prot · GQ0930 · 2002-12-05 00:00:00 — Men den våldsmentalitet som är som enröta har tyvärr borrat hål i många hjärnor.Jag kommer från , och där hade vi ett fall som kallades Kevinfallet. Dethandlade om barn som begick våld mot ett annatbarn. Det pekade på själva problemställningen. Det ärinte alltid så att det är straffsatser som hjälper oss.Här ställde hela den lilla kommunen upp,alltifrån skolbarn, lärare, kommunstyrelse, brandchefoch polischef till kyrkan. Alla arbetade intensivt föratt minska de skrämmande scenarier som vi kunde sefanns . Hela samhället ställde upp föratt motverka just våldet mellan barn och våldet engénéral. Det tror jag betydde väldigt mycket för vårtsamhälle.Vi har faktiskt fått det mycket bättre - tyvärr tillett mycket högt pris. Jag tror att vi ska slippa betaladet priset. Jag hoppas att alla inser att det är väldigtviktigt att vi fokuserar på problemet med det ökadevåldet mot svaga grupper i samhället.Anf. 18 Justitieminister ():Herr talman! Jag har aldrig hört någon säga ska avskaffa fängelser, . De behövsför dem som begår grova brott. Det är ingen tvekanom det. Det finns också med på straffskalan för deallra flesta brott.Vi tycks alla vara överens om att det är domstolensom sätter praxis. Vi skapar förutsättningar genom deolika gränserna. Vi styr praxis genom våra strafflind-ringsparagrafer och straffskärpningsparagrafer. Mendet måste ändå finnas ett utrymme för domstolarna attändra sig allteftersom tiden går.Ibland ligger straffen väldigt högt, som för narko-tikabrott. ligger de på en lägre skala, blandannat när det gäller grov misshandel - det är korrekt.En förklaring är att det är många ungdomsbrott, somdrar ned det. Men det är inte hela sanningen, utanstraffen ligger på den lägre skalan även för vuxna.Sannolikt beror det på att maximum för grov miss-handel är samma som maximum för dråp. Detta harfunnits ; det går tillbaka ändatill att maximum ska ligga där. Det inne-bär, som alla som har arbetat med de här frågorna vet,att de grövsta fallen av misshandel gårså långt att de i stället åtalas som försök till dråp ellerförsök till mord. Då hamnar straffet på den övre ska-lan för misshandel, det vill säga den skala som gällerför dråp.Om domstolarna började döma på den övre halvanför grov misshandel skulle man alltså ha sammastraffvärde för misshandel som när någon medvetetförsöker ta livet av en annan.Låt oss alltså klargöra att det är domstolarna somsätter praxis, men vi skapar förutsättningar. Vi har dåbland annat kunnat konstatera att vi har en enighet ifråga om de särskilt utsatta barnen.Som en ren sakupplysning kan jag nämna dom-stolarnas riktning när det gäller praxis. I fråga ommisshandel har straffvärdet ökat, straffen blir stränga-re, och när det gäller sexualbrott, som upp, har det ökat kraftigt vid våldtäkt.Vi anser att det är viktigt att fortsätta att stärka deunga kvinnor, och kvinnor i allmänhet, som råkar utför dessa brott. Därför har vi arbetat tillsammans medSexualbrottskommittén. Där arbetar vi nu med attkunna lägga fram konkreta förslag, som bland annatgäller en förändring beträffande sexuella övergrepppå små barn. Detta ska i samtliga fall betraktas somvåldtäkt. Det är ett av flera olika förslag.Låt mig också säga att jag delar att det är utomordentligt viktigt att viingriper . Det är A och O för attkunna bryta en brottsutveckling och hålla våra ung-domar borta från droger och kriminalitet.Jag delar också uppfattning attdetta ska prioriteras. Det kan regeringen göra blandannat när det gäller brott mot barn. Därför sade jaginledningsvis att vi i regleringsbrev har sagt till polisoch åklagare att prioritera den här typen av brott, ochdet är anledningen till att vi har Sexualbrottskommit-tén.Sammantaget är detta ett prioriterat område förregeringen. Jag kan konstatera att det gäller för samt-liga partier, vilket inte heller är någon nyhet. Det ärnaturligtvis väldigt bra, och allra bäst är det förståsför de utsatta barnen.Anf. 19 (m):Herr talman! Det var intressant med