prot · GP0984 · 2002-03-19 00:00:00 — Hur påverkar dettaderas sociala miljö?Miljöbalken bör, som jag ser det, skydda bådevattentäkten och kulturmiljön. Jag förutsätter att mil-jöministern vet vad som står i balken, så jag upptarinte tid med att citera den. Jag kan nu bara hoppas attregeringen tar till sig och noggrant läser igenom dethär. Jag tycker att det känns väldigt viktigt att belysade här problemen för miljöministern, som kommeratt få handskas med de här frågorna.Jag kommer i mitt nästa inlägg att säga lite merom helhetssynen på infrastrukturen även om miljömi-nistern säger att det ligger på näringsministern. Menför att vara sanningsenlig vill jag säga att jag ställdeden här interpellationen allra först till näringsminis-tern. Han ville inte svara på den frågan utan ansåg attdet var miljöministerns uppgift att göra det. Därförvill jag fortsätta att lyfta upp lite tankar runt den hel-hetssynen.Anf. 12 ():Fru talman! Det var just det där pinsamma attNaturvårdsverket inte har svarat på re-miss som jag trodde att statsrådet skulle kunna kom-mentera, men eftersom hon inte känner till detta kan-ske vi kan ta upp frågan för en kommentar senare ifrågestunden.Det här området är det viktigaste riksintresseom-rådet i jämte iNämforsen. En av de lokala köpmannaföreningarnahar krävt vägverkschefens avgång på grund av attutredningen har varit tendentiös, som man säger. Jagvill bara lyfta fram det, så att det blir sagt i kamma-ren.Vår kulturmiljö och vårt kulturarv har ju ingenegen lobbyist, men det finns de som skriver. LotteMjöberg har i sin bok - forna dagarsplatser för offer, rit och bön skrivit lite grann omheliga platser. Det finns också ett förord av StefanEdman. Jag rekommenderar den till läsning. att helighet är någonting som är irrationellt ochambivalent. För den enskilda människan talar den omatt vi är delar av en större helhet. För religionerna ärden en förutsättning, en del av den innersta kärnan.De heliga platserna är okränkbara. De har alltid skyd-dats och fredats.Eftersom kulturarvet inte har någon lobbyist är detvi politiker som har till uppgift att stifta lagar ochockså följa dem, trots att det inte finns lobbyister.Byråkratspråket, som skri-ver sina utlåtanden på, har uppenbarligen inte varittydligt för de flesta. De uppfattar inte det här som ettavslag därför att, precis som statsrådet påpekar, maninte ska säga avslag, utan man ska använda de star-kaste orden. Det är precis de orden som man haranvänt, de allra starkaste.Betänk att detta är områden som kan jämförasmed högar eller ! Vilka skulle i dagkomma på tanken att dra en väg genom det kulturar-vet? Det fiffiga här är ju att det finns alternativ, näm-ligen att förbättra befintlig väg och att utreda väster om . 13 ():Fru talman! Jag är naturligtvis inte nöjd med så enkelt avfärdar övrig problematik kring de härfrågeställningarna - man tar enbart upp de miljöas-pekter som finns. Som framgår av interpellationenmåste man ha en helhetssyn på detta. Det går liksominte att bara plocka ut en liten bit.Jag säger som sade, att frågan egentligenvar ställd till näringsministern. Det är klart att mandärifrån hade kunnat förvänta sig mer svar på dentredje ställda frågan. Vi får återkomma i en senarediskussion med näringsministern om den här proble-matiken, men jag hoppas och förutsätter att det inte ärså vattentäta skott mellan ministrarna utan att de kanprata med varandra för att därigenom få en helhetssynpå den här problematiken, så att vi får en lösning.Anf. 14 Statsrådet ():Fru talman! Vi har mycket nära samar-bete. Frågorna är oerhört väsentliga för oss, ochmycket av samarbetet mellan mig och näringsminis-tern handlar just om att hitta lösningar som verkligentillgodoser de infrastrukturbehov som finns i just . är ett exempel därvi på ett ganska komplicerat sätt måste avväga mellanmiljöintressen, regionalpolitiska intressen och kom-munikationsintressen. Jag har mycket stor förståelseför de behov som finns av kommunikationer. De ärhelt