivt olika erfarenheter. Jag bori inland. Där är det socialdemokratiskmajoritet i , och i princip är det inte möj-ligt att starta privat verksamhet. Det finns en vårdgi-vare, och just den fungerar bättre och tar fler patienterän de andra.Jag tycker att man ske se det här lite mer allmänt.Det handlar inte bara om vården. Det finns ocksåhemtjänst och en mängd andra områden. Jag troralltså inte att det är bra med enbart privat, men detska inte heller vara enbart offentligt. En blandninglite överallt vore väldigt bra. Sedan är jag tacksam omjag kan få veta just om det har satts i gång en utred-ning om riskkapital i de mer glesbefolkade bygderna.Anf. 43 () replik:Fru talman! En del av det som gäller riskkapitaletfinns med i den regionalpolitiska propositionen, menjag vill också hänvisa till det arbete som gör, som innebär att man tittar på hur det ser ut,hur fördelningen ska ske osv. på det lokala och regio-nala planet. Det är riktigt som , att det ofta är på det lokala och regionala planetsom man också måste kunna komma till rätta det här.Här har vi olika förutsättningar på olika ställen där vibor.Jag håller också med om att det självklart är braatt både ha privat och offentlig sektor. Men det fårheller inte bli något monopolförfarande från denprivata sidan. Om tyckte att detvar en propp att man hade ett socialdemokratiskt styrtlandsting där bor kan jag säga attdär jag bor är det inte Socialdemokraterna som styr.Men vi har ett budgetunderskott som jag inte tror attnågon annan i landet är avundsjuk på. Det är ett jätte-bekymmer, och man får väl som sagt dra sina slutsat-ser om hur verksamheten har bedrivits. Jag nämnde jualla verksamheter där vi inte har någon offent-lig, landstingsägd första linjens sjukvård i våra föror-ter. Vad det kan ha bidragit till kan väl var och en drasina egna slutsatser om, och det gör vi säkert också.Anf. 44 () replik:Fru talman! Företagsklimat är ingen definitions-fråga eller konjunkturfråga, . Det ären fråga om vad företagarna upplever är goda villkor.Regeringen har förtroende för företagen, säger . Men problemet är att företagen och när-ingslivet har tappat allt förtroende för regeringen. Detär det jag har beskrivit med de citat jag hade i mittanförande. säger att det är en negativbild och visar på en socialdemokratisk rapport.Gunvor , den person som har unik insyni hur regeringen har hanterat näringspolitiken, skriveratt man måste ha utgångsläget klart för sig: avde 500 största företagen har sin hemvist utomlands.Vi har mycket få företag som växer, och vi har en avde lägsta entreprenörsgraderna i . I detta lägenöjer sig regeringen med att räkna upp sådant somgjordes . Exemplet att avgifterna förförsenad deklaration har sänkts med är när-mast pinsamt! En sådan recension skulle jag inte varasärskilt stolt över om jag var i klä-der.År 2002 ökar nyföretagandet, sade . Antalet företag sjönk till rekordnivåer underförra året. Det är sant som säger attde ökar något , i lågkonjunktur. Men som jag serdet är det ett jättebekymmer att folk i kantänka sig att bli företagare bara som en sista lösning.Det borde vara i en högkonjunktur som människorvill bli företagare och ser detta som viktigt.Anf. 45 () replik:Fru talman! tycker att vissa sakerär små, så dem ska man närmast skämmas för att manlägger fram. Jag delar inte den uppfattningen. Jag ärövertygad om att många små insatser som går åt rätthåll kan få stora effekter. Jag har större tilltro till vadjag får höra från företagen om vad som är bekymmerän till vad framför på detta sätt.Det har gjorts svenska och internationella studiersom tyder på att näringsklimatet är relativt bra i Sve-rige. Svenska företagsledare har fåtten mer positiv syn på Sverige.I augusti 2001 presenterades en makroekonomiskstudie av näringsklimatet i 60 länder, utförd av ettinstitut i . hamnade på platsnr 9 i undersökningen. fåräven höga placeringar på de årliga ranglistorna