prot · GP0961 · 2002-01-31 00:00:00 — Det är viktigt atthögskolorna har möjlighet att välja olika hyresvärdar;detta för att på så sätt söka den mest effektiva lös-ningen för varje högskola. Flera högskolor har valtandra hyresvärdar och på så sätt pressat hyreskostna-derna.Bolaget sorterar under . Om Per vill fördjupa sig i denfrågan bör han vända sig till finansministern. I mittintresse ingår naturligtvis att göra det så bra sommöjligt för våra högskolor. Då är just konkurrensenett väldigt viktigt verktyg.Anf. 94 PER ():Herr talman! Följden blir ju att utbildningsminis-tern delar ut små anslag och sedan tar finansministernut jättehöga hyror. På det sättet kanaliseras dessapengar tillbaka till statskassan, och plötsligt har uni-versitetet och högskolan förlorat dessa pengar i ställetför att vinna dem genom de ökade anslagen.Detta medför jättelika problem för universitet ochhögskolor. Fyra rektorer skrev i en artikel att de be-räknade att ungefär 1 miljard för mycket tas ut i hy-ror. Det tycker jag är en fråga också för utbildnings-ministern, och inte bara för finansministern.Anf. 95 Utbildningsminister ():Herr talman! Konkurrensen är viktig, det är mittangelägnaste budskap. Man bör kunna välja mellanolika hyresvärdar, precis som andra aktörer kan görat.ex. om de vill expandera.Det är klart att man ska betala hyra. Jag har för-ståelse för att högskolorna helst skulle vilja slippadet. De skulle kunna använda pengarna till annat.Men generellt i hela den offentliga sektorn bör detvara en klok hushållning med lokaler.Vi har sett en väldig expansion på högskoleområ-det , väl finansierad av staten.Ingen regering har satsat så mycket på högre utbild-ning och forskning som denna regering. Det skiljersig dramatiskt från tidigare regeringsperioder.Expansionen har inneburit mycket nybyggen. Inästan varje stad har vi kunnat se hur högskolan hardominerat nybyggnationen. Det är klart att man skabetala hyror för dessa lokaler.Jag vill gärna att högskolorna mer aktivt försökeratt hitta vägar för hur konkurrensen ska ökas och hittaandra hyresvärdar. Där har de mitt fulla stöd.Samverkan mellan arbetsförmedling och skolaAnf. 96 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till närings-minister . Den handlar om hur manska få samverkan mellan arbetsförmedlingarna ochdet vanliga skolsystemet - grundskola, gymnasie-skola och komvux - att fungera bättre.I dag är det endast den som har ett arbetshandi-kapp som kan ta del av de resurser som finns i skolan.Men om man bara är arbetslös, vilket kan vara handi-kappande i sig, får man utbilda sig via arbetsförmed-lingen som kan köpa upp vissa kurser. Man får alltsåinte välja bland hela spektrumet av utbildningar somfinns i gymnasieskolan eller på komvux.Jag skulle vilja se en samverkan där det finnsmöjlighet att få a-kasseersättning som mantar del av gymnasieskolans eller komvux utbildnings-utbud. Kan näringsministern säga någonting om det-ta? Tänker regeringen vidta sådana åtgärder?Anf. 97 Näringsministern ():Herr talman! Arbetsmarknadspolitikens roll är atttillföra ny kompetens, att underlätta för människor attbyta yrke så att de kommer in på andra jobb eller attstärka människor i det arbete som de har. Adelsmär-ket i svensk arbetsmarknadspolitik är att den har ensådan flexibilitet och snabbhet att den kanmöta de stora förändringar som sker.När det gäller den reguljära utbildningen är dessroll att mer planmässigt erbjuda en grundutbildningeller en specialistutbildning, och där går det en gräns.Men man försöker alltmer att föra över människorsom behöver en kompetens till det reguljära utbild-ningssystemet. är ett exempel pådetta.Man kan bedriva universitetsstudier till enviss nivå med hjälp av arbetsmarknadspolitiska åtgär-der. Var gränsen ska gå för hur mycket man ska kun-na läsa kan alltid diskuteras.Anf. 98 ():Herr talman! Vi är nog tämligen överens om desaker som näringsministern tar upp här. Men generelltkan man inte erbjuda människor en utbildning så attde får gymnasiekompetens. får det i så fall