prot · GP09103 · 2002-04-26 00:00:00 — Vad gäller konkurrensen kommer det ideligenupp olika exempel på att konkurrensen är satt ur spel.Det är ofta stora privata företag med en stor del avmarknaden som är inbegripna i denna kartellbildningeller annat som förstör konkurrensen.Konkurrensfrågan för mig återigen till Vin & Sprit. Anser att det skulle bli myck-et bättre ur konkurrenssynvinkel om en privat ägareskulle ta över Vin & Sprit? Om det nu finns mångatillverkare av vin och spritsorter kan man väl säga attdet åtminstone är så att Vin & Sprit har monopol påAbsolut Vodka. Är det bra om någon privat ägare istället säljer dessa flaskor nere i , eller vadnu var inne på?Det är däremot mycket intressant att tarupp detta med Posten, dvs. att Posten hade haft möj-lighet att med Postgirot, och kanske andraintressenter starta egen bank för att öka konkurrenseni banksystemet. Det är en mycket intressant tanke.Tanken har vi i naturligtvis varit innepå. blev det inte så. Men det säger är jufaktiskt ett led i vad vi från pratar omnär vi säger att vi vill värna konkurrensen. I banksy-stemet är det säkert så att det skulle behövas någoneller några spelare till som kunde se till att bankkon-kurrensen upprätthålls. Är det och RunarPatrikssons egentliga mening?Anf. 19 ()replik:Fru talman! Först vill jag ta upp Vin & Sprit. Ja,vi är helt övertygade om att det inte har någon bety-delse för den svenska alkoholpolitiken, när det gällersvenskars användande av alkohol, om tillverkningsle-det drivs av staten. Det var därför jag talade om mittdåliga samvete som svensk politiker när det förstaman ser när man stiger av flyget på en utländsk flyg-plats är svenska statens frysbox med erbjudande omsmåflaskor, avkylda och klara. Det är alltså så att viäger det företag som erbjuder denna försäljning.Utan att ha någon åsikt om den kan jag säga att iSverige, , åt jag frukost med ennykterhetskämpe här i huset, som säger: Tänk omregelverket för användande av den sprit som Abso-lutbolaget sprider ut över ändå fungerade!Det säger att ingen ska kunna in-handla sprit. Men det problem vi diskuterade i morsevar elvaåringars fylleri. Det problemet kan vi ta i dethär huset, och det måste vi ta i med stenhård hand.Men det skulle vara skönare för oss att ta i det om viinte också vore tillverkare. Där är libera-lerna fullständigt klara över vår inställning, fru tal-man.När det sedan gäller Posten har vi många gångerdiskuterat just denna möjlighet till lösning. Jag visadeatt det var en möjlighet att skapa en konkurrenssitua-tion i någonting för landet så viktigt som att bära utpost och vara ett konkurrerande bankföretag till demsom redan finns i stället för att, som Skellefteåmötetsade, socialisera det som redan finns. Men den möj-ligheten har jag inte hört från LennartBeijer eller någon annan i den nu sittande majoritetendiskutera ens en gång.Anf. 20 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är mycket intressantatt tar upp detta exempel på att det offentligahade kunnat bli en bra konkurrent i det banksystem vihar. Det var synd att vi inte hade den kännedomentidigare, för då hade man kanske kunnat göra mer iden frågan.Vad gäller Vin & Sprit vill jag ställa en fråga tillRunar . Är det inte höjden av dubbelmoralatt tycka att det skulle vara bättre att komma ned tillGrekland och få se ett privat bolag sälja AbsolutVodka? Varför skulle det vara bättre? Varför skulledet vara bättre om privata ägare hade tjänat de pengarsom Absolut Vodka gör ?