prot · GP0981 · 2002-03-13 00:00:00 — Så är det intebara i , utan denna siffra är mycket hög ocksåi andra EU-länder.Detta är inga sexgalna, hungrande män som kastarsig över kvinnor och vill ha samlag med dem, utandet är män som på det här viset vill visa sin makt överkvinnor.I slutet av maj drar därför de nordiska länder-na och i gång en kampanj som handlar omprostitution och trafficking som är bland det grövstasom man kan göra mot kvinnor, att handla med kvin-nor, att sälja kvinnokroppar t.o.m. över våra gränser.Regeringarna i dessa länder drar i gång en kam-panj för ett verkligt jämställt samhälle och mot pro-stitution och trafficking. I kommer vi attfokusera på det kön som begår dessa handlingar, dvs.på männen - det är provocerande, men vi tror att vivågar att göra det - på kunderna, på torskarna.I fokuserar vi på kvinnorna därför attdär är problemet deras. De lockas till våra länder. Hurkan vi stötta dem akut när de behöver vår hjälp? Hurkan vi förebygga att de hamnar i dessa situationer?Herr talman! Även om vi - och det tycker jag attden här debatten har speglat - har en mycket olikasyn på hur jämställdhet ska främjas och bli verklighethoppas jag att partierna och partiernas kvinnoorgani-sationer vill delta i den svenska delen av kampanjen.På så sätt skulle vi kunna visa att vi i enviktig fråga kan gå samman, också nära ett val.Anf. 188 () replik:Herr talman! Det sista som jämställdhetsministernsade lät ju mycket bra, tycker jag. Men det kontraste-rar ganska bjärt mot det uttalande som MargaretaWinberg gjorde i Göteborgs-Posten.Hon skrev följande:En kvinna i . blev hon inkallad tillchefen. Plötsligt känner hon en hand på sitt ena bröst.Det är platschefen som leende säger att honinte behöver se så ledsen ut och att hennes lön kanskekan bli bättre om hon är snäll mot honom. Stopp etttag - så här får det ju inte gå till. Naturligtvis inte,men tyvärr skulle det kunna inträffa om det förslagsom har lämnat till blev verk-lighet.Tycker att detta är ett bra sättatt föra en debatt på? Är det ett anständigt sätt attangripa politiska motståndare på?Jag förstår fullständigt om ministern inte tyckerom den moderata jämställdhetspolitiken, likaväl somjag kan kritisera den socialdemokratiska jämställd-hetspolitiken. Jag vill fråga om ärberedd att be om ursäkt för detta uttalande i . Jag tycker att det är lite förnedrande attföra en debatt på en sådan nivå. Vi må ha åsiktsskill-nader, men att komma och påstå att en moderat poli-tik leder till sexuella trakasserier på arbetsplatsertycker jag är väldigt illa. Det är också väldigt illa motde svenska arbetsgivarna att säga att löneförhandling-ar förs på det här viset.Det skulle vara intressant att höra vad ministernsäger om sitt eget tidigare uttalande. Mycket kan ske isnabbhet och utan att man tänker sig för. Jag hoppasatt det var så i det här fallet.Anf. 189 Jordbruksminister () replik:Herr talman! Nej, det var inte alls i snabbhet. Detvar ganska noga genomtänkt och påläst. Jag hade lästde motioner som har skrivit till riksda-gen och dragit mina slutsatser. Jag försökte att be-skriva det på ett sätt så att folk verkligen skulle förståvad det handlade om.I förslaget till riksdagsbeslut står det att riksdagenbeslutar att avskaffa jämställdhetslagen 1991:433, attriksdagen beslutar att avskaffa arbetstidslagen, attriksdagen beslutar att avskaffa lag om medbestäm-mande i arbetslivet osv.Det är ju resultatet av en sådan motion, om denskulle bifallas, som jag försöker att spegla i artikeln.Men jag hade kunnat skriva värre än så och framförallt mer än så. I motion 2001/02:A318 skriver ni: Detär de enskilda arbetstagarna och arbetsgivarna sombäst avgör hur arbetstiden ska utformas. Vi föreslåratt man upphäver nuvarande arbetstidslag.Min fråga till blir då: Tror att jämställdheten skulle främjas om det som niskriver i dessa motioner skulle ske? Tror de sexuella trakasserierna skulle öka eller minskaom inte arbetstagarna, kvinnorna, hade någon lag attluta sig emot? Hur tror att arbetstidenskulle vara