förklaringenatt orsakerna till att det blir så tokigt som det blir medpåföljderna går tillbaka ända . Den frågasom vi då måste ställa oss, och kanske analysera litenoggrannare, är naturligtvis om vi tycker att resulta-ten av dessa 1800-talserfarenheter är rimliga.Jag tycker att det är bra att ministern aviserar attdet finns ett engagemang från regeringen när detgäller barn och kvinnor, och hur de ska hanteras iolika processer. Då återstår att driva kampen för åld-ringar, min tonårsson och lite annat folk. Jag delarnämligen uppfattning att alla männi-skor har lika värde, och att rättsstaten måste fungeralika väl för alla.Då är det ett bekymmer att det finns ojämnheter ide straff som utmäts och i påföljderna, och att vi harrelativt låga domar för grova våldsbrott. Jag tror ock-så att det är väsentligt, inte minst när det gäller grovavåldsbrott, att ha frihetsberövande, eftersom det åt-minstone fungerar i den meningen att det skyddarmänniskor mot mycket grova kriminella.Vad gäller den debatt som har förts tycker jag, närdet gäller längre fängelsestraff, att det ska påpekas attvi ju har en hel del människor som sitter i fängelse iSverige för, som ministern sade, framför allt narkoti-kabrott, rån och mord. När det däremot gäller grovavåldsbrott har vi inte riktigt det resultatet. Där ärgenomsnittsstraffet , och jag tror inte attdetta stämmer med den uppfattning människor harom hur kraftfullt man måste agera och sätta punkt förgrova våldsbrott. Det är orimligt.Jag har fortfarande en fråga som delvis har förbli-vit obesvarad, nämligen om justitieministern är nöjdmed den utveckling vi kan se när det gäller på-följdspraxis, eller om regeringen är beredd att göranågonting åt problemet, och inte bara förklara varfördet ser ut som det gör.Anf. 20 Justitieminister ():Herr talman! Jag vill tacka för en bra debatt, somjag tycker har kunnat föras i en bra och saklig ton,trots att den inte är särskilt lätt att föra med tanke påden rådande situationen.Ja, straffmaximum ligger alltså på samma nivå förmisshandel som för dråp, alltså när man avsiktligt hardödat en person. Jag har inte någon avsikt att föreslåen sänkning av misshandelsstraffet från , utanjag tycker att det är viktigt att domstolarna får fort-sätta att utveckla sin praxis. Det är domstolarna ocksåfullt medvetna om.Jag har heller inte någon avsikt att allmänt ändrauppfattning och tro att höjda straff överallt ska ledatill förbättring. Anledningen till det är att det såmånga gånger har visat sig att det inte är ett sätt attbekämpa brottslighet. Men det är viktigt för dem somvi anser som särskilt skyddslösa att samhället marke-rar. Om det behövs en precisering tycker jag att det ärbra, för det markerar just de intentioner som vi äröverens om. Låt oss därför avsluta det arbetet, ochsedan får vi fortsätta att på samma sakliga sätt disku-tera de frågor där vi inte är överens.Jag vill återigen tacka för debatten. Låt oss marke-ra vår enighet om att tillsammans ge bättre skydd förvåra barn genom preciseringen i straffskärpnings-grunden. Låt mig också avslutningsvis understryka attdet behövs så mycket mera för att vi ska kunna ge ettbra stöd till våra barn. Jag vill särskilt betona de soci-ala åtgärder som behövs.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Sekretessfrågor - ekonomisk brottslighetm.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2002/03:KU13Sekretessfrågor - ekonomisk brottslighet m.m. (prop.2001/02:191).Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades under 16 §. )8 § Avtal mellan och om be-skattningen vid byggande, underhåll och drift avden nya betänkande 2002/03:SkU6Avtal mellan och om beskattningenvid byggande, underhåll och drift av den nya Svi-nesundsförbindelsen (prop. 2002/03:16).Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades under 16 §. )9 § Anslagen till skatteförvaltningen, Tullver-ket och kronofogdemyndigheterna, m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande 2002/03:SkU1Anslagen till skatteförvaltningen, ochkronofogdemyndigheterna, m.m. (prop. 2002/03:1delvis).Anf. 21 ():Herr talman! Vi ska nu efter denna viktiga debattövergå till ett annat ämne. Det handlar om skatter.Tyvärr har vi i vårt land internationellt sett myck-et höga skatter. De höga skatterna skapar en ofrihetför dem som arbetar hårt för att tjäna sitt uppehälle.Företagande och arbete lönar sig mindre i äni de flesta andra länder. Detta i sig skapar en sämrevälfärd, då incitamenten till att arbeta och driva före-tag minskar.I en sådan miljö blir tyvärr frestelsen stor att intebetala den skatt som beslutat om. Under-sökningar gjorda av vårt eget riksskatteverk visar attskattefusket i är större än fusket i mångajämförbara länder.Herr talman! Jag tror att ett högt skattetryck ochomfattande skattefusk hänger nära samman. Männi-skans kynne är ungefär detsamma överallt på vårjord. Men samhällssystemen gör att vi skiljer oss ibeteende.Det finns ingen ursäkt för skattefusk. I Sverigefinns det däremot en delförklaring i det höga skatte-trycket. Färska undersökningar visar att skattefusketuppgår till så mycket som varjeår i . Skattebortfallet, eller skattefelet, beräk-nas till drygt 30 miljarder.Kristdemokraterna anser dessutom att den svartasektorn har andra betydande skadeverkningar än attvår gemensamma välfärd äventyras. Svartarbete hardet onda med sig att den ekonomiska trygghetensaknas vid sjukdom eller ålderdom, jämfört medandra förvärvsarbetande. Därför blir utgiftsområde 3 istatsbudgeten extra viktigt just i . Här finns demyndigheter som ska hindra svenskarna från att fuskamed skatten.Kristdemokraterna vill utöka de resurser som gestill skattemyndigheten med fören effektivare skattekontroll. Vi anser också att sam-verkan mellan skattemyndigheterna och Tullverketmåste öka.Regeringen aviserar nu att man kommer att till-sätta en utredning för att avgöra kronofogdemyndig-hetens framtid. kommer noggrantatt följa utvecklingen gällande kronofogdemyndig-hetens inlemmande i skattemyndigheten. En rad etis-ka dilemman skulle uppstå om skattemyndigheten ärdensamma som den exekutiva myndigheten, somagerar i enskilda mål.Sedan den 1 juli 2000 har reglerna för alkoholin-försel förändrats. Detta medför i sin tur stora föränd-ringar för . har en annan alkohol-politik än de flesta av våra grannar. Gränskontrollenblir därför extra viktig. Det finns dock inga förutsätt-ningar att kontrollera all import. På grund av storaskatteskillnader just när det gäller alkohol har detblivit alltför vanligt med varusmuggling. har dessutom gjort tullens verksamhet merkomplicerad. I och med det svenska medlemskapet iEU har begreppet yttre och inre gräns fått betydelse.Yttre gräns är mot länder utanför EU, och inre gränsär mot EU-länder. Hela den svenska kusten är en delav den yttre gränsen. Vi får dock inte förledas att troatt risken för smuggling skulle vara större vid yttregräns. av all införd narkotika i be-räknas komma från annat EU-land, vilket är alarme-rande. välkomnar därför att rege-ringen nu ansluter sig till vårt förslag om att ge merresurser till Tullverket.Sedan den 25 mars 2001 har deltagit iSchengensamarbetet. För del innebärSchengenavtalet krav på permanent kontroll vid vårainternationella flygplatser. har 24 internatio-nella flygplatser. Kontrollen vid dessa är inte till-fredsställande utan utövas endast vid vissa tillfällenoch tidpunkter, vid en del endast på kontorstid. Sam-tidigt är det väl känt att transporter och resande tillvårt land och därmed även illegal verksamhet pågårdygnet runt. Det är inte rimligt att kontrollen in-skränks utanför den normala arbetstiden. Det innebäratt vissa ankomster, bland dem även vissa"högriskflyg", lämnas helt eller delvis utan bevak-ning. kräver därför att kontrollenförbättras på de internationella flygplatserna.Till sist, herr talman, yrkar jag bifall till reserva-tionerna 1 och 2.Anf. 22 ():Herr talman! Jag vill inleda mitt anförande medatt citera . Det kommer inte att bli någonvana; det kan jag försäkra. Men de skriver så här i sittsärskilda