prot · GP0978 · 2002-03-07 00:00:00 — Exempel visar att en delstudenter efter att de börjat sina studierfår besked om huruvida de är berättigade till studie-medel eller inte.Nu visar också studentkårernas kartläggning attdet är dåligt, trots försäkringar om mot-satsen från regeringens sida. föreligger 5 900obehandlade ärenden som är äldre än och13 500 som inte är avslutade.Det behövs säkert en väldigt stor reformering avhela studiestödssystemet. Men jag tror också att manskulle kunna göra en del saker på mycket kort sikt föratt så att säga skärpa servicen. En sådan åtgärd voreatt införa en omvänd straffavgift, så att CSN betalarstraffavgift till studenten om utbetalning och hand-läggning sker . Vad säger utbildningsminis-tern om det?Anf. 87 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag tycker att det är väldigt bra attSveriges Förenade Studentkårer driver frågan på detsätt man har gjort , att pressamyndigheten att arbeta på ett bättre sätt. Det är oer-hört viktigt att servicen till studenterna är sådan att dekan känna trygghet i sin sociala tillvaro och med sinekonomi.Vi har också från regeringen gjort flera insatser.Vi har ökat resurserna till CSN, bl.a. de permanentaresurserna, men vi har också bidragit till att skapamöjligheter att bygga upp ett servicecenter som hargjort att man nu har mycket lättare att komma fram itelefon till CSN och få kontakt med CSN. CSN harockså lyckats implementera reformen allt bättre i ochmed att man har klarat att hantera fler ärenden,10 000 fler ärenden än vidsamma tidpunkt . Men än har man fortfaran-de en bra bit kvar på vägen att gå för att ge den servi-ce som vi menar är acceptabel. Myndigheten visar attden nu kan vara på väg åt rätt håll, och det gäller fortsätter med sitt arbete.Det är inte aktuellt att införa omvändaräntor.Anf. 88 ():Fru talman! Det är faktiskt ett antal studenter somhar bett mig att fråga varför utbildningsministern inteär intresserad av detta system, eftersom vi har det iandra sammanhang, t.ex. när färdtjänst, hemtjänst ochsamhällsservice inte fungerar, och medborgarna kanfå en viss kompensation.CSN har dessutom extremt höga påminnelseav-gifter om studenterna är försenade med sina återbe-talningar. Dessa avgifter är mycket högre än mångaprivata företags avgifter.Myndigheten skulle på detta sätt kunna visa attdet som man begär av sig själv inte är mindre än detsom man är beredd att kräva av andra.Jag skulle helt enkelt vilja höra en motivering tillatt utbildningsministern inte kan tänka sig en form avkompensation till studenter som blir illa behandlade isystemet.Anf. 89 Utbildningsminister ():Fru talman! Det vi ser i relationen mellan CSNoch enskilda studenter är ofta en diskussion om attstudenten inte har lämnat in alla de uppgifter somCSN behöver för att göra sin myndighetsprövning -hur många poäng man har tagit under de senaste åretoch hur många terminer man har kvar att studera. Men det är en del av orsakerna tillatt det drar ut . Det är svårare att hantera medden typ av förslag som har.Jag menar att vi ska koncentrera oss på att se tillatt myndigheten har de resurser man behöver för attbedriva en bra verksamhet och att se till att efter har implementerat ett helt nytt system sakta mensäkert ser till att studenterna verkligen får den servicesom de har rätt till. Då återstår fortfarande en hel delarbete för myndigheten.MellanösternkonfliktenAnf. 90 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till vice stats-minister kan ha undgått den upptrappning av våldetsom nu sker mellan och . I går döda-des minst 15 palestinier efter en israelisk storoffensiv,däribland flera barn. Det har under de senaste dagarnavarit en allvarlig upptrappning av våldet mellan dessatvå stater. Och det är som sagt både barn och mångaandra oskyldiga på båda sidor vilkas liv slås i spillror.Alla är uppgivna och undrar vad de har gjort och vadde mer kan göra. Det undrar säkert många med mig.Statsministern sade efter ett av själv-mordsattentaten att han hade förståelse för rättatt vidta