utformad om den i stället för att vara base-rad på en arbetstidslag skulle regleras genom över-enskommelser mellan medarbetare och arbetsgivare,som ni föreslår i en annan motion?Jag vill gärna ha svar på dessa frågor.Anf. 190 () replik:Herr talman! ha-de alltså tänkt efter innan hon sade att moderat politikleder till sexuella trakasserier. Jag tror sällan att jaghar hört en minister i riksdag säga att ettpartis politik leder till sexuella trakasserier. Vilkenvalrörelse vi kommer att få! Det är kvartill valet, och landets jämställdhetsminister beskyllerModeraterna för att ha sexuella trakasserier i sin poli-tik.Vi säger i vår politik att vi givetvis tror att det ärmöjligt, och t.o.m. bra, att enskilda arbetsgivare ocharbetstagare kan diskutera hur arbetstiden ska förläg-gas och vilka tider som passar bäst för den enskildafamiljens barnpassning. Det är en frihet som man kanuppnå.Vi har däremot aldrig sagt att man ska ta bortfackföreningarna. Man kan mycket väl ha både indi-viduella avtal och kollektiva avtal.Men att påstå att de individuella avtal som vi villha leder till sexuella trakasserier på arbetsplatsernagör mig alldeles stum, fru minister. Jag trodde inte attjag skulle få höra de orden i riksdag.Jag hyser fortfarande hopp om att ministern tänkerändra sig. Annars är det ganska så enastående att sägaatt ett partis politik leder till sexuella trakasserier.Anf. 191 Jordbruksminister () replik:Herr talman! Jag måste nog korrigera . Vi ska inte blanda ihop de olika lagsystemen.Det gjorde alldeles när han sade attarbetstidslagen skulle leda till sexuella trakasserier.Så är det naturligtvis inte.Men dessvärre vill ni upphäva många lagar. Ochni vill upphäva jämställdhetslagen, eller hur? I denlagen finns det ett skydd mot sexuella trakasserier förarbetstagarna, och det gäller framför allt kvinnor.Detta skydd är ni beredda att ta bort. Då blir minfråga återigen: Skulle det leda till fler eller färre sex-uella trakasserier?Sedan vill ni också avskaffa arbetstidslagen. Ar-betstiden skulle regleras genom en privat överens-kommelse mellan arbetsgivare och arbetstagare. Detbetyder att ni privatiserar jämställdheten, och det ärbra att ni säger det. Vi tror inte att det går att göra det.Vi tror att man genom politik kan påverka och för-ändra även om det tar väldigt . Det är därförsom vi vill ha dessa lagar, och det är därför som vihar skärpt jämställdhetslagen. Vi tror att det behövs.De enskilda individerna på arbetsplatserna behö-ver ett starkt lagskydd både för att skyddas mot sexu-ella trakasserier och för att - men dettar lite tid - genom sina fackföreningar kunna för-handla på ett bättre sätt så att man får ett effektivtverktyg för att ta bort de osakliga löneskillnaderna,som ni nu har upptäckt att de finns - de fanns ju inteför sedan.Men skilj på lagarna, och blanda inte ihop arbets-tidslagen med sexuella trakasserier! Det har knappastnågot samband.Anf. 192 () replik:Herr talman! Jämställdhetsministern började medett bra anslag: Hur får vi tiden att räcka till? Hur kanvuxenlivet utformas? Hon fortsatte mycket ödmjuktmed att säga: Jag har inte besked på alla punkter. Ja,det låter ju sig sägas, men beskedet som har nått framtill majoriteten här i är väl att man avslåralla oppositionens förslag.Sedan kom påståendet att vi inte löser framtidensproblem med omoderna metoder. Man kan väl frågasig vad som är modernt. Jag tror att de grundläggandevärden, som jag försökte peka på i mitt inledningsan-förande, som liberala kvinnor stridit för genom detsenaste seklet står sig ganska gott. Man kan väl ocksåsäga, som det sades i en debattreplik en gång: Visstlever vi i en modern tid, men glöm inte att det födsinga moderna människor.Sedan lyfte sig statsrådet upp till de politiska höj-derna av tumlöften och sade: ska vi ta tag i orätt-visorna i världen. Men varför har ni bekämpatbiståndsinsatserna och tagit till alla krafterför att pruta när det gäller både katastrofbistånd ochannat? Den enda gång som vi har nått upp till dethögtidliga löfte