prot · GP0951 · 2002-01-15 00:00:00 — Jag tror nämligen attganska mycket av problemet är just att man inte kanbestämma själv. Jag tror att det skulle vara bra omskattesystemet ändrades något så att det skulle lönasig mera att arbeta mera och så att man skulle ha rådatt arbeta mindre.Vi skriver i motionen att det är de enskilda ar-betstagarna och arbetsgivarna som bäst avgör hurarbetstiden ska utformas och fördelas. Vi föreslår attingen generell arbetstidsförkortning ska genomföras.Vidare vill vi upphäva nuvarande arbetstidslagstift-ning. De grundläggande regler som behövs till skyddför människors liv och hälsa ska anges i arbetsmiljö-lagen och vara indispositiva, dvs. inte möjliga attavtala bort. Makten över arbetstiden ska föras frånpolitikerna till de enskilda individerna och derasarbetsgivare. Människor är olika och prioriterar olika.En och samma individ har olika önskemål och behovunder olika skeden i livet. Det ska vara upp till ar-betsgivare och arbetstagare att via kollektiva ellerindividuella avtal avgöra arbetstidens omfattning ochförläggning.Jag tror också att det är viktigt att man ska kunnaleva på sin lön. Därför föreslår vi att grundavdragetska höjas kraftigt för försörjningsinkomster, i ettandra steg till , under de kommande man-datperioderna. Utöver grundavdraget vill vi under dekommande mandatperioderna införa ett förvärvsav-drag omfattande av arbetsinkomsten upptill drygt åtta basbelopp , ett särskilt grundav-drag omfattande per barn och år samt ettavdrag för hushållsnära tjänster omfattande hälften avde faktiska arbetskostnaderna upp till 50 000 kr.Sedan kan man också tycka att bensinskatten suc-cessivt bör sänkas . Man böravskaffa fastighetsskatten. Den beror också familjensinkomst på. Vi bör också införa en barnomsorgspeng,ett barnomsorgskonto, som föräldrarna fritt kan för-foga över för att aktivt själva kunna välja barnom-sorg. Vi vill också att ett avdrag ska införas förstyrkta barnomsorgskostnader.Det här var några tips på förbättringar utifrån vårgemensamma önskan att det ska bli bättre för deenskilda.Anf. 39 Statsrådet ():Fru talman! Jag vet inte om jag skulle kalla dettasmå tips. Det var snarare en katalog över allt, utomfred i världen, som frågeställaren tyckte krävdes.Kanske kom vi lite bort från ämnet.Jag tror ändå, för att slutföra diskussionen, att vibåda är betjänta av den utredning som pågår. För-hoppningsvis får vi ett antal konkreta förslag på hurflexibilitet för individ och arbetsgivare kan kommaatt kombineras. Därefter får man föra diskussionen,mellan partierna och här i , om hur mycketfolkhushållet vinner eller förlorar på att man faktisktkortar arbetstiden. Jag är dock själv övertygad om attdet inte är skattesystemet som är det stora hindret förindividen då det gäller att kunna lägga ut sin arbets-tid. Problemet ligger i arbetsmarknadens funktions-sätt, synen på kvinnors arbete samt tröga organisatio-ner både i privat och i offentlig sektor. Det är snararedär jag tror att de stora och viktiga lösningarna finns.Skattesystem, bensinskatt och fred i världen får anståtill en annan interpellationsdebatt.Anf. 40 ():Fru talman! Jag tror nog att vi kan vara överensom att fred i världen i och för sig är ganska viktigt förallt detta. Det ena goda behöver inte förskjuta detandra.Men som sagt: Jag ser fram emot en intressant de-batt när vi har fått den här utredningen.Jag hoppas att man tillsammans kan komma fram tillde lösningar som vi ändå gemensamt tycks varaganska överens om.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på interpellation 2001/02:116 omredovisning av amalgamanvändningAnf. 