vedergällningsaktioner. Han satte ingengräns för vad som var rimligt och vad som inte varrimligt. Men det var ändå ett visst uttalande som hangjorde.Min fråga till vice statsministern är: Vad tänkerregeringen göra för att vi ska få se ett stopp på dettafruktansvärda som sker mellan och ?Anf. 91 Vice statsminister ():Fru talman! Det som händer i justnu är fasansfullt. Det är en ond spiral därdet ena våldsattentatet leder till vedergällning frånden andra sidan, osv. Jag tycker nog att man ska cite-ra statsministern på ett korrekt sätt. Det är inte alls såatt han på något sätt tycker att den ena sidan har rätttill något övervåld, utan här måste man kräva av bådaparter att de håller tillbaka dessa våldsyttringar.Vi måste också erkänna att det är hos parternasom lösningen ligger, och det är vid förhandlingsbor-det som lösningen ligger. Vi kan inte tro om oss ellerom någon annan regering eller något annat parlamenti världen att man plötsligt har lösningen och att manska kunna åstadkomma lösningen, så är det inte. Detär viktigt att betona vår förväntan på parterna att defaktiskt ska komma till sans och måtta och börjaförhandla.Anf. 92 ():Fru talman! Tack för svaret. Jag håller med vicestatsministern om att det naturligtvis är alldeles riktigtatt det är dessa parter som måste komma till förhand-lingsbordet. Därför är det en förhoppning att densaudiska fredsplanen som har kommit upp och sommånga ser positivt på ska kunna utnyttjas.Men statsministern har också sagt att han inte trorpå några kraftfulla initiativ från EU. Det innefattar atthan inte heller tror på några kraftfulla insatser frånSverige.Den amerikanske utrikesministern tog i går kraft-fullt avstånd från vedergällningsaktioner. Dethar också den förre socialdemokratiske statsministerni gjort.Vad gör vi i ? Vad gör regeringför att på något sätt demonstrera motstånd mot dessaförfärliga aktioner som sker, inte bara från Israelssida utan också från sida?Anf. 93 Vice statsminister ():Fru talman! Det har uttalats åtskilliga avståndsta-ganden och fördömanden av det som sker. Det hargjorts av statsministern och av utrikesministern. Dettakan vi göra , och vi måste också göra det avmoraliska skäl ganska ofta. Men låt det inte gå infla-tion i fördömanden.Därmed ändrar vi ingenting i grunden i Mellan-östern, utan det måste vara ett aktivt arbetemed parterna för att försöka få dem tillbaka till för-handlingsbordet. Här har den svenske statsministernoch den ett konstruktivtarbete, även om det inte är sådant som vi ständigtbasunerar ut. Det gäller också inom EU där jag vet attutrikesministrarna på nästa sammanträde kommer attfå en rapport av EU:s utrikesansvarige, som har varitbåde i området och i under den senaste tiden.Hela tiden pågår alltså ett konstruktivt arbete föratt få parterna att komma samman. Som alla här vetgår det att leda en häst till vattnet, men man kan intetvinga den att dricka. Det är det som är problemet.Anf. 94 TALMANNEN:Det var det sista inlägget i dagens frågestund, somnu är avslutad.Jag tackar regeringens företrädare och kammarensledamöter för er medverkan.6 § (forts. från 4 §) Vissa mineralpolitiska frå-gor (forts. NU10)Anf. 95 ():Fru talman! De geologiska förutsättningarna föratt finna utvinningsbara mineraltillgångar i ärförhållandevis goda. har också en lång tradi-tion som gruvland och är faktiskt den största produ-centen av järnmalm, koppar och silver inom EU.Mineralutvinningen har mycket stor betydelse försysselsättningen och välståndet i vissa regioner iSverige. Ur en internationell synvinkel är det ocksåen fördel om mineralutvinning sker i ett land med enväl fungerande miljölagstiftning.Det är ett väsentligt allmänt intresse att förutsätt-ningarna för prospektering och gruvbrytning i Sverigeförbättras. Gruvnäringen är en viktig tillväxtfaktor,speciellt i landets norra och mera glest befolkadeområden. Enligt Delegationen för utländska inve-steringar i upplever dock investerare frånutlandet att det finns en viss otydlighet angåendeförutsättningarna för gruvnäringen.Fru