prot · GP0968 · 2002-02-13 00:00:00 — Det tror jag att alla inblandadeinser, även om det på båda sidor fortfarande finns desom har egna ekonomiska och maktpolitiska intressenav att kriget fortsätter. Men vi ska komma ihåg attdetta är en oerhört komplex konflikt med djupa histo-riska rötter. är inte någon amerikanskwestern där de goda har vita hattar och de onda svartahattar. Det är ett fundamentalt misstag att tro att kon-flikten står mellan två väldefinierade sidor. Konflik-ten kan inte reduceras till paroller som "krig motterrorismen" eller "frihetskamp mot den ryska impe-rialismen". Lösningen ligger inte i att bomba Tjetje-nien tillbaka till stenåldern, metod i ,inte heller i att återigen släppa det tjetjenska folket iklorna på de krafter som förlorat sin maktbas iAfghanistan.Lösningen kan bara ligga i en politisk processsom inkluderar alla delar av det tjetjenska folket, sominvolverar de vanliga tjetjenska män och kvinnor somlidit och lider så mycket. Det är långt kvar. Det gårlångsamt, och vi kommer säkert att få se många bak-slag. Men alla krafter i och utanför somförsöker finna en väg framåt bör ges vårt, den svens-ka och den , fullastöd.Anf. 54 ():Fru talman! Intresset inför dagens utrikespolitiskadebatt har av förklarliga skäl till stor del handlat omsäkerhetspolitik. Det är ju en fråga med oerhörtmånga dimensioner. Att de fruktansvärda händelsernai också har fåttkonsekvenser för t.ex. vårt lands säkerhetspolitiskahotbild går inte att komma ifrån.Vi kristdemokrater har länge talat om behovet avett vidgat tänkande inom säkerhetspolitiken. De se-naste åren har också Försvarsberedningen i en serierapporter fastställt att de nya säkerhetshoten i ökadgrad bygger på andra faktorer än de rent militära ochatt de därmed också måste bekämpas med andra me-del än de traditionellt militära.Säkerhetsbegreppet och hotbilden är en fråga sommåste tacklas med stor flexibilitet och på många olikaplan. Det är bra att majoriteten av de politiska ledarnai vårt land har enats om en säkerhetspolitisk doktrin.Fru talman! I vår i det globala perspektivet alltmerkrympande värld är vårt lands säkerhet i allt högregrad beroende av gemensamma internationella sats-ningar. Men det är viktigt att den vidgade synen påsäkerhetspolitik och hotbild inte är låst vid enbartvästerländska föreställningar och förutsättningar,även om många av de diskuterade nya hoten främstriktas mot tekniskt och ekonomiskt avancerade stater.I den flexibilitet som eftersträvas måste det ocksåi det säkerhetspolitiska tänkandet ingå att det i andradelar av världen oftast är de gamla problemen somdominerar. Där är det t.ex. de traditionella vapnen -pistoler, gevär, automatvapen, granater och minor -som fortfarande skördar flest människooffer. Allt ärinte bara terroristverksamhet. Ett militärt hot, ävenom det för tillfället knappast kan upplevas särskiltstarkt, måste även i vårt land ändå finnas med i bak-huvud och planering.Fru talman! Jag har här i kammarentalat om ett akut hot mot mänskligheten, länder ochfolk, och jag vill göra det igen. Det talas inte tillräck-ligt ofta om det i den säkerhetspolitiska diskussionen.Jag tänker på den omfattande spridningen av hiv/aids.Det är ett problem som inte på något sätt är nytt utanhar varit känt och somdessvärre kommit att uppfylla forskarnas allra störstafarhågor.Även om bomber och andra vapen är snabba för-intelsevapen och snabbt kan få en fiende på fall,måste de nya gränslösa hot som regeringen betonatvid upprepade tillfällen kompletteras med spridning-en av hiv/aids. Vi i västvärlden måste förstå atthiv/aids inte är ett uteslutande afrikanskt eller indisktproblem. Det är ett hot som ignorerar gränser ochsom slår ut nästan alla människor, regioner och sam-hällen som kommer i dess väg. Den snabba sprid-ningen av hiv/aids i vårt eget närområde, t.ex. i , är ett tydligt exempel på det.På sikt innebär spridningen av hiv/aids att staterriskerar att bryta samman med ökade risker för väp-nade konflikter och flyktingströmmar som följd -som i