41 Socialminister ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att vidta några åtgärder så att det inte längre blirtillåtet att använda amalgam vid narkosvård på han-dikappade eller på annat sätt utsatta barn. Hon harvidare frågat mig om jag avser att ta initiativ till att enuppföljning görs av amalgamets effekter på dessahandikappade eller utsatta barn. Därutöver önskarhon veta om jag avser att vidta åtgärder så att tillför-litlig statistik upprättas i alla landsting och regioneroch så att åtgärdsstatistiken ska relateras till patientoch inte till totalt utförda åtgärder av respektive slaginom åldersgruppen 0-19 år.Den överenskommelse som träffades den 20 mars1995 mellan staten och innebäratt användningen av amalgam inom barn- och ung-domstandvården ska upphöra men att undantag fårske i vissa fall när nyttan för den enskilde motiverardet. Vid exempelvis narkostandvård är orsaken till attamalgam har använts att det är angeläget att begränsabehandlingstiden under narkos av hänsyn till barnet.Regeringens uppfattning är att användningen avamalgam i tandvården ska avvecklas och att ett för-bud mot amalgam bör införas när det bedöms varamöjligt. Enligt kemikaliestrategin för giftfri miljö(prop. 2000/01:65) ska kvicksilver fasas ut senast2003. Mot denna bakgrund anser regeringen att amal-gam bör undvikas i barn- och ungdomstandvårdenoch att man bör vara mycket restriktiv med att ut-nyttja de möjligheter till undantag som finns enligtöverenskommelsen . Tandvården bör själv-fallet sträva efter att använda alternativa materialäven när det gäller funktionshindrade och utsattabarn.Eftersom det har gått närmare över-enskommelsen träffades och en fortsatt utveckling avtandlagningsmaterialen skett finns det skäl att följaupp tillämpningen av överenskommelsen från 1995för att bl.a. se om undantagen för fortsatt användningav amalgam är aktuella. Jag avser att ta ettsådant initiativ under året.Enligt upplysningar från håller istort sett alla landsting på att installera moderna data-system för uppföljning av tandvården bl.a. till barnoch ungdomar. kommerdet att vara möjligt att sammanställa önskad statistikfrån i stort sett samtliga landsting. Vad gäller statistiköver tandvårdsstödet enligt bestämmelserna i tand-vårdsförordningen (1998:1338) samlar fortlöpande in statistik från samtliga lands-ting. De nya statistiksystemen i flertalet landstingkommer att möjliggöra en uppföljning på individnivå.Anf. 42 (-):Fru talman! Tack för svaret, socialministern.Svaret är ungefär som tandvårdsförsäkringen iSverige: Det var inte mycket. Det var mest ingenting.Som i ett nötskal den svenska tandvården; ellerman kanske ska säga, som i en munhåla den bristandetandvården.Socialministern har svarat att man med hänsyn tillbarnet använder amalgam på handikappade barn föratt begränsa behandlingstiden under narkos. Varförfinns försiktighetsprincipen här? Vi vet alla att t.ex.professorn i miljömedicin, , i sin riskbe-dömning i 1998:22klart pekat på sambandet mellan beteendestörningaroch inlärningssvårigheter och kopplingen till kvick-silver från amalgamfyllningar.Det finns andra godtagbara material, dvs. andramaterial som inte till innehåller kvicksilver. Varfinns hänsynen till barnets handikapp? Var finnshänsynen till de medicinska följderna? Jag skullegärna vilja ha svar av socialministern.Socialministern säger också att amalgam i tand-vården ska avvecklas när det bedöms vara möjligt.När bedöms det nu vara möjligt? Blir det kanske förden aggressivaste miljö vi har, dvs. munhålan, den 31december 2003?Jag har också fått som svar att man nu verkligen ska följa upp vad som har hänt påområdet. Det ska tas ett initiativ . Varförstartades inte en uppföljning från första början när detgäller de utsatta grupperna? När ska dennautredning startas?Sist fick jag svar på frågan om statistik, nämligenatt de nya statistiksystemen i flertalet landsting kom-mer att möjliggöra en uppföljning på individnivå.Före 1999 var tandvårdstaxan uppgjord så att enyts-fyllningar utförda med såväl amalgam som med annatmaterial hade samma åtgärdsnummer. En elak frågaär då om det var för att det inte skulle gå att se vilkafyllningar det var fråga om. Men efter 1999 finns dettillförlitlig statistik för allmän tandvård. Varför hardet så lite tryckts på att följa upp meden statistik så att man vet hur det står till