blispeciella åtgärder.För min del anser jag att alla människor måste idet närmaste ha rätt till en grundläggande gymnasie-kompetens. har de människor som blirarbetslösa jobbat och varit duktiga i det yrkesom de har haft, men många yrken försvinner.I finns det inte så många gummifabrikerlängre nu när försvinner. De som hararbetat där behöver få den grundläggande kompeten-sen som en gymnasieutbildning innebär.Vad som behövs är alltså en regelförändring, intemer pengar och inte mer resurser. kanman utnyttja de resurser som redan finns. Det behövsalltså en bredare utbildning än den som erbjuds viaarbetsförmedlingen med de tre grundläggande ämne-na matematik, engelska och svenska. Kan vi få denregelförändringen?Anf. 99 Näringsminister ():Herr talman! Dessa möjligheter finns redan. Ärman arbetslös eller riskerar att bli arbetslös och intehar gymnasiekompetens kan man välja Kunskapslyf-tet. Som kammaren vet har volymerna varit oerhörtstora. De har legat på upp till 100 000 studerande perår. Det är många svenskar, gamla och unga, som hartagit del av Kunskapslyftet.I har man ett studiestöd som iprincip kan sägas vara en studielön - det är alltså bravillkor. Därmed finns det system som matchar var-andra. Arbetsmarknadspolitiken är mer riktad ochhandlar om kortare kompetenslyft och en snabb an-passning till de förändringar som sker. Har man integymnasiekompetens är ett utomor-dentligt medel.Men generellt sett delar jag uppfattningen att detär viktigt att använda det reguljära skolsystemet -framför allt gymnasium och universitet - och de re-surser som finns där för att förstärka individens,människans, roll på arbetsmarknaden.EU-notifiering av miljöbalkenAnf. 100 ():Herr talman! Min fråga gäller vice statsministern.När eller andra medlemsstater i EU införnya lagar eller förordningar måste dessa enligt EU-direktiv först anmälas till EU. Meningen är att deandra EU-länderna ska granska de nya reglerna ochbedöma om de kan medföra handelshinder.Även har denna notifieringsskyldighet.Den återfinns i en förordning för Regeringskansliet.Men har inte EU-notifierat miljöbalken.Samtidigt jagar man folk som har gjort sig skyldigatill olika förseelser - en del bagatellartade och mångasom begås omedvetet - enligt miljöbalken.Min fråga är: Hur kommer det sig att miljöbalkeninte har blivit EU-notifierad?Anf. 101 Vice statsminister ():Herr talman! Enligt reglerna ska allmänpolitiskafrågor ställas till vice statsministern, men den härfrågan var så detaljerad att jag inte kan ge något svar.Den måste ställas till en miljöminister som direkt harhand om det området.Naturhänsyn vid vägbyggeAnf. 102 (FP) (s):Herr talman! Jag har en fråga till näringsminis-tern. Jag tror inte att han har något emot att figurera iTV med tanke på personvalskampanjen när det gällerriksdagskandidaturen.De pengar som har anslagits till vägarna kommerverkligen att behövas. kan planeringen aven ny väg komma i konflikt med andra intressen. Detkan gälla privatpersoner eller att en väg planeras attgå igenom känsliga kulturområden eller naturområ-den.Min fråga till näringsministern är: Vilka principi-ella hänsyn är det rimligt att ta och vilka extrakostna-der är rimliga för att skona kultur och natur, även omden nya vägen är mycket välbehövlig?Anf. 103 Näringsminister ():Herr talman! Jag visste inte att frågestunden varTV-sänd, men jag får tacka så mycket för det. Dåkanske jag har chans att bli vald i Norrbotten.Man måste ta stora hänsyn. Vi har ju miljöbalken.När man ska bygga en väg som är så bred som 18meter och eller längre, då ska det automa-tiskt prövas enligt . Det finns också väl-digt känsliga områden som måste prövas. Vi måste tastora miljöhänsyn när vi gör stora ingrepp i vår in-frastruktur, även om infrastrukturen från rationellsynpunkt och samhällsekonomisk synpunkt är riktig.Det får vi betala för, och det gör vi.Om man jämför hur man byggde vägar förr och har det skett en stor förändring. är vägarnavackrare, och de dras vid sidan av känsliga områdenpå ett helt annat sätt än vad