sin tur ökar smittspridningen.FN:s generalsekreterare har ar-betat för att lyfta upp frågan om hiv/aids på den hu-manitära och den säkerhetspolitiska agendan. För-hoppningsvis kan kampen mot sjukdomen därigenomges ökad nationell och internationell prioritet.Rent konkret anser vi kristdemokrater att , , inom ramen för sinuppdragsverksamhet för räkningska ges uppdraget att genomföra en utredning med enbred vetenskaplig ansats där hiv/aids och liknandesjukdomar av epidemisk karaktär sätts in i ett säker-hetspolitiskt perspektiv.Den utredningen måste resultera i ett förslag åtgärdskatalog i ett säkerhetspolitiskt agerande.Kampen mot hiv/aids är långsiktig och mycket resur-skrävande. Därför måste regeringen dessutom avsättasärskilda medel i statsbudgeten för svenska insatser iden globala kampen mot hiv/aids. Jag ser detta somfredsfrämjande verksamhet.Det viktiga är egentligen inte vem som har hu-vudansvaret för det här, utan det viktiga är att För-svarsmakten och regeringen integrerar hiv/aids i ka-talogen över säkerhetspolitiska hot. Ur elände ochproblem kommer också terrorverksamhet, fru talman.Kvinnan i många av världens länder är så ned-tryckt och diskriminerad att hennes problem ochsituation inte räknas in i mänsklighetens, vilket JanErik här tidigare nämnt. Många av dessa gravtdiskriminerade kvinnor finns i de mest hiv/aids-drabbade länderna. I ett internationellt perspektiv ärde flesta av dem som smittats kvinnor. Det finns desom t.o.m. anser att om hiv/aids först hade upptäckts iAfrika, inte i , som en mystisk och dödlig sjuk-dom som i första hand skulle drabba kvinnor, hadebromsmediciner, t.ex. AZT, förmodligen inte funnits idag.Kristdemokraterna anser att en förutsättning föratt bekämpa hiv/aids är att kvinnans status höjs, atthon blir jämställd med mannen och att detta medmänskliga rättigheter också ska gälla kvinnan ochbarnen.Fru talman! finns det ca 13 miljoner barnsom har förlorat sina föräldrar på grund av aids. Omnågra år beräknas denna barnaskara ha ökat till 40miljoner. Ofta är det far- eller morföräldrar som tarhand om den föräldralösa syskonskaran, men mångaav de här barnen lämnas helt ensamma utan stöd. Defår själva klara sig bäst de kan. Framför allt flickornadrabbas hårdast.Det finns ännu ingen heltäckande beskrivning avde föräldralösa barnens totala situation - barn som pågrund av hiv/aids är föräldralösa. För att på ett ade-kvat sätt kunna hjälpa dessa barn fordras det en meringående kunskap om deras situation och möjligheter.Kristdemokraterna anser därför att rege-ring också ska verka intensivt för att det åtminstonegörs en kartläggning av situationen för de genom aidsföräldralösa barnen. Utredningen kan i sin tur varaunderlag till hjälp och stöd till dessa barn. Detta, frutalman, är att satsa , förbi alla hotbilder.Anf. 55 ():Fru talman! Jag tänker prata om mänskliga rättig-heter och Tibetfrågan.För alla oss i denna kammare är förhoppningsvisalla människors lika värde och rättigheter något av ensjälvklar utgångspunkt. Varje människas frihet ochlika värde omfattar alla människor - således varjeindivid i världen utan åtskillnad av något slag, såsomvad gäller hudfärg, kön, språk, religion, politisk ellerannan uppfattning eller nationellt eller socialt ur-sprung. Erkännandet av alla människors lika värdehänger också oupplösligt samman med att ingenmänniska får diskrimineras av här redovisade skäleller av andra skäl. Trots detta självklara sker dagli-gen runtom i världen kränkningar av de mänskligafri- och rättigheterna. Många exempel på detta hargetts tidigare i debatten här i kammaren i dag.Mänskliga rättigheter och frågan om öppenhet ochdemokrati är två sidor av samma mynt. Det är viktigtatt i sammanhanget komma ihåg detta.I - detta land som under de senaste 50 årenvarit olagligt ockuperat av - har dessvärre situ-ationen när det gäller respekten för människovärdetoch de mänskliga rättigheterna förvärrats under sena-re år. I samband med att andlige och politiskeledare tilldelades Nobels fredsprisblev världen