prot · GQ0913 · 2002-11-07 00:00:00 — Man ska levaupp till dem innan man börjar förhandla.Den diskussion som vi hade om var underlunchen i anslutning till hur man gör EU:s militärakapacitet operativ med avseende på ett ansvar som vikan komma att få ta ensamma från sida påBalkan där vi behöver ha ett samarbete från EU:s sidamed Nato. Inom Nato har man haft problem att kom-ma överens med om dessa frågor. Den dis-kussionen förde vi. Men det var en helt annan diskus-sion än detta.Anf. 203 ():Herr talman! Det har varit mycket tal om jord-brukspolitik , vilket gläder mig. Vi har ocksåhört om kompromissen som det första steget. Mensiktet borde väl ändå vara inställt inte bara på engemensam sänkning utan på en gemensam avregle-ring? Det är driftiga företagare som vi talar om, inteen grupp bidragstagare. Ingen lantbrukare vill vara enBrysselbonde. Man vill utveckla sin verksamhet,producera och sälja bra produkter och få betalt fördet. Det gäller också lantbrukare i tredje världen.Ämnar regeringen driva på denna utveckling, ochhur ser statsministern på tredje världens möjligheteratt få sälja sina produkter?Anf. 204 Statsminister ():Herr talman! Den sista delen av frågan är det somligger i den så kallade Doha-rundan om frihandels-förhandlingar som inte bara rör jordbruksprodukterutan också en lång rad andra produkter men där EU:sposition i frågan om jordbruksprodukter riskerarhandelspolitiska låsningar också i andra frågor. Frå-gan om den europeiska jordbruksregleringen är alltsåen större fråga än bara en fråga utifrån det perspektivsom vi har diskuterat i dag.Där måste vi göra vad vi kan för att komma fram.Då handlar det om att öppna nischer och sektorer såatt länder med en sämre ekonomisk utveckling fårtillträde till den europeiska marknaden. När det skerförsvinner naturligtvis möjligheter för avsättning avsådant som produceras i , och då försvinnertroligen också europeiska jordbruksföretag. Jag skulletro att det blir på det viset.Som exempel kan jag nämna den gigantiska vin-produktionen i som ju sker med subventionerför själva odlingen. Sedan säljs också vinet med sub-ventioner på världsmarknaden för att man ska bli avmed det. Detta sker så att säga i dubbla led. Vi kundeanvända dessa pengar på ett klokare sätt och i ställetköpa vårt vin någon annanstans där vin av sammakvalitet produceras men till ett lägre pris. Så är ju envettig fördelning i världshandeln konstruerad.Jag delar också uppfattningen att ingen företagarevill leva på bidrag. Det är en farlig situation. Villko-ren kan förändras över , och så är grunden förföretaget borta. Så det är klart att vi ska komma sånära en marknadslösning som möjligt. Jag tror inte attvi kommer att komma ända fram. Det kommer alltidatt finnas en ambition att driva jordbruk exempelvis inorra eller i norra . Det är inte sammasak som att driva jordbruk på den franska slätten. Detär helt skilda villkor. Hur gör man detta om vi nu harambitionen att hålla landet och landsbygden levande?Den nya diskussionen kommer säkert inte att handlaom direktstöden utan i stället om landsbygdsutveck-ling.Anf. 205 ():Herr talman! Jag delar statsministerns uppfattningatt vi måste satsa på just miljöstöd och inriktade stöd.Det innebär att man får betalt för de tjänster som manutför.Men då kan jag räkna med att regeringen kommeratt driva på denna utveckling för att ge tredje världenmöjligheter att lyfta sig ur sin fattigdom.Anf. 206 Statsminister ():Herr talman! Svaret på den frågan är ja därför attdet är en större fråga än bara jordbruk. Det finns ing-enting farligare för ett litet exportberoende välfärds-land som än att marknader stängs för den typav produkter som vi har. Vi vill ha frihandel på allt-fler områden därför att vi då får tävla på lika villkor,och då är vi ganska säkra på att vi kommer att klaraoss väl.Sedan vill vi också ha ett och ett iframtiden som har en levande landsbygd. Vi vill ock-så i framtidens kunna se sörmländska ek-backar och det som vårdas av mulen, där blåsippornaväxer, där barn och vuxna kan finna rekreation, ochdär vi kan föra vidare en känsla för natur och natur-upplevelser i ett kulturlandskap som är en del av helavår identitet. Det får vi inte glömma. Det handlarockså om detta.