man gjorde tidigare. Detkostar pengar, och det måste det få göra.Anf. 104 ():Herr talman! Vi har ett tydligt exempel på en så-dan konflikt, och det är och hällristningarnadär. Det är inte bara enskilt som ärklassade som världsarv, utan det är hela området. Nufinns det en möjlighet att dra E 6 utanför, men detkostar ett antal miljoner ytterligare. har för övrigt avvisat förslag tillvägsträckning i området.Anser inte näringsministern att det kan vara värtett antal miljoner att skydda det som har funnits därunder 8 och som är ett minne av en svunnenkultur? Jag ställde samma fråga till kulturministernför . Hon svarade att har åtagit sigatt bevara de värden som motiverar desvenska områdenas världsarvsstatus och att regering-en inte har för avsikt att frångå detta åtgande. Är detockså näringsministerns åsikt att världsarvet i Tanumska bevaras i dess helhet?Anf. 105 Näringsminister ():Herr talman! Ja, det är det. Men vill jagsäga att kan man uppnå både-och,både ta hänsyn till omistliga kulturvärden och samti-digt dra vägar och järnvägar. Det är fråga om en ba-lans.Jag bedömer att förslaget från inte görintrång på det sätt som uttrycks här när det gällerdetta kulturvärde. Men det får vi fortsätta att prövaoch föra en diskussion om.Anf. 106 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Därmed är frågestunden slut. Jag tackar företrä-darna för regeringen för att de har kommit hit ochsvarat på kammarledamöternas frågor.9 § Svar på interpellation 2001/02:188 om ny-företagandetAnf. 107 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig vadjag avser att göra för att stimulera ett ökat nyföreta-gande.Den statistik refererar till pre-senteras av nyföretagarbarometern and Society.Jag vill understryka att den avser antalet nyregistrera-de företag, vilket inte är liktydigt med genuint ny-startade företag. Ansvarig myndighet för Sverigesofficiella nyföretagarstatistik är ITPS, som med hjälpav SCB presenterar statistiken avseende detfaktiska nyföretagandet i . Vi bör alltså varaförsiktiga med att tala om ett katastrofläge innan denofficiella statistiken har publicerats.Det innebär emellertid inte att vi kan luta oss till-baka och vara nöjda. Vi känner av en konjunkturav-mattning och det innebär naturligtvis risk för ettminskat företagande. Det understryker behovet av flerentreprenörer som kan omvandla goda idéer till nyaoch växande företag. Detta är en prioriterad fråga förregeringen och Näringsdepartementet.Regeringens arbete för att främja företagsamhet äri första hand inriktat på att skapa goda ramvillkor förföretagandet. Regler ska vara så enkla och ändamåls-enliga som möjligt, därför är Simplex arbete priorite-rat. Det är också nödvändigt att en effektiv konkur-rens råder på olika marknader, så att små företag kanutmana större företag och effekterna kommer konsu-menterna till godo.Arbete pågår inom flera politikområden för attuppmuntra till företagande och underlätta för företa-gen. Förslag och beslut har redovisats i bl.a. budget-propositionen och propositionen En politikför tillväxt och livskraft i hela landet, proposition2001/02:4. Ett exempel är förslaget till ett flerårigtnationellt entreprenörskapsprogram. Syftet är attskapa ett mer entreprenöriellt klimat, att främja ochuppmuntra entreprenörskap, bidra till positiva attity-der till entreprenörskap och företagande, samt ökanyföretagandet. Förslag har även lämnats om infö-rande av ett system för mikrolån via , och ökade insatser har annonserats för attfrämja kvinnors och invandrares företagande samtkooperativt företagande. Genom arbetsmarknadspoli-tiken satsar regeringen perår på stöd till start av näringsverksamhet. År 2000startades 13 000 företag med hjälp av bidraget.Näringsdepartementet kartlägger också omfatt-ningen, utvecklingen och varaktigheten av nya formerför företagande i gränssnittet mellan egenföretagandeoch anställning i syfte att beskriva och finna vägar attundanröja de hinder som eventuellt kan finnas förindivider som vill gå mellan att vara anställd och attvara