uppmärksammad på kamp förfrihet - starkt präglad av icke-våldsfilosofi. Just nu förefaller världens intresse föratt få goda relationer till tyvärr överskuggafrågan om situationen för Tibet.Landet ligger i hjärtat av , på högpla-tån mellan , och . Vid tidpunktenför invasion, , uppfyllde alla dekriterier som ställs på en självständig stat enligt inter-nationell rätt: ett territorium, ett folk och en regeringsom kan ingå internationella avtal och relationer.Detta har slagits fast, bl.a. av sedan.Det tibetanska folket har ända sedan invasionenmotsatt sig kinesisk överhöghet, vilket bl.a. har mani-festerats genom ett stort antal fredliga demonstratio-ner som brutalt har slagits ned av kinesisk militär.Fru talman! är ett till ytan mycket stort landsom täcker 2 ½ miljoner kvadratkilometer. Här bor 6miljoner människor - tibetaner med en särprägladkultur och ett levnadssätt som skiljer sig från hur detär i länderna runtomkring. Tibetanerna har utvecklaten unik och rik kultur, andliga traditioner, ett egetspråk, en omfattande litteratur och en stor mängdfantastiska konstverk och byggnadsverk - inte minst iform av kloster och tempelbyggnader. Den tibetanskacivilisationen, som går tusentals år tillbaka i tiden, ärett alldeles speciellt och värdefullt bidrag till mänsk-lighetens kulturarv.Dessvärre har systematiska och medvetnasträvan efter att fördärva och förstöra så mycket sommöjligt av särprägel inneburit att detta kultur-arv nu är mycket allvarligt hotat. Utöver den förföl-jelse, den tortyr och de övergrepp som miljoner tibe-taner är utsatta för har tusentals tempel och kloster-byggnader förstörts och religiösa platser ödelagts.Tibetanerna förvägras yttrandefrihet, mötesfrihetoch religionsfrihet - rättigheter som är självklarainslag i de mänskliga rättigheterna. Människor ochgrupper som protesterar, demonstrerar eller på annatsätt uttrycker sina åsikter blir förtryckta, kvarhållna ihäkte, fängslade och trakasserade.Tibetanerna förvägras alltså yttrandefrihet, mötes-frihet och religionsfrihet i sitt eget land. De diskrimi-neras när det gäller sjukvård, utbildning, ekonomiskaförutsättningar etc. Genom tvångsaborter och sterili-sering nekas tibetanska kvinnor rätten att föda barn.Det primära undervisningsspråket i skolorna är nume-ra kinesiska. Unga tibetaner omskolas beträffande sinpolitiska och kulturella historia. flyr tusentalstibetanska barn och ungdomar över för attfå utbildning.Jag och ytterligare ett antal ledamöter av dennariksdag kunde själva när vi för sedan besökteDharmshala i norra , där exilregeringfått en , se människor som blev utsatta för vadjag här har nämnt.Fru talman! har vi kunnatse en tydligt negativ utveckling av situationen förmänskliga rättigheter i . Regimen har tillfälligtputsat fasaden, inte minst i samband med sin kampanjför att få arrangera de i år2008. Men har man fallit tillbaka i sitttidigare oacceptabla uppträdande. Det finns uppgifterom att många av de avrättade troligtvis har torteratsdärför att man velat få dem att erkänna brott som deinte begått. Efter summariska rättegångar har offent-liga massavrättningar genomförts.I utsätts även religiösa och etniska minori-teter för tortyr, godtyckliga rättegångar och förtryck.En särskilt utsatt grupp, förutom det tibetanska folket,är falungongrörelsen som systematiskt förföljs.Fru talman! Uttrycket folkmord är ett väldigtstarkt ord, men enligt min mening finns det välgrun-dade skäl att anklaga för just detta när över enmiljon tibetaner dött som en följd av ockupa-tion och skräckvälde.Allt detta sker trots att ratificerat den inter-nationella konventionen om ekonomiska, sociala ochkulturella rättigheter. måste , enligt minmening, skärpa hållningen gentemot när detgäller mänskliga rättigheter och därvid rikta särskilduppmärksamhet på angreppen mot falungongrörelsen,situationen i och tillämpningen av dödsstraff.Och vi bör intensifiera detta arbete inte bara i våraegna direkta kontakter med utan självklart ocksåinom EU, inom FN och i andra internationella