avgörande för möjligheten till specialisering ochekonomisk utveckling i den här regionen.När det gäller miljöbalksprövningen är det inteförvånansvärt att jag inte har tagit del av agerande, utan det är mitt uppdrag att göra detnu när vi har det här på vårt bord. Hälsoaspekter skaingå i en sådan här prövning. är enav våra viktigaste remissinstanser. Jag kan inte gå inpå det enskilda ärendet, men om någonting saknas iett ärende av detta slag begär vi in kompletteringar.Det förutsätter jag att vi kommer att göra vid behoväven i detta fall.Den riktigt principiellt intressanta frågan, som jagvill peka på, handlar om regeringens möjligheter attdiskutera alternativa platser. Enligt miljökonsekvens-beskrivningarna ska vi få in förslag på alternativadragningar. Det får vi också, och vi ska kunna görabedömningar. Ett problem när det gäller Vägverketsoch förslag i detta avseende är att man iregel bara framlägger ett förslag för beslut, vilketinnebär att vi inte kan tillstyrka något annat förslag.Vi kommer att fortsätta en dialog med Vägver-ket och kring hur den här typen av till-ståndsprövning bör gå till. Vi har alltså möjlighet attse och diskutera de alternativa dragningarna, men vikan inte tillstyrka något annat förslag än det somligger hos oss när det gäller tillståndprövning. Dettatycker jag är den principiellt viktiga frågan när detgäller detta miljöbalksärende.Anf. 15 ():Fru talman! Där tryckte ministern verkligen påden rätta knappen, tycker jag. Det är så jag ser detockså. Det är ett oerhört problem att man inte har enhelhetssyn och samverkar med varandra.Det är som sagt inte bara som ska gå ge-nom den trånga korridoren i . Även järnvä-gen ska fram där. är det enkelspår. Det är enjärnväg som kommer att få en ökad betydelse i fram-tiden. När är klar ökar ju transporternaav gods- och persontrafik, och det blir enligt beräk-ningarna fler tågset än : 90 tågset perdygn. Vad kommer det att innebära för bl.a. Sunds-vall, som tog upp, med alla dessabomfällningar? Det kommer att innebära många tim-mar då bilarna står och väntar på att bom-marna ska resas. Ingen slår av bilmotorn, utan denstår och puttrar.Jag vet inte om ministern vet hur det ser ut iSundsvall, men ligger ju mellan två berg,och i dalsänkan samlas avgaserna. harunder varit känt för sin dåliga luft. harvi börjat få lite bukt med den, men det blir knappastbättre om vi inte får göra någonting åt järnvägengenom Sundsvall.Ostkustbanan är underdimensionerad.Näringsministern har tidigare i vår sagt att man skabygga elva mötesplatser från till kostnad av en halv miljard. Det blir, som jag serdet, en tillfällig förbättring, men är det enkapitalförstöring. När dubbelspår kommer att byggaskommer detta att vara bortkastade pengar.Jag tycker att det är väldigt viktigt att miljömi-nistern tar med sig alla de här problemen vad gällervattentäkten, fornminnen och miljön i . Värtatt nämna är också att har förhållandevis fåkulturminnen jämfört med övriga , och de ärguld värda. Vi måste få bevara fornminnesområdet iNjurunda.Anf. 16 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig bara avslutningsvis konstate-ra att vi, när det gäller den samordnade bilden av eninfrastruktursatsning som den i , gör ensamlad bedömning i regeringen av detta, precis somjag redan har sagt. Det som då beaktas är det somkommer in från alla olika intressenter som yttrar sig.När det gäller samordning av t.ex. järnvägar ochlandsvägar bygger man på det underlagsmaterial somvi har från , och andra för attkunna göra en så god bedömning som möjligt, och ien situation när man planerar för expansion är detsjälvklart att man beaktar helheten. Om ni skulle följabedömningen av några ärenden skulle ni kunna se attdet är precis så som vi arbetar.Det är min förhoppning att det ska bli en bra lös-ning i Sundsvallsområdet med tanke på såväl nä-ringslivet som den regionala utvecklingen och miljönoch att vi ska komma framåt så snart som möjligt.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2001/02:302 om FN:svärldstoppmöte i . 