frånWorld . I en jämförelse mellan 75länder rankas som nr 6 i aktuell konkurrens-kraft och som nr 9 i långsiktig tillväxtkraft. Finlandplaceras främst i båda dessa avseenden. harförbättrat sin position i förhållande till förra året.Några av de förslag som kommer att läggas framför att förbättra företagsklimatet handlar om t.ex.expansionfondsskatten, lagen självdeklaration ochkontrolluppgifter, minskande av uppgiftslämnandefrån RSV, och kommer förseningsav-giften för försent avlämnad deklaration att differentie-ras. Det innebär en sänkning från till 500 kr.Det tycker är peanuts. Man måste sehelhetsperspektivet, !Anf. 46 () replik:Fru talman! Då kan man fråga sig: Är det för attSocialdemokraterna har läst alla dessa rapporter ochall statistik som de fullständigt har struntat i att göranågonting för företagen?Av en om företagsklimatet iSverige som presenterades för en månad sedan fram-går att tilltron till företagarklimatet blir sämre bådebland svenskar i allmänhet och bland egenföretagare.Bara 27 % av medborgarna tycker att företagsklima-tet är bra. Det är den lägsta siffran sedan mätningarnastartade . Även bland egenföretagarnasjunker andelen som tycker att företagsklimatet ärbra.Jag vill att besvarar den fråga jagställde i mitt anförande. Det är en mycket viktig frågainför valrörelsen. Vi borgerliga har lagt fram ettgemensamt förslag med över 50 punkter för att vändautvecklingen och göra till ett bra företagar-land. Detta gagnar alla svenskar och är en förutsätt-ning för att vi ska kunna behålla det välstånd som vialla vill ha.Kommer Socialdemokraterna och Vänstern, somavser att bilda regering efter valet, att lägga fram ettmotsvarande program för att lyfta företagsklimatetoch göra det bättre, så att vi får fler människor i Sve-rige som vill och vågar starta och driva företag, växaoch anställa personal?Anf. 47 () replik:Fru talman! Det är ingen tvekanom att vi vill ha fler företagare. Vi vill ha växandeföretag, och vi vill att det startas fler företag osv. Därär vi överens, och det sade jag också i mitt inled-ningsanförande.När vi ser till företagandet är vi tydligen totaltoense. vill inte inse att det behövs enrad olika faktorer för att ha ett bra företagsklimat. Detinkluderar den offentliga sektorn. Det inkluderarforskning och utveckling. Det inkluderar klusterverk-samheten, och det inkluderar att man också hittarmötesplatser för att slå sig samman. Jag har tittat påde 53 punkterna i det program som om. Det finns en rad punkter som man ingåendekan kommentera, men det är helt omöjligt att göra detpå de som står till mitt förfogande. Väl-digt mycket av det som nämns har satts i gång. En delär återupprepningar osv.Låt mig ta ett exempel. Det kan ses som ett rimligtmål att öka antalet nystartade företag framtill och att av dessa nya företag ska varastartade av kvinnor. Det tycker jag. Det är ett rimligtmål, inte minst mot bakgrund av att kvinnors nyföre-tagande har fördubblats och att vartfemte företag startas av en person med invand-rarbakgrund. Det tycker jag är jättebra. Regeringenhar beslutat att öka anslagen för främjande av kvin-nors och invandrares företagande med 42 miljonerunder . Att då säga att ingentinggörs - det tycker jag är peanuts, !Jag har också med mig artiklar. "Småföretagarnatror på uppgång", stod det . En del har juhänt. Jag kan också peka på en rubrik från torsdagenden : "Optimism hos företagare",kan man läsa i den artikeln.Jag tycker inte att vi ska överdriva åt något håll,, men jag vänder mig mot den oerhörtnegativa bild som vill måla upp. Jagtycker att vi ska vara mer nyanserade i debatten ochtillsammans tro på ett svenskt företagande, för det ärföretagandet värt.Anf. 48 ():Fru talman! I reservation nr 1 framför den borger-liga oppositionen sin kritik mot företagsklimatet ochannat som man tycker är dåligt. För att ändra på situ-ationen och få ett bättre företagsklimat vill man