prot · GP09114 · 2002-05-28 00:00:00 — Men i svaren på de övriga frågornatycker jag inte att ministern är lika tydlig.Frågan om att med B-körkort få framföra skotrar,som har lägre motorstyrka än 125 kubikcentimetermen är starkare än EU-mopederna, avvisar närings-ministern av trafiksäkerhetsskäl. Frågan är då hurman kan genomföra detta och introducera den härtypen av fordon lättare som man behållerstarkare krav på trafiksäkerheten. De länder somtillåter sådana fordon kräver ofta tillägg till det vanli-ga körkortet - man ska t.ex. ha haft det ,man får genomgå extra teorikurser och avlägga prak-tiska prov. Det finns olika regelverk i olika länder.Varför kan vi då inte tänka oss att genomföra någon-ting sådant här i ?Näringsministern vill också avvakta en utredningav bestämmelserna om parkering när vi har mer erfa-renheter. Men det finns ju också mycket erfarenhet attta till sig. Ute i har man exempelvis använtvespor . Det måste finnas en hel del erfa-renheter från andra länder som man kan använda sigav. Jag menar att man bör se över även detta regel-verk, så att man får behandla en EU-moped ungefärsom en cykel och parkera den vid dörren, så att säga.Regelverket borde bli sådant att man främjar en ut-veckling mot fler fordon av den här typen. Frågan är:Varför är inte näringsministern mer positiv till attmedverka till detta?Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på interpellation 2001/02:468 omdrivmedel och miljöAnf. 99 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig omjag avser att lägga fram något förslag på hur utveck-lingen av alternativa drivmedel ska stimuleras så attmiljöbelastningen minskar.Det går inte att förutsäga vilket eller vilkaalternativa drivmedel som kommer att vara av störstekonomiskt och miljömässigt intresse i framtiden.Därför har regeringen i första hand satsat på forsk-ning och utveckling kring flera olika drivmedel.Transportsektorn är en viktig del av energisys-temet, och alternativa drivmedel är ett prioriteratområde för arbetet med att främja utvecklingen av ettekonomiskt och ekologiskt hållbart energisystem.Statens energimyndighet ansvarar, i sin roll som cen-tral förvaltningsmyndighet för frågor om tillförsel ochanvändning av energi, för frågor om forskning, ut-veckling och demonstration kring produktion, distri-bution och användning av alternativa drivmedel.Inom 1997 års energipolitiska program finns ock-så resurser för forsknings- och utvecklingsinsatserkring alternativa drivmedel. En av dessa insatser ärett särskilt program för utveckling av ny teknik företanolproduktion från skogsråvara. Programmet ingårsom en del av en strategi för minskad klimatpåverkanfrån energisektorn.Utöver detta program görs dock även flera andrainsatser. Forskning och utveckling kring biogas somfordonsbränsle ingår t.ex. i programmet Energi frånavfall, samt inom ett särskilt samverkansprojekt somregeringen beslutat tilldela särskilda medel.Dessutom stöder projektverk-samhet av olika karaktär kring exempelvis dimetyle-ter (DME), rapsmetylester (), metanol och s.k.Fischer-Tropsch-bränslen. var bidrag till sådan verksamhet sam-manlagt omkring 10 miljoner kronor.Det pågår således verksamhet inom det långsikti-ga energipolitiska programmet att stödja forskningoch utveckling kring alternativa drivmedel, både närdet gäller etanol ur skogsråvara, biogas, och andraalternativ. Den rapport från , och som hänvi-sar till kommer sannolikt att ligga till grund för ytter-ligare insatser på området.Förutom insatser kring forskning och utvecklingpågår, som säkert känner till, ge-nomförandet av en skattestrategi för alternativa driv-medel. Denna strategi innehåller bl.a. möjligheten tillskattenedsättning för s.k. pilotprojekt för tekniskutveckling av mer miljövänliga produkter, särskilt närdet gäller bränslen från förnybara källor. Denna möj-lighet bör kunna bidra till att resultat från forskningoch utveckling introduceras på marknaden.Inom EU pågår dessutom beredningen av ett för-slag till direktiv för främjande av