som vi har gett till FN se-dan, att vi ska avstå en hundradel till fattiga länder,har varit när vi har haft en borgerlig regering.Vi har också haft anledning att skämmas över hurvi har hanterat flyktingpolitiken . Dethar också lett till ministerförändringar när den politi-ken har gått snett.När det gäller mäns makt anklagar andra här för att vilja ta bort jämställdhets-lagen. Min korta fråga blir: Varför kämpade Social-demokraterna så hårt emot införandet av jämställd-hetslagen?Anf. 193 Jordbruksminister () replik:Herr talman! Jag vill gärna svara på den sista frå-gan. Vi kan i efterhand konstatera att vi hade fel 1979när vi trodde att detta var en fråga som arbetsgivareoch fack skulle kunna klara själva. Vi trodde det då.Men , med den kunskap vi har, har vi där sett attjämställdhetslagen var ett verktyg. Den var inte vassnog när ni genomförde den. Den var ganska tandlös,men den har skärpts och senast sedan.Och jag hoppas att den ska kunna bli ett effektivtmedel.Jag skulle vilja ha svar på en fråga av . När jag läser betänkandet och reservationerna serjag att , vilket är hedersamt för dem,tycker jag, har en huvudreservation om mål och in-riktning. Det är ju det som är det grundläggande förett partis jämställdhetsarbete, och där står Moderater-na på egna ben.Sedan ser jag till min stora häpnad att nästa reser-vation som handlar om mål och inriktning har skrivitsunder av , och kd. Känns det intebesvärande, , att ett parti orkade slitasig loss, men att ni mer er tradition skrev er sammanmed två relativt, ett i alla fall mycket, konservativtparti? Jag undrar så vart socialliberalismen tog vägenmed de jämställdhetsideal som ni mycket på-tagligt visat att ni har haft. Hur kunde ni göra det?Hade det inte varit snyggare och hade det inte käntsrenare om ni, precis som , hade skrivit enegen reservation om mål och inriktning för jämställd-hetsarbetet, det som är grunden för det som kommersedan? Det skulle jag gärna vilja ha ett svar på, ElverJonsson.Anf. 194 () replik:Herr talman! Det kommer här. har nog bara läst numret på reservationerna ochvilka som står under dem, för vad som står längre nedär för det första att vi vill utveckla ett könsneutraltarbetsliv i den offentliga sektorn. Är statsrådet bereddatt verka för det?För det andra: Vi vill avskaffa monopol inom yr-kesområden där flertalet kvinnor är verksamma.För det tredje: Vi vill ha en kraftfull satsning påfler småföretag och särskilda åtgärder för att främjakvinnligt företagande. Är jämställdhetsministernberedd att lägga fram sådana förslag?För det fjärde: Vi vill ha sänkt skatt på hushåll-stjänster. Min fråga får väl upprepas från en interpel-lationsdebatt som vi haft: Har lästpartikamraten bok om värdetav att stimulera hushållsnära tjänster?För det femte: Vi vill ha stimulansåtgärder för attpappor ska utnyttja en större del av föräldraförsäk-ringen och en översyn av AD:s roll i lönediskrimine-ringsmål.Jag tycker inte att det är fel att skriva under på så-dana centrala frågor. är tydligeninte förskräckt över kraven utan över sällskapet.Men jag är, herr talman, ganska luttrad och fram-för allt ganska okänslig när socialdemokrater ankla-gar andra partier för att inte ha rätt sällskap. Hurmånga gånger har inte Socialdemokraterna vädjat tillhögerkrafter för att få igenom sin politik? Det måhandla om att pruta på biståndet, att föra en hårdflyktingpolitik eller att försöka hindra den jämställd-hetsreform som ändåbekänner sig till.Anf. 195 Jordbruksminister () replik:Herr talman! Jag tycker att ska sesig om i EU. Titta på de olika länderna och derasflyktingpolitik och jämför den med den svenska! Viden objektiv bedömning ska han komma fram till att vihar den mest generösa och rättvisa flyktingpolitiken.Titta på , där partikamraterhar vunnit valet, och se vad som händer med bistån-det, med flyktingpolitiken, med kulturanslagen ochmed andra saker som liberalerna av tradition, åt-minstone i , har värnat om. Det sker en storoch kraftfull nedskärning.Till skillnad mot kan vi nu i Sverigeåterigen satsa på biståndet. Det kunde vi inte under90-talet, och skälen är väl kända för oss båda. Vi kannu föra en generös biståndspolitik men också en ge-nerös flyktingpolitik inom det EU som vi numera haratt verka i.