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna i två minuter.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 16.10.8 § (forts. från 5 §) Allmänpolitisk debattAnf. 207 ():Herr talman! Det var en fråga som det nästan intetalades någonting om i valrörelsen, nämligen företa-gandets villkor. Sedan var det en fråga som det tala-des väldigt mycket om, nämligen fördelning av resur-ser. De här frågorna hänger intimt samman.Det handlar om alla kvinnor och män, om ungdo-mar och invandrare, om alla dem som har en idé ochen längtan efter att skapa en egen verksamhet. Dethandlar om alla dem som är innovatörer ochentreprenörer. Det handlar om människor av kött ochblod som driver företag, som vill utveckla enverksamhet och som skapar arbetstillfällen för männi-skor och välfärd till nationen.Under åtta år har regeringen svikit småföretagar-na. Det finns en räcka av löften som uttalats av mi-nistrar och som aldrig har infriats. Man har lovat runtoch hållit tunt. Det handlar om utebliven ny och för-enklad företagsform, om strängare lagstiftning motkommunala företag, om sänkt skatt på hushållstjäns-ter, om översyn av arbetsmarknadens lagstiftning, omsänkt bolagsskatt, om avskaffad värnskatt och såvidare. Av 3:12-reglerna bidde det en tumme. Värreän förut, sade en företagare till mig . Av regel-förenklingsarbetet blev resultatet att regelbördan harväxt. löfte 1998 om 100 000 flerföretag blev en minskning av antalet företagare med25 000 . Vem kan numera förvänta signågot gott av en socialdemokratisk regering om manär företagare?Herr talman! Det är inte konstigt att nyföretagan-det ligger lågt i i europeisk jämförelse elleratt antalet företagare totalt är lågt. Här är ett frostigt,för att inte säga ishavslikt, klimat för företag ochföretagare.Regeringen verkar sakna insikt om vad som sti-mulerar ett sjudande näringsliv. Vi var många somhäpnade när var ute och gratuleradeGnosjöföretagen för att de köps upp av utländsktkapital. Statsministern tyckte att det var bra att fa-miljeföretagen i är attraktiva för uppköp. Detär ett hån tycker jag, inte bara som Gnosjöbo, attuttrycka det på ett sådant sätt. Det vittnar om attstatsministern har en total okunskap om och oförstå-else för situationen. Han har inte förstått att detsvenska skattesystemet missgynnar svenskt ägandeoch svenska investerare. Därtill kommer naturligtvisockså en svag krona.Sedan 1980 har antalet sysselsatta i utlandsägdaföretag i ökat från 100 000 till 400 000. Ut-landsägandet på börsen var . som är professor i nationalekonomi säger i enartikel att hela den svenska tillverkningsindustrin kankomma att ligga i utländska händer om upp-köpen av svenskt näringsliv fortsätter som hittills.Herr talman! Utländska ägare är självfallet väl-komna till , men svenska investerare skasamma möjligheter att lägga bud. Det har de inte . Svenska familjeföretag ska ha en rimlig möjlig-het att generationsskifta. Det har de inte . Tiotu-sentals småföretagare står inför en generationsväxlingde närmaste tio åren. Till och med föreslårsnabba förändringar på det här området.Vi kristdemokrater vill ta bort arvsskatten på detbundna kapitalet för att bolaget ska kunna fortsätta attväxa. Det är nämligen viktigt att familjeföretagen,fåmansbolagen, fortsätter att utgöra en stor del av detsvenska näringslivet. Fåmansbolagen innebär ofta ettlångsiktigt ägande som också överlever en lågkon-junktur och lite sämre vinstmarginal. Fåmansbolagensnära ägande är ofta ett ansvarsfullt ägande. Utveck-lingsavdelningens placering är av avgörande betydel-se för fortsatta utvecklingspotiential. Få-mansbolagen är också bärare av ett socialt kitt. De ärintresserade av att sponsra den lokala idrottsförening-en till exempel.Herr talman! Det är alarmerande