Är det inte helt enkelt bättre att staten tar på sigansvaret när det gäller att dels producera spritpro-dukter, dels försälja dem i vårt kära Systembolag?Jag tror inte att mitt eller Runars ansvar skulleminska om man sålde ut Vin & Sprit till en privatägare. Det är väl samma dryck det handlar om?Anf. 21 ()replik:Fru talman! Jag skulle känna mig mycket bättreom jag fick lägga 40 miljarder - det är vad vi eventu-ellt kan få för Vin & Sprit - på skola, vård och om-sorg i stället för att vara ägare till vin- och sprittill-verkning.Jag vill som politiker vara med och stifta lagar omt.ex. hur produkterna ska distribueras i landet. Vi harredan bra lagar när det gäller alkohol. Problemet är,tycker jag, att svenska föräldrar tydligen inte är klaraöver att de har ansvar för sina barn och att dessa skafölja alkoholreglerna. Hade föräldrarna varit klaraöver det tror jag inte att det hade varit ett så stortproblem.För mig är det fullständigt klart. När det gällerPosten och konkurrerande verksamhet vill jag säga attFolkpartiet tycker - det hade sett omhan hade läst vår motion - att statliga företag skakunna förekomma i undantagsfall där det skulle varalämpligt. Varför har vi inte diskuterat en annan lös-ning, som hade varit bra ur regionalpolitisk synpunkt,för Posten?Anf. 22 ()replik:Fru talman! Jag skulle vilja ställa några korta frå-gor till men först klara ut en saksom jag tror att han inte riktigt är klar över. När detgäller det regelverk som både statliga och privataföretag ska jobba efter i kan jag säga att detfinns en väldigt klar uppdelning av ansvaret i Reger-ingskansliet, där vi har särskilda ägarenheter somarbetar med förvaltning av de statliga företagen. Deska givetvis följa regelsystemet. att staten, genom att forma regelsystemet påett visst sätt, skulle gynna de egna företagen. Jagskulle vilja fråga om han verkligentror att staten - regeringen - sysslar med slika ting.Runar säger att staten över huvud tagetinte ska äga företag. Det är programma-tiska inställning till statligt företagsägande. Jag skullevilja fråga om han tycker att det äroväsentligt att de statliga företagen tillför statskassanstora pengar - var det 9 miljarder,och nästan 20 miljarder - och att destatliga företagen svarar för en ganska stor sysselsätt-ning i ? Är det betydelselöst för ?Anf. 23 ()replik:Fru talman! Jag tror inte att regelverket medvetetutformas så att det gynnar statliga företag eller annanoffentlig verksamhet, men verkligheten är mångagånger en annan. Man måste arbeta med en öppenhetvid t.ex. utgivande av anbudsunderlag och förhands-förhandlingar, och man måste ofta ta någon form avhänsyn - kanske rentav till den sittande majoritetenspolitiska program. Det behöver inte privata företaggöra. Det är det vi misstänker - inte regelverket somsådant.Karl talade om inkomster fånstatliga företag. Vi i liberalerna är full-ständigt övertygade om att vi skapar fler arbetstill-fällen, drar in mer i inkomstskatt och alltså får in merpengar till staten om vi förbättrar beskattningssyste-met och ökar möjligheterna att driva företag på detsätt som man gör inom privat företagsamhet. Därfinns det ingen tveksamhet.Anf. 24 ()replik:Fru talman! påstår att statensföretag inte jobbar med den öppenhet och transparenssom är nödvändig för att vi ska kunna kontrollera vadde håller på med. Det är absolut fel. Ett av målen förförvaltningen av de statliga företagen är att skapa såstor genomskinlighet och öppenhet som möjligt. Därtror jag att har helt fel.Runar var inne på konkurrensfrågornaoch det offentligas inställning till att konkurrera medde privata företagen. Vi har fungerande lagstiftningpå konkurrensområdet. Det kommer sannolikt ocksåförslag om att ytterligare tydliggöra skillnadernamellan möjligheterna att konkurrera vad gäller deoffentliga respektive de privata företagen. Det ärsnarare frågan om tillämpningen. Brister bygger merapå okunskap.Jag skulle vilja fråga om hanmenar att det skulle vara en medveten handling frånstatens och kommunernas sida att på ett illojalt sättkonkurrera med de privata företagen.Anf. 25 ()replik:Fru talman! Nej, jag har svårt att påstå att det ärså. Jag tror faktiskt att Abramsson missuppfattademig. Jag sade att just öppenheten vid upphandlingarpå olika nivåer i t.ex. kommuner och landsting inne-bär bättre insyn.Vi har uppfattningen att det finns privata alterna-tiv till de flesta statliga, kommunala och offentligaföretag. Därför tycker liberalerna, precissom jag sade i mitt huvudanförande, att den nuvaran-de majoriteten och kommande majoriteter ska ägnasig