Återigen till sällskapet. Ja, det är sällskapet jagifrågasätter i en så väsentlig fråga där hartraditioner och har stått oss väldigt nära, åtminstoneden grupp i som har varit socialliberaler.Men den är ju försvinnande liten numera, så det är väldet som gör att det går bra att skriva ihop sig medkonservativa krafter som och detnågot mindre konservativa, men dock, Centerpartiet.Hur var det med papparollen? stodhär och talade om att hon inte villha några pappamånader. Det var ju er idé från början,en mycket bra idé som vi nu har byggt på.Hur är det med synen på generell välfärd, som nihar stått upp för under alla år? Det gör inte de andrapartierna.Det är sådana saker som jag menar är bestickandenär ni skriver under en så här viktig reservation till-sammans med de här två partierna. Jag tycker att detär synd. Jag uppskattar nämligen socialliberalismenoch dess syn på generell välfärd och jämställdhet.Anf. 196 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja vara lite artig ochhälsa välkommen i debatten. Jaguppskattar att hon har kommit hit och tagit sig tid attvara med i jämställdhetsdebatten. Jag tycker att det äralltför sällan som vi har ministrar i kammaren. Därförär jag extra glad över sällskapet i kväll.Jag tackar också för de besked som vi har fått.Det första beskedet var att politiker ska styra. Up-penbarligen ska man göra det inpå köksbordsnivå, omjag förstår saken rätt.Det andra beskedet var att man inte kan få allt.Det är ett besked, fortsatt, att de föräldrar som väljeroffentligt producerad barnomsorg får del av en storstatlig subvention. De som gör ett annat val får inteen enda krona. Detta gäller även fortsättningsvis. Jagtolkar beskedet så. Det är naturligtvis en värderingsom ligger till grund för den styrningen. Då skulle jagvilja höra skäl till att det inomsocialdemokratin anses så mycket bättre att ett dag-hem eller en förskola tar hand om barnet än att bar-nets föräldrar gör det. Vad är det för värderingar somligger till grund för att man premierar det ena valetoch underkänner det andra?Margareta och jag har ett gemensamt in-tresse av att få fler kvinnor på höga positioner. FNhar kritiserat oss, vilket jag tycker är väldigt generan-de för ett land som är jämställt. Det hävdar vi ofta.Jag tror också på det goda föredömets makt. Nuhar regeringen suttit vid makten . har det inte hänt så mycket när det t.ex. gällerchefer för statliga myndigheter.Det är bara en av fyra som är kvinnor. Det har inteheller blivit någon förbättring, trots att det har sketten massa tjänstetillsättningar, i proportionerna mellankvinnor och män. Endast 12 av 77 ambassadörer ärkvinnor, och endast en vd i de bolag där staten ärstorägare är kvinnor. Ingen styrelseordförande ärkvinna. Hur länge tror att detdröjer innan vi har fått en jämn fördelning i fråga omde här statliga organen?Anf. 197 Jordbruksminister () replik:Herr talman! Hur många kvinnliga ambassadörerfanns det 1994? Hur många statliga generaldirektörerfanns det då? Det fanns inte fler. Det fanns färre.Sedan kan jag tycka, precis som , attdet går alldeles för sakta. Där kan vi åtminstone ha engemensam uppfattning.Så till frågan om hur vi ska styra. Ja, varför ärMaria politiker? Det låter lite fult, och MariaLarsson talar nästan lite föraktfullt, när hon sägerordet "styra". är det ju ett drag hos kvinnor attvi inte ska uttrycka oss så rakt på sak. Vi ska säga attvi vill ha lite inflytande. Jag tycker att man ska vararak och säga vad det handlar om. Är man politiker såvill man ha makt. Man vill styra. Sedan ska manbehandla makten väl och inte missbruka den.Mitt synsätt är att jämställdhetsfrågor är ettstrukturellt problem. Det är inte ett individuellt pro-blem för den enskilda mamman eller pappan. Dethandlar om frukterna av ett strukturellt problem ivärlden. För