prot · GQ0913 · 2002-11-07 00:00:00 — Långa avstånd, kyla ochgleshet mellan människor är helt perfekt för dessabehov.Men vår förmåga att anpassa oss till morgonda-gens nya förutsättningar och krav är också till stor delberoende av ett solidariskt helhetstänkande i beslutenfrån riksdagen.Behovet av fungerande kommunikationer till and-ra delar av är avgörande för vår utveckling.Inlandets möjligheter till kommunikationer mellanolika inlandsregioner, till exempel genom ,är av största vikt för vår utveckling.Vidare gäller det möjligheten till riskkapital ochen positiv syn på företagande i inland därinnnovationerna ibland kanske kan te sig märkliga,till exempel byggandet och säljandet av is.Det gäller också inlandets möjligheter till högreutbildning för de människor som redan bor i vårakommuner, alltså utlokaliserade högskoleutbildningardär dock merkostnaderna för detta inte kan lastas påkommunernas redan så ansträngda axlar.Herr talman! Som avslutning vill jag återigen på-peka att en positiv utveckling av ochNorrlands inland inte kan bestå endast av innovatio-ner, idéer och beslut av människor från ,utan det krävs också att vi i denna beslutande för-samling drar vårt strå till stacken för en solidarisk ochrättvis inriktning av besluten som syftar till utveck-ling och tillväxt i och i övriga regionerutanför de stora städerna.Anf. 33 () replik:Herr talman! Eftersom jag fortfarande saknar an-svarig minister här får också förmånenatt besvara en folkpartifråga.Vi i tror på människans kreativitet ochförmåga - det är grundbulten. Det gäller att ta vara påden entreprenörsanda som finns, inte minst vad gällerframtagandet av alternativa drivmedel. Det skulleskapa oerhört många arbetstillfällen på landsbygden.Dessutom ger det förutsättningar för en bättre miljö.Min fråga till Socialdemokraterna är om ni äntli-gen vill släppa fram de här möjligheterna, både för attskapa arbetstillfällen och framför allt för att ge förut-sättningar för en bättre miljö.Anf. 34 () replik:Herr talman! Om jag förstod frågan rätt handladeden om alternativa drivmedel. Då måste jag få ställaen fråga tillbaka: Vad menar med alter-nativa drivmedel?Anf. 35 () replik:Herr talman! Det kan gälla alltifrån etanol till bio-gas - hela spännvidden. Det finns en mängd projektöver hela landet där man har tekniken, menproblemet är de höga skatterna som gör att detta inteär lönsamt. Det är framför allt i ett initiativskedeunder som det behövs ekonomiska incita-ment för att ge förutsättningarna. När det sedan harblivit tillräcklig snurr på företagsverksamheten kandet gå utan bidrag och skattesänkningar.Anf. 36 () replik:Herr talman! Vad jag vet driver man ett projekt iGlommersträsk som handlar om alternativa drivme-del, och det har man tagit fram i samråd med dekommunala företrädarna i inland. Det drivsalltså ett EU-projekt i just den formen.Anf. 37 () replik:Herr talman! Jag tycker att det var ett intressantanförande som höll. Det pekade på nå-got annat än det vi ofta hör talas om i regionalpoliti-ken, nämligen möjligheterna. Jag är visserligen bosatti men har under de senaste årenarbetat i , och det har jag gjort med storglädje. Jag har då kunnat lägga märke till att baraman ger möjligheter till den utvecklingskraft somfinns på olika ställen så kan man göra väldigt mycket.Västernorrland har till exempel näst högstabruttoregionalprodukt per invånare.Man får över huvud taget inte se regionalpolitikensom anslagsäskande, utan det gäller att se till attkomma med erbjudanden: Vad kan man göra iVärmland för att få bättre transporter, för att bidra tillvälfärden och så vidare?Jag har full förståelse för att inte här, i motsats till många andra talare. Det begriperjag fullständigt. Men jag skulle vilja fråga MariaÖberg: Är det inte så att vi skulle behöva en omlägg-ning av regionalpolitiken till erbjudande av möjlig-heter i