17 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig på vilket sättjag kommer att arbeta för ett brett samarbete kringhållbar utveckling bland kvinnor. Hon harockså frågat mig hur jag kommer att verka för attstärka kvinnors inflytande i den internationella miljö-och utvecklingspolitiken.Jag är glad över frågan eftersom jämställdhet ären viktig utgångspunkt för regeringens arbete. I mittsvar vill jag börja med att belysa regeringens initiativpå den internationella arenan och därefter nämnanågra svenska exempel.Regeringen driver aktivt demokrati, mänskligarättigheter och deltagande som en viktig del av håll-bar utveckling såväl nationellt som internationellt.Detta är ett synsätt som också slogs fast vid om miljö och utveckling i genomAgenda 21 och vid kvinnokonferensen i 1995.Inför världstoppmötet om hållbar utveckling harSverige aktivt drivit att jämställdhetsfrågorna skagenomsyra både förberedelseprocessen och självatoppmötet. I förberedelseprocessen har s.k. viktigasamhällsgrupper som identifieras i ensärskilt framträdande roll. Kvinnor utgör en av dessagrupper. I FN:s förberedande kommitté för toppmötetbereds plats för kvinnoorganisationers deltagande ochinflytande.Sveriges övergripande prioriteringar inom ramenför teman är fattigdoms-bekämpning, hållbara konsumtions- och produk-tionsmönster och globaliseringens effekter. Vi arbetarockså för att toppmötet ska generera särskilda initia-tiv inom vatten-, energi- och hälsosektorerna. Alladessa områden har tydliga kopplingar till jämställd-hetsfrågor och kvinnans situation.Sverige har också inom EU tagit initiativtill ett positionspapper som identifierar prioriteradejämställdhetsfrågor i Johannesburgs-processen ochsom innehåller en genomgång av utkastet till hand-lingsplan för Johannesburgs-mötet ur ett jämställd-hetsperspektiv. Specifika frågor med koppling tillkvinnans situation som skulle vilja se be-handlade vid toppmötet är bl.a. kvinnors rätt tillägande och nyttjande av mark och andra naturresur-ser, kvinnor som jordbrukare och kvinnors roll för attskapa hållbar ekonomisk tillväxt och social utveck-ling.Under det svenska ordförandeskapet i EU antogmiljörådet slutsatser om toppmötet i Jo-hannesburg. Dessa slutsatser framhåller vikten av attkvinnor deltar aktivt i allt arbete för hållbar utveck-ling. slog också fast att ett jämställdhet-sperspektiv ska genomsyra toppmötets hela process.Förbättrad samhällsstyrning och deltagande på allanivåer var enligt rådet viktiga teman för världstopp-mötet. Ett ökat inflytande från kvinnor utgör natur-ligtvis en viktig del av en sådan insats. Liknandeslutsatser kom vi även fram till vid det regionalaförberedelsemöte som hölls i 2001.Jag kan också berätta att i samband med ett inter-nationellt möte med kvinnliga miljöministrar i Hel-singfors antogs slutsatser somframhåller behovet av att främja kvinnors deltagandeoch tillvarata deras erfarenheter i förberedelsearbetetinför . Då bildades också ett nätverkbland de kvinnliga miljöministrarna.När det gäller vårt arbete med hållbar utveckling idet nationella perspektivet vill jag särskilt lyfta framatt den antog en strategiför hållbar utveckling. I utarbetandet av strateginingick en dialog med samhällets olika intresseorgani-sationer. Hållbarhetsstrategin kommer att presenterasvid toppmötet i . Den beaktar de eko-nomiska, ekologiska och sociala perspektiven. Jäm-ställdhetsperspektivet genomsyrar strategin, inteminst vad gäller frågor om makt och inflytande.I de svenska förberedelserna inför toppmötet hål-ler den kontinuerlig dialog meden bred grupp av ideella organisationer. Sverigeskvinnolobby, f.d. SAMS, deltar aktivt i detta arbete.Vi har också kontakt med den svenska . Jag ser det som mycket angeläget attsäkerställa ett aktivt deltagande av dessa och andragrupper som arbetar med jämställdhetsfrågor i vårtförberedelsearbete - både för att få del av deras kom-petens och erfarenheter och för att få till stånd