prot · GQ0912 · 2002-11-06 00:00:00 — Om vi har en egen fastvalutakurs eller om vi är med i en fast valutakurs sågäller det för oss att ha en fungerande lönebildning,och det är jag övertygad om att arbetsmarknadensparter klarar av att se till att vi har, givet att vi har engemensam valuta. Men vi har fördelar. Vi har inves-teringsklimatet. Vi har enkelheten, inte minst förföretagarna i , och vi har konkurrensen somger medborgarna lägre priser. Detta är de seriösaargumenten för den euro som vi behöver så snabbtsom möjligt.(Applåder)Anf. 11 () replik:Herr talman! Låt mig först få säga att det kännsbåde högtidligt och trevligt att få stå här för förstagången som partiledare. Men det känns naturligtvisockså lite pirrigt!Bo Lundgren har inlett den här partiledardebattenmed att bland annat prata om de ekonomiska förut-sättningarna. I många stycken är vi överens om vad vivill göra för företagsamheten i Sverige.Men EMU är ju en av de viktiga huvudfrågor somkommer här framöver. Jag har stor respekt för deargument som och har iden här frågan, liksom jag hoppas att han kommer attha respekt för mina argument att stå utanför EMU.Det jag egentligen är orolig för, , ärdet sällskap som du har hamnat i. När vi läser deremissvar som har kommit in från LO och andraverkar det långt ifrån säkert att kommer attbedriva den strama ekonomiska politik som vi fak-tiskt behöver. För att LO ska säga ja säger man vill ha ett stort inflytande, och man kräver buf-fertfonder, inte i parternas regi utan i statens. Man villalltså ha en ren skattehöjning. Man kräver också ettstrukturråd, inte med ekonomiska experter och inteheller med partier, utan man vill ha ettsådant med arbetsmarknadens parter.För har en av de viktigaste frågornaunder varit den ekonomiska stabilite-ten. Staten ska inte fortsätta gå med underskott. Viska inte låna från våra barn för att betala morgonda-gens reformer. Därför har vi också lagt fram en tuffbudget för att klara det. Regeringen ska inte få fort-sätta lova en massa utgifter som man inte har pengartill.Jag skulle därför vilja fråga dig, , omdu tycker att ett ja i folkomröstningen är värt det härpriset. Är du beredd att acceptera de här buffertfon-derna och minska kraven på stramhet i den svenskaekonomiska politiken? Tänker du acceptera ettstrukturråd som ger parterna möjlighet att få det härinflytandet på bekostnad av partier?Anf. 12 BO () replik:Herr talman! Det är väldigt trevligt att se MaudOlofsson i partiledardebatten. Jag trivs väldigt bra iditt och andra borgerliga kollegers sällskap. Det finnsandra sällskap som är besvärligare.Min tid är begränsad av de debattregler vi har härnu, så låt mig bara säga att jag tycker att sådant sominte behövs och sådant som är fel och som leder tillskattehöjningar, till för mycket utgifter och till attdemokratin inte fungerar naturligtvis inte ska vara detsom följer av ett medlemskap i tredje steg. Viska införa euron därför att det är bra för Sverige.Låt oss sedan ta en stor, intressant debatt, gärna iriksdagen , om de här sakerna. Sedan fårvi återkomma till detta.Anf. 13 () replik:Herr talman! , det är ett snyggt sättatt glida förbi den där problematiken.Bekymret är ju att du finns i det här sällskapet.Bekymret är att LO kommer att kräva de här sakerna.Bekymret är väl också att Socialdemokraterna kom-mer att ställa upp på det här för att euron ska införas.Jag känner en stor oro för . Låt ossnu ha en ordentlig diskussion det kommande åretkring , men glöm inte att det är viktigtatt ställa de här kraven och hålla stabiliteten i desvenska finanserna, och att också föra en ordentligoch kritisk debatt. Det som händer i är juatt de stora länderna inte tycker sig vilja och behövafölja de ekonomiska strama kraven medan man tving-ar de små länderna att göra det. Det tycker jag är ettstort bekymmer när det gäller den framtida EMU-politiken.Anf. 14 BO () replik:Herr talman! Som jag sade: Euron är för mig nå-got som är både naturligt och bra, och jag kommer attutveckla det i många sammanhang, liksom jag