stället för dessa krav som ständigt kommer?Anf. 38 () replik:Herr talman! Vi har just nu en ganska unik situa-tion där vi bedriver många utvecklingsprojekt medhjälp av EU-medel från mål 1-området. Det områdetska nu ändras efter nästa strukturfondsperiod. Just nuupplever jag att vi har en rejäl påverkan av de idéeroch innovationer som finns internt i länet. I den härförsamlingen måste man naturligtvis ha ett hel-hetstänkande i de solidariska beslut som vi ska fatta,men jag upplever att vi just nu i har möjligheter att utveckla de innova-tioner vi har i Norrbotten.Anf. 39 () re-plik:Herr talman! Det var väldigt intressant att lyssnatill . Jag vill också säga välkommen - jag troratt detta var ditt jungfrutal.Jag delar helt beskrivning. Det ärglädjande att hon också ser frågorna om klimatet ochde långa avstånden. har ju verkligenockså erfarenhet av dem som bor i hoppas att vi alla på Norrbottensbänken, bådegemensamt och var och en för sig, kan påverka vårapartier för att också glesbygden i ska fåbra villkor att fortleva.Anf. 40 () replik:Herr talman! Det förutsätter jag också. Det är där-för jag är här.Anf. 41 ():Herr talman! En förbättring av kommunikationer-na i hela är avgörande för landets sociala ochekonomiska utveckling. Men investeringar i in-frastruktur är inte bara en fråga om ekonomisk till-växt. De handlar i lika hög grad om miljö och säker-het. Miljöhänsynen kräver investeringar i järnvägen.Nollvisionen kräver investeringar i vägnätet.Regeringens transportpolitik har under de senasteåren inneburit att eftersläpningarna i de uppställdainvesteringsplanerna accelererat för både vägar ochjärnvägar. Likaså är vägunderhållet eftersatt på ettoacceptabelt sätt. har informerattrafikutskottet om att underhållsberget, det vill sägaeftersläpningen av vägunderhållet, nu uppgår till 15miljarder kronor.Det transportpolitiska målet blir alltmer avlägset.I den genomgång av transportpolitikens fem del-mål som höstens budgetproposition innehöll konstate-rades att utvecklingen närmat sig de lång-siktiga målen i endast ett av fem fall. Det är den såkallade transportkvaliteten som regeringen bedömerha utvecklats positivt. Bedömningen är anmärknings-värd eftersom regeringen medger att störningarna ijärnvägstrafiken ökat och att kvaliteten på vägarna äroförändrad. Att regeringen dessutom kallar vägkvali-teten "oförändrat hög" tyder på en total distanseringfrån den svenska verkligheten.För att vi ska börja beta av eftersläpningen måsteväganslagen öka. reserverade i sittbudgetförslag mer än regeringen förvägunderhållet under 2003 och 2004.Vi har tvingats vänja oss vid allt-fler försenade infrastrukturprojekt. Tyvärr ser framti-den minst lika mörk ut vad gäller utbyggnaden avvägnätet. Det visar inte minst det utkast till nationellvägplan som presenterat i höst.Kristdemokraterna menar att motorvägsstandardmåste åstadkommas mellan våra storstäder. Motor-vägsstandard är också en förutsättning för att vi skakomma till rätta med ett begränsat antal riktigt svårtolycksdrabbade vägavsnitt. Trafikanterna måste ta sittansvar att köra nyktra och följa trafikreglerna, men sålänge vägarna lämnar så stora utrymmen för misstagkommer vi inte att kunna närma oss nollvisionensmål.Herr talman! Regeringen har för vana att beröm-ma sig för storleken hos den totala planeringsramen iförra årets infrastrukturproposition. Detta är dockingenting annat än en siffra på ett papper. Ingentingtyder på att denna nivå kommer att uppnås. Den före-gående tioårsplanen har Socialdemokraterna varitlångt ifrån att matcha i sina årliga budgetar.