biodrivmedel. Des-sa diskussioner är inte avslutade, och det är för tidigtatt säga vad de kan komma att leda till. ver-kar dock för att direktivförslaget ges en sådan inrikt-ning att det inte medför en låsning till dagens teknikerutan främjar och öppnar för utveckling av alternativsom ur ett livscykelperspektiv är bättre både medhänsyn till klimat, miljöpåverkan och kostnadseffek-tivitet.Det är inte bara viktigt att stimulera produktionenav alternativa bränslen. Det gäller även att skapaförutsättningar som gynnar introduktionen av fordonmed alternativ teknik. En åtgärd som kommer att ökaanvändningen av etanol och biogas är det beslut somriksdagen tog efter förslag från regeringenom att sänka förmånsvärdet för bilar med alternativteknologi. Det är ännu för tidigt att säga vilken effektdetta beslut har, men det är viktigt att understödjaintresset för sådana bilar. I detta sammanhang spelaräven pågående fordonstekniska forsknings- och ut-vecklingsprogram en viktig roll.Anf. 100 ():Fru talman! Jag vill tacka näringsministern försvaret. Jag tror att vi är ganska överens om målen ochinriktningen, men vi kanske inte lika säkert är över-ens om hur bra situationen är och hur fort viborde gå vidare. Men vi får väl se.I går debatterade jag villkoren för alternativadrivmedel med finansministern, och de principiellaståndpunkter som jag hade då räcker till också. Ikorthet går det ut på att låta så många blommor sommöjligt blomma. System, styrmedel och regler skautformas så generellt och så målinriktat som möjligt,och man ska låta alla aktörer och alla teknologier varamed på lika villkor.En central punkt som finansministern återkom tillflera gånger i går var just vikten av teknisk förnyelse,vilket är glädjande. Det stämmer också med närings-ministerns inledning om att vi inte kan förutsäga vadsom blir intressant och därför bör satsa påflera olika typer av drivmedel.I viss mening är det rätt att regeringen har satsatpå flera olika typer av drivmedel. Men det är uppen-bart att fördelningen är skev och att in-riktningen delvis måste förändras. Konkurrensenmellan olika tekniska lösningar börjar ju redan påforskningsstadiet.Om jag kompletterar näringsministerns bild avforskningssituationen för alternativa drivmedel, såsom jag förstår den, ser den ut på följande sätt:- Etanol ur cellulosa till ett värde av 210 miljonerkronor , alltså perår. En ny pilotanläggning i för ca180 som till största delen betalasmed olika typer av forskningsmedel.- Etanol ur säd är en kommersiell teknologi inågot slags mening. Och här sker ingen egentligforskning. Men verksamheten stöds med skatte-subventioner per år.- Beträffande biogas finns det ett nytt program på15 , som näringsministern nämn-de, och en del övriga medel. Tekniken är dockganska välkänd och kommersiell i den meningenatt många kommuner har byggt eller bygger bio-gasanläggningar. Men framför allt lägger rege-ringen via LIP, Lokala investeringsprogrammet,flera tiotals miljoner på investeringar i bi-ogas för fordonsdrift, och kommuner läggermångdubbelt mer.Både biogas genom rötning och etanol genom jäs-ning är känd och etablerad teknik . Etanolur cellulosa har det forskats på i under kanske20 utan att vi har nått ett tekniskt och kommersielltgenombrott. Det är dags att pröva andra spår också.Men det finns bara en restpost på 10 miljoner kro-nor för forskning kring alla andra typer av drivmedel,och det är ingen imponerande summa i sammanhang-et. Ändå är det väl kanske i denna restpost som deframtida lösningarna ligger.Fortsatt forskning och utveckling kring etanol ochbiogas är bra, men det får inte begränsa möjligheternaför andra lovande typer av drivmedel. Det behövsalltså mer resurser till området och att resursernaöronmärks för nya projekt. Det är inte fråga om an-tingen-eller utan både-och. Och det är viktigt att geden signalen till aktörerna. Ansvariga myndigheterverkar också tycka så. Håller näringsministern medom det? Har näringsministern några ytterligare för-slag till hur mångfald och utveckling ska