yttrande i betänkandet:"Vårt budgetalternativ - med våra förslag till ut-giftstak, anslagsfördelning och skatteförändringar -bör ses som en helhet där inte någon eller några delarkan brytas ut och behandlas isolerat från de andra. "Taget ur sitt sammanhang kan jag verkligen skrivaunder på det budskapet. Det går inte att bortse frånhelheten, alltså de andra utgiftsområdena, när vi nudiskuterar nivåerna på det tredje.När det gäller förslag till anslagsni-våer ska jag inte orda mycket. vill läggamer pengar än majoriteten på både skatteförvaltning-en och . Jag gillar faktiskt deras ambitionermen kanske inte deras förslag till finansiering. Fram-för allt vill jag ge dem en eloge för att de står upp försina åsikter och sina bedömningar utan att tricksa ochdona i sina beräkningsunderlag som till exempelKristdemokraterna är så fenomenalt duktiga på.Om jag börjar med anslaget till Riksskatteverketoch skattemyndigheterna kan jag på en gång ge ex-empel på kreativa bokföring. Isin motion orerar de länge och väl om vikten avskattekontroll, och de vill, som vi hörde, tillföra yt-terligare . När de sedan har skri-vit färdigt har de i stället minskat anslaget med 20miljoner. Hur hänger då detta ihop? Jo, genom atttillgodoräkna sig administrativa besparingar av egnaförslag till skatteförändringar går det tydligen attutöka ramen genom att minska den. Samma förfaran-de använder också och , om äninte lika raffinerat.Jag kritiserar givetvis inte de tre borgerliga för attde använder sina egna förslag som grund för sinakalkyler. Däremot vänder jag mig starkt emot är attde räknar hem vinsterna av sina förslag ett,trots att de rimligen måste ha insikt om att föränd-ringar tar tid och kostar pengar att genomföra. Om-ändrade skatteregler kräver faktiskt omarbetade ad-ministrativa stöd, och övertalig personal kan intestrykas från lönelistan och kastas ut på gatan från endag till en annan. Vore de tre partierna seriösa i sinaintentioner borde de faktiskt i stället initialt tillföramer pengar. Men om jag ändå in-stämmer när det gäller de här effekterna, så väcks nyafrågor.Samtliga borgerliga partier vill införa skatteav-drag för hushållsnära tjänster. villsänka gränsen för reseavdragen till och från arbetet,och både de och vill komplettera med attutvidga denna avdragsrätt till att gälla också resor tilloch från barnomsorgen. Det finns därtill ett starktborgerligt intresse av att införa avdragsrätt för gåvortill internationella biståndsorganisationer, och sistmen inte minst vill och Kristdemokraternahöja momsen på tidskrifter men behålla den lägrenivån på böcker med allt vad det skulle innebära igränsdragningsproblem.Jag skulle då vilja veta vad de här förslagen kostari ökad administration för skatteförvaltningen. Jagförutsätter att det finns noggranna beräkningar från deenskilda partierna också för dessa förändringsförslag.När det gäller anslaget till är bilden vidförsta anblicken mer enhetlig. Vi är samtliga överensom en utökning. plus med 26 miljonermåste jag emellertid sätta ett frågetecken för, efter-som beloppet passar som hand i handske med det somde brukar vilja ta bort från tullen, nämligen inkoms-terna från vissa offentligrättsliga avgifter. Rimligenhamnar på samma anslagsnivå sommajoriteten.Centern finansierar i sin tur sitt ökade anslag tilltullen genom att ta pengar från Riksskatteverket.Varför jag inte tror på den modellen har jag redanklargjort.Kristdemokraterna föreslår, som vi hörde, en ök-ning med 5 miljoner och kräver i en reser-vation att samtliga internationella flygplatser skabemannas dygnet runt av tullare. Som upplysning villjag då säga att de internationella flygplatserna numeraär 26 till antalet och har så varit i ett par år.Här räcker de 5 miljonerna inte långt. Det förslagsom ni har kostar åtminstone perårsbasis. Det vore därför mycket intressant att få hörahur anser att ska om-disponera sina insatser för att klara denna utgiftsök-ning. Det fattas, såvitt jag kan förstå, 225 miljonerkronor. Är det möjligen så att vi ska