att statsminis-tern, som får bestämma så mycket, inte förstår. Tilli-ten är skadad i grunden. En ny regering hade behövtsför att ge näringslivet nytt hopp. Kristdemokraternaavser i alla fall att fortsätta att lägga fram en mängdförslag som kan få fler människor att förverkliga dendär drömmen om att få starta eget och som kan få desmå företagen att växa och bli fler. Vi gör det ocksådärför att vi så väl vet att därifrån utgår också möjlig-heten till kortare köer i vården och till mer tid förbarnen.Anf. 208 ():Herr talman! Svenska lagar och regler ska gynnaföretagandet. Ja, herr talman, så formulerade sig Sve-riges statsminister i sin regeringsför-klaring för en månad sedan. fram tilloch med lördag sker en uppläsning och genomgångav 20 000 sidor regelverk. Det är regelverk som på-verkar företagandet, företagaren och tillväxten i Sve-rige. Månne det var dessa 20 000 sidor som GöranPersson menade? Dessa regler, som statsministernoch den socialdemokratiska regeringen under mångaårs maktinnehav har ansvar för, är till för att gynnaföretagandet och företagaren i Sverige.Herr talman! Det är faktiskt samma regering ochsamma socialdemokrati som säger sig vilja gynnaföretagandet som också ansvarar för att dessa 20 000sidor finns. Det är samma statsminister som 2002säger att svenska lagar och regler ska gynna företa-gandet. Det är samma statsminister som även i sinregeringsförklaring sade att småföretagandetska stimuleras.Vad kan vi då konstatera? Jo, att man under ett årsarbete i förhindrat ett tjugotal nyaregler att komma till stånd. Då måste man naturligtvisställa sig frågan: Finns det inte en högre ambitionsni-vå när det gäller att stimulera småföretagandet?Herr talman! vill bygga samhälletunderifrån och stärka människors förmåga att rådaöver sig själva. Vi vill att människor själva ska kunnagöra sina egna positiva livsval och få rejäl makt ochsjälvbestämmande. Det är på så vis som människorkan växa. Det är genom människors förmåga till egnainitiativ, eget ansvar och engagemang i samhället somman också lägger grunden för ett starkt, demokratisktoch solidariskt samhälle.Herr talman! För att nå dit krävs det kanske ocksåatt kloka ord, som lyder: För dentrötta samhällskroppen vore kanske bästa boten ifalltankarna från toppen kom från roten, genomsyrarsamhället och tilltron till att tillväxt kommer till ståndnär människors kreativitet och nyskapande stimulerasoch uppmuntras.Herr talman! Det är dags att lyssna på företagaren,lyssna på människan bakom idéerna och de som haftmodet att starta och driva företag och till och medlyssna till den som trots varningar har vågat övertaföräldrarnas livsverk för att driva ett familjeföretagvidare.Herr talman! Det behövs en ökad tilltro till män-niskors förmåga till delaktighet och medansvar för attskapa tillväxt, skapa resurser och livskraftiga miljöeri hela landet. Därför är det för ocksånaturligt att införa ett system där alla erhåller en F-skattsedel. För är detta ett viktigt vägvalsom visar vilken bärande attityd som ska gälla i sam-hället. Utmaningen och uppdraget ska vara tydligt förutbildningsväsendet, för det demokratiska arbetet ochför var, hur och på vilken nivå beslut ska fattas ochför till exempel rättsväsendet för att finna lagar ochregler som leder till att det blir ett enkelt och naturligtbeslut för människor att utan tvekan och rädsla någongång under sin livsresa kunna aktivera denna F-skattsedel för att bli egenföretagare.För att nå dit måste mycket förändras. Det ärmycket en attityd- och ideologisk fråga. Det handlarom synen på hur och var tillväxt sker, men också enmedvetenhet om att vi som politiker måste ta ansvarför 2000-talets företagarpolitik med en insikt om attvi också måste se vem som är företagare.Vi måste ta ansvar för att forma ett företagarvän-ligt samhälle som ser att företagaren kan vara såvälman som kvinna. Det kan vara en gammal svenskeller en nyinflyttad i . Det kan vara en ungeller gammal i ålder. Det kan vara en från