ivanlig ordning sänka skatter, försämra arbetsrättsligaregler osv. Det är naturligtvis en föga framkomligväg.Men det finns faktiskt också nyheter i den borger-liga reservationen. Man oroar sig för de höga ochökande sjukskrivningarna. Det är naturligtvis mycketpositivt att man ser det som en oroande utvecklingsom kanske t.o.m. påverkar närings- och företagskli-matet. Det borde också resultera i att man vill hakrafttag mot den ökade stressen, utslagningen, ut-brändheten och att alltfler människor tycker att det ärjobbigt att gå till arbetet och känner sig allt mindrebehövda. Allt detta handlar alltså om att få en bättrearbetsmarknad.Tänk om de borgerliga partierna i sammanhangetåtminstone hade börjat diskutera behovet av kortarearbetstid och löntagarnas makt över den egna arbets-tiden. Tänk om det är löntagarklimatet i större ut-sträckning än företagarklimatet som det är fel på.Fru talman! I övrigt är detta betänkande väldigtglädjande på många punkter. Utskottet har nämligentagit viktiga steg för att försvara positionsom skogsindustriland och som träindustriland. Vihar haft en flerårig diskussion i utskottet om behovetav ett nationellt program för ökad träanvändning,alltså där man i större utsträckning använder trä vidbyggnationer, även av stora hus, och även i övrigtförsöker byta ut olika produkter mot trä. Detta skaman naturligtvis göra för att det ur miljösynpunkt,sysselsättningssynpunkt och vidareförädlingssyn-punkt är viktigt att få till stånd en sådan utveckling.Man kan ju tycka att det vore naturligt att alla somsysslar med byggnationer använder det bästa materi-alet. Och vi har sagt att det är upp till var ochen att försöka använda mer trä. Men vi har underresans gång kommit på att den utbildning som vi har iSverige för arkitekter och ingenjörer visar att det ärväldigt stor inriktning på att bygga i betong och i ståloch att träbyggnationer får en väldigt liten del i ut-bildningen av både arkitekter och ingenjörer. Dessut-om visar det sig att andra länder, , ocht.o.m. som inte har så mycket trä, har natio-nella program. Man bygger stora hus i trä. Man anseratt detta är viktigt, i vissa länder just för miljön. Trä-byggnationer minskar nämligen utsläppen av koldi-oxid. Men ett land som har naturligtvis insettatt detta också är viktigt för sysselsättningen och föratt få in ökade exportinkomster. Faktum är att detnationella programmet i under de senasteåren har inneburit en ökning av antalet anställda iträindustrin och också i sågverken med upp till 8 000nya anställda. Det är naturligtvis en fantastisk ut-veckling.Nu är det viktigt att detta uttalande från riksdagensnabbt innebär att regeringen tillsammans med bran-schen i övrigt lägger fram ett heltäckande nationelltprogram. Det gäller att vi kommer i gång och att viinte förlorar tempo mot våra konkurrenter.Den andra mycket positiva delen i betänkandet äratt vi nu efter rätt många års diskussioner har satt nedfoten när det gäller skivindustrin. anser faktiskthela utskottet att något måste göras. Vi i majoritetenhar utgått från att regeringen vidtar åtgärder för att setill att industrin får rättvisa konkurrensförhållanden iförhållande till värmeverken som använder sammaråvara. Majoriteten har t.o.m. velat gå längre med etttillkännagivande. Det är faktiskt som här från talarstolen att det har vidtagits ytterliga-re åtgärder från regeringen, bl.a. i ett regeringsbeslut iår. Det har överlämnats ett ärende om trävaruförsörj-ningen till svensk skivindustri till . Detta innebär att kommittén kommer attbehandla frågan. Det är precis det som industrin harväntat på. Man är oerhört orolig över att den råvarasom man använder för att producera skivprodukterockså är väldigt efterfrågad från värmeverken. Det äralldeles självklart att om man då gör en produkt avspånen gör man en lika stor miljöinsats som om manbränner upp samma vara. I ett senare kan man faktisktåterta detta