organ.Tibets ledare har förespråkatatt konflikten med ska lösas genom fredligamedel och dialog. ledning hardock inte visat sig villig att inleda villkorslösa för-handlingar med och den tibetanska regi-men.I en resolution aviserade Europa-parlamentet att man kommer att uppmana medlems-länderna att formellt erkänna den tibetanska exilrege-ringen om inte en överenskommelse genom direktaförhandlingar mellan parterna åstadkommits inom treår. Detta är enligt min mening ett mycket bra initiativ,som bör fullföljas om inte i handling visar är beredd att sätta sig vid förhandlingsbordet.Fru talman! Slutligen menar jag att det trots alltfinns hopp för . Det finns några olika skäl fördetta.Sverige blir medlem av FN:s kommission förmänskliga rättigheter och får därmed ökade möjlig-heter att arbeta för demokrati, religions- och åsiktsfri-het.Kina har blivit medlem av världshandelsorga-nisationen WTO, och det borde innebära en ökadöppenhet. kan inte längre dölja fortsatt grovakränkningar av de mänskliga rättigheterna.Kina och har tilldelats värdskapet för , och detta bör utnyttjas föratt sätta press på Kina.Sammantaget, fru talman, ger detta hopp om attrespekten för mänskliga rättigheter ska vinna instegäven i . Respekten för ett lands och ett folkssjälvklara rätt till självbestämmande inom sina egnagränser måste återupprättas även i . Inteminst det faktum att av stri-digheter nu i vår blir detta årtusendes första nya själv-ständiga stat visar att frihetskamp kan bliframgångsrik.Anf. 56 ():Fru talman! hörde jag på radio -det hade gått efter diktaturens fall - attnu skulle den stora undertecknas iNew . Jag minns att i stället för att känna glädjeöver detta blev jag förtvivlad. Jag visste vad somhände med barnhemsbarnen i , men dettahade inte uppmärksammats på något sätt. Väldigtmånga människor i väst var mycket nöjda: En nykonvention skulle skrivas under.Det var vi som kom från det drabbade landet somvisste att barn dog under vidriga, förnedrande om-ständigheter, i fängelseliknande barnhem, medandetta papper skulle undertecknas.Jag menar inte att internationella överenskommel-ser är meningslösa - inte på något sätt. Jag menarbara att det finns ett så stort avstånd mellan de poli-tiska beslutande kretsarna och människor som är istort behov av hjälp från just de här politiska beslu-tande kretsarna.Har det blivit bättre för barnen under alla dessa årsom har gått? Ja och nej. Vi får väldigt många larm-signaler. Vi har hört mycket talas om de föräld-ralösa barnen som finns i många delar av världen därhiv och aids drabbar så många människor. Vi ser dåoch då vidriga nyheter på TV. Det är fartyg lastademed barn, ensamma barn utan föräldrar, fartyg somdriver och som inte vet vart de ska ta vägen.Det finns en fruktansvärd misstanke om män-niskohandel bakom dessa händelser. Och just de härdagarna diskuteras intensivt flyktingbarnens situationpå Carlslund.Vad vill jag säga med det här? Jo, jag vill att viska hitta praktiska modeller för att intensifiera arbetetför skydd av utsatta barn överallt i hela världen. Vifår inte glömma att små oaser, modeller, institutioneroch framgångsrika projekt ändå är begränsade insat-ser. Vi måste försöka hitta samordning, så att vi spri-der de goda insatserna när det gäller skydd av barn ihela världen.Detsamma gäller faktiskt kvinnans situation. Dethänder någonting mycket konstigt. Vi sitter plötsligtår 2002 inför konflikter som tvingar oss att titta till-baka i tiden. Vi slåss mot medeltidens intolerans,fanatism och förtryck, mot de mörkaste sidorna av detmedeltida arvet - och detta i högsta möjliga grad närdet gäller kvinnornas situation. Det hjälper inte att vilever i ett tryggt och demokratiskt land - medeltidenhinner i kapp oss också här. Vi har fått många blodi-ga, hemska prov på det.Vi borde jobba på samma sätt som vi arbetar medproblemen för skydd av barn när det gäller en syste-matisk verksamhet för försvar av kvinnornas mänsk-liga rättigheter överallt i hela världen. Men glöm inte:Vi kan inte isolera oss. Medeltiden