hittillshar gjort, och många moderater runtom i Sverigekommer att göra det.Riskerna är, precis som sade, attandra hänger på saker i den debatt vi har som gör attvi får problem, inte med euron, men med den egnapolitiken. Det finns all anledning att återkomma tilldetta. Vi kommer för vår del att presentera våra ut-gångspunkter inför de samtal vi förhoppningsvis skaha när det gäller folkomröst-ningsdatum.Anf. 15 () replik:Herr talman! Jag tänkte också ställa en liten frågatill . Den gäller bl.a. det här med valu-taunionen, som diskuterades alldeles . Jag undrarvarför det är så förtvivlat bråttom att ha den här om-röstningen. Varför vill ni redan nu eller i vår ha om-röstningen? Ska vi inte ge svenska folket en chans attfaktisk göra en utvärdering, nu när vi, till skillnadfrån alla de andra länderna som har gått in i EMUredan, har en möjlighet att faktiskt se om det här blevbra?Väldigt många människor - det har vi sett blandannat från LO-ledningen - är oroliga för vad somkommer att hända med riskerna med EMU. Är detinte vettigt att låta svenska folket se det här övernågra år och se om det här blev ett bra projekt ellerinte?Jag kan föreställa mig, om jag skulle vara positivtill EMU, att det faktiskt finns en poäng även för demsom är positiva att se vad som händer. Det finns storarisker. Det finns redan nu stora problem med stabili-tetspakten, med stora underskott som gör att det härprojektet har hamnat i konflikt och i gungning. Vadkommer att hända ? Om kan-ske det inte alls är lika lyckat. Men ur demokratis-perspektiv borde väl ändå kunna hållamed om att det vore bättre för svenska folket att seunder hur detta utvecklas innan vi rusar in idet?Anf. 16 BO () replik:Herr talman! Om man är övertygad om att någon-ting är bra för och för dem som bor och ver-kar i bör man ju ta till vara det så fort sommöjligt. Konkurrensen, de lägre priserna, det bättreinvesteringsklimatet, att slippa risken att företag -stora och små - lokaliserar någon annanstans: Dettaär vad euron betyder för mig, och det är därför mannaturligtvis ska införa euron så fort som möjligt.Anf. 17 () replik:Herr talman! pratar gärna om stabi-litet i samband med valutaunionen. Men förra gångenvi hade en fast växelkurs, när vi gick in i en fast kurs iförhållande till just EU-länderna, så ledde det till atthundratusentals människor gick ut i arbetslöshet.Hela 90-talet blev en lång kamp för att få tillbakamänniskor i jobb och få en hygglig ekonomi i Sverigeefter den här katastrofen.Det finns problem med fasta växelkurser, med dentyp av stabilitet som eftersträvar. Detkan bero på olika saker. Men jag tror att det är enmiss att underskatta problemen, att bara gå förbi ochlåtsas som om riskerna över huvud taget inte finns.Anf. 18 BO () replik:Herr talman! Det var inte den fasta valutakursensom var problemet utan att man inte förmådde föra enpolitik som klarade ekonomi. Många kom-mer fortfarande ihåg spekulationsekonomin . Det var där problemet låg och inte i den fastaväxelkursen. Om vi hade haft en fast växelkurs redandå och vi dessutom hade haft det gemensamt medandra länder, med de förutsättningar som då hadegällt, hade vi inte fått 90-talskrisen. Den hade i vartfall inte blivit så djup som den blev.Anf. 19 ():Herr talman! Man ska säga som det är. Det gjordevi i valrörelsen och det vann vi på, så jag tänker intebörja hyckla . Jag ska strax utveckla hur inspire-rande det är att få utveckla en liberal politik från enstärkt oppositionsroll, men jag hade mycket hellregjort det i regeringsställning. Det finns absolut ingenanledning att hyckla på den punkten.Vi gjorde så gott vi kunde före valet och efter va-let för att åstadkomma en växling vid makten. Menväljarna och andra partier ville annorlunda.Opposition är ett sämre alternativ men inte detsämsta. För oss i fanns det helt klart ettsämre alternativ inför valet : att varken regeraeller opponera, att vara utslagna från den parlamenta-riska scenen. Det blev inte så. Vi vann en stor fram-gång och förändrade sammansättningen av