stimulerasytterligare i fråga om alternativa drivmedel?Anf. 101 Näringsminister ():Fru talman! har faktiskt islutet av beslutat avsätta 56 miljonerkronor till ett forsknings- och utvecklingsprogram omalternativa drivmedel under perioden 2003-2006.Detta nya program är inriktat på andra alternativadrivmedel än etanol som skogsråvara och biogaseftersom det redan finns program för dessa. Dennasatsning innebär att programläg-ger en verksamhet som tidigare bedrevs som enskildaprojekt. Och syftet är att få en bättre styrning ochtydlighet och att få en tydligare medverkan från in-dustriella partner. Satsningen är också viktig för attmöta den föreslagna kraftigt ökande budgeten föralternativa drivmedel inom EU:s sjätte ramprogram.Detta beslut bygger bl.a. på just den rapport frånEnergimyndigheten, och somIngegerd Saarinen hänvisade till och där myndighe-terna syftar till att utveckla en gemensam strategi föralternativa drivmedel.Det är min uppfattning att de forskningsbehovsom pekar på är viktiga och rele-vanta. Därför är jag glad att kunna tala om att har både resurser och ambitioner attgenomföra den typ av insatser som har redan påbörjat arbetet med ut-formningen av de fortsatta långsiktiga insatserna påenergiområdet efter det att den nuvarande programpe-rioden avslutas . I samband med den utredningsom regeringen tillsatt kommer eventuella behov avytterligare fokusering på drivmedelsområdet att kun-na uppmärksammas. är mycketvälkommen att lämna förslag och synpunkter tilldenna utredning.Anf. 102 ():Fru talman! Jag har stor respekt för de mer teknis-ka myndigheternas engagemang och kunnighet, ochäven för svårigheten att prioritera. Men när jag pratarmed både stora och små entreprenörer inom områdetslås jag ändå av hur svårt det verkar vara att få in nyaprojekt på kartan. Jag hoppas att denna satsning nuska kunna betyda någonting för att förbättra situatio-nen. Som det nu har varit har kartan varit ockuperadav etablerade teknologier och aktörer. Fortsätter manså är det risk att man bara ser de etablerade aktörernainom forskning och produktion fortsätta sin verksam-het med samma teknik som förut fast i större voly-mer.Vi skulle behöva mer resurser till forskning, menkanske också tydligare direktiv till myndigheter omatt satsa offensivt. Troligen behöver vi ett separatforskningsprogram som är särskilt inriktat mot nyatyper av drivmedel. Det bör främst handla om till-verkningsteknologi men även om angränsande områ-den, som anpassning till motorer, distributionssystem,tekniska standarder m.m.Vad tror näringsministern om det? Kommer detprogram som näringsministern talar om att innehålladen sortens saker?I den skrivelse som vi båda hänvisar till, som ärfrån februari och underskriven av generaldirektörernapå , och ,pläderar de för en kursändring. Särskilt pekar de utdrivmedel som produceras via s.k. syntesgas som ennyckelteknologi. Detta område behandlas för övrigtjust nu i näringsutskottet. Kan näringsministern sägavilka åtgärder som planeras med ledning av den skri-velsen?När det gäller EU:s föreslagna direktiv om biod-rivmedel välkomnar jag näringsministerns inställningoch hoppas att regeringen driver t.ex. linjen omlivscykelanalyser hårt mot EU. Det vore tragiskt omdirektivet skulle låsa fast oss i fel spår.Det är önskvärt att utvecklingen inom alternativadrivmedel tar fart. De har uppenbara fördelar, förväxthuseffekt, för övrig miljö, för hälsa, för syssel-sättning och inte minst för glesbygdsutveckling.Det finns några viktiga poänger till med en starksatsning på teknisk utveckling inom det här områdetoch som har blivit allt viktigare . Det äratt öka säkerheten i försörjningen genom att ha in-hemska drivmedel, att etablera oss med avanceradteknologi, som kan ge exportframgångar, att ta tillvara positiva synergieffekter med vår fordonsindustrii form av parallell utveckling av motorer och drivme-del samt att bygga vidare på den stora kompetens vihar inom fordonsindustri och tung processindustri,liksom på högskolorna.