Än mer oroande är infrastrukturpropositionenskvarstående finansieringsbehov på 58 miljarder kro-nor, som inte alls kommenterades i budgetpropositio-nen . Tvärtom valde regeringen att avstå frånatt redovisa sina beräkningar , då anslagenrimligen behöver öka rejält. Detta gör att infrastruk-turplaneringen sker under mycket osäkra förutsätt-ningar.Förutom att anslagen måste höjas, och det redanfrån 2003, anser att investeringar-na ska tidigareläggas och effektiviseras genom attprojekt genomförs i partnerskap med den privatasektorn, så kallade PPP-lösningar. Regeringen harsom en eftergift till stödpartierna helt förbigått dennamöjlighet och därmed satt trovärdigheten i planering-en på spel. Möjligheterna hos PPP måste utnyttjas!Herr talman! Ämnet för debatten är regionalpoli-tik och infrastruktur. Därför bör särskild uppmärk-samhet riktas mot de enskilda vägarna. Regeringenspolitik innebär att vägstandarden försämras ytterliga-re i de områden där människor och företag är sommest utlämnade till fungerande bilvägar.Vägverket har aviserat sänkta bidragsnivåer medmellan 5 och till de enskilda vägarna för 2003.Kostnaderna har gått upp medan regeringens anslagligger kvar på samma låga nivå. måstedärför sänka bidragsnivån för att pengarna ska räckatill alla. Resultatet blir sämre kommunikationer ge-nom lägre vägstandard och att fler vägar stängs förallmän trafik. Den ekonomiska utvecklingen i gles-bygden undergrävs. För att möta ökadebidragskostnader har föreslagit attanslagen till enskilda vägar ska öka med10 %, 60 miljoner kronor.Sammantaget kan det konstateras att det är nu detbehövs en satsning på det snabbt förfallande svenskaväg- och järnvägsnätet.Anf. 42 () replik:Herr talman! Först skulle jag vilja säga att jag de-lar uppfattning att det behövergöras mycket för vägnätet, men när man gör en bud-get måste man göra olika sammanvägningar, och detär precis det som regeringen har gjort tillsammansmed och Vänsterpartiet.Men jag begärde egentligen replik med anledningav denna nästan religiösa tro på att man ska skapalösningar på de stora problem som finns i vägnätetmed PPP.Jag tycker, , att det är ganskasunt att man stannar upp och funderar på omdetta är den lämpliga formen. Finns det andra sätt attlösa detta? Kan man göra det med en vanlig upplå-ning? Kan man göra det genom att förskottera, ellervad kan man göra? Men detta bortser man ifrån; detär PPP, PPP och PPP. Varför är detta med PPP såviktigt? Det är ju ändå vi som får betala i slutändan.Det är kanske till och med, , vårabarn och barnbarn som får betala det som vi ska byg-ga . Är det den riktiga vägen att gå?Anf. 43 () re-plik:Herr talman! har lite synpunkterpå detta med PPP. Låt mig då läsa om den socialde-mokratiska regeringens uppfattning, som man hardeklarerat förut, till exempel infrastruktur-proposition. Då skrev man så här: I har somtidigare nämnts ett större PPP-projekt organiserats.Det är . Organisationen av dettaprojekt är ett föredöme för resten av Europa.Genom ett visst statligt finansiellt engagemang harprojektet kunnat ges en samhällsekonomiskt godutformning som de privata intressenternaerbjudits möjlighet att gå med i projektet på rimligaföretagsekonomiska villkor.Det här är alltså någonting som även den social-demokratiska regeringen har backat upp. Vi tycker attdet här är en chans som vi inte ska missa, detta för attvi ska kunna hålla en bättre takt i nödvändig utbygg-nad av vägnätet.Anf. 44 () replik:Herr talman! var väl ett projekt somman kunde avläsa detta på. Det fanns väldigt braeffekter av . Men det här handlar ju omen mycket större omfattning. Jag tycker att det är sunt- det är ekonomiskt sunt och också politiskt sunt - attstanna upp och fundera på om detta är den väg vi skagå. Det finns också en viss skepsis som väl vet. Den skepsisen kan man inte barabortse från. Det finns många sätt att finansiera vägar.Det finns många sätt att finansiera järnvägar, men vimåste fundera över vilket det bästa sättet är. Att anvi-sa PPP som den enda lösningen tror jag inte på. Jagtror inte att det är den allra bästa lösningen för vårinfrastruktur.Anf. 45 () re-plik:Herr talman! Låt