i landsting-en?Anf. 43 Socialminister ():Fru talman! Det kanske inte vore så oävet om SiwPersson faktiskt tog del av det svar som har lämnats.Jag trodde i min enfald att skulle resasig upp och säga att det är bra, nu görs den genom-lysning som många som har följt debatten har efter-frågat. går vi igenom och ser vad som har häntsedan 1995, och vi är beredda att vidta de åtgärdersom är nödvändiga.Det är ungefär det som de som följer debatten ärute efter.Jag läste, som jag också tror att hargjort, med spänning och hans hustrusbok . Det är två människor som har drab-bats av förgiftning, som har gått igenom processenoch som begär att samhället ska ta problemställning-en på större allvar än vad som har gjorts. De begärinte något angående de överenskommelser som träf-fades 1995 med de undantag som faktiskt antogs medsakliga skäl. Det bedömdes inte finnas behandlings-material som rakt upp och ned kunde ersätta amalgami alla lägen. Det fanns en rad problem med att ersättaamalgam, dvs. det saknades material att ersätta amal-gam vid alla behandlingstillfällen.Detta erkänner de som följer debatten. De sägeratt den typen av material kanske finns . Låt oss dåundersöka det.Jag trodde i min enfald att skulle sä-ga att hon äntligen hade ställt en fråga som har gettresultat. Läs svaret en gång till och säg att det var braatt frågan ställdes för att det nu finns besked.Anf. 44 (-):Fru talman! Jag vet inte om jag ska skratta ellergråta. Det var bara för att jag hade läst svaret som jagställde följdfrågorna. Hade ministern, departementetoch varit intresserade av de redanutsatta hade frågan följts upp redan från början. Detgår inte att säga att frågan ska följas framöver.Jag har gått igenom statistiken från olika lands-ting. Där framgår tyvärr att vissa landsting har sagt attingen uppföljning av antalet amalgamfyllningar finns,ingen medicinsk uppföljning finns, det finns intetillförlitlig statistik tillgänglig. Den tillförlitliga åt-gärdsstatistik som finns är inte relaterad per patient.Men inom några landsting finns det glädjande be-skedet, som jag förutsätter att socialministern ocksåhar fått tillgång till: Fullständig statistik på utfördaåtgärder inom såväl barn- och ungdomstandvård somvuxentandvård finns på personnivå. Samma landstinghar också sagt att har amalgam intebehövt användas av särskilda skäl på barn och ung-dom.Varför är det så olika i landstingen? Varför går deti vissa landsting och varför går det inte i vissa andra?Beror det på att det inte finns ett tillräckligt intressefrån och sidanär det gäller de - inte många, det ska vi vara tack-samma för - som av olika skäl inte har den högasmärttröskeln och toleransnivån som många andrahar?Anf. 45 Socialminister ():Fru talman! var det inte i första hand diskus-sionen om statistiken jag tänkte på utan genomgångenav i vilken mån det är möjligt att genomföra detförbud som regeringen har talat om. Detär möjligt att genomföra den dagen vi faktiskt vet attdet finns material som kan ersätta amalgam vid allabehandlingar. När överenskommelsen träffades 1995redovisades undantag i ett antal fall där det inte an-sågs finnas alternativt material. Alla som arbetarinom tandvården erkänner att detta var ett problem.Hade det funnits fullgott material för alla behandling-ar hade amalgam inte behövt användas över huvudtaget.Jag ska räkna upp de undantag som då redovisa-des:Det första var vid behandling av gravt karieradeeller missbildade tänder där andra plastiska tandfyll-nadsmaterial inte håller för tuggbelastningen. Detfanns inga material som kunde ersätta amalgam vidsådana lägen.Det andra var vid fyllnadsbehandling eller fyll-nadsterapi på patienter där det inte går att hålla tan-den fri från saliv under tillräckligt lång tid.Det tredje var vid narkostandvård och användan-det av andra material som medför ytterligare behand-lingstillfällen, dvs. för att undvika ytterligare narkos-behandlingar.Det var ingen som önskade sådana undantag, menman sade att man tvingades