åt helt andra saker, som de är mycket bättre på.Man ska ägna sig åt vård, omsorg och skola. Manska skapa ett företagsklimat som gör att det blir enannan verklighet. Arbetsplatserna måste bli fler ochskatteintäkterna större, så att vi kan kompensera in-täkterna från de statliga företagen. Arbete åt allaanser vi är det viktigaste. Det tror vi att privata före-tag kan ordna bättre än statliga företag.Anf. 26 ():Fru talman! Statens andel av den inhemska bo-lagssektorn uppskattas grovt till . Den 30 mars2001 var staten den största aktieägaren på Stock-holmsbörsen. Företag med statligt ägande hör till deallra största svenska företagen. Det är 240 000 an-ställda i och ca 70 000 anställda utomlands.Det är ett oerhört stort ansvar att sköta en så storbolagssfär med så oerhört många anställda. Naturligt-vis måste dessa företag skötas på det allra mest an-svarsfulla sätt.Vi är bekymrade över att så inte riktigt är fallet.Det har kommit en hel del anmärkningar bl.a. frånrevisionen, som inte har beaktats tillräckligt. Därförställer jag upp på att man borde trycka på ytterligarenär det gäller att det statliga företagandet måste skepå ett så professionellt sätt som möjligt.Reservation 2, vilken jag yrkar bifall till, handlarom att staten måste ha uttalade mål och syften för sittägande. För varje bolag vill vi att det ska framgåvilka mål och syften staten har med ägandet. Detta ärmycket viktigt, och vi ställer oss naturligtvis bakomatt staten borde ha en etisk företagspolicy liksom enmiljöpolitisk företagspolicy för varje företag.Vi anser också när det gäller kvinnorepresentatio-nen i de statliga företagen att staten faktiskt gör ettbättre jobb i sina företag än vad det privata näringsli-vet gör. Kvinnorepresentationen är betydligt högre ide statliga företagens styrelser och även på högreposter, men den är ändå fortfarande alldeles för låg.Utskottet skriver också att det utgår från att re-geringen ökar sina ansträngningar för att uppfyllamålsättningen om jämställd representation. Det måstetill en ökande andel kvinnor både i styrelserna och iledningen för statliga företag liksom bland styrelse-ordförandena. Detta skriver jag helhjärtat under på.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §. )6 § Vissa näringspolitiska frågorFöredrogsnäringsutskottets betänkande 2001/02:NU12Vissa näringspolitiska frågor.Anf. 27 ():Fru talman! , , ,och - blöder! 10 000 an-ställda beräknas mista sina arbeten . Den varsel-våg som vällde fram över landets kommuner förraåret med 70 000 varsel fortsätter nu med full kraft.Sveriges för företagarfrågor och näringsklimat an-svarige minister finns inte i kammaren vid mandatpe-riodens sista näringspolitiska debatt. Detta ointressemanifesterar avslutningen på två mandatperioderssocialdemokratisk företagarfientlig politik.Sören Gyll har helt rätt i det han skriver i tisda-gens under rubriken . I verkligheten tycks näringsminis-tern också vilja slippa ta i frågorna om företagskli-matet, säger . Näringsministern vill slippa debatt-era företagarfrågorna också. myck-na prat men uppenbara ointresse för att ta itu medverkligheten har skapat en förtroendeklyfta som kaf-ferep med mazariner inte biter på. "Företagspolitiken är en katastrof. Det är en ka-tastrof att regeringen inte gör något för företagen. Ibörjan av mandatperioden fattades en del viktigabeslut. Sedan har det inte hänt ett smack. Snarare hardet blivit sämre. Vårpropositionen innehåller inte ettenda nytt förslag som underlättar för företagandet. "Det betyget får och regeringenav den person som fram till var chef för när-ingslivenheten på . GunvorEngström, med unik insyn i hur företagsvillkorenhanteras i departementen, dömer ut regeringens före-tagspolitik som katastrofal.Underbetyg får regeringen också av dem som hardaglig erfarenhet av och nära insyn i den verklighetsom gäller för företagen. Företrädare för i , och har skrivit ett öppet brev till och med anledning av derasmånga år som statsråd utan rimliga förbättringar avföretagarklimatet. De konstaterar