Återigen tror jag att har ett bra utgångslä-ge, och det borde vi ta vara på. Håller näringsminis-tern med om detta resonemang?Anf. 103 Näringsminister ():Fru talman! När det gäller det program som ut-arbetas och där det ska tillsättas en programkommittéär inriktningen den som interpellanten här säger.Detaljerna kommer att utformas av programstyrelsen.När det sedan gäller frågan om syntesgas delar jaguppfattningen att det är en viktig fråga. Det är vad jagkan svara.Anf. 104 ():Fru talman! Tack för svaret! Det gläder migmycket att höra att den inriktningen kommer fram. Vihar i en hel rad med innovativa småföretag ienergi- och drivmedelsbranschen. Det är relativtunikt, men inte heller så konstigt. Även i tunga ochkonservativa branscher kan man se att det är småfö-retag som leder utvecklingen. Vi borde ta vara pådem och deras idéer. Men så länge som regler ochskatter hindrar deras utveckling jämfört med andraetablerade producenter är det att begära mycket att deska klara av att mäta sig med dem.Givetvis måste vi ha med oss de stora aktörerna,men vi måste inse att fordonsindustrin inte alltidkommer att gå före. var i går mycketskeptisk till oljeindustrins vilja att satsa på miljömäs-sigt bättre produkter.Jag gläder mig åt den här nya inriktningen. Tack!Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på interpellation 2001/02:470 omarbetsmarknadspolitikenAnf. 105 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vad jagavser att göra för att förbättra arbetsförmedlingen ocharbetsmarknadspolitiken.Bakgrunden till frågan är att harläst en artikel i . I artikeln har dentotala kostnaden för arbetsmarknadspolitiken delatsmed antalet personer som fått ett arbete via arbets-förmedlingen. Med denna besynnerliga räknekonstuppgår kostnaden till för varjeperson som fått arbete via den offentliga arbetsför-medlingen. Utifrån detta drar slutsat-sen att det blir dyrare med den offentliga arbetsför-medlingen än hos något rekryteringsföretag.Detta är ett ytterligare ett exempel på en anmärk-ningsvärd moderat räkneteknik. Jag förstår att meddenna räkneteknik är det enkelt att motivera neddrag-ningar inom arbetsmarknadspolitiken motsvarandeflera miljarder kronor, som de borgliga föreslår. Ut-gångspunkten i den moderata synen tycks vara att detär de arbetslösa själva som är orsaken till att de ärkvar i arbetslöshet och att marknadskrafterna ochökad otrygghet i systemen skapar en bättre fungeran-de arbetsmarknad.Den svenska arbetsmarknadspolitiken fungerarväl. får också erkännande för sin arbetsmark-nadspolitik internationellt. Internationella Valutafon-den (IMF) konstaterar att sysselsättningen och delta-gande på arbetsmarknaden har stigit kraftigt till en avde högsta i världen, speciellt för kvinnor och äldre.Arbetslösheten är , och harungefär 300 000 nya jobb skapats.Vi är långt ifrån nöjda med vad vi har lyckatsåstadkomma. De stora utmaningarna för arbetsmark-nadspolitiken är bl.a. att- minska antalet långtidsarbetslösa- utjämna de regionala skillnaderna i sysselsätt-ningstillväxten- klara välfärdens rekryteringsbehov- förhindra överhettning och flaskhalsar vid kon-junkturuppgång- öka arbetskraftsutbudet.Jag är helt övertygad om att lösningen på dessautmaningar inte är en nedmontering av den aktivaarbetsmarknadspolitiken och arbetsförmedlingarna.Jag tror inte att marknadslösningar är det bästa fört.ex. personer med arbetshandikapp, äldre arbetslösasamt de många undersysselsatta i skogslänens gles-bygder och i storstädernas utsatta bostadsområden.Vi står också inför en demografisk utveckling somförutsätter att vi kan mobilisera hela arbetskraftsutbu-det för att inte riskera att vår välfärd försämras.Många personer har en lång och tuff väg att gå föratt få ett arbete. För dessa personer är arbetsmark-nadspolitiken och den offentliga arbetsförmedlingenett stöd och en möjlighet till ett arbete.Anf. 106 ():Fru talman! Tack för svaret!Många personer har en lång och tuff väg att gå föratt få ett arbete, säger . Det håller jagabsolut med om. Det är bara det att