kommer efter ossin i våra hem.Det finns väldigt mycket att göra på det området.Jag har redan talat om de svenska kvinnoorganisatio-nernas krav när det gäller t.ex. tillämpning av lindrigastraff i vissa länder för det som kallas hedersmord.Det finns också länder som står i kö för att komma ini EU, som t.ex. , där situationen för kvinnaninte alls är så normal som den borde vara. Det finnsockså andra saker som vi måste tänka på för att för-stärka detta arbete för kvinnornas mänskliga rättig-heter.Jag vill säga ett sista ord, eftersom vi talar omglobalisering så ofta . Globalisering är ettmycket dåligt använt ord. Globalisering betyder intealls bara en viss sorts ekonomi, en viss ekonomiskstruktur i världen. Mordet på är också en delav globaliseringen.Vi kan inte vara ensamma. Vi måste hela tidenagera här och ute i världen för demokratins försvar.Detta är väldigt viktigt. Jag tror att vi kan göra myck-et mer än vad vi har gjort om vi jobbar till-sammans och om vi använder den kunskap som in-vandrarbefolkningen besitter när det gäller hemlän-derna.Anf. 57 (mp):Fru talman! Jag ska prata om situationen i Palesti-na och Israel.Stoppa våldet! är ständiga uppmaning tillArafat. Andra statsledare tar efter - så även GöranPersson. Under ett möte bad han t.o.m.Arafat att upprepa dessa ord. Men jag har inte hört atten statsminister eller en president har vänt sig tillSharon med orden: Upphäv ockupationen! Än mindrehar man bett honom upprepa orden.Fru talman! Ett upphävande av ockupationen in-nebär avveckling av alla militära och civila aktiviteterpå ockuperad mark och tillbakadragande till 1967 årsgränser.Det är den orättfärdiga ockupationen och den ned-sättande behandlingen av palestinier som orsakarvåldsspiralen och ständiga hämndaktioner. Hur skaArafat bemöta palestinier som blir föröd-mjukade av israeliska soldater eller gränsvakter, somser hur hela infrastrukturen i de palestinska självsty-rande områdena sönderbombas och som upplever hurisraeler utför avrättningar av utpekade palestinier utanrättegång? Palestinska familjer får sina hus demolera-de och sina odlingar förstörda. Hur ska ständigaövergrepp av en ockupationsmakt hanteras? Hur skade palestinska barnens situation hanteras? Det gällerrädsla, armod, hat och begränsningar i livsstil.Det är inte rimligt att personligen får skul-den för attacker som utförs mot . Tänk om Gö-ran personligen skulle få skulden för allamord och brott som begås i . Dessutom är detenligt folkrätten inte olagligt att befrielserörelserattackerar militära anläggningar i ett olagligt ockupe-rat land. Israeliska officerare har reagerat, och någravägrar att utföra uppdrag som strider mot folkrätten.Arafat är nu inlåst som en fånge på Västbankenoch har ingen rörelsefrihet. Att officiellt sägeratt den palestinska myndigheten är en kraft som stö-der terrorism och jämför med underlättar inte en politisk lösning på konflikten.Detta leder bara till fler politiska mord och militäraattacker mot den palestinska myndigheten, som äroacceptabelt.FN:s generalförsamling, fru talman, har i över 50år i närmast total enighet - det gäller dock inte Israeloch - krävt att ska avbryta ockupationenav och att alla bosättningar på ockuperadmark ska avvecklas. Trots denna samsyn i FN kanUSA blockera, och ockupation av Palestinatillåts fortsätta år efter år.Sharons målsättning är uppenbar för hela världen.Han vill utplåna alla förutsättningar för en palestinskstat och omintetgöra Arafat.Fru talman! och EU måste agera medkraft mot och även ställa krav på , somstöder agerande. Det finns människor på bådasidor som genom fredliga aktioner vill förhandla omen samexistens, men dessa har väldigt svårt att verka.Hot kommer från fundamentalister på båda sidor. Påden palestinska sidan finns människor som arbetar förett demokratiskt alternativ till Hamas, Jihad och denpalestinska myndighetens paraplyorganisationer: entredje väg med inriktning på ickevåldsmotstånd.Det ökande antalet personer som vill medverka imotståndsrörelser som bygger på ickevåld