företagare.En av de viktigaste frågorna som går att påverkafrån politiskt håll när det gäller ett lands förmåga attvara attraktivt för företagande är att förutsättningarnaför produktionen med hög kunskapsnivå är god. En-ligt en benchmarking-rapport från uppvisarSverige många tecken på att vara kanske världensfrämsta kunskapsbaserade ekonomi. är t.ex.det land som, enligt rapporten, satsar mest på forsk-ning, högre utbildning och investeringar i datorpro-gram mätt i andel av bruttonationalprodukten. T.ex.har den högsta andelen innovationer samtplacerar sig som tvåa när det gäller antalet patentan-sökningar till EU.En annan positiv trend vi upplever i är atteget företagande står högt i kurs bland unga svenskar.En rapport som presenteradeunder redovisar att var fjärde svensk mellan16 och hellre startar eget än blir anställd. Det ärden högsta siffran bland tio jämförbara EU-länder.Detta tillsammans med de insatser jag beskrivitger en positiv bild av företagandet i . Jagkommer dock att noga följa utvecklingen av såväl detgenuina nyföretagande som företagandet i allmänhet.Anf. 108 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka för sva-ret.Samtidigt som jag fick det här interpellationssva-ret fick jag ett svar på en fråga som jag hade lämnatin till ministern om såddfinansiering. Det intressantatycker jag är att båda svaren slutar på precis sammasätt: Ministern kommer att följa utvecklingen. Såbrukar svaren från låta när manpekar på någon av de många svaga punkterna i denförda politiken. Ett annat välkänt svar från regeringenär att man tillsätter en utredning.Särskilt nu när vi går mot val sopas den ena svårafrågan efter den andra under mattan för att fråganhelst ska vila lugnt över valet. Jag påstår att regering-en nu ägnar sig mer åt förvaltning av det gamla än åtnödvändig utveckling. Men, herr talman, frågan omnyföretagandet och dess minskning är så viktig attden kan vi inte sopa under mattan.Den utredning som departementet presenterade är väl bra till sitt innehåll. Men den är samtidigtett erkännande av att allt faktiskt inte är så bra somregeringen alltid låter påskina, för det är ingen nyhetatt företagar- och företagsklimatet måste bli bättre iSverige. År har vi i politiken och från nä-ringslivet ropat efter regelförenklingar, sänkningar avskatter och arbetsgivaravgifter och andra avgifter,rättvis konkurrens och inte minst en attitydförändring,så att fler vågar satsa på att starta företag.Nyföretagandet minskar kraftigt, det tror jag att vikan vara överens om. Min interpellation utgår frånJobs and Societys siffror.De mäter bredare än vad regeringens officiellastatistik gör. Men om nu det totala antalet nyregistre-rade företag minskar så kan vi nog vara övertygadeom att också antalet s.k. genuint nystartade företagminskar.Förra torsdagen avfärdades här i kammaren siffror av ministern. Så sent som i sep-tember visade ändå i ettfrågesvar att han tror på and Societys statistik.Då skrev ministern att den statistik som presenterasav nyföretagarbarometern and Society är oro-väckande och bör tas på allvar. Vad ska man dra förlärdom av detta? duger statistiken, ibland inte.Jag menar att sådant inte ger trovärdighet till minis-terns uttalanden.Kristdemokraterna har en lång rad konkreta för-slag som skulle skapa bättre förutsättningar för nyfö-retagande och tillväxt för de små företagen. Jag hop-pas kanske kunna komma tillbaka till dem i mitt nästainlägg. Jag menar att regeringens förslagslåda när detgäller möjligheten att skapa bättre villkor för nyföre-tagande är ganska tom. Så jag frågar: Vad gör rege-ringen mer än "följer utvecklingen", som det står isvaret från departementet? Och vad gör regeringenmer än utreder? När kommer konkreta förslag somöppnar för att fler människor vågar starta företag?Anf. 109 Näringsminister ():Herr talman! Först vill jag säga att jag har stor re-spekt för and Society. Jag har också respekt förderas statistik. Men vad jag i all försiktighet och öd-mjukhet vill säga är att vi borde avvakta innan