ettbrett ägarskap i uppföljningen av toppmötets resultat.Ett underifrånperspektiv är ledstjärna i den svens-ka regeringens förberedelsearbete. Jag är därför öp-pen för nya initiativ och konkreta förslag på hur ettbrett samarbete med kvinnor kan förstärkas- gärna i ett samarbete över partigränserna.Anf. 18 ():Fru talman! Ärade ledamöter och åhörare! Jag skabe att få tacka för detta svar från statsrådet - det är knappt man har lärt sig säga det.Det här är väldigt intressant. Jag vet att vi bådatvå är intresserade av både en hållbar utveckling ochav jämställdhet. Det genomsyrar också svaret. Trotsdet måste jag säga att jag är kritisk mot hur regering-en har agerat i de här frågorna.FN:s generalsekreterare har i flera dokument på-pekat just att om man ska ha en sustainable andequitable development ingår mer än återvinningspro-blematik. Det handlar om good governance - dethandlar om ett bra ledarskap - och det handlar fak-tiskt väldigt mycket om demokratisk utveckling föratt nå också miljömässiga effekter. är ettväldigt brett dokument. Det är också slutdeklaratio-nen från Riokonferensen.FN:s generalsekreterare har påpekat att fattig-domsklyftan i världen håller på att "genderiseras",dvs. att det är världens kvinnor och flickor som blirfattigare, och att det är en väldigt tydlig utveckling.Det är också så att bland beslutsfattare är avvärldens parlamentariker kvinnor, och av minist-rarna är kvinnor. Det är klart att när det ska fattasstora och viktiga beslut på dels EU-nivå, dels globalnivå inom FN:s ram - som den här interpellationenfrämst gäller - är det väldigt lätt att det blir övervä-gande män som förbereder materialet, företräderförhandlingsorganisationer och fattar beslut. Det ärinte bra. Det är vi överens om av många olika anled-ningar.Det nämns i interpellationssvaret att det ska ha va-rit en bred kontakt med olika lobbygrupper inför deförberedande kommittémötena som har varit -PrepCom meetings. Jag tycker inte att det är riktigtkorrekt. Vid statsminister redogörelser viden sammandragning med ideella organisationer fannsingen regeringsstrategi alls för hur jämställdhetsfrå-gorna skulle beaktas. Det var bara ett löst tal om attjämställdhetsfrågorna ska genomsyra arbetet. Detfanns ingen handlingsstrategi.I EU-positionen som finns inför nämns att ett gender-perspektiv ska genomsyraarbetet, men man talar inte om hur. Det finns ingenkonkretisering av hur det ska gå till. Av de kvinnoor-ganisationer som finns i har somliga redanför lämnat in ansökan om medel för attkunna ha förberedelsegrupper i miljöarbetet. Men dehar ännu inte fått svar på sin ansökan. Den har bollatsmellan departement.Det här ger ett dubbelt intryck. Jag uppskattarmycket att regeringen och statsråden uttalar sin godavilja, men det måste också följas upp av konkrethandling. Man måste bemöta kvinnoorganisationer påett sådant sätt att de kan vara med i förberedelsear-betet. Man måste i förhandlingspositionerna ha tydli-ga mål och tydliga punkter som inte bara handlar ommainstreaming, som ju är ett engelskt begrepp somhandlar om att jämställdhetsaspekter ska beaktas. Deträcker inte att säga det. Det krävs konkret handling,konkreta nyckeltal, konkreta mål.Till min besvikelse saknas detta genomgående imaterialet. Därför hoppas jag att kvinnoorganisatio-nerna nu i sluttampen - det återstår ju nästan ett halv-år till mötet i - kan få medel för attkunna bevaka detta. Jag hoppas också att svenskaparlamentariker får delta i förberedelsearbetet ochbereds möjlighet att åka till . Jag hoppasalltså att det blir något konkret när det handlar om attkvinnor ska delta i detta arbete.Anf. 19 ():Fru talman! Jag ville delta i den här debatten där-för att jag tycker att interpellanten har tagit upp enväldigt viktig fråga. Det jag inledningsvis vill kopplatill är dokumentet från , där en del handlar om detlokala Agenda 21-perspektivet. Jag menar att vi ännuinte har kommit någon vart när det gäller grundtankenbakom lokal Agenda 21.När det gäller lokal