måste fåskydd för att kunna verka. måste i EU ochFN driva frågan om en internationell närvaro i områ-det till skydd för hela befolkningen, så att man återfår i gång en fredsprocess och förhindrar total öde-läggelse av de palestinska områdena.Anf. 58 ():Fru talman! Kampen mot terrorismen har varitaktuell . Jag tror att det är väl-digt viktigt att definiera vad denna terrorism innebäroch vilken sorts terrorism vi bekämpar. För att kunnabekämpa fienden måste vi känna fienden.Har fienden vapenmakt och ekonomiska och mi-litära resurser? Jag tror inte det. Tvärtom tycker jagatt fienden verkar vara självmordsbombare. Det somhände påminde oss mer om desjälvmordsbombare som vi har sett inte minst i Pales-tina än om någon annan form av terrorism.Det finns historiska kopplingar. Japanska själv-mordspiloter var aktiva under . IVietnam fanns exempel på att medlemmar i mot-ståndsrörelsen sprängde sig själv i luften. Det finnshistoriskt också ett kristet martyrskap.Jag vill betona att det faktum att man är beredd attgå så långt att man spränger sig själv i luften och dörför att bekämpa fienden inte i första hand har medislam att göra. Men i modern tid är det ändå det isla-miska martyrskapet som är mest förknippat med detsom hände. Det var faktiskt detta det gällde den 11september.Vad går då det islamiska martyrskapet ut på? Detär framför allt fanatism och dödsförakt. Jag ser trebeståndsdelar i denna terrorism. Den första är enfundamentalistisk tolkning av islam. Den andra ärtron på martyrskapet och att man kommer till paradi-set när man har sprängt sig själv. Den tredje och kan-ske allra viktigaste är desperation och vrede över deorättvisor och övergrepp som drabbar den egna be-folkningen och vad som uppfattas som broderfolkinte minst i Palestina.Om vi kan utröna vilka beståndsdelar som finns iterrorismen ser vi att det inte främst handlar om va-penmakt. Det som hände var med hjälp av mattknivar hotade och dödade endel människor på flygplanen, men det huvudsakligavapnet var dödsföraktet och hänsynslösheten.Jag undrar om det verkligen är rätt av att be-kämpa terrorismen genom en gigantisk ökning avmilitärbudgeten med fortsatt upprustning och satsningpå antimissilförsvar. Det sker självklart på bekostnadav välfärdssatsningar. Detta lär inte öka skyddet motterrorismen.USA borde i stället satsa både pengar och energipå bistånd för utveckling och rättvisa, på kamp förmänskliga rättigheter och demokrati och på konstruk-tiv konfliktlösning framför allt i Palestina.En mycket starkt drivkraft för terroristerna ärnämligen just hatet mot västvärlden och mot ,som de ser som huvudansvariga när det gäller stödetför i . Så länge detta hatfinns mot väst och går ingen säker. Framför alltgår inte säkert. Det kan bli fler terroristdåd.Det beror också på att världen blir mer och merglobaliserad. Det som händer i andra delar av världenangår också oss. Vi har sett det rent konkret genomterrorismen.Palestinakonflikten tror jag är en viktig grundsten.Vi ser nu en urartad situation som blir värre dag fördag. Allsköns fanatiker har fått ett alibi för sin fana-tism genom det som händer i Palestina.Det som krävs är att FN lever efter sina egna re-solutioner och att förmås agera. sade pres-sat efter att skulle ha enegen stat - en egen palestinsk stat. gäller det attsätta handling bakom de orden. måste ageraför att EU tillsammans med ska trycka på Israel.Jag tror att det skulle kunna fungera om man verkli-gen satte press på på det sättet.Det finns en del som hävdar, inte minst ,att fredsförhandlingar med inte är möjligaförrän vi får slut på självmordsbombarna. Jag tror attdet är tvärtom: Om vi inte får en varaktig lösning förpalestinierna kommer självmordsbombarna att fort-sätta.Situationen är inte heller i . Hela ti-den lägger israelerna beslag på mer och mer mark. Deockuperar redan palestiniernas land, men de beslagtarockså palestiniernas hus, lägger under sig fler och flerområden och fortsätter förtrycket mot palestinierna påalla andra sätt - nu senast i husarrest.