Stockholmsåväl som från Strömstad.Herr talman! Samhällets uppgift är att skapa ettsamhällsklimat där det är lika naturligt att vara före-tagare som att vara anställd, lika naturligt att varakvinnlig företagare som manlig. Då måste naturligtvisregelsystem utformas och attityder förändras så attdet fungerar för andra än för män medpengar på banken.Herr talman! föreslår ett paket av åt-gärder för att stärka kvinnors småföretagande, det villsäga regelförenklingar och skattereformer som ändrarstrukturen. Kvinnors företagande behöver extra stött-ning i form av resurscentrum, affärsrådgivare ochökad tillgång till riskkapital. Ett rimligt mål bordevara att av de nystartade företagen ska startas avkvinnor.För att nå dit krävs att regelförenklingar och reg-ler kring företagandet ses även utifrån ett könspers-pektiv. Vi vet att kvinnor som vill starta eget ofta harandra trygghetsbehov för att våga starta eget och föratt lämna en anställning. De har ofta andra låne-mönster än män.Därför krävs en ökad kunskap och riktad affärs-rådgivning såväl för företagaren som för anställda såatt man har lika villkor.Anf. 209 TALMANNEN:Från och med nu gäller att den andra repliken, omdet blir en sådan, omfattar endast en halv minut. Detblir alltså en minut i första repliken, en halv minut iandra repliken om det blir en sådan.Anf. 210 () replik:Herr talman! Jag stämmer in i om att det är en mängd olika åtgärdersom behövs för att företagandet och tillväxten skakunna växa.När det gäller information och service har till ex-empel Företagsguiden invigts, en Internetportal förmyndighetsinformation riktad till företagare och bli-vande företagare. Det tycker jag är bra.Kvinnligt företagande har faktiskt fördubblats un-der . I vart femte företag som startas i invandrarbakgrund. Därför har regeringen före-slagit att man ska utöka anslaget för att främja kvin-nors och invandrares företagande med 42 miljonerunder åren 2002-2004.Jag tycker att det är riktigt. Det vore bra om ÅsaTorstensson satte sig in i - det kommer hon säkertockså att göra - de regler och det som vi kommer attföreslå när det gäller företagande för att på så viskunna vidareutveckla detta.Jag hälsar välkommen i gänget.Anf. 211 ():Herr talman! Tack för det välkomnandet. Det ärmycket riktigt som säger att vi harsett ett ökat antal kvinnliga företagare, men på densenaste tiden har nyföretagandet i stort avtagit och dethar avtagit mest bland kvinnor.Jag har egen erfarenhet av att just kvinnors situa-tion och problem när det gäller att starta eget är unikoch speciell. Vi ser stora svårigheter för kvinnor attmötas av den kompetens som stimulerar kvinnor attvåga ta steget och släppa en anställning. Det krävsåtgärder i rättssystemet. Där har jag inte sett att densocialdemokratiska regeringen har engagerat sig.Anf. 212 () replik:Herr talman! Se inte bara problemen, . Hjälp till att uppmuntrakvinnor.Jag läste ett pressmeddelande från Gotlanddär kvinnligt företagande ökar rejält. Jättekul, tyckerjag. Sådant ska vi uppmärksamma och heja på.Anf. 213 () replik:Herr talman! Glada tillrop och mycket prat har vihaft , . är det attgenomföra konkreta förändringar som hjälper, sti-mulerar och aktiverar småföretagandet i Sverige.Glada tillrop kan vi alla komma med, men det ärdags för denna riksdag att genomföra en lagstiftningsom stimulerar och hjälper småföretagandet så att vifår en rejäl tillväxt i detta land.Anf. 214 ():Herr talman! En del talare har redan berört pro-testen på , men jag vill ändå börja mittanförande där.På Drottninggatan i korsningen stårjust nu några särskilt företagsamma människor ochläser högt ur de regler och förordningar som man haratt följa för att starta och driva företag.De kommer att stå där i och läsa regel-verket, sida upp och sida ner. har deinte ens läst hälften av de 20 000 sidor med paragra-fer som reglerar företagandet. Det nämndes kort tidi-gare, men förtjänar att nämnas igen.Protesten på och aktivisterna därborde ge hela en rejäl tankeställare.På