skära ned antalettullare vid för att finansiera det här?Eller ska vi kanske stänga igen färjeläget i medall sin tredjelandstrafik, eller hamnen i ? Jaghoppas att jag kommer att få ett svar.Tullverket och skatteförvaltningen, inklusive kro-nofogdemyndigheterna, är kända även internationelltför effektivitet, rättssäkerhet och service. De är ocksåledande när det gäller utveckling och användning avIT. Inte minst vi i det ansvariga utskottet bör uttryckaberöm för dessa insatser, tycker jag.I utskottet bör vi också ligga i framkanten i en se-riös diskussion om de allvarliga samhällsproblemsom framför allt narkotikasmuggling, skattebrottslig-het och svartarbete utgör. Ordet seriös adresserar jagsärskilt till som tillfogat två reser-vationer till betänkandet.Underlaget till dessa reservationer återfinns i hu-vudsak i deras kommittémotion Sk379. Denna ärdessvärre full med sakfel, antaganden och närande avmyter. Den kan inte med bästa vilja i världen bildaunderlag för en seriös diskussion.Herr talman! Jag började mitt anförande med attkonstatera att ett budgetalternativ måste ses i sinhelhet. Majoritetsförslaget när det gäller utgiftsområ-de 3 ökar på anslagen både till skatteförvaltningenoch men inte lika mycket som till exempelFolkpartiet önskar. Myndigheternas effektiviseringarhar dock sparat mycket resurser som sedan lagts påbrottsbekämpningen.Inte minst samarbete på nationell och internatio-nell nivå har förändrat förutsättningarna. I majorite-tens anslagsförslag beaktas detta. Likaså måste Kust-bevakningens, polisens och ekobrottsmyndigheternasresurser hållas i minnet vid bedömningen.Vår nivå bygger alltså på en sammanvägning somvi bedömer är rimlig i förhållande till helheten. Tillskillnad från oppositionen måste regeringspartiet taansvar för sina yrkanden också utanför denna kam-mare.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall till för-slaget i skatteutskottets betänkande nr 1 och avslag påreservationerna.Anf. 23 () replik:Herr talman! Jag tycker att bordebyta efternamn till med tanke på hur honsjälv tricksar med sina resonemang. Hon talar förstom att man ska läsa helheten, och det är intressant,men hon läser inte en större helhet än att hon inteklarar av att förstå att neddragningen på skattemyn-digheten är relaterad till att vi avser att avskaffa fas-tighetsskatten. Det kommer att minska administratio-nen. Då drar man minus på ett ställe och lägger till påett annat.Jag undrar hur med 5 miljoner kro-nor mindre ska bevaka de flygplatser som finns. Jagvill inte ge mig in i någon omfattande utläggning omolika sakfel i en enskild motion. Det skulle leda allt-för långt. Talartiden är alltför kort för det.Men jag skulle vilja fråga om honär nöjd med situationen på de svenska flygplatserna,om hon är nöjd med tullen i , om hon är nöjdmed tullen vid eller nöjd med de legalaimporter av laglig sprit som görs bakvägen.Anf. 24 () replik:Herr talman! Jag hörde repliken väldigt dåligt.Det går kanske bra att skruva upp ljudet. Jag heterWester.I den kristdemokratiska ansatsen som gäller tul-lens verksamhet och uppfyllande av mål befinnerman sig vid 1998 då det kom en utredning. Myckethar hänt i sedan utredningen kom. Denanvändes nämligen som bas i en stor omorganisation.Kristdemokraterna kan tala väl. Det är alldelesuppenbart. Jag skulle vilja prata lite mer om skatte-kontrollen. Det är där ni hanterar de stora pengarna.Jag skulle vilja citera från motionen som är en kom-mittémotion. Ni skriver i motionshäftet: "Dock hardet svenska skattetrycket nu nått en nivå som de factourholkar skattemoralen" och lite längre fram faststäl-ler ni följande: "Slutsatsen är att en hög skattekvotmedför en lägre laglydighet". För detta påståendelutar ni er på en forskare som heter . Det finns i stort sett ingen som accepterar hansmetoder mer än de svenska Kristdemokraterna.Han undersöker den dolda ekonomins andel i ettland. har högst selektivt plockat utnågra enstaka siffror ur resultat. De harvalt ut två som bekräftar den egna tesen och