mig bara få läsaytterligare något från det sammanhang som jag togupp tidigare. Regeringen säger att ett privat deltagan-de i offentliga projekt där de privata också är ansvari-ga för intjänandeförmågan och drift av anläggningenbör kunna verka positivt på projektens totala ekono-mi.Sedan fortsätter man att tala positivt om det här.Det här är en bedömning som vi kristdemokraterdelar, och det är någonting som vi delar med mångaandra partier här i . Vi tycker att PPP-lösningar ska användas för att vi ska kunna få igenomoch genomföra de viktiga vägprojekt som liggerframför oss. Det finns också goda omdömen frånFinland till exempel där man har prövat det här.Anf. 46 ():Herr talman! Jag tittar ut över regeringsbänken.Det är tomt, tyst och öde . Det är trist, men det ärväl ett tecken på att tal då och då omriksdagens betydelse mest är retorik utan innehåll.När vi nu har det första stora tillfället att diskuteramed den nya ansvariga ministern på området, UlricaMessing, drar hon sig undan med svansen mellanbenen, höll jag på att säga, och stryker sig från dentalarlista där hon var anmäld tidigare. Det är närmastpinsamt men kanske talande för regeringens ointresseför dessa frågor, tyvärr.Vi debatterar väldigt stora och viktiga frågor i denallmänpolitiska debatten , regionalpolitik ochinfrastruktur. Det är, herr talman, ingen slump att detär 4 talare av 14 från . För oss center-partister är frågan om att skapa bra och likvärdigautvecklingsvillkor i alla delar av landet en hjärtefråga.Det handlar om sådant som allmän samhällelig ser-vice. Det handlar om post- och teleförbindelser. Dethandlar om en bra och tillförlitlig infrastruktur, ochdå menar jag både den digitala infrastrukturen i formav tillgång till bredband i ordets verkliga meningsamt den fysiska infrastrukturen i form av främstvägar och järnvägar där det går att komma fram underalla delar av året på ett rimligt sätt. Jag återkommertill den frågan alldeles strax.Centerpartiet vill satsa på ett radikalt förbättratklimat för det lokala näringslivet genom bättre vill-kor, breddad arbetsmarknad, bra kommunikationeroch tillgång till kvalificerad arbetskraft. Men för attdet ska vara möjligt krävs också en radikal decentrali-sering av makt till regioner och kommuner, så att defår möjlighet att utveckla de bästa lösningarna utifrånde förutsättningar som finns, lokalt och regionalt.En balanserad och lokalt förankrad tillväxt i helalandet ger också förutsättningar för en uthållig tillväxtdär resurser brukas utan att förbrukas, där miljöhän-syn tas från början. Vi vill ta till vara hela Sverigesboende- och livsmiljöer genom att garantera en bragrundservice och infrastruktur samt genom en offen-siv och aktiv politik för utveckling.Men det vill väl alla? Vi hörde till exempel soci-aldemokraterna som varuppe och deklarera sina stolta ambitioner på sinaområden. Dessvärre är det inte den politik som derasparti och deras regering driver . Det kunde avlä-sas bland annat i regeringens regionalpolitiska propo-sition . Det mest substantiella innehållet varstatliga bidrag till utsatta kommuner för att riva mängd väl fungerande bostäder. Det, herr talman,är ett gott exempel på skillnaden i inställning mellandem som accepterar och till och med bejakar att enkommun och en byggd avvecklas och dem av osssom vill ge rättvisa villkor för utveckling i hela lan-det.För att anknyta till tidigare replikkan jag säga att handlar egentligen om detta, om attge möjlighet, om att ge rättvisa villkor, inte om att gebidrag. Jag är glad åt att vi är fler som ansluter osstill ett sådant synsätt.Herr talman! En av grundförutsättningarna för attfå den här livskraften i hela landet är väl fungerandekommunikationer och en väl utvecklad och under-hållen infrastruktur. Det har många redan påtalat iden här debatten. Med dåliga kommunikationer, fy-siska såväl som