acceptera dem.Nu är det den här överenskommel-sen träffades, och vi kan konstatera att användandetav amalgam har minskat drastiskt. Det är bra - vi skaha bort amalgam över huvud taget. Vi kan fatta ettsådant beslut när vi vet att det finns fullgott material.Tandläkare gör uppenbart olika bedömningar iolika delar av landet. Man har olika erfarenheter ocholika kunskaper. är det att gå igenom vadsom har hänt och vidta de åtgärder som ärnödvändiga för att slutgiltigt föra bort amalgamet.Det var det beskedet som jag trodde att notera och glädja sig åt.Anf. 46 (-):Fru talman! Socialministern sade att tandläkaredrar olika slutsatser i olika delar av . Tandlä-kare får inte dra olika slutsatser i olika delar av Sveri-ge. Det ska finnas samma rättigheter för patienten ialla delar av , och det ska finnas samma skyl-digheter för alla tandläkare i alla delar av Sverige.Jag hoppas att socialministern verkligen visar deförutsättningar som finns att äntligen ta bort amal-gam, som har skadat så många. Vi vet inte hur mångasom har skadats, eftersom man hade entandvårdstaxa som innebar att man inte förde statistiköver vilka enytsfyllningar som var amalgam och icke.Det är så, socialministern, att tandvården i Sverigebehöver vårdas. Då blir det färre vårddagar. Tändernaär hos oss alla en del av kroppen, och de sitter mycketnära hjärnan. De sitter dessutom i en aggressiv mun-håla. Tänderna är inte heller isolerade, utan de harkontakt, t.o.m. tät kontakt, med hela kroppen frånhuvud till fot.När nu olika myndigheter allt högljuddare kräveratt tandbärarna ska vårda sin kropp, inklusive tänder-na, för att minska antalet vårddagar tycker jag att vitandbärare också har rätt att kräva giftfria tandmateri-al, just för att kunna vårda våra tänder och vår kropp.Då är det väldigt viktigt att vi är överens, oavsett omvi är riksdagsledamöter, socialminister, tandläkareeller patienter, om att se möjligheterna och inte hind-ren och inse att det ligger oerhört mycket prestige idetta med amalgamanvändning.Se till att amalgam, kvicksilver, för-svinner när det gäller terapi för alla!Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.20 § Svar på interpellation 2001/02:87 om EU-regler vid nedläggning av fabrikerAnf. 47 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen ämnar vidta för att svenska in-tressen inte ska komma i kläm när andra länder åsido-sätter de spelregler som EU-länderna gemensamtbeslutat om.Bakgrunden till frågan är att Tabak AGbeslutat om att lägga ned fabriken i i slutet avvåren 2002 - ett led i en rationalisering där endast trefabriker ska finnas kvar, samtliga förlagda till Öster-rike.Marie anser att beslutet inte verkargrunda sig på marknadsekonomiska principer utan pånationella intressen avseende sysselsättning, vilketstrider mot gemenskapsmålet om solidaritet mellanmedlemsstater.Jag vill börja med att uttrycka min medkänslamed de enskilda personer som riskerar att förlora sinaarbeten.Det finns ingen lagstiftning inom EG-rätten sominnebär att företag är förhindrade att lägga ned sintillverkning i annat medlemsland. Besluten förutsättsdock grunda sig på marknadsekonomiska skäl.Den inre marknaden inom EU och globalisering-ens öppna handel bygger i grunden på att företagfattar företagsekonomiskt rationella beslut utan hän-syn till vilken nationsflagga som vajar över huvud-kontoret.Opinionsstödet för fria investeringar över grän-serna bygger på den viktiga förutsättningen att kon-kurrensen sker på lika villkor.Om människor upplever att utländska ägare tarandra hänsyn än rent ekonomiska, om man uppfattaratt produktion i läggs ned bara för att räddaanläggningar i hemlandet, kommer stödet för de friakapitalmarknaderna att urholkas. Jag har tidigarepekat på att vi i och riksdag inteutan protester kan se på när företag flyttar utomlandsav nationella skäl. I sådana fall måste vi övervägaandra åtgärder för att undvika den här typen av beslut.Många bedömare har som bekant under senare tidpekat på att