har det i de flestafall - jag vågar påstå det, för jag har tagit del av hurman jobbar i många kommuner - blivit kommunalaavfallsplaner av grundtanken. Grundtanken var ju enannan, nämligen att involvera de många människornai det här arbetet. Speciellt nämns kvinnor och barnsom två viktiga grupper.Just detta att vi har misslyckats lokalt med att in-volvera kvinnogrupperna i det här arbetet gör att vimåste dra slutsatser. Interpellanten har inte specifiktpekat på den här frågeställningen, och självklart kanden inte finnas med i svaret. Men den hör till den härdiskussionen, och jag undrar: Vad kommer regering-en att vidta för åtgärder för att grundtanken bakomlokal ska förverkligas?Anf. 20 Statsrådet ():Fru talman! Det är många frågor. Låt mig förstsäga att i förberedelserna inför har vifrån svensk sida drivit jämställdhetsfrågorna hårt,bl.a. därför att generalsekreteraren - som i mångafall, som framhåller, har understrukit kvin-nors betydelse, - tyvärr faktiskt försummade justjämställdhetsperspektivet redan i det stora inledandedokumentet inför Prepcom-konferenserna. Det har varit ett ganska tufft arbete attfå in detta. Genom de inspel vi nu gör för att stärkajämställdhetsperspektivet formulerar vi också tydligamål när det gäller nödvändigheten av att förbättramöjligheterna för kvinnor att bli involverade i be-slutsfattande och att bekämpa diskriminering på allanivåer. Där har vi nu varit väldigt tydliga.Den stora fråga som tar upp handlar justom hur fattigdomen "genderiseras" och hela den storaproblematiken kring kvinnors ställning i världen. Härmenar vi, precis som jag lyfter fram i mitt svar, att detviktiga i satsningarna inför också ärvilka sakfrågor vi väljer. Att vi nu väljer ett underi-frånperspektiv och att lyfta fram t.ex. hälsofrågorna,sötvattensfrågorna och de lokala demokratifrågornaär väldigt viktiga markeringar av att vi anser att det ärpå dessa områden som vi kan göra de viktigaste insat-serna när det gäller kvinnors ställning.Jag är själv mycket intresserad av hur vi ska kun-na koppla ihop miljöfrågorna och kvinnofrågorna. Jagtror att det som ligger i ,att bredda från miljö till en bredare social agenda, ärväldigt viktigt. Här är just hälsofrågorna centrala,därför att de kopplar ihop miljöfrågorna med de soci-ala frågorna väldigt tydligt.Kanske finns det här också ett svar till HaraldNordlund när det gäller det lokala Agenda 21-arbetet.Vi har ganska många goda exempel på att kvinnoroch kvinnoorganisationer har varit involverade. Jagkan inte göra en helhetsbedömning, men jag litar påHarald bedömning av läget. Självklart ärvi intresserade av att driva detta vidare. Jag tror attdet handlar mycket om att bredda det lokala Agenda21-arbetet bortom sophantering och sådant till debredare hållbarhetsfrågorna på den lokala nivån. Vihar just nu ett antal regionala konferenser på gångsom handlar om att diskutera och utvärdera det lokalaAgenda 21-arbetet och diskutera fortsättningen efterJohannesburg. Vi har en sådan konferens iMalmö, tror jag, och vi har haft en i . Viförsöker alltså nu initiera en diskussion på den lokalanivån kring hur vi ska utveckla arbetet.Anf. 21 ():Fru talman! Först och främst är det viktigt attkvinnors representanter får möjlighet att delta i förbe-redelsearbetet inför . Vi kan konstateraatt det har hållits någon bred samtalsträff med kvin-noorganisationer, men man har där bara deklarerat sinallmänna välvilja. Man har inte diskuterat annat än iväldigt lösa ordalag prioriteringarna i den svenskapositionen inför . Man har inte diskute-rat nyckeltal och mål i Agendaarbetet, i fattigdoms-bekämpningen eller i det globala miljöarbete som hörihop med de här frågorna. Det är viktigt att svenskakvinnoorganisationer får vara med i det här arbetet,och är det kvar.Vid de Prepcomkonferenser, eller förberedandekonferenser, som har förekommit har inte svenskakvinnoorganisationer heller kunnat medverka. Detinnebär att inflytandet i det sammanhanget i ställethar fått gå över