digitala, uteblir investeringar ochnyetableringar, och det är en förödande utveckling.Och privata satsningar och företagande i områdensom är i störst behov av sådana går om intet för attstaten inte tar sitt ansvar för infrastrukturen.För att möjliggöra en underifråndriven tillväxtsatsar vi i i vårt budgetalternativ 1,7miljarder mer än regeringen på utgiftsområdet. Vifick i trafikutskottet vittnesbörd frånVägverkets ledning om att det verkligen behövs meraresurser, både för att man ska klara den viktiga driftenoch underhållet och för att man ska klara nödvändigainvesteringar - det gäller till exempel E 4:anlängs . Det behövs också merapengar för att man ska klara bidragen till de enskildavägarna.Det allmänna vägnätets standard har under de se-naste åren försämrats. Vi fick också bekräftat avVägverket att kostnaderna för att återhämta det upp-skjutna underhållet, som påpekade,är 15 miljarder kronor.Det här är fel politik. Det är också dyrbarare poli-tik, därför att det blir långsiktigt dyrare för samhälletatt skjuta upp nödvändiga drifts- och underhållsåtgär-der eftersom senare insatser ofta blir mer omfattande,mer kostnadskrävande och därmed dyrare för helasamhället.Ett mycket tydligt exempel på effekten av de dåli-ga vägarna är att den för så viktiga skogsin-dustrin under vissa årstider har jättesvårt att få framråvaran till sina anläggningar. I stora delar av landetär det inte främst nya vägar som är tillväxtskapande,utan det är att se till att det befintliga vägnätet funge-rar bra. Upprustningen av det nedslitna och hårt åt-gångna vägnätet måste vara en prioriterad åtgärd föratt skapa livskraft i hela landet.Låt mig, herr talman, avsluta med Centerpartietssynsätt och våra prioriteringar när det gäller detta.Vi vill i första hand satsa de extrapengar som vihar i vår budget på att ta igen det eftersatta underhål-let och garantera en underhållsnivå som inte tillåternya eftersläpningar att uppstå och på tjälsäkring,bärighet och rekonstruktion.Vår andra prioritering är att bygga bort flaskhalsari befintliga transportsystem och genomföra redanplanerade projekt.Därefter, som tredje prioritering, menar vi att vikan komma att diskutera önskvärda nyanläggningaroch nyinvesteringar. Men det bör komma på tredjeplats i vår prioriteringsordning.Anf. 47 () re-plik:Herr talman! Jag vill bara ta upp ett par små saker.Vi har ju ganska lika uppfattningar, ,och . Jag vill bara påpeka attdet inte är några folkpartister anmälda till debattenom dataproblem i glesbygd. Men vi är tre styckensom begär repliker för att kompensera det i debattenom dataproblem i glesbygd.Är det så att fortfarande tycker att statenska göra de stora datasatsningarna i glesbygd? Detgår ju ut över just det vägnät som ,och är överens om, och detgår ut över tjälsäkringen av skogsindustrins vägar,som är nummer ett för glesbygdens överlevnad.En fråga till: Är 45:an en även i Cen-terns politik?Anf. 48 () replik:Herr talman! Jag hälsar verkligen välkommen i debatten. Jag reagerade också ochtyckte att det var sorgligt att ni inte hade någon folk-partist med i den här oerhört viktiga debatten. harni hjälpt upp det med att begära flitigt med repliker,och det välkomnar vi.Centerpartiets syn på IT-satsningar i hela landetkvarstår och är precis som . Vi har den grund-synen i att det är ett samhälleligt ansvaratt se till att det är rättvisa utvecklingsmöjligheter ochrättvisa villkor i alla delar av landet. Då kan vi inteförlita oss på en marknad som helst bygger i och möjligen i , Eskilstunaoch ytterligare några viktiga randstäder i ,men som alltid låter landsbygden, småorterna ochglesbygden komma i andra, tredje och fjärde hand.Menar man allvar med att hela landet ska ges rättvisautvecklingsmöjligheter måste det vara ett samhälleligtansvar att se till man har digitala kommunikationer -precis som staten och samhället bygg-de