oppositio-nen på ett sätt som kommer att betyda mycket förmöjligheterna att hävda liberala idéer i samhällsde-batten, i det parlamentariska livet och åstadkomma enmaktväxling 2006.Oppositionsrollen är viktig i en demokrati. Rättutförd kan den också innebära stor samhällspåverkan.Vi har höga ambitioner när det gäller att förvalta vårframgång så att vi motsvarar våra väljares förtroende,gör det bästa för och lägger grunden för ettkommande maktskifte.Det här med oppositionsrollen är svårt. Det är lättatt hamna i gnällande och kverulans. Alla som gnällerhar ju inte rätt. Som ansvarsfullt oppositionspartigäller det att vara noga med vilka krav och protesterman legitimerar och för vidare. Vår opposition kom-mer inte att vara populistisk.Vår ambition är att utöva det jag skulle vilja kallaför en inspirerande opposition. Vi ska försöka full-följa det vi lyckades med i valrörelsen: lyfta framviktiga områden, stå för intressanta idéer om hur storasamhällsproblem kan lösas och säga en del sanningarsom andra inte vågar säga.Det bästa vi kan göra, tror vi, är att tydligt ochklart stå för våra värderingar. Och vi kan ju aldrigmonopolisera dem; vi vill inte monopolisera dem.Tvärtom, hela tanken är att andra, inte minst rege-ringspartiet, ska inspireras av dem. På det sättet kanvi nå resultat redan den här mandatperioden.Vi har också satt upp ett djärvt mål när det gällervårt eget inre arbete. Vi ska inte bara ha de moder-naste idéerna. Vi ska också bli det modernaste partietnär det gäller organisation och arbetsformer. Vi ska,bland annat med hjälp av de många nya medlemmarsom nu strömmar till oss, bygga ett politiskt parti medarbetsformer som är anpassade till 2000-talet.Ett viktigt syfte är att nå grupper där vi harvarit för svaga, grupper som kan bidra till att detverkligen blir regimskifte 2006. En sådan grupp är tillexempel de vårdanställda, där de vänsterröstande är iklar majoritet. Varför ska det vara så? När man ser påresultatet av vårdpolitiken är det obegripligt. Blandskolans folk har vi lyckats göra stora inbrytningar. Viborde kunna göra lika bra ifrån oss inom vården.Vi tänker också arbeta mycket hårt i de invand-rartäta områdena. Kombinationen av våra modernaidéer och våra nya arbetsformer ska göra att vi vinnernya vänner bland invandrarna.Jag tänkte använda det här anförandet till att ut-veckla några områden där jag tror att vi kan bedrivaen inspirerande opposition och inspirera andra tillomtänkande. Jag tänkte börja med just integrations-frågan.Först ska jag säga att jag är väldigt stolt över detvi åstadkom på det området i valrörelsen. För förstagången hamnade utanförskapets människor - betong-förorternas människor, människor som i sitt nya landsällan mött respekt och positivt intresse - mitt i densvenska debatten.Det som hände var något unikt i ett europeisktperspektiv. Ingenstans har integrationsproblementagits upp av ett parti som bejakar mångfalden ochsom först och främst pekar på invandringens möjlig-heter. Det vill jag fullfölja. Invandrarna är inte pro-blemet. Invandrarna är en viktig del av lösningen. Närinvandrarnas entreprenörskap och arbetsvilja får fulltutlopp och inte längre hindras av stelheter och fördo-mar i samhället kommer att lyfta.Svaret från regeringen i valrörelsen var att allthåller på att ordna sig. Men nya fakta visar att pro-blemen är minst lika stora som . Några dagarefter valet kom en rapport från SCB och Arbetslivsin-stitutet som varnar: Flyktingar är på väg att bli ensvensk underklass. Jobben och språket lyfts fram, ochdet är helt rätt. Vi måste få fram många fler jobb. Detär precis som har utvecklat här: Sverigebehöver ett helt annat klimat för skapande och entre-prenörskap för att de hundratusentals nya jobb vibehöver ska komma fram.Det är också viktigt att säga att ett låglönejobb ärbättre än inget jobb alls. För somliga är det kontro-versiellt, men det är likväl sant. Det är bättre att levapå lön än att leva på bidrag. Det har stor betydelse försjälvbilden och självrespekten att försörja sig