internationella nätverk, inte genomvåra svenska plattformar. Det tycker jag är väldigtsynd, för de är starka i det här sammanhanget, i detinternationella arbetet.I de svenska positioner som fastställer hur för-handlingarna ska drivas från svensk synpunkt talas iövergripande termer om jämställdhetsarbete, men härfinns heller inga nyckeltal och mål. Det är likadantmed det positionspapper som har tagits fram inomden europeiska unionen.Nu är det två förberedande möten kvar, så detfinns fortfarande en chans att reparera en del av denhär skadan, som jag tycker att man kan tala om. Detär också fortfarande möjligt att se till att svenskakvinnoorganisationer kan representeras vid mötet iJohannesburg. Jag hoppas att den öppna inbjudansom statsrådet kommer med i sitt svar innebär justdetta - deltagande i förberedelsearbetet, tydligt redo-visande av de svenska positionerna och deltagande iJohannesburgs-mötet.Det är svårt att bedriva jämställdhetsarbete påglobal nivå. Det är t.o.m. mycket svårt. Det normalavid sådana här stora FN-konferenser är att staternadelas upp i olika förhandlingsgrupper, och det finnsgrupperingar inom FN-systemet som är mycket hård-föra och som tufft motarbetar jämställdhetsarbete ochdet som vi tycker är viktiga demokratiska värden ochviktiga byggstenar för att nå en hållbar utveckling ivärlden. Då är det än mer viktigt att vi tillvaratar dekrafter som finns i och deras internationellanätverk för att stärka den linje som finns inom enannan grupp av stater, nämligen att det är viktigt fören hållbar utveckling att kvinnor och flickor deltar.Särskilt viktigt är detta , eftersom utvecklingenunder faktiskt har gått åt felhåll när det gäller kvinnors möjligheter och kvinnorslevnadsvillkor.Anf. 22 ():Fru talman! Det jag utläser av svaret från miljö-ministern är ett perspektiv inför Johannesburgs-mötetsom inte inkluderar den aspekt jag tog upp här, näm-ligen ett underifrånperspektiv. Hur kommer man atthantera de frågorna? Jag tror att vi kan vara överensom att man har misslyckats med grundtanken bakomdet lokala Agenda 21-arbetet, och detta borde ha entydligare plats inför . Vad gör vi nu föratt involvera kvinnogrupper i det här arbetet? Som jagtyder svaret handlar det inte bara om att formelltsamråda med kvinnoorganisationerna, utan det gälleratt tillvarata kvinnors perspektiv på de här frågorna.Vi behöver bara gå till våra närområden för attmärka att det tvivel som sås ute i kommunernamot det vi ägnar oss åt och det vi ändå är överens omär en nödvändig utveckling, nämligen att sortera,hushålla osv., inte sällan kommer från manliga kom-munala politiker, tyvärr.Här gäller det att ta vara på det synsätt som finnshos kvinnor. Jag kan i svaret inte utläsa någonting omhur man kommer att ta upp detta i samband medJohannesburgmötet. Hur förverkligar vi grundtanken iden lokala ?Anf. 23 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig först när det gäller förbere-delsearbetet inför säga att det har varitett problem att hela den internationella processen harlegat sent. Detta har skapat problem med de här kon-takterna. Det finns en frustration och en besvikelseöver att man inte fått signaler om vad man nu skagöra. Det är egentligen först mellan Prepcom 1 och 2som positionerna har formulerats.Det lite paradoxala är att detta beror på att manvelat ha ett underifrånperspektiv. Det har gjort har varit sent ute, vilket kanske har försvåratvåra kontakter för att stimulera samarbetet i ett senareskede.Jag vill ändå fortfarande understryka att kvinno-lobbyn ingår i den dialoggrupp som vi nu har och attvi kommer att ha ett möte med den gruppen på tors-dag. Det finns alltså en fortgående dialog under dethär arbetet.Regeringens initiativ för att bjuda in kvinnoorga-nisationer och andra organisationer ska ses som enmöjlighet till kontakt. Frågorna måste också drivas avorganisationerna själva. Regeringen kommer inte attsäga att det här är den linje som vi ska följa. Däremotär vi öppna för dialog och förslag.