ansvaret för dethar naturligtvis inte de arbetslösa själva. Det är inteheller ansvar, utan det är ansvar. Det är därför jag har interpellerat ho-nom.Då står han här och kritiserar mig för att läsa , vilket är ganska ointressant. Jag läsergärna , och även andra källor tillinformation om utvecklingen i näringslivet och påarbetsmarknaden.Man kan kalla det vad man vill, och man kan räk-na hur man vill. Men om man jämför kostnaderna förden arbetsmarknadspolitik som med resultatet blir det dyrt och dåligt. Dettycker i alla fall jag och flera med mig.Arbetsmarknadspolitiken är rekorddyr, och denhar resulterat i att 700 000 människor står utanförarbetsmarknaden. Det är därför jag kritiserar den, ochdet är därför jag söker svar på en fråga som BjörnRosengren uppenbarligen inte vill svara på.I stället skryter han och påstår att sysselsättningenutvecklas bättre i än i många andra länder.Det stämmer inte. Enligt siffror från liggerSverige på en inte särskilt hedrande tolfteplats blandde 15 EU-länderna när det gäller sysselsättningsut-veckling sedan 1994.Vår sysselsättning ökade med4,, vilket man kan jämföra med 32,1 %eller . Jag skulle ta det lite lugnaremed internationellt skryt om jag var ansvarig för denutvecklingen, vilket är.När näringsministern pratar om svensk arbets-marknadspolitik jämfört med den i andra länder ver-kar han som sagt nöjd. Men den som jämför svenskaresultat med fakta från andra länder blir snarare räddoch ledsen. Vi har en dyrare och mer ineffektiv ar-betsmarknadspolitik. Problemet med det är att detleder till att för få människor får jobb.Det som näringsministern skryter om är faktisktett resultat som är sämre än det som orsakade rege-ringskris och verkschefens avgång i hans partibrödersTyskland. Där insåg socialdemokraterna i regeringenatt man inte kunde ha det så och att för få fick jobbmed det systemet. De ansåg att det måste förändras.De bröt upp monopolet för det som motsvarar AMS.Eftersom han inte svarade första gången måste jagupprepa min fråga. Vilka åtgärder avser att vidta för att den svenska arbetsförmed-lingen ska fungera bättre?Anf. 107 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig först konstatera att vi i dejämförelser som görs med andra länder kan se att densvenska arbetsmarknadspolitiken fungerar mycketväl. Det visar sig inte minst när andra gör bedöm-ningen. Vi har en öppen arbetslöshet på 3,8 %.Det är den lägsta aprilsiffran . Jag skullekunna vara lika oförsiktig och kanske lite oförskämdoch fråga hur det var . Hurvar det när regerade - när vi förloradenästan 300 000 jobb och hade en öppen arbetslöshetpå ?Vi har halverat den öppna arbetslösheten underdessa år. Vi har varit med om att skapa 300 000 nyajobb. Skryt tror jag somliga bör akta sig för. Jag hål-ler mig i alla fall till fakta.Sedan vill jag ta upp frågan om . Mode-raterna framhåller de problem som finns i Tysklandoch med det tyska AMS. påstår att situ-ationen i är än mer illavarslande. Tysklandhar drygt fyra miljoner arbetslösa. Många har varitarbetslösa under mycket lång tid.Det stämmer att man gör vissa förändringar iTyskland. Man tillåter t.ex. privata förmedlingarfr.o.m. I togs monopolet bortför . Bemanningsföretagen har en mar-ginell marknadsandel på ett par procent, men mark-naden är faktiskt öppen.Det finns också en annan fråga som jag tycker attdet är viktigt att diskutera när det gäller arbetsför-medlingarna, som jag ändå har kunskap och känne-dom om. Arbetsförmedlingarna är en trygghet för allade människor som blir arbetslösa. Den ger dessamänniskor trygghet. De kan gå dit. De får professio-nell hjälp, och de får stöd. De blir också del av olikaåtgärder. Det innebär att de inte blir hängande i luf-ten.Det sägs här att det är för stora kostnader förknip-pade med att placera en arbetssökande i arbete, att detsker för sällan och att det tar . Sådanapåståenden baseras ofta på en förenklad räkneövning,där man dividerar det antal anvisningar som lett tillarbete med förvaltningsbudgeten. Som jag sade tidi-gare tas med detta