självoch sina barn.Jag har märkt att de som tar till den här klyschan -var inne på samma tankegång - attvi inte ska ha ett A- och ett B-lag på arbetsmarknadensystematiskt förtränger det faktum att vi har ettC-lag i samhället som står helt utanför. Det är denspännande debatten vi måste föra: Hur ska vi förändrasamhället så att det C-laget släpps in och att ocksåderas insatser behövs?Det är bra att vi har fått en debatt om språketsbetydelse för integrationen. Det är mycket viktigt attkunna svenska om man bor i hade språkkrav för medborgarskap fram tillomkring 1980. Den utredning som jag nämnde påpe-kar att de invandrare som kom, fram till ungefär då,är mycket väl etablerade i det svenska samhället. Jagvill inte påstå att den kopplingen är den enda, men detär ändå viktigt och intressant att påminna sig att dethar funnits perioder i då integrationen harfungerat mycket bättre än den gör nu.De flesta länder i världen har språkkrav för med-borgarskap, och i flera av de länderna fungerar ocksåintegrationen bättre än i Sverige.Vårt integrationsprogram innehöll en strategi föratt stärka språkkunskaperna bland invandrare. Språk-kravet för medborgarskap var en liten men viktig delav den strategin. Jag hoppas verkligen att regeringenär redo att låta sig inspireras av den strategin.Det andra exemplet som jag vill ta upp har redandiskuterats en del, nämligen det höga antalet sjuk-skrivningar. Mitt första råd är att man ska vidga pers-pektivet. Ja, det är viktigt att tala om arbetsmiljön,och jag ska strax återkomma till det. Men det är ocksåuppenbart att orsakerna till den utveckling vi nu harfinns att söka i ett bredare fält.Enskilda individer måste få större möjlighet attforma sina liv. Vi måste till exempel få en störreservicesektor i det svenska samhället så att människori högre grad kan köpa tjänster som underlättar derasvardagssituation.Om fler barnfamiljer hade råd att ibland, ocksåunder veckorna, äta ute skulle det minska stressen ivardagslivet. För många är dock marginalerna så småoch det kostar så mycket att detta inte är ett praktisktalternativ.Jag tycker också att det är viktigt att fundera påvilka arbetsplatser som har hittat sådana former attmedarbetarna känner att de får komma till tals, att delyssnas på och så vidare.Tidningen redovisade härom-dagen intressant statistik där man dels redovisadesiffror över sjukfrånvaron i vård, delsöver sjukfrånvaron i den privata vården. Varje männi-ska som ser detta måste fråga sig: Varför ger sig rege-ringen på den låga stapeln? Varför ska den hindrasmed stopplagar? Varför utreder man dess existens?Jag läste en mycket intressant skrivelse häromda-gen. Den var undertecknad av en regeringsmedlem,nämligen vår nya jordbruksminister. Hon hade dockskrivit under skrivelsen i sin tidigare egenskap somgeneraldirektör för är ett lysande remissvar där Ann-ChristinNykvist avrättar alla tankar på attinskränka möjligheterna till konkurrens och mångfaldinom vårdsektorn.Lyssna på jordbruksministern när ni ska diskuteradet här nästa gång. Man ska ju inte ge sig på de ar-betsplatser som har lyckats decentralisera och släppafram personalens arbetslust och initiativkraft.Jag ska sluta mitt anförande med att tala om ettområde som jag har talat om , nämligenskolan. Jag tyckte mig se i kammarenför . När han kastades in efter Wär-nersson fick han direktiv att låta mer som en folkpar-tist. Skulle det inte vara dags att ge direktiv attockså bli folkpartist, åtminstone på skolområdet?Inom arbetarrörelsen har ni en helt annan traditionatt knyta an till än det flummeri som de senaste årti-ondena har fått dominera. Det fungerar inte. Detkommer ständigt nya uppgifter som visar hur proble-men i svensk skola växer.Jag blev ganska chockad när jag såg attdet program som inrättade och somkallas det individuella programmet hade växt till attbli det tredje största programmet. Detta program vartänkt att bli det minsta. Det inrättades för elever sominte har fått det stöd de behöver i , som ärskoltrötta och därför inte får läsa på