regleringarna i vissa avseenden är hårdarei flera andra europeiska länder.Mot bakgrund av detta har vi också gett och i uppdragatt kartlägga rättsläget i EU:s medlemsstater vadgäller arbetsgivarnas ansvar vid företagsnedläggelser.Företagens sociala ansvar vid nedläggning avproduktion har diskuterats intensivt under senare tidinom EU. Kravet på företagen på information till ochsamråd med arbetstagare inför planerade förändringarav produktionen har stärkts bl.a. genom direktivet omeuropeiska företagsråd.Rådet har fattat beslut om direktivetgällande Europabolag och kommit överens med par-lamentet om att anta direktivet om information tilloch samråd med arbetstagare. Formellt beslut väntas ijanuari.Alltfler företag främjar strategier för socialt an-svar som svar på en rad sociala, miljömässiga ochekonomiska påtryckningar. Företagen vill därigenomsända en signal till de olika intressenter som de sam-verkar med: anställda, aktieägare, investerare, kon-sumenter, offentliga myndigheter och icke-statligaorganisationer. Det är ett sätt för företagen att inves-tera i sin framtid. Syftet är att deras frivilliga enga-gemang ska bidra till att öka företagets lönsamhet.Kommissionen presenterade -Främjande av en europeisk ram för företagens soci-ala ansvar, som varit ute på remiss under hösten.Rådet för sysselsättning och socialpolitik beslöt vidsitt möte om en resolution ivilken rådet välkomnar kommissionens grönbok. Manuppmanar kommissionen att införliva slutsatsernafrån diskussioner i medlemsländerna och vid interna-tionella konferenser i det meddelande som kommis-sionen ska presentera , med förslag om hur EUskulle kunna främja företagens sociala ansvarstagan-de både på europeisk och nationell nivå. Samtidigtska mervärdet i varje ny åtgärd som föreslås på euro-peisk nivå utvärderas.Jag förutsätter att Tabak kommer att ta sittansvar och medverka till att de som varslats får sågoda möjligheter som möjligt att gå vidare i annanverksamhet.Naturligtvis måste samhället också medverka tillatt de negativa följderna blir så begränsade som möj-ligt. Regeringen för en långsiktig och strategiskt in-riktad politik för att utveckla näringslivet i Sverige.Det innebär bl.a. långtgående decentralisering avolika insatser till främst den regionala nivån. Inomramarna för arbetsmarknads-, närings- och regional-politiken har således länsstyrelserna och länsarbets-nämnderna stora resurser och befogenheter för attmöta kriser i samband med strukturomvandlingar ochför att verka för en långsiktig ekonomisk tillväxt.Anf. 48 ():Herr talman! Jag vill tacka näringsministern fördetta svar. Företagsflytt och företagsnedläggning harvarit en stor fråga i , precissom i övriga - detta självklart mot bakgrundav den alltmer globaliserade ekonomin och den allthårdare konkurrensen på världsmarknaden.Det finns stora problem med detta. Det som hänt iGislaved och med tobaksfabriken i , t.ex.,visar klart på kapitalismens tillkortakommanden. Manär kortsiktig, och man är inte heller så effektiv somman brukar säga att man är. Man grundar inte beslutpå företagsekonomiska resonemang utan använder istället nationell protektionism.Tobaksfabriken i köptes av det öster-rikiska företaget . Den österrikiskastaten var till delägare i Tabak med41,. sålde den österrikiska sta-ten sina aktier i till den brittiska to-baksgruppen Gallahar Group.Austria Tabak har fyra fabriker - tre i Österrikeoch en i . beslutade man att ska stängas som ett led irationaliseringen, där endast tre fabriker ska finnaskvar. Vid ett flertal tillfällen har företagsledningen iAustria Tabak hävdat att anledningen till att justMalmöfabriken läggs ned är en österrikisk privatise-ringslag som går ut på att ta till vara österrikiskaintressen vid privatisering av statlig egendom. Dettahar också framkommit i skriftliga dokument. Detborde strida mot EU-rätten.Beslutet om att lägga ned Tabaks fabrik iMalmö verkar inte grundas på marknadsekonomiskaprinciper utan på nationella intressen avseende