att det, trots mycketfagert tal, är krångligare än någonsin att vara företa-gare.De tre länens företagarorganisationer är bara någ-ra av alla dem som har tappat allt förtroende för re-geringens företagarpolitik. De upplever den somsmåföretagarfientlig, och därför kräver de tre företa-garorganisationerna i ett öppet brev näringsministrar-nas avgång.I näringsutskottet har vi haft en hearing om när-ingsklimatet. Företagspolitiken som medför att före-tag inte startas och inte växer var under denna hea-ring ett genomgående tema. En samstämmig uppfatt-ning bland de deltagande var att det som har särskilthämmande inverkan på företagande är straffbeskatt-ningen genom 3:12-reglerna och de regelverk somskapats för de stora företagen men som bromsar startoch tillväxt av nya företag. "Näringsklimatet kräverett nytt skattesystem" sammanfattade Dagens Industrii sin ledare den hearingen.ISA, som lyder under ochvars uppgift det är att locka utländska investeringartill , skriver i sin årsrapport att till-växt hämmas. De enskilda åtgärder som främst kanförbättra det svenska investeringsklimatet är enligtISA förenklade och mer flexibla arbetsrättsregler,lägre arbetskraftskostnader, lägre personbeskattningsamt en långsiktig satsning på att behålla företagsam-het i Sverige.Industrifondens vd , som i sin dagli-ga gärning får erfarenheter av företagens verklighet,dömer ut affärsklimatet i som mycket nega-tivt. I en jämförande undersökning mellan tio länderhamnar på en praktfull jumboplats.Sverige är världsbäst när det gäller antalet patent,men vi förmår inte att utveckla dem till tillväxt. En-ligt från LO, som tog upp det problemetvid tisdagens hearing i näringsutskottet, har exempel-vis en innovationspolitik som slår vår medhästlängder.Regeringen visar gång på gång sin väl kända ne-gativa inställning till företagande och entreprenörs-kap.Regeringens långvariga motstånd mot att öppnaför entreprenörskap och konkurrens inom offentligsektor är ett utslag av en företagarfientlig grundin-ställning.Regeringens hårt kritiserade näringsförbudslagmot entreprenörskap när det gäller driften av akut-sjukhus visar med övertydlighet regeringens negativaattityd till företagande.I dagens drabbas 3 av 10 företagare avosund konkurrens. Här som i så mångaandra frågor som är viktiga för företagen och jobbenvisar regeringen brist på förståelse, vilja och hand-lingskraft.När det gäller den för småföretagen så viktiga frå-gan om regelförenkling har regeringens ointresse löptsom en röd tråd genom regelförenklingsde-batt. Företagen upplever att regelbördan har vuxit,och många småföretag är djupt besvikna. De tyckeratt ministrarna bara pratar.Det finns outnyttjade möjligheter till framväxt avnya företag och jobb inom den arbetsintensiva privatatjänstesektorn, den sektor som har varit sysselsätt-ningsmotor i så många andra länder. Men Sverigesregering motarbetar och hindrar de möjligheter somfinns.Det är sant som säger - reger-ingens företagarpolitik är en katastrof. I vårproposi-tionen finns inte ett enda förslag för att få fart påtillväxten.Fru talman! kan vi inte göra mycket åt.Men vi kan göra mycket för att få fart på företagsam-heten i vårt land, och vi kan göra mycket för att tabort hindren mot företagande och tillväxt.Näringsministern finns inte i kammaren. Jag fårställa frågan till i stället. När kom-mer Socialdemokraternas och Vänsterns gemensam-ma program för att göra företagsklimatet bättre?Moderaterna har tillsammans med Kristdemokra-terna, och lagt fram ett programmed mer än 50 förslag för ökad tillväxt, fler företagoch fler jobb. Efter en seger i valet kommer vi attgenomföra ett konkret reformprogram som skapar ettföretagarklimat som låter näringslivet växa. Reger-ingen har misslyckats. Efter valet ska en borgerligregering se till att företagens förutsättningar att skapavälstånd tas till vara.Jag yrkar bifall till reservation nr 1 och står natur-ligtvis bakom samtliga reservationer med moderatunderskrift.Anf. 28 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 