och använda det som bränsle. Här måstedet alltså vidtas åtgärder så att värmeverken kanskehittar råvara på andra ställen, t.ex. skroten i skogensom inte är lönsam att ta ut. Men framför alltmåste man se till att den skivindustri som vi har lan-det får sin råvara. Det är viktigt inte bara för skivin-dustrin utan också för vår svenska möbelindustri ochpassar naturligtvis väldigt bra in i det nationella pro-grammet för ökad träanvändning där vidareförädling-en är en väldigt viktig del.Jag vet inte om redan vet om det, menman kan nog säga att utifrån de måttoch steg som utskottet och har tagit beslu-tade att göra en nyinvestering i en ny spånskivelinje.Det är oerhört glädjande och mycket bra för hela densvenska träindustrin. Man kan också säga att det ärintressant att se att den traditionella svenska basindu-strin investerar som det är problem i dennya ekonomins industri som vi alla trodde skulle lösaalla landets problem.Fru talman! Det är alltså nästan bara glädje i dettabetänkande, och jag yrkar bifall till förslaget i ut-skottets betänkande.Anf. 49 () replik:Fru talman! Jag har två frågor att ställa till Len-nart Beijer.Den första frågan är en fråga som jag inte fick nå-got svar på när jag ställde den till och Socialdemokraterna attlägga fram ett gemensamt program för att stärka detsvenska näringsklimatet? Det måste vara väldigt lättatt svara på den frågan.Den andra frågan oroar mig verkligen. Den villjag ställa med anledning av det manifest som den 17mars antogs av i . I dettamanifest slår ni fast förslag om samhällsfonder. Detsägs rakt ut att målsättning är attåterta verksamhet som har privatiserats. , om får inflytande efter valet, kandet svenska folket då se fram emot nya former avlöntagarfonder, nya former av socialisering? Lönta-garfonderna är en företeelse som mer än något annatskadat företagsklimatet i vårt land. Är det detta somni vill återupprepa?Anf. 50 () replik:Fru talman! När det gäller den första frågan så kanjag inte avgöra det. Men jag hoppas verkligen att mankan få till stånd ett gemensamt program för att stärkaföretagandet och utvecklingen för småföretag i dethär landet. Det som jag tänker på i första hand är välatt ordna upp sådana saker som 3:12-reglerna ochgenerationsskiften och kanske få till stånd schablon-regler i beskattningen för vissa branscher och faktisktta itu med frågan om arbetsgivarinträdet vid sjukdom.Om vi bortser från förslaget om 60 dagars arbetsgi-varinträde så tycker att även 10 dagarsarbetsgivarinträde för små företag är mycket. Närman är ute och åker bland småföretagen och frågarvad som är det största problemet kanske man förvän-tar sig att det är skatter och annat. Men nästan alltidkommer frågan om sjuklönen upp. Det är en sådanfråga som man skulle vilja lösa i ett gemensamt pro-gram.När det gäller har vi haften diskussion här - jag vet inte omKarin Falkmer lyssnade på den - där vi redde ut devärsta problemen. För egen del menar jag att det inteär något konstigt att diskuterar ägande-frågor. Jag ser det som ett diskussionsunderlag. Jag ärinte nöjd med alla uttalanden från konferensen. Där-emot tycker vi självklart att AP-fonder ska användasmer aktivt. Vi anser att det är bra om fackföreningsrö-relsens fonder också används aktivt. Vi är för model-ler som dem som man har i . Det är naturligt-vis olika sätt att förstärka löntagarnas inflytande inäringslivet.Anf. 51 () replik:Fru talman! När radar upp förslagför att förstärka företagsklimatet konstaterar jag fördet första att det inte finns några planer för ettgemensamt program, kanske. För det andra undrarjag: Varför har inte röstat med de bor-gerliga på de punkter som räknade uppoch där vi har haft reservationer ?När det gäller Sundsvallsdokumentet lyssnade jagpå tidigare debatt, och det är därför jag är orolig.Lennart Beijer säger att det är naturligt att vi dis-kuterar. Men det är efter en diskussionen som ni