ett vanligt pro-gram i gymnasieskolan.Sedan läste jag i av dem som börjar på det individuellaprogrammet går ut med slutbetyg. Först trodde jag attjag hade läst fel. Det var väl som hoppade av?Nej, lyckas inte eller hoppar av.Men glöm dessa siffror, mina vänner! är detindividuella programmet, som alltså skulle vara detminsta, det näst största programmet. Det har gåttom naturvetarprogrammet i antal elever. Och det ärinte längre som går ut med slutbetyg efter fyraår. Detta är en katastrof! Det här är baraett av många exempel som visar att det behövs heltnya grepp i skolan.På alla dessa områden och på många fler harFolkpartiet nya inspirerande idéer, som jag tror attandra, inte minst socialdemokratin, skulle behöva tatill sig. När jag läste remissvarslog det mig att hennes hyllning till vad konkurrensoch mångfald betyder för bra resultat också säger enhel del om betydelsen av en effektiv opposition.Vi ska se till att vi blir en så effektiv, kraftfull ochinspirerande opposition att regeringspartiet hela tidenstimuleras till bättre insatser.(Applåder)Anf. 20 Statsminister ():Herr talman! Jag ska tacka förhans anförande, även om jag inte vill påstå att jagkänner mig direkt inspirerad. Och jag blir förskräcktnär jag hör att han hoppas att ska låtalikadan. Så stark är inte regeringen.Däremot finns det anledning att fundera på vadFolkpartiets valframgång berodde på. sadedet som andra inte vågade säga, säger man.Vad sade i valrörelsen som gjorde attvar tredje moderatväljare blev folkpartist? Var det ettsocialliberalt budskap, , eller var detnågonting annat som ni sände signaler om? Har niinom reflekterat över det?Jag tror nämligen att när ni blinkade lite med hö-gerögat och sade att ni säger sådant som andra intevågar säga - ställ lite krav på svenskkunskaper fördem som ska bli svenska medborgare - var det förstagången i svensk politik som någon i en valrörelsebörjade utnyttja den flyktingfientliga stämningen. Såtror jag att det var. får vi väl se vadvalanalysen utvisar.Jag tror inte att de som talar om - in-vandrarna i storstädernas förorter - kände sig attrahe-rade av budskapet. Där har vi snarare ett utfall avvalet som visar att socialdemokratin gick stärkt,mycket stärkt, ur valrörelsen. Och det stöd vi inte fickgick till och Miljöpartiet.Reflektera över, , varfördet var de väljare som stod till höger som lockades avdet budskap som tror är socialliberalt. Detskulle vara intressant att höra den analysen.(Applåder)Anf. 21 () replik:Herr talman! När man framför en anklagelse börman vara precis, och när man framför en grov ankla-gelse bör man vara extra precis. Jag måste begära avGöran att han preciserar vad i det Folkpartietsade i valrörelsen som skulle vara fientligt mot in-vandrare. Det är en sådan bisarr anklagelse att jag intekan kommentera den.Göran sade i valrörelsen: Jag har ingetproblem med språkkravet. Men är det främlingsfi-entligt. av svenska folket tycker att det är na-turligt med språkkrav. Är av svenska folketfrämlingsfientliga? De flesta länder i världen harspråkkrav för medborgarskap. Är de flesta länder ivärlden rasistiska? Detta är ju inte klokt.Vi har undersökt vår väljarkår. Vi har låtit Sifogöra en mätning om värderingarna i vår väljarkårjämfört med andra partier. Det kan jag säga direkt -och det gäller både Socialdemokraterna och Modera-terna - att i den mån ni har några invändningar motvåra väljares värderingar attackerar ni också era egnaväljarkårer.I den mån det finns till exempel några som tyckeratt problemen med invandringen överväger framförfördelarna - vi har ju också några sådana - är de flerbåde hos Socialdemokraterna och . Härfår ni vara enormt noga med det ni säger.Ni lyckades i de invandrartäta förorterna skrämmaupp invandrarna med lögner om vårt förslag. Det ärbland annat därför vi nu har så höga ambitioner närdet gäller att verkligen få många fler medlemmar. Detär just de människorna som skulle behöva en ny poli-tik.Notera att replik innehöll attackmen ingen som helst egen idé om hur detta jätte-problem i det svenska samhället, den växande segre-gationen, ska attackeras.