sys-selsättning, vilket verkligen borde strida mot gemen-skapsmålet om solidaritet mellan medlemsstater.Jag tycker att det är ett bra svar från näringsmi-nister, och jag är glad för de åtgärder som ska vidtas.Man ska se över regelverket, rättsläget och även detsociala ansvaret. Men jag skulle vilja fråga närings-ministern om det går att bekräfta de fakta som harredovisats här och om det finns någon möjlighet attgå vidare. följer EU:s lagar och regler tillpunkt och pricka, vilket vi självklart ska göra, mendet finns en uppenbar risk att andra länder åsidosätterdetta när det passar dem.Min fråga är: Finns det någon möjlighet att gå vi-dare och diskutera dessa frågor på europeisk nivå?Anf. 49 Näringsminister ():Herr talman! Beslutet om rationalisering har en-ligt Tabak fattats utifrån marknadsekonomis-ka principer. En företagsnedläggning är, som jag sagttidigare och som alla är medvetna om, en tragedi fördem som drabbas, för orten och för alla dem somjobbar där. I det här fallet kan jag dock konstaterautifrån länsarbetsnämndens och de fackliga företrä-darnas bedömning att Tabak trots allt tagit påsig ett ansvar för att mildra den tragedi som enskildaindivider ställts inför vid en företagsnedläggelse.Arbetslivstjänster från AMS har fått i uppdrag avAustria Tabak att ta fram handlingsplaner för de indi-vider som så önskar. Det kan handla om att få hjälpmed hur man får hjälp med att söka nytt jobb eller enkortare kompetensutveckling för att stärka sin ställ-ning på arbetsmarknaden. Alla har för-längda uppsägningstider. Ett sjuttiotal har också er-bjudits arbete i , och samtliga som sägs uppfår en prestationsbonus motsvarande tolv månadslö-ner.Alla får avtalspension som motsvarar75 % av lönen. Jag kan väl säga att detta i ett sam-hällsperspektiv inte är något positivt, men jag kanförstå att individen tycker att det är bra.Låt mig sedan säga att om det finns styrkta bevisför det som påstås, att österrikiska intressen helt ochhållet har fått styra nedläggningen, finns det ingethinder för att de som berörs av beslutet anmäler ären-det till kommissionen eller inger en inlaga till dom-stol. Det är då ytterst kommissionen som ska bevakaatt medlemsländerna följer de regler som finns.Vi har inte fått några signaler om att det skulleförhålla sig på det sättet utan utgår från att AustriaTabak har beslutat om nedläggning av nationellamarknadsekonomiska skäl. Men jag kommer att såfort tillfälle bjuds föra en diskussion om detta medden österrikiska ministern och höra hur den österri-kiska ministern bedömer situationen och därmedförsöka få en förklaring från den österrikiska rege-ringens nivå - det är den som ska privatisera -vilka bedömningar man har gjort när man gör de härstrukturella förändringarna. Jag ska då be att få åter-komma till detta.Anf. 50 ():Herr talman! Jag tackar för det svaret. Det är juriktigt att Tabak har tagit ett socialt ansvaroch att man från de fackliga företrädarna på fabrikenär nöjd med det, men det är en principiell fråga hurman gör framöver och hur det kommer att fungera iEuropa. Ska bara vissa stater följa de gemensammamål som vi har satt upp medan andra inte kommer attgöra det? Det finns faktiskt papper som kan visa påatt det finns risk för att det har varit på det här sättet.Vi kan säkert inte göra något för att ändradet beslut som finns, men det är, som sagt, en väldigtviktig principiell fråga för framtiden att inte baraSverige ska följa alla regler till punkt och pricka utanatt också andra länder ska göra detsamma.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på interpellation 2001/02:91 om ar-betslöshetenAnf. 51 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkainitiativ regeringen avser vidta för att redovisa ar-betslösheten samt vilka initiativ regeringen avservidta för att alla som vill arbeta ska få ett arbete.Innehållet i flera aktuella interpellationer visar attmoderaternas intresse för arbetsmarknadspolitik nu-mera är stort. Jag vill säga att det gläder mig.