att lösa det hjälper det inte att den en-skilda kvinnan är stark eller att den enskilda mannenvill väl. Det är politik som möjligen kan bryta detta. "Möjligen", säger jag, för jag tror tyvärr inte att vikommer att få uppleva en fullt ut jämställd värld. Detsitter alldeles för hårt åt, och strukturerna är alldelesför starka för detta.Jag vill fråga : Spelar det någon rollför om en kvinna har pengar ihandväskan eller inte? Är det ekonomiska oberoendetviktigt ur ett jämställdhetsperspektiv?Anf. 198 () replik:Herr talman! Självklart är det viktigt med ett eko-nomiskt oberoende. Vi har en rad förslag som går iden riktningen. När det gäller styrningen har Marga-reta och jag olika uppfattningar om hur detska gå till och på vilken nivå det ska ske. Vi har somprincip subsidiaritet, alltså att beslut inte ska fattashögre upp än vad som är nödvändigt. Det är därför vivill lägga ned köksbordsfrågorna till just köksbordetoch inte till de politiska beslutsrummen.Där har vi en diametralt annorlunda uppfattning.Vi har nämligen tilltro till föräldrarna. Då talar jagom den speciella problematik som vi nu diskuterar.Vi har tilltro till att de kan göra ett bra val och till attde hittar en lösning som passar in på deras enskildasituation. Sedan vill vi opinionsbilda. Vi vill ha fack-en med som medarbetare när det gäller att t.ex. opini-onsbilda omkring ett ökat uttag av pappaledighet,vilket är ett stort intresse ur jämställdhetssynpunkt.Men våra vägar dit ser något annorlunda ut.Jag noterar också att jag inte fick något svar påfrågan om hur länge det dröjer innan tror att det blir ett jämställt förhållande på am-bassadörsnivå samt i fråga om statliga bolag ochmyndighetschefer. Det har inte blivit fler myndig-hetschefer som är kvinnor under den här mandatperi-oden än det var när vi slutade. Det går väldigt lång-samt.I har det varit socialdemokratiskt styre un-der . Det finns sju kommunala bolag i Gävle.Alla har män i ledande ställning. Det känns inte sär-skilt hoppfullt, . 199 Jordbruksminister () replik:Herr talman! Jag delar den uppfattningen. Detkänns inte särskilt hoppfullt. Det är därför som manmåste styra med politiska medel - t.ex. genom attkvotera. Där har vi ju börjat när det gäller föräldraför-säkringen. Det är ni emot.Jag skulle vilja fråga en sak. Jag vet inte har någon mer replik men vi kan ju prata omdet sedan. Det gäller om tror att detskulle vara fler eller färre pappor som skulle varahemma med sina barn om vi inte hade de här tvåpappamånaderna. Hade er kampanj gjort att flerskulle vara hemma? För vi är väl överens om att bådemammor och pappor ska vara hemma med sina barnnär de är små? Min uppfattning är att de helst skadela på tiden.Sedan är det intressant, det här med familjen ochköksbordet. kom det en utredningsom visade maktförhållandena i hemmet. Skiljer desig mot maktförhållandena i samhället? Det visadesig att först kommer barnens behov i hemmet. Sedankommer mannens behov. Sedan får kvinnan ta detsom blir över. Jag tycker att den utredningen varväldigt talande. Den visade vad det handlar om; attstrukturerna från samhället också går in i familjen. Dåtycker jag inte att det är särskilt märkvärdigt att vi görpå ett sådant här vis - för jag förstår att talar om föräldraförsäkringen och pappamåna-derna.Jag tycker inte att det är särskilt märkligt att vi harpappamånaderna. Otaliga är de män som har tackatför detta. De säger: Vi behöver det som stöd mot våraarbetsgivare och arbetskamrater men också, har desagt, ibland mot våra hustrur eller sambor. Det visarju att det finns ett styrkeförhållande här som faktisktmår bra av att man har den här typen av styrning. Jagtycker som sagt inte att det är fult att styra. Jag tyckeratt vi har politiken till det.Vilket år det blir jämställt med ambassadörer ochsådant kan jag naturligtvis inte säga. Jag tror emeller-tid att det kommer att gå fortare än att vi får upplevajämställdhet i samhället som helhet.Anf. 200 ()replik:Herr talman! Först och främst vill jag säga tilljämställdhetsministern