samma sätt borde ledamöter få entankeställare av en dom från förmänskliga rättigheter.I slutet av sommaren kom ett utslag där två svens-ka taxiföretagare tilldömdes höga ersättningar i entvist med en svensk myndighet, skattemyndigheten.Det var efter ett tillslag mot taxibranschen som myn-digheterna ansåg att taxiföretagarna undanhållit skattoch krävde att de med kort varsel skulle betala enkvarts miljon i skattetillägg.Myndigheterna vägrade att ge anstånd med betal-ningen, ens tills fallet var avgjort i tingsrätt.Taxiföretagen som saknade resurser att betala för-sattes i konkurs.Herr talman! dom var hård.Svenskarnas mänskliga rättigheter har satts ur spel.Deras rätt till rättegång har inte tillgodosetts. Densvenska myndigheten har agerat både åklagare ochdomare.Det här är ett i raden av exempel som visar att en-skilda människor kommer i kläm mellan å ena sidanett komplext regelverk å andra sidan en bitvis sten-hård myndighetsutövning.Det här är det djupa problemet.Samtidigt som de växande paragrafverken försmåföretagande blir instrument för en alltmer regle-rande, utbredande och dikterande statsmakt hotasgrundläggande rättsprinciper och rättigheter. De rätt-sprinciper som ska skydda den enskilda människansmöjligheter att av egen kraft förkovra sig, starta, drivaoch äga ett litet företag spelar alltför klen roll i dagbåde som riktlinjer för politiska beslut här inne och -inte minst - som ett verkligt skydd för den enskildamänniskan.De kanske allra mest bortglömda rättigheterna isammanhanget, bortglömda men likväl mänskligarättigheter, är näringsfriheten och äganderätten. Stegför steg urholkas innebörden av de klassiska idéernaoch de grundläggande rättigheterna, å ena sidan meden växande byråkrati och myndighetsutövning som ipraktiken hotar både rättssäkerhet och näringsfrihet, åandra sidan med skatter som urholkar den enskildamänniskans möjligheter till ägande.Den här utvecklingen kan och ska brytas, för nä-ringsfrihet och äganderätt ska vara rättigheter somspelar roll. Ytterst är det de rättigheterna som givituppfinningsrika och företagsamma svenskar möjlig-het att göra verklighet av sina idéer och därmed till-sammans med andra bygga upp vårt välstånd de se-naste 100 åren.Men framför allt: , i vårt samhälle, är det jude rättigheterna som ska garantera den enskilda män-niskans möjlighet att med egen kraft och företagsam-het bygga sig en bättre tillvaro till gagn också förandra. Det handlar om frihet, om makt och möjlighe-ter, om respekt för vilka vi är och respekt för vad viskapar. Ägande och näringsfrihet är de reella verkty-gen för den enskilde att ta sig upp ur fattigdom, van-makt och beroende av en överhet.Betydelsen av de rättigheterna blir kanske somallra mest konkret och mest levande om vi ser tillsamhällets nykomlingar, där företagande, ägande ochrätten till frukten av sitt arbete borde vara den storamöjligheten att ta sig ut ur vanmakt och beroende.Eller för att ta ett annat exempel: Detta gäller ock-så för unga människor, som genom företagande ochägande får chansen att förverkliga sig själva, finnaidéer och därigenom odla sin livsstil.Det finns förstås ett djupt humanistiskt anslag irättigheterna. De är just mänskliga rättigheter. Utma-ningen för är att rättsstatens principer ochde mänskliga rättigheterna måste bli mer än baraförnämliga fraser. De måste ges en verklig innebördför alla människor i vårt land.Riksdagen måste - och tänk nu tillbaka på företa-garprotesten på bli mycket nog-grannare med att sätta tydliga gränser i den egnamaktutövningen och med att sätta gränser för statensmaktutövning. Å andra sidan - det är andra sidan avsamma mynt - måste den på allvar också uppgraderarespekten för mänskliga rättigheter, också näringsfri-het och äganderätt.Anf. 215 () replik:Herr talman! En mycket kort fråga. att avregle-ringen av taximarknaden var bra?Anf. 216 () re-plik:Herr talman! Jag är generellt sett för avreglering-ar, men det som är poängen och den djupa innebördeni det