(Applåder)Anf. 22 Statsminister ()replik:Herr talman! Socialdemokraterna lyckadesskrämma upp invandrarna, sade . Detresulterade tydligen i att var tredje av Moderaternasväljare röstade på det socialliberala alternativet.Känns det inte lite haltande i analysen? Kommer viinte närmare sanningen, , om vi läserföljande citat. "Vilka ska kontrollera om en individ har de kor-rekta kunskaperna? Risken för ett gravtgodtycke är uppenbar. Det här minskar människornaschans att få stanna i . - - - Ett socialliberaltparti som borde veta bättre." Det är sagt aven ledamot av denna kammare, , iDagens Nyheter , efter ertutspel i Västervik.Jag söker inte sak i den här frågan. Men det fannsett inslag i valrörelsen från sida som varav slaget att det blinkade med högerögat och sade: Visäger sådant som inte andra vågar säga. Jag tror attden signalen gick fram, , men inte pådet som kanske avsåg. Jag hoppasinte det. Jag hoppas att avsåg någotannat.Som jag har lärt känna är det någon-ting annat ni står för än det budskap som kom attdominera i valrörelsens debatter mellan människor,på gator och torg och på arbetsplatser. Det kanskebyggde på ett missförstånd, men ni tog inte avståndifrån det.Invandrarna skrämdes inte. De visste vad den tra-ditionen står för, att blinka med högerögat och säga:Vi säger sådant som andra inte vågar säga. De valdedet alternativ som står för solidaritet, socialdemokra-tin. Vi har jättelika problem. De känner vi, och de skavi lösa. Har ni goda förslag där är vi öppna för ettsamarbete. Men inte genom att man blinkar medhögerögat. Det ställer vi inte upp på.(Applåder)Anf. 23 () replik:Herr talman! Det fanns ett inslag i valrörelsensom innebar en flört med invandrarfientliga stäm-ningar. Det var , och andra ledande socialdemokraters attackerpå vårt förslag om arbetskraftsinvandring. De formu-leringarna - som låg mycket nära tankegången: In-vandrarna kommer hit och tar våra jobb, svenskarnaförst - var obehagliga.Det fanns en period i valrörelsen då jag kände ensvindlande oro för hur invandrardebatten höll på attutvecklas. Det var inte vårt fel. Man måste få sägasanningen. Man måste få säga det man tror på ochlägga fram positiva förslag. Att andra - och där varSocialdemokraterna de som syndade - känner sigprovocerade, inspirerade eller vad det nu var att intaorimliga ståndpunkter och argument kan inte vi taansvar för.Jag tyckte att det var obehagligt att höra GöranPersson attackera arbetskraftsinvandring och tankenatt vi behöver fler invandrare i . Jag är ocksåmycket kritisk till den flyktingpolitik ni för. Denpräglas av en hårdhet som jag tycker är fjärran frånhumanistiska värderingar. Det är bara den gamlaregeln att när man känner sig illa ute ska man gå tillmotattack som vi ser här i dag.Socialdemokraterna har misslyckats med integra-tionspolitiken. Det är en katastrof, som vi läste i rap-porten efter valet. Flyktingarna hotar att bli en nyunderklass i . Det är verkligheten. Vi har lagtfram förslag hur detta ska åtgärdas. Socialdemokra-terna står fullständigt tomhänta. Det är verklighetenbakom retoriken.(Applåder)Anf. 24 () replik:Herr talman! Nej, jag tror inte att det är verklig-heten bakom retoriken, . Jag tror attverkligheten är den som vi känner allihop, nämligenatt det är svårt med integration. Vi har många pro-blem på vägen. Jag tror att vi gör väldigt klokt i attförsöka indentifiera dem och se var de sitter i ställetför att idka någon form av retorisk pajkastning mellanvarandra.Integrationspolitiken i såsom den har ut-vecklats är ett misslyckande. Jag tror inte attnågon står upp och säger: Vi är stolta över hur det serut. Det tror faktiskt inte jag. Vi måste titta på: Vad ärdet som fattas? Jo, det är arbete. Det är språkkunska-per. Det är bostäder. Det är skolor som har tillräckligtmed lärare med tillräckligt mycket kunskaper för attkunna möta de barn som behöver extra stöd och hjälpoch som behöver hemspråksundervisning. Det ärlikadant med förskolan.