att den här kampanjen motkvinnohandel och prostitution tycker jag verkarmycket intressant. Jag förutsätter att vi från Center-partiet och Centerkvinnorna kommer att ställa upp pådet. Det är en av de stor frågorna, som verkligen hörihop med jämställdhet. Det handlar om kvinnoför-tryck rakt upp och ned.Sedan har jag en annan fråga, som jämställdhets-ministern bara vidrörde väldigt ytligt i sitt anförande.Det handlar om rehabilitering. Kvinnor som har blivitsjuka, antingen de har en vanlig sjukdom eller hardrabbats av en arbetsskada, får sämre vård i densvenska sjukvården. Trots att vi har väldigt mångakvinnor i sjukvården hamnar vi tyvärr i den situatio-nen i alla fall. Understundom gör vi det på grund avoförstånd, att man inte ser att man hanterar de härfrågorna fel, understundom på grund av att man haren värdering om att kvinnor inte behöver så mycket,eller vad det nu är för något.Jag vill fråga jämställdhetsministern: Vad tänkerministern göra för att rätta till den här felhanteringenså fort som möjligt? Jag förstår att det inte går överen natt, men man måste sätta in åtgärder mot detta.Med de sjukskrivningstal vi har, där en bra bit över50 % av de långtidssjukskrivna är kvinnor, behöver vifå betydligt bättre resurser för det här.Centerpartiet vill införa en rehabiliteringsgarantiefter . Regeringen har i det falletdäremot inte svarat upp mot detta.Anf. 201 Jordbruksminister () replik:Herr talman! Jag är glad över att ställerupp på den stora kampanj vi ska ha. Vi ska säkertjobba bra tillsammans.Det gäller att försöka ta det här helhetsgreppet,och sjukskrivningen är en del i det, en del som drab-bar kvinnor mer än män. Jag tror att det är av desjukskrivna som är kvinnor. Då är rehabilitering enviktig sak. Vi har ett program som harpresenterat och som jag antar att känner till. Det finns säkert också ytterligaresaker att göra där.Men man måste också titta på hur arbetslivet setut. Vad är det för slags arbetsliv som gör kvinnor såsjuka? Vad är det för arbetsliv som gör att människormåste förtidspensioneras i den utsträckning som nusker? Det här är en stor och viktig fråga, och det gårinte att lösa den enbart med rehabilitering, enbart medsjukersättning. Man måste ta ett mycket större greppom det här, tror jag.Hur ska arbetslivet utformas? Hur ska arbetsmil-jön se ut? Vilken makt över arbetet har människor?Och hur får man livet att gå ihop i övrigt? En utred-ning som presenterades för mig säger atten tredjedel av sjukskrivningarna är relaterade tillarbetet.Två tredjedelar är relaterade till livet i övrigt. Detvisar att det behövs insatser på så många olika planför att vi ska kunna förebygga detta. Jag tror att dethär måste få bli en stor fråga. Det måste få ta både tidoch pengar nu och framöver. Annars går vi en väldigtdyster framtid till mötes med de siffror som vi ser justnu.Anf. 202 ()replik:Herr talman! Jag tackar för svaret.Jämställdhetsministern talade om arbetslivet ochhela livet. Där kommer ju även våra värderingar in,liksom hur man ser på den enskilda människan. Detjag har hört av diskussioner upplever jag som att man vill styra människor.Från sida anser vi det vara väldigtviktigt att ge människor lika villkor att själva görasina val.Att tvinga människor in i olika situationer går inteihop med den människosyn jag har. Man kör övervissa och tvingar in människor i situationer som deinte själva har valt. Jag tycker ibland att vi inte re-spekterar de kvinnor som väljer på ett annat sätt änjordbruksministern och jag har gjort.Jag har haft barnomsorg för mina barn, och jaghar tyckt att det har fungerat bra. Men jag har ocksågoda vänner av alla möjliga politiska uppfattningarsom säger att om de hade kunnat välja hade de stan-nat hemma med sina barn betydligt längre. gervi dem inte de ekonomiska möjligheter som skullebehövas för att de skulle kunna göra det här valet ochför att de ska känna sig som hela människor. De kandå få en möjlighet att kanske kunna slippa en del avstressen i arbetslivet för att de känner sig otillräckli-ga.