harfattat beslut om strategin. Man vill ytterligt konfunde-rad när företrädare i näringsutskottet som LennartBeijer, och har enannan uppfattning, men likafullt är det partiets upp-fattning som slogs fast i . Kollegan, riks-dagsledamoten har i Dagens Nyheterden skrivit: "Det handlar om att äta ut deprivata ägarna ur företagen." Vad säger småföretagenom det? Hur stora får de bli innan de ska bli uppätna?Johan är inne på precis samma linje närhan säger: Kapitalismen kan avskaffas, och den skaavskaffas. Socialismen är närmare än vad både visjälva och våra motståndare tror. Leve socialismenoch den evigt unga Vänstern.Jag tycker att väljare, alla små-företagare, alla i som ska välja i septemberska få ett besked: Vad är det som gäller - ett beslutsom är taget om en strategi eller att ni försöker mörkaoch mjuka upp det?Anf. 52 () replik:Fru talman! Anledningen till att Vänsterpartietinte i större utsträckning har röstat med eventuellaborgerliga reservationer i dessa konkreta företagsfrå-gor är att de flesta frågor ligger i utredningar.Det är väl ganska naturligt att man även från vår sidaförsöker invänta dessa utredningar, men jag kan för-säkra att vi driver på i ett antal frågorför att få fram dem så snabbt som möjligt.Jag kan också konstatera att vi de gånger - ochdet är rätt - då vi hardrivit slopande av arbetsgivarinträde för småföretagfaktiskt fått stå ensamma i kammaren. Det finns, antarjag, en bra förklaring till varför de borgerliga partier-na inte har stött detta. Men vi har sett den frågan somväldigt viktig, och där har vi kommit fram till en egenståndpunkt som vi driver, men vi får inget stöd.Sedan Sundsvallsmötet och att kapitalismen skaavskaffas. Ja, de flesta socialister vill nog, KarinFalkmer, att kapitalismen så som den ser ut ska av-skaffas och förändras. Ni skriver ju i er reservationhur det ser ut på arbetsmarknaden, hur människorslits ut, slits ned, hur människor känner allt störrevanmakt inför beslut och sin egen situation i samhäl-let. Det är detta som vi menar med kapitalismensmisslyckande. Och diskuterar vi olika ägandefor-mer. Jag tror att det måste finnas privat ägande. Desmå företagen ska ägas privat. Företag som slåss påen hård internationell marknad ska också vara privata.Men det finns alltså möjligheter för löntagarna på etthelt annat sätt att genom sina samlade kapital i AP-fonder, i fackliga fonder påverka utvecklingen till detbättre för alla löntagare och för hela samhället. Manska alltså inte dra för långt på de diskussioner somvårt parti har haft i Sundsvall.Anf. 53 ()replik:Fru talman! Kapitalismen ska avskaffas, menarLennart Värmby. Därför känns det angeläget, ävenom vi har tagit upp detta i flera omgångar, att ytterli-gare fråga om dokumentet i . Det var ettdokument som fastslog att partiet säger att företagenska ägas gemensamt. Det visar att Vänsterpartietalltjämt har en kommunistisk syn. Det illustreradesväl av det citat som alldeles lästeupp, det som sade på kongressen. Hanmenade att vi ska äta ut det privata ägandet ur företa-gen.Därför kommer jag tillbaka till den fråga som harställts i kammaren : Vilka ytterliga-re företag är det som ska socialiseras? Är det ,eller kanske som ska köpas tillbakaöver statsbudgeten? Kan vi få någon form av svar påvilka planer är och hur detta att före-tagen ska ägas gemensamt ska konkretiseras?Anf. 54 () replik:Fru talman! Vi har en öppen och frisk diskussion ivårt parti. Som jag har sagt tidigare är väl knappastnågon som höjer på ögonbrynen om Vänsterpartietdiskuterar ägandefrågor. Vi ser det som ett stort pro-blem att stora ägare tar så lite socialt ansvar. Vi serdet som ett väldigt stort problem att ägare kan lägganed industrier i om de får lite mera stöd ochbidrag i andra länder.Det är alldeles uppenbart att den kapitalism somvi har ofta leder till centralisering, till kartelleroch andra saker som inte är särskilt bra för samhället.Visst ska