vibasunerar ut att det nu är katastrof tills vi har sett denstatistik som ändå ger en mer sannfärdig bild. Det ärmöjligt att den kommer att visa att det långtifrån ärbra. Det vill jag erkänna. Men jag tycker att det ärfelaktigt att nu ta fram vargarna.När det handlar om näringspolitik har vi ett före-tagsklimat som vi blir väldigt hyllade för internatio-nellt från och andra. Jag ska inte trötta utinterpellanten med det. Man säger att vi i det härlandet är väldigt duktiga på det. Men det är väl så aldrig är bra i sitt eget rike.Jag vill också säga att det handlar väldigt mycketom generella åtgärder. Det handlar självklart omåtgärder som skattepolitik. Det handlar om åtgärdersom regionalpolitik. Där har vi nu tagit fram enmängd åtgärder i den regionalpolitiska propositionen.Det handlar om frågor som har att göra med in-frastruktur. Infrastrukturen är kanske det viktigasteför regionalpolitiken och företagandet. Det handlarom bra vägar, bra järnvägar. Där har vi en eftersatt-het. Det handlar om IT-infrastruktur.Det handlar också, inte minst, om utbildning. Detär få länder, om något land, som har satsat så mycketpå högre utbildning som vi . Högreutbildning har en oerhört stor betydelse. Det bästa enregeringen, en stat, kan göra för att tillse att man fåren tillväxt där företagandet sedan kan ta vid, är kan tillföra kompetenta människor, människormed hög utbildning och en kunskap som är up-to-dateetc.Vi har också vidtagit andra åtgärder. Jag ska tanågra punkter. Ett antal seminarier om innovationsk-limatet kommer att anordnas . Det här ärmycket kopplat till grupp. Han har tagitfram en grupp där det handlar om att försöka ta framinom vilka branscher kan hävda sig med högtkunskapsinnehåll - bioteknik för att nämna någon. Vikommer att fånga upp det där tillsammans med nä-ringslivet och titta på hur vi kan stärka innovationsk-limatet. Till saken hör, ska väl sägas, att vi ligger ettadär.Ett möte med företagare om näringslivsklimatetmed inriktning på ungt företagande är bestämt sedanlänge. Där kommer vi att träffa Svenskt Näringsliv.Vi träffar dem. Jag vill inte säga att vi är överens,men vi har en dialog som i alla fall är uppskattad frånregeringens sida. Skattefrågorna rörande fåmansbolagbevakas med hög prioritet. Det gäller exempelvis3:12-reglerna om generationsskifte, avkastning i småföretag, skalbolagsregler, och pomperipossaeffektervid överlåtelse av fåmansbolag. Det här kommer atttas upp under 2002.Vi har Företagarguiden för att underlätta för före-tagen att hitta rätt information. 24 olika myndigheterdeltar i arbetet. Det där är vi klara med.Entreprenörs- och teknikskolor etableras i ett antalkommuner på samma sätt som vi har fått musiksko-lor. Mycket av entreprenörskapet handlar faktiskt omattityder. Det handlar om vår skola. Det handlar omJantelagen, att jag tillåts vara lite annorlunda, att jagtillåts öppna och driva företag och att jag t.o.m. tillåtstjäna pengar och få glädje av det. Det är kanske en avde viktigaste frågorna vad gäller entreprenörskap, ochdå får man börja i skolan.Flera statliga aktörer som stöder små och medel-stora företags kapitalförsörjning, , ,Industrifonden, Norrlandsfonden och Stiftelsen , har enats om att samordnaresurserna bättre för att öka effekten av sina insatser.Därtill har Simplexgruppen en stor prioritet när detgäller detta med regelförenkling. Jag ska be att fååterkomma till det i mitt nästa inlägg.Anf. 110 ():Herr talman! Jag tackar ministern för detta. Dethär handlar om nyföretagande. Det handlar om hurfler människor ska våga starta företag med tanke påhur det ser ut när det gäller regler, när det gälleravgifter, när det gäller krånglighet och när det gällerattityder, som ministern själv sade.Sedan hänvisar ministern till seminarier tillsam-mans med väldigt tunga företrädare för näringslivetoch de stora företagen. Men det här handlar ju om desmå, de som ska starta försiktigt, från början. Dekanske ska starta som soloföretagare. Hur ska devåga? Det är ju ofta så företag börjar. Det är det jagtycker