talman! Med hänsyn till långsiktigheten närdet gäller just prospektering och investeringar i mine-ralbranschen anser jag att det är mycket olyckligt atten proposition om minerallagen inte läggs fram underden här mandatperioden. För mineralnäringens skullbehövs det fasta spelregler rörande äganderättsfrå-gorna samt informationsplikten till fastighetsägarnaoch på miljöområdet. Inte minst för att prospektering-en återigen ska ta fart behövs det en tilltro till fastaoch långsiktiga regler i branschen.Frågan om ansvar för gamla gruvhål och fråganom behovet av eventuella föreskrifter om skyddsåt-gärder vid nedlagda gruvhål m.m. borde ha kunnatlösas . har problemet varitkänt. Dessutom har regeringen haft ett bemyndigandeatt utfärda föreskrifter om nedlagda gruvhål. Tyvärrhar man inte gjort det. Den som gräver en grop åtandra faller tydligen inte själv däri - åtminstone inte iSverige.Jag hoppas att vi kan förvänta oss att de här sa-kerna finns med i den proposition som vi ändå trorska komma snart.Med detta, fru talman, ska jag förkorta debattengenom att yrka bifall till reservation nr 1.Anf. 96 ():Fru talman! I den utredning som vi fick för en tidsedan hävdas det att det är ett väsentligt allmänt in-tresse att vi har en bra lagstiftning vad gäller mineral-prospektering och gruvbrytning i . En av deslutsatser som utredaren drar är att gruvbrytningen iSverige inte avsevärt ska försämras.Jag kan väl säga att jag delvis delar utredarensuppfattning vad gäller de förslag som finns i utred-ningen. Men jag vill nog ändå varna för att i dennakammare lägga fram förslag som innebär att vi pånågot sätt väsentligen försvårar prospektering ochgruvbrytning. Det är inte något som vi i denna kam-mare vill beställa eller vill ha. Från vår sida vill vi ialla fall inte ha det.Som sade har gruvbrytningenoch gruvnäringen en väldigt stor betydelse för syssel-sättningen och välfärden i . Framför allt gällerdet självklart norra . Där har vi hållit på medgruvbrytning , kanske på markområdendär det inte uppstår särskilt mycket konflikter. Vi ärvana vid detta, och det har fungerat bra. Men en an-ledning till att den här utredningen tillkom är detstora raseri som utbrutit i när prospek-törer som skött sig illa har stört markägare och mark-ägarintressen så till den milda grad att man inte ansersig kunna hantera frågorna.I den utredning som vi tidigare fått diskuteras attmarkägarintressena ska beaktas i större utsträckning.Detta ställer vi upp på, för det ska man visst göra.Dock får det inte gå så långt att, som sagt, prospekte-ring och gruvhantering avsevärt försvåras.Andra frågor som tas upp i det här betänkandet ärkulturmiljöfrågor. Med de frågorna arbetas det intebara i utan också inom ramen för FN ochinom EU. Det gäller då frågor som har att göra medsäkerhet, försiktighet och skyddet för natur- och kul-turmiljöer. Också från gruvbolagens sida förekommerdet ganska stora aktiviteter för att sanera den egnabranschen från avarter. Jag bedömer att det finns envilja från regeringens sida att i den kommande propo-sitionen också ta upp lämpliga regler för att i störreutsträckning tillgodose det här området.I betänkandet behandlas ett antal motioner -gamla motioner, precis som tidigaresade, som har legat i väntan på propositio-nen. Det handlar om miljöfrågor, äganderätt, efterbe-handlingsarbete osv. Vårt förslag är att alla motioner-na ska avslås med hänsyn till att regeringen ändåutlovat en proposition i början av nästa mandatperiod.Ola förfasar sig över att ingenting harkommit här. är av samma uppfatt-ning och säger att det är väldigt bråttom och att manskulle ha försökt lägga fram en proposition. Men detframgår ganska klart av de besked som vi har fått frånRegeringskansliet att det finns ytterligare saker somman vill ta upp och titta närmare på - saker som kanha betydelse för hur den här lagstiftningen justeras.Det handlar då om att titta på hur man internatio-nellt har det vad gäller gruvlagstiftningen. Man villockså titta närmare på gruvnäringens ekonomiskabetydelse