kapitalismen avskaffas, men frågan ärhur det ska gå till. Det har vi redigt inte klarat utännu, lika lite som de andra som försökt sig på denutvecklingen.Vi har inte någon lista på vilka företag som skasocialiseras. Däremot diskuterade vi destatliga företagen och sade att vi av olika anledningarhar funnit det angeläget att merparten av det statligaägandet i bör vara kvar i statligt ägande. Vifick också i gång en diskussion om att det kanskefinns ett antal privata företag som skulle må väl av,både de själva och samhället i övrigt, att få ett annatägande.Att löntagarna genom sina fonder och fackföre-ningarna genom sina fonder kommer att bli mer ochmer intresserade av att direkt äga vissa verksamheterär ett steg i rätt riktning som vi understöder. Men jagser inga konstigheter i detta, utan det är en ganskanaturlig utveckling.Anf. 55 ()replik:Fru talman! säger att ett antalprivata företag skulle må väl av ett annat ägande. Detär så mycket svar vi får , men jag tror att svenskafolket vill veta mer konkret hur det gemensammaägandet ska gå till. Jag tycker faktiskt att det är litedubbelmoral att å ena sidan ha den närmast kommu-nistiska synen och en massiv socialisering, men åandra sidan går representanter för ut ide rosa tidningarna, finanstidningarna, och säger vill vara småföretagarnas bästa vän, ta bort 3:12-reglerna, dubbelbeskattningen, arvsskatten i sambandmed ägarskiften. Vilken politik är det som gälleregentligen? Den frågan skulle det vara väldigt välgö-rande att få reda på. Vilken falang i partiet är det sombestämmer? Är det eller denpolitik som här redovisar?Anf. 56 () replik:Fru talman! kom rätt på slutet. Annarsvar han inne på min kollega ,men det har inte så stor betydelse för vi tycker unge-fär likadant i de här frågorna.När sätter någon sorts likhetstecken mel-lan gemensamt ägande, som han naturligtvis tycker ärförödande, och kommunism visar han lite grann atthan inte redigt har hängt med i debatten. Det är all-deles självklart att de flesta människor tycker attgemensamt ägande är en bra utveckling. Det kan varaett litet företag där flera kolleger går ihop och startarnågot gemensamt. Mycket av både Gnosjöandan ochNorra Italien-andan utgår ju ifrån gemensamt ägandemellan olika löntagare som startar upp verksamheter.När det gäller större företag ägs del av dem av penisonsfonder. Det rör sig alltsåicke om enskilda kapitalister, utan ägandet sker ge-nom fonder på olika sätt. Det är också en form avgemensamt ägande.Problemet är bara att löntagarna i gemen inte fårut den styrka av detta som skulle behövas. Samhället istort blir också mer och mer utlämnat åt dessa alltstörre ägare på internationell basis som flyttar kapitalmellan länder, som flyttar arbetskraft och sysselsätt-ning mellan länder och som utnyttjar sin makt emotde länder som de bedriver verksamhet i.Den är den formen av kapitalism som vi vill habort. kallar det för gemensamt ägande ochtycker att det är hemskt, men vi tycker att gemensamtägande är en väldigt bra variant för näringslivet iframtiden.Anf. 57 ()replik:Fru talman! pekade i sitt anförandepå att vi i de borgerliga reservationerna inte nämntnågonting om arbetslivets villkor och problemen medohälsa. Jag har ingen fråga, men jag vill göra ett på-pekande.I går väckte en motion just med anled-ning av detta, och den handlade om en krisplan motohälsa. Så den diskussionen kan vi kanske föra sedan.När det sedan gäller ett träprogram för hela landetär jag väldigt glad över att näringsutskottet enigt harställt sig bakom det. I bostadsutskottet, där jag ärordinarie ledamot, ville socialdemokrater och väns-terpartister inte ställa upp på det. Jag tänkte då fråga:Hur ska påverka sina kamrater i bo-stadsutskottet?Anf. 58 () replik:Fru talman! Jag börjar med sista. Såvitt jag kännertill ville och ett antal partier i bostads-utskottet ha ett nationellt program, men de blev ned-röstade av majoriteten.