här är att oavsett vilken bransch som man verkari och oavsett om den är avreglerad eller reglerad,måste grundläggande mänskliga rättigheter gällaockså i kontakten med myndigheter, även skattemyn-digheter.Anf. 217 HANS ():Herr talman! Som har sagts här be-höver vi om framtid som välfärdsnation skasäkras, fler små och medelstora företag som växer.Det ger helt enkelt flera jobb. Det har dock som jagtycker i skett för lite för att förbättra villkorenför företagarna. Det finns därför i en tendensatt mindre företag medvetet avstår från att expandera.Många företagare upplever att fler anställda och stör-re produktion kan skapa problem, till exempel i formav ökade krav på rapportering till myndigheter avolika slag.I en debattartikel , en tidning i mitthemlän, skriver , regionchefför Företagarna i , att den administrativabörda som staten lägger på företagen måste bli lättare.Han har noterat att det enligt förregelgranskning finns cirka 10 000 lagar, för-ordningar och föreskrifter som rör företag.Wanke redogör i sin artikel för att har låtitintervjua 4 500 företag om det statliga regelverket.Enligt undersökningen ägnar småföretagarna i ge-nomsnitt 2 till att fylla i blankettertill olika myndigheter. Det innebär att sammanlagtnästan läggs ned på attfylla i blanketter i dessa företg. Det motsvarar drygt13 000 heltidsjobb. Dessa arbetsinsatser skulle förståskomma företagen mycket bättre till nytta om de kun-de ägna dem åt sin kärnverksamhet. Med mindreregler och mindre krångel skulle helt enkelt svensktillväxt få en skjuts framåt.Om det är för krångligt att starta företag blir det jufärre företag. Är byråkratin för omfattande och regel-verket för krångligt växer inte småföretagen i denutsträckning som är önskvärd. I har parla-mentet därför beslutat att företagens kostnader för atthantera regelverket ska minska . Ett sådantarbete måste också påbörjas i Sverige.Folkpartiet anser därför att under den kommandemandatperioden ska hela det regelverk som berörföretagande gås igenom, så att alla onödiga ochkrångliga regler kan tas bort. Målet borde vara attföretagarnas kostnader för administration ska minskamed minst en fjärdedel.Som här har sagts startas inga företag utan att detbakom finns en eller flera personer med en idé ochmed entusiasm. I dämpas entusiasmen ofta avatt man måste starta sin företagarkarriär med att kon-takta en massa myndigheter. Mängder av blanketterska beställas och fyllas i. Man får som företagareockså ofta ringa tillbaka till myndigheterna - på rätttelefontid - och försöka hitta en person som kan för-tydliga blanketterna.Sedan kan man få vänta på besked i månader. Detsäger sig självt att entusiasmen då riskerar att däm-pas. Jag och tycker därför att det skasättas upp en bestämd tid inom vilken myndigheternamåste ha svarat eller handlagt ett ärende.En annan omständighet i företagens verklighet äratt många små och medelstora företag har relativt låglönsamhet. De har behov av mer riskkapital för attstärka sin soliditet, för annars kan de inte risker, in-vestera och växa. Om det egna kapitalet ökas brukarockså låneutrymmet öka med ett fyra gånger så stortbelopp.Frågan om riskkapital till såväl nya som äldre fö-retag är mycket viktig. Banker och andra institutionerborde vara angelägna om en nära lokal kontakt medföretagare. är det också önskvärt att männi-skors sparande på olika sätt kan bidra till riskkapital-försörjningen i näringslivet. Det vore på många sättpositivt om fler svenskar vore aktieägare i företagsom finns och verkar inom landet, gärna på sina egnahemorter.Jag tycker därför att dubbelbeskattningen på akti-er måste avskaffas. Det är en av de viktigaste åtgär-derna för att långsiktigt förbättra tillgången på risk-villigt kapital för småföretagen.Jag tycker också att nystartade småföretag bordekunna få uppskov med bolagsskatten så längepengarna inte tas ut ur företaget. Detta underlättar förföretagen att växa med hjälp av eget kapital, vilket deflesta småföretagare önskar.