för samhället och fördjupa sig i systemetför ersättning till markägare på vilkas marker sådanhär verksamhet bedrivs. Vidare gäller det avgifternaför tillståndsverksamheten. Ytterligare en punkt ärmyndighetsansvaret för gruvhantering och tillstånds-givning, som ligger på Bergsstaten som är un-derordnad SGU.Fru talman! Jag ska inte kommentera betänkandetytterligare. Dock vill jag säga att det var en onödigreservation som vi fick i vårt utskott. På något sättvisar det väl mer på borgarnas grälsjuka snarare än påen konstruktiv debatt. Jag menar att vi skulle ha kun-nat enas kring ett enhälligt betänkande i frågan efter-som man i alla yttranden som avlämnats egentligenpekar på samma sak, nämligen på behovet av ettbättre kunskapsunderlag innan vi får en proposition,ett färdigt förslag till ny lag.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag ibetänkandet och avslag på reservationen.Anf. 97 ()replik:Fru talman! Ja, man kan tycka vad man vill om attreservera sig, , och att det ärokynne. Men jag tycker knappast att det kan kallasför okynne om regeringen har haft på sig för attlösa ett problem och inte har kommit till skott ochinte tycks ha någon vilja att göra det. Det var det ena.Det andra är att vid ettpar tillfällen nämnde "väsentligen försvårar" förgruvnäringen. Som jag nämnde i mitt anförande harjag vid ett antal tillfällen haft anledning att ta kontaktmed den förening, Aktionen för rättvis minerallag,som har agerat kraftfullast i den här frågan. Jag harfått hjälpa dem lite. De har bekräf-tat att det visst får finnas gruvor, det är man inte mot.Men det måste finnas en möjlighet för markägaren attvara med i ett tidigt skede, t.o.m. redan i prospekte-ringsskedet.Är det K G Abramssons uppfattning att markäga-rens ställning ska bli bättre? Det är faktiskt utredarenBirgitta Nådells uppfattning. Hon vill stärka mark-ägarens ställning. Men vad är och Socialdemokraternas uppfattning? Jag fickav anförandet uppfattningen att det ska vara ungefärsom det är.Anf. 98 ()replik:Fru talman! Det hade säkert varit så, , att om problemet med hanteringen av gamlagruvanläggningar, lagstiftning och regler kring dettahade varit påtagligt hade regeringen säkert använt sinförordningsmakt. Det är möjligen så att detta just påsenare år har blivit påtagligt. Regeringen har inteagerat i frågan utan ämnat göra det i samband medden proposition som kommer för att få ett enhetligt,tydligt och synligt regelverk.Jag sade att jag inte gillade vissa av utredarensformuleringar. Jag gillade formuleringen att gruv-brytningen är av väsentligt allmänt intresse, även såprospektering. Men formuleringen att gruvbrytningeni inte avsevärt ska försämras tyder på att detfinns en liten meningsskiljaktighet mellan vår upp-fattningen och utredarens. Där tror jag att man måstevara väldigt försiktig.Vi har sagt, och vi ställer upp på, att man ska stär-ka markägarnas ställning. Det framgår väldigt tydligtav det svar som fick på sin frågatill statsrådet , nämligen att man ska ta ve-derbörlig hänsyn till markägarintressen, sakägarin-tressen, i det förslag till ny lagstiftning på mineral-lagssidan som man ämnar presentera i början av nästamandatperiod.Anf. 99 ()replik:Fru talman! Ja, visst fick jag svar på min inter-pellation, men den springande punkten för mig ärhuruvida regeringen och Socialdemokraterna vill göramarkägaren till en förhandlingspart. Det är i först idet läget som markägaren har något reellt att sättaemot. Han har sin egendom att spela med i en för-handling. Vill man inte göra det är markägaren bort-spolad redan från början. Att få vederbörande tillförhandlingspart anser jag vara den avgörande frågan.Sedan kan man diskutera ersättningar osv., men för-handlingsrätten, att bli en fullvärdig part, är det avgö-rande.