räknesätt inte hänsyn till att för-valtningsbudgeten även ska täcka utgifter för hante-ring av arbetslöshetsförsäkringen, som ansvarar för. Då blir det väldigt konstigt.Jag åberopar än en gång artikeln i . Det är faktiskt som hänvisar tillden. I den ser man att även kostnader för de arbetslö-sas försörjning och lönebidrag för arbetshandikappa-de har inräknats. Det finns sådana i vårt svenska sam-hälle. Det finns massor som behöver stöd och hjälp.Jag vill också ta upp den platsbank man har inomAMS. Över 400 000 människor besökerdenna. Det är ett självserviceinstrument som användsi ökad omfattning. Den möjliggör en individuell ser-vice till dem som har det största behovet. Vissa kansköta sig själva och andra hanterar situationen pådetta sätt.Det besynnerliga i denna diskussion - det som gördet så konstigt - är att dubbelräknar närde talar om hur många arbetslösa vi har i . Jagkan redovisa hur ni dubbelräknar. Det är det ena nigör. Det andra ni gör är att ni kritiserar AMS, ungefärpå samma sätt som ni kritiserar företagsklimatet. Detunderliga är att människor ute i världen som gör stu-dier av detta talar om hur fantastiskt det fungerar här.Det var IMF nu senast - för bara några veckor sedan.Men de kanske inte har tillräcklig auktoritet i detmoderata rummet.Anf. 108 ():Fru talman! Jag kritiserar egentligen primärt inteAMS utan . Det blir sällan helt kon-struktivt i denna typ av debatter. Jag kritiserar ellerberör över huvud taget inte den regering som BjörnRosengren inte har varit med i utan den som han ärmed i, för det är där han är ansvarig för den arbets-marknadspolitik som bedrivs.Jag tyckte att man på räknade påett ganska intressant sätt när man lade ihop kostna-derna för förmedlingen av jobb och administrationoch jämförde det med resultatet.Man kan fråga sig vad som är önskat resultat. Förmig är det att få ut människor i arbete igen. Det tyck-er jag är det viktigaste resultatet. Det är mot den bak-grunden som jag är kritisk mot ett system där bara15 % av dem som fick jobb fick det genom den ar-betsförmedling vi har. Jag tycker att den fungerar fördåligt.Det tyska partivänner kritiserade varett system där bara var femte som fick jobb fick detgenom arbetsförmedlingen. Jag tycker att det är rättrelevanta jämförelser. Det är att hjälpa människor attkomma ut i arbete som är den viktigaste uppgiften förarbetsmarknadspolitiken.Jag vill varken avskaffa den eller förmedlingen avarbete, utan jag vill att förmedlingen ska bli bättre.Det verkar inte vara särskilt intres-serad av. Han verkar trivas ganska bra med det sys-tem som vi har, där bara ungefär var sjätte rekryteringär arbetsförmedlingens förtjänst.Om skulle komma till arbets-marknadsutskottet lite oftare - mig veterligen har detinte hänt - skulle han få varamed om de redovisningar som generaldirektören görav olika mätningar. Där ser man att personalen har eninställning. Den är ofta ganska nöjd med hur det fun-gerar. Men de jobbsökande eller inskrivna - särskiltde långtidsinskrivna - är inte lika nöjda. Det är de jagtycker är viktigast.I de borgerliga förslagen diskuterar vi en s.k. om-ställningspeng. Såvitt jag förstår är det detta man harinfört i . Den som behöver och vill ha ettjobb kan ta med sig lite av sitt anslag och gå till olikainstanser som kan hjälpa honom eller henne att hittaett jobb. Det verkar finnas en efterfrågan på det, ef-tersom det är så många som inte lyckas få jobb viaarbetsförmedlingen.I i ger försöket medjobbcenter lyckade resultat. Arbetslösa får gå utan jobb, och kommunen tar hjälp bl.a. avprivata bemanningsföretag för att hitta jobb. Jag tyck-er att det fungerar bra, men det är bara två exempel påförslag för att uppnå bättre arbetsförmedling. Detborde egentligen inte vara mitt jobb att föreslå olikaförbättringar. Poängen med min interpellation är attBjörn ska göra det.Han har dessvärre en antiborgerlig ryggmärgsre-flex som gör, och det förstår jag, att han aldrig kom-mer att hålla med mig i sak. Men det var därför jagtog upp internationella exempel.