3. Jag står självfallet bakom alla kristde-mokratiska reservationer, men för tids vinnande nöjerjag mig med att yrka bifall till endast en reservation.Det här betänkandet behandlar bl.a. näringspoliti-kens inriktning och kapitalförsörjning.När jag var liten pojke varSverige det tredje rikaste landet i västvärlden. Närmina pojkar nu är i samma ålder ligger vårt land påplats 17. Ett imponerande misslyckande. En jämförelse visar att svensken 1970 i dagenspenningvärde var rikare än dansken. I dagär varje svensk i genomsnitt fattigare ändansken.Alla har vi genom den senaste tidens nyhetsrap-portering kunnat konstatera att varsel och företagsut-flyttningar ökar dramatiskt. Listan över drabbadeorter kan göras mycket lång. En lista över alla demänniskor som drabbats är förstås oändligt mycketlängre.Regeringsföreträdarnas självberöm när arbetstill-fällena ökade har övergått till ett ständigt pekande påden internationella konjunkturen. Utvecklingen, somtidigare sades vara resultatet av den egna förträfflig-heten, har när problemen hopar sig övergått till attvara någon annans fel.Fru talman! Hur klarar sig i jämförelsemed andra länder? Har regeringen gjort ett bra ellerdåligt jobb?Låt oss titta på sysselsättningsutvecklingen i jäm-förelse med de andra EU-länderna när Socialdemokraterna har haft regeringsmak-ten. Av EU:s femton länder har elva haft en bättresysselsättningsutveckling än . Endast tre län-der har alltså haft en sämre utveckling.Sverige är ett litet och extremt exportberoendeland i en global ekonomi. En annan politik hade inteförhindrat varje utflyttning, nedläggning eller varsel,men jag är övertygad om att en annan politik hadeskapat bättre förutsättningar för att bevara jobb ochföretag i vårt eget land. har årefter år föreslagit en rad åtgärder för att göra Sverigebättre rustat att möta framtiden.De år av goda konjunkturer, som hade varit ut-märkta för att genomföra viktiga förändringar, hargått förbi under en enastående passivitet från reger-ingens sida. Det blev inte några sju feta år, somstatsministern talade om. De få feta år som kom harinte använts för att fylla ladorna eller för att genomfö-ra de strukturförändringar som snart sagt alla ledandeekonomer efterlyser. ministrarhar varit tafatta brandmän i stället för trädgårdsmästa-re. För detta förtjänar regeringen stark kritik.Det är genom att blir en god miljö attstarta och driva företag i som arbetslösheten hållsnere och välfärden tryggas. Utan tillväxt har vi baranedskärningar att fördela.Fru talman! Det är inte fel att gamla företag för-ändras och överlever. Men något måste vara fel närde flesta av vårt lands stora företag har fyllt både 50och och inget enda av de 50 största företagenhar tillkommit under de senaste 30 åren.Sverige är, enligt statistik, ett av deländer som har minst andel av befolkningen i nystar-tade företag. Att vi ligger hästlängder efter äringen överraskning, men varför ska liggaefter , och ? Antalet företaga-re i landet har minskat med ca 100 degångna två åren.Fru talman! Många uppfinnare och innovatörerhar det svårt med kapitalförsörjningen. Och inte blirdet bättre när Stiftelsen , ,avvecklar sin verksamhet. Kan majoritets-företrädarna berätta hur såddfinansieringen ska gå tillnär har lagt ned sin verksamhet?Vi talar ibland om näringsklimat. Kanske detta le-der tankarna fel. Det handlar inte bara om att göra detbättre för ett fåtal - för dem som startar och driverföretag. Det handlar om att göra det bättre för helabefolkningen. Ett framgångsrikt näringsliv är grundenför den svenska välfärden - för en god vård, en välfungerande skola och en äldreomsorg med hög kva-litet.Kristdemokraterna vill ge familjer och individerstörre makt över sin tillvaro. Att många heltidsarbe-tande i inte kan leva på sin lön är en skandal.Ingen som arbetar heltid ska vara beroende av bidrag.Ingen ska heller behöva betala av eninkomstökning i skatt.För att göra till ett land med fler nya jobboch färre varsel och företagsutflyttningar krävs enmängd åtgärder. Jag vill ge några förslag:· Avskaffa dubbelbeskattningen och förmögenhets-beskattningen.