Än en gång om de gamla gruvorna. Det är faktisktså, K G Abramsson, att de problem som vi mötte i ettenskilt ärende, som K G Abramsson väl känner till, ärmer än gamla.Anf. 100 ()replik:Fru talman! Om vi utgår från att prospekteringoch gruvverksamhet är av väsentligt allmänt intressemåste det rimligen innebära att en markägare inte kanges någon form av vetorätt. Där måste det allmännaintresset gå före. Det är väl nationens väl och ve somi så fall ska stå i förgrunden. Vi hade samma frågauppe när vi behandlade fråganom ny lagstiftning för jaktvårdsområden där vi dis-kuterade småviltsjakt. Den har den tyngden att detbetraktades som ett väsentligt allmänt intresse, ocht.o.m. där får markägarens intresse stå tillbaka. Jagtror att detta är väsentligt mycket viktigare. Menmarkägarens ställning ska stärkas, det utgår vi från.På vilket sätt det sker kommer regeringen att visasenare när den kommer med propositionen.Anf. 101 () replik:Fru talman! K G Abramsson tycker att reservatio-nen är ett uttryck för grälsjuka från reservanterna iutskottet. Det är möjligt att vi, med nuva-rande , borde vi vara vana vidatt det inte går fortare att få igenom ärenden där, atttre statsråd, fem statssekreterare och en hyggligt storstab tjänstemän inte räcker för att hantera sådan härfrågor som minerallagen på bara ett och ett halvt årefter avslutad utredning.Jag tycker ändå att det finns skäl att ställa frågan:Vilka frågor är så besvärliga att hantera att man inteens efter avslutad utredning kanpresentera en proposition? Då svarar K G Abramssonindirekt genom att räkna upp ett stort antal frågor därhan säger att regeringen ytterligare behöver fördjupasig. Det var i stort sett alla de frågor som utredningenhandlar om. Då kan man undra: Avser regeringen atttillsätta en ny utredning om de här frågorna innan enproposition ska läggas fram, eller är det så att den härfördjupningen ska ske inom departementet? Närkommer en proposition? Blir det ytterligare en utred-ning om de här frågorna innan en proposition läggsfram?Anf. 102 ()replik:Fru talman! vet att även omriksdagen står över regeringen förfogar vi inte riktigtöver hur man hanterar sådana här frågor. Propositio-ner och andra förslag är det regeringens sak att funde-ra över och att ta fram.Lagstiftning är ett viktigt arbete, och där ska maninte hasta fram. Man har förstått när man har tittat påde förslag som finns och ser reaktionerna från olikahåll att man ska vara väldigt noggrann. mycket väl att det inte ska bli en ny utredning,utan det arbete som regeringen har aviserat måstegöras är ett arbete som utförs inom departementet ochska ut där. Jag utgår från att vi ganska tidigtvid nästa mandatperiod kommer att ha en propositionpå det här området.Jag tycker fortfarande att det är lite grälsjukt attinte kunna acceptera pågående arbete. Jag upplevdedet ändå så att vi i början av hanteringen var ganskaöverens om att vi skulle klara av det här, men var ni tvungna att gå samman om en reser-vation bara för att få gräla lite i kammaren.Anf. 103 () replik:Fru talman! Förvisso är det så att det är regeringensom styr vilka propositioner som läggs fram. Jagtycker att det vore intressant om K G Abramsson,som har en något lite bättre kontakt med departe-mentet än vad vi reservanter har, kunde förklara vaddet är som är så besvärligt och som gör att det måstefördröjas så oerhört så länge som det faktiskt gör.Vad är det som gör att det krävs ett och ett halvt årefter avslutad utredning att komma med ett förslagnär man har ett så stort departement till förfogande?Varför är det så svårt i klartext att stärka markägarnasställning inom minerallagens område?Anf. 104 ()replik:Fru talman! Om det är något som är oerhört be-svärligt vet jag inte. Det vet lika välsom jag att har många andrafrågor än minerallagstiftningen och det som hör ihopmed den att hantera. Ett område som jag tror att detfinns anledning att fundera väldigt mycket över är hurett system för eventuell ersättning till markägare ochandra sakägare ska utformas. Jag tror att det är en avde viktigaste frågorna, eftersom vi harhaft ett sådant system. Med staten har vi haft det, menjag tror inte att det går att överföra systemet medstatens kronoandel på frågor om eventuell ersättningtill markägare.Jag tror visst att det finns