undvikitatt nämna att , , , ochBelgien har mycket högre andel dold ekonomi än vadvi har i . På vilka uppgifter, mer än Schnei-ders, grundar sig den kristdemokratiska uppfattning-en? Vilka undersökningar och vilka mätningar, somvisar att en hög skattekvot medför en lägre laglydig-het, åberopar ?Anf. 25 () replik:Herr talman! På den sista frågan kan jag refereratill det gäller skattetrycket finns det många un-dersökningar som visar att ett högre skattetryck göratt incitamenten att betala skatt minskar. En så stordel som går vid sidan om varjeår. Jag tror att denna siffra är underskattad och inte behöver vara professor för att uttala sig omdetta. Det gäller bara att se sig omkring i Sverige.Angående hur man ska räkna skattefelet kan jaginte svara på om det är 30 miljarder, men vi har fak-tiskt lagligt taget ett beslut i skatteutskottet omatt staten har tagit ut skatt på förlustaffärer. Då tyckerjag att man ska tala i ett lite lägre tonläge än vad UllaWester gör - ursäkta att jag tidigare sade fel namn.När det gäller uppskattningar måste man se hel-heten. Man måste dessutom våga göra egna antagan-den och ta konsekvenserna av sin egen politik. An-nars är det meningslöst att ellernågot annat parti eller ens regeringen lägger fram ettförslag till budget i denna kammare.Anf. 26 () replik:Herr talman! Det är bättre att veta än att tro, spe-ciellt i dessa sammanhang. Återigen dammas gamlauppgifter av. Med all respekt för ärdet ganska länge sedan han var aktiv i debatten - omvi får uttrycka det så.Det finns färska rapporter att tillgå. Det har precisnyligen kommit en som är skriven av bland andraAnnika från RSV. Det är en expertrapportsom hör till . Där, som i väldigtmånga sammanhang, står att läsa att antingen man tarhela begreppet skattefel eller begränsar det till svar-tarbete ligger på ungefär samma storleksord-ning som andra länder i Nord- och mendefinitivt lägre än i lågskatteländerna i Sydeuropa.Det är helt klart så det är.Skattebrottslighet och svartarbete är allvarligasamhällsproblem som det tål att diskutera mycket föratt hitta åtgärder emot. Jag tycker att vi ska hålla osstill fakta. Vi behöver inte överdriva eller spekulera.Verkligheten är nog allvarlig som den är.Anf. 27 ():Herr talman! I går fattade en majoritet av bestående av samverkanspartierna Socialde-mokraterna, och beslut omstatlig budget för de olika utgiftsområdena 2003.Moderata samlingspartiet har förordat en annaninriktning av den ekonomiska politiken och budget-politiken. Det är en inriktning som innebär att tillväxtoch utveckling möjliggörs och stimuleras. Det är eninriktning som för bort från subventioner till att allamänniskor själva kan disponera större del av sin in-komst. Det är en inriktning av politiken som syftar tillmångfald, en bättre kvalitet i den gemensamt finansi-erade sektorn och en större trygghet för alla som boroch verkar i vårt land.Som det har sagts i debatten är vårt bud-getförslag också att betrakta som en helhet. Inte nå-gon eller några delar kan brytas ut och behandlasisolerat från de andra.När det gäller anslagen avseende skatt,tull och exekution har Moderata samlingspartiet lagtett förslag som sammantaget innebär 89 miljonermindre än den nu antagna budgeten.För var det moderata förslaget75 miljoner lägre. Det motiveras närmast med att deförslag till skatteförändringar som harlagt fram kraftigt minskar skattemyndigheternas ad-ministration. Vår föreslagna frysning av taxerings-värdena tar bort behovet av omräkning av dessa ochen ny fastighetstaxering.I detta sammanhang kan nämnas den moderatamotionen om rättssäker beskattning, herr talman,något som ofta glöms bort i debatten. Långa hand-läggningstider i skatteutredningar och skattemål iförvaltningsdomstol har inneburit och innebär storapåfrestningar för den enskilde och i förekommandefall dennes företag. Ett tillslag av rättsvårdande myn-digheter får betydande konsekvenser. Det blir oftastort genomslag i lokala medier, vilket medför svå-righeter för det berörda företaget att verka.