att den här diskussionen ska handla om.Ministern nämnde, tyckte jag, 3:12-reglerna. Detsitter en utredning - jättebra. Men vad jag förstår harutredningen av fåmansbolagsreglerna blivit ordentligtförsenad. Regelverket och dess krånglighet identifie-rades faktiskt som ett oerhört stort problem, och ennackdel för de mindre företagen, . Medden takt som utredningen har , och det arbetesom följer efter, får vi kanske inte se någon föränd-ring på det här området förrän - kanske - 2004-2005.Jag undrar: Ska det ta sju att lösa ett problemsom så tydligt är till skada för så många företag, förnäringsliv och tillväxt?Så har vi regelförenklingarna, som ministernnämner, Simplexarbetet. Jag vill mena att tanken medSimplexarbetet är jättebra. Det stöder jag till hundraprocent. Men jag menar också att arbetet ju faktisktgår med en snigels hastighet. kämparföretagen med krångligheter, med blanketter och medden enorma regelbördan. Och det kommer att varafler regler . Många talar om regelinflation.Man kan undra varför. Jag har hört att många påsistone, när man talar om regelförenklingarna, sägeratt den politiska styrningen av regelförenklingsarbetetär alldeles för svag. Är det så att tjänstemännen harblivit trötta på tomma löften och inte längre lyssnarnär ministrarna talar om det här arbetet? Det händerju inte så mycket konkret på det här området.Ända , om vi nu går tillbaka till nyfö-retagandet och antalet företagare, har faktiskt antaletföretagare minskat stadigt enligt en rapport frånSvenskt Näringsliv och även en stor internationellrapport. Vi placerade oss på plats 16 av 21 undersöktaländer. hamnade alltså nästan i bottenskiktet.Våra nordiska grannländer ligger klart bättre till lik-som de flesta EU-länder. Den rapport som jag harhämtat detta från är Global Entrepreneurship Moni-tor, en mycket känd undersökning.Och vad ser vi ? Jo, stora företag varslar ochnyföretagandet minskar. Jag hoppas ministern märkeratt jag inte tar i med överord. Jag påstår att nyföreta-gandet minskar, för det gör det. Oroas inte närings-ministern över att nyföretagandet minskar? Varförsker ingenting konkret?Anf. 111 Näringsminister ():Herr talman! har det skapats 300 000nya jobb. Under den borgerliga regimen försvann450 000 jobb inom industrin. Jag tycker att det talarsitt eget språk.När det gäller nyföretagandet kan man inte sägaannat än att det också har skapats många nya företagunder . Sedan är det möjligt, och detvill jag återkomma till, att vi inte har haft sammaökning som . Det är nog så allvarligt.Min poäng är att vi har en relativt god tillväxt ochatt vi har ett relativt bra klimat när det gäller småfö-retagande. Vi kan nog tala om två frågor.Den ena frågan handlar om hur de företag som nufinns lever, om de kan expandera och vilka problemde har.Den andra frågan som jag har förstått att den härdebatten skulle handla om gäller att människor intevill starta eget. Då kan jag bara konstatera att det intestämmer med de olika bedömningar som har gjorts.Jag kan också konstatera - det kanske inte låter så brai kristdemokratiska öron - att det bästa medlet attstarta eget är nyföretagarstödet, det som ges av AMS.År 2000 startades 10 000 företag med hjälp av detta.Till saken hör också att av dessa företag lever . Det finns ingen åtgärd som är så stark somden när det gäller att starta eget.Men det är möjligt att det behövs andra åtgärderför att de företag som är startade ska kunna växaoch överleva. Jag menar att det är en fråga som manfår lösa successivt. Den klarar vi inte av att lösa medenkla skatter. , som jag har storrespekt för, säger också att de enkla svaren om genom att sänka en viss skatt och vidta vissaåtgärder inte räcker. Det handlar faktiskt om en hel-het.Då vill jag återkomma till att det handlar om lång-siktiga frågor - infrastruktur, utbildning, transporter,kommunikationer, IT. Det har denna regering satsatväldigt mycket på. Den har också gjort regelförenk-lingar.Simplex har ju inte somnat in, och tjänstemännensitter inte där och är trötta på ministrarna.