ett klart och mycketsanningsenligt fog för att regeringen ska titta på dehär frågorna, så att vi i början på nästa mandatperiodfår ett bra förslag till en effektiv och fungerande lag-stiftning på mineralområdet.Anf. 105 ():Fru talman! Jag ska försöka att tillföra den här de-batten lite nya och vidgade perspektiv.Men först och främst vill jag deklarera att Väns-terpartiet ser den svenska gruv- och mineralindustrinsom nationellt viktig - detta med tanke på de storaintäkter som näringen genererar till statskassan menockså med tanke på näringens regionalpolitiska bety-delse.När man tar del av motionerna och följer debattenom gruv- och mineralfrågor får man konstatera att detmesta handlar om en negativ syn på näringen. Det ärdå viktigt att påpeka att den oro och misstro somkommer till uttryck måste tas på allvar. Det finns ettantal fall där bl.a. prospektörer har uppträtt ansvars-löst och där bristande miljöhänsyn tagits. Den pågå-ende översynen av minerallagen måste komma tillrätta med det här.Men det vore trots allt bra att få en deklarationfrån övriga partier om deras syn på näringens framtid.Jag är personligen övertygad om att nyckeln tillframgång finns i förmågan att utveckla verksamhetenmot ett långsiktigt hållbart nyttjande av naturtillgång-ar. Näringens företrädare har här viktiga avgöranden isina händer. Gör miljöhänsyn och långsiktigt hållbarutveckling till huvudfrågor, är mitt budskap.Gruvnäringen bygger på ett utnyttjande av natur-resurser. I gruvnäringens fall handlar det dessutomom ändliga tillgångar. Det är därför av stor betydelseatt samhället har en god kontroll över verksamheten.Samhället har också ett ansvar för att näringen be-drivs med långsiktighet, miljöhänsyn och inte minstför att näringen utvecklas. När det gäller naturrike-domar är det viktigt att samhället får möjligheter attta del av det mervärde som skapas vid utnyttjandet.De resurser som samhället därmed får kan användastill bl.a. infrastruktur, utbildning och forskning, dvs.åtgärder som direkt påverkar förutsättningarna för ettutvecklat näringsliv.Jag hoppas alltså att det i grunden finns en samsynom att gruvhantering och mineralindustri är ettgemensamt nationellt intresse samt att den inhemskamineralutvinningen är viktig såväl från försörjnings-och sysselsättningssynpunkt som från industriellsynpunkt.Det har tidigare i debatten sagts att få länder ivärlden kan uppvisa de förutsättningar som Sverigehar beträffande prospekterings- och gruvverksamhet.Trots att intar en ledande ställning som råva-ruproducent, finns det mycket i övrigt att önska vadgäller forskning och utveckling. Med hänsyn till Sve-riges starka ställning inom är det nödvändigtmed forskning och utveckling för att kunna bibehållakompetens och konkurrenskraft . I ett europe-iskt och internationellt perspektiv har unikaförutsättningar att vara ledande i fråga om geologiskkompetens. Detta förhållande bör vi rimligtvis beaktanär vi diskuterar den framtida inriktningen på forsk-ningspolitiken, där geovetenskapen bör ha ett givetutrymme. Samma sak bör naturligtvis gälla miljö-forskning i gruvsammanhang.Fru talman! En del saker har dock hänt. Bl.a. finnsdet i den regionalpolitiska propositionen en ambitionom ett program och ett nätverk för de mineralutvin-nande branscherna. Värt att nämna är också den sats-ning som sker inom ramen för Miljöstrategiska stif-telsen. Det s.k. omfattar en satsningpå totalt 78 miljoner och kommer att vara en viktigdel i det fortsatta arbetet med att åtgärda miljöpro-blem relaterade till gruvnäringen. Dessutom fick vi veta att bergindustri satsar resurser,totalt 12 miljoner, för att inrätta tre nya professurervid tekniska universitet.I betänkandet nämns bl.a. syn-punkt att ska inta en mer ledande roll i arbetetpå ett europeiskt plan. Jag delar till fullo synpunkt, och skulle dessa ambitioner lyckaskommer nya områden inom tjänste-, utbildnings- ochmiljösektorerna att öppnas. kan då vara le-dande inte bara när det gäller råvaruproduktion utanockså inom en mängd andra områden.