· Sänk arbetsgivaravgifterna.· Ändra de s.k. 3:12-reglerna som både är orättvisaoch gör livet onödigt komplicerat för många små-företagare.· Underlätta generationsskifte i familjeföretagengenom att slopa arvsskatten på det bundna kapi-talet.· Angrip byråkratin som omgärdar företagande, ochgenomför en klappjakt på onödiga regler och upp-giftslämnande.· Satsa på utbildning, utbildningskonton och lär-lingssystem.· Inför ett riskkapitalavdrag på för pri-vatpersoner som satsar pengar i onoterade företag.· Öppna den privata tjänstesektorn.Kristdemokraterna vill tillsammans med de andraborgerliga partierna bryta den utveckling som i merän har lett till att halkat efter jämförbaraindustriländer. Vi vill skapa så goda förutsättningarför arbete och företagande att tillväxten av nya jobbunder den kommande mandatperioden ska kunnahalvera den totala arbetslösheten, som omfattarnära 700 000 personer i . Därför har vi i da-garna presenterat ett program med 53 konkreta för-slag för ett bättre Företagar-Sverige.Vår politik för ökad tillväxt, fler företag och flerjobb i hela handlar ytterst om en politik somlåter det enskilda näringslivet växa. Näringslivet kanses som det lok vilket drar välfärdsvagnarna efter sig.Det duger inte att som regeringen lasta mer och mer ivagnarna, utan att ägna någon möda alls åt att gestörre dragkraft åt loket. För att det ska ske krävs enny regering.Anf. 29 ():Fru talman! Jag börjar med att yrka bifall till re-servation nr 2. Detta betänkande om vissa näringspo-litiska frågor innehåller mycket värdefull informationinom sakområdet. Jag vill säga detta för jag tror attom vi alla kunde hela detta innehåll skulle kunskaps-nivån höjas i positiv riktning.Företagsklimatet är den absoluta grunden för ar-bete och välfärd. Jag utgår från att alla är överens omdetta.Men hur är resultatet? Där fattas det en hel del,minst sagt.Från institutet och SCB:s sta-tistik kan man för det första notera att är detenda nordiska land som inte kunnat omsätta de se-naste årens högkonjunktur i en sysselsättning som ärhögre än den som fanns 1991, då krisen kom. För attnå upp till krävs ytterligare 265 000jobb.För det andra har bara fem svenska regioner BNP per capita som är högre än EU-genomsnittet.Det är också mycket anmärkningsvärt.För det tredje är den inomregionala koncentratio-nen ännu värre. I hälften av alla kommuner, i 144kommuner, har vi haft en sysselsättningsminskningde senaste sex åren.Jag är oroad över . Vi hade i vår parti-gruppp på besök för någraveckor sedan. Det beräknar att underskottet i statensfinanser blir 43 miljarder. Hur det då kommeratt gå med sysselsättningen är något som vi i dagoroas över. Allt detta har hänt i en mycket kraftighögkonjunktur.Attityden till företag är en av de viktigaste grund-förutsättningarna. Jag tror att alla egentligen är över-ens om det. Det ska vara okej att driva företag. Detska vara okej att tjäna pengar på företagande. Men detska också vara okej att lägga ned och starta om igen.Fru talman! Ett antal krav på den näringspolitiskainriktningen finns i vår gemensamma reservation. Detgäller sänkning av socialavgifter, skatterna och dentotala infrastrukturen. Den är omvittnat betydelsefullför alla i hela landet. Det gäller i första hand vägarna,övriga kommunikationer och IT-tekniken, som vi hardebatterat i andra sammanhang. Men det gäller ävenkonkurrensfrågor och regelförenklingar.Åtgärder för att underlätta och stärka kvinnors fö-retagande berörs i en särskild reservation liksomvikten av att förbättra riskkapitalförsörjning.I en reservation från har vi utifråntvå motioner i frågan berört den sociala ekonomin.Där behövs åtgärder för att underlätta just framväxtenav verksamheter inom den sociala ekonomin. Det kanvara sådant som bedrivs inom offentlig sektor.Det borde finnas en större öppenhet för de möj-ligheter som den sociala ekonomin medför när detgäller verksamheter som skolor, sjukhus och vårdin-rättningar.