ut järnvägsnätet och det allmänna vägnätet - ochpost- och teleservice över hela landet. Det är sammasjälvklara princip som ska gälla också på det härområdet.När det gäller 45:an tror jag att jag är överens om att den ska ha god standardoavsett om den kallas riksväg eller Europaväg.Anf. 49 () re-plik:Herr talman! När det gäller anmälningsorsaken,digitala problem i glesbygden, vill jag säga att detfinns tolv grova rör utanför min dörr, ungefär 100meter. De går från till . Men vi har ialla fall ingen tillgång till något bredband. Som tur ärär satsningen gjord av det privata näringslivet. Det ärdärför jag ställer frågan: Har , som jag erkän-ner är ett glesbygdsparti, verkligen råd att stå kvar viduppfattningen att marknaden, näringslivet, ska taansvaret för digitaliseringen även i glesbygden?På den stora fabriken i utanför Uppsalakör man den digitala tekniken luftvägen. Detkostar mycket av de pengar som vi behöver för in-frastruktur på järnväg och väg.Anf. 50 () replik:Herr talman! Det är gott och väl, , att rören finns där, men det är bekymmersamtnär och andra inte får tillgång tillrören. Det illustrerar lite grann synen hos de storaaktörerna på det här området, att de inte riktigt bryrsig om de små i det här sammanhanget.Jag vill upprepa att vår grundsyn är att samhälletska ge möjligheter och ställa resurser till en funge-rande infrastruktur till förfogande. Sedan är det vårmening att aktörerna på IT- och telekomområdet skavara de som svarar för tjänsterna. Men själva grund-stommen, infrastrukturen, menar vi ska ställas tillförfogande på lika villkor. Och det är ett samhälleligtansvar. Sedan ska vi inte hålla på och sälja tjänster hitoch dit, utan det kan gott alla olika aktörer på områ-det sköta på ett bra sätt.Anf. 51 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillSven och , eftersom SvenBergström raljerar över bidragen som de utsattakommunerna i inlandet har fått för att minska lägen-hetsbestånden. Vilka konkreta åtgärder har då Cen-terpartiet i åtanke för att minska utgifterna för deredan utsatta kommunerna, där befolkningsminsk-ningen är katastrofal och där lägenhetsbeståndenkostar pengar?Anf. 52 () replik:Herr talman! , det må vara mig för-låtet att jag raljerar över detta, men det är ju talandeatt det mest substantiella enskilda förslaget i denregionalpolitiska propositionen är att man ställerpengar till förfogande för att ta bort väl fungerandebostäder. Det kan självfallet vara motiverat för attkommunala bostadsbolag inte ska gå i putten, mendet hade ju varit något helt annat om det regionalpo-litiska förslaget också hade innehållit en rad offensivasatsningar. var till exempel inne på ska se till att de mycket resursstarka kommuner-na och regionerna får del av de egna tillgångarna iform av återföring av vattenkraftspengar.Jag vill gärna ställa en motfråga till med nya, friska ögon i det stora par-tiet nu beredd att hjälpa till och bilda opinion för attse till att rättvisa skipas, så att vi i alla fall återför endel, inte allt, till de regioner och kommuner som harställt upp med vattenkraften? De är egentligen oerhörtresursstarka när det gäller skog och vattenkraft menutarmas på ett närmast kolonialt sätt.Anf. 53 () replik:Herr talman! Jag vet inte om jag tycker att regio-nala skillnader, regional klyvning och konkurrensut-sättning mellan olika regioner i är vettigt.Däremot kan jag tycka att kraftindustrin borde ta ettstörre ansvar för den miljöåverkan och den situationsom de kommuner som har utbyggda älvar har utsattsför.Anf. 54 () replik:Herr talman! Vad ska man säga när ny, fräsch och frisk i den här kammaren är såuppgiven att hon lutar sig mot kraftindustrin ochsäger att de kanske ändå kan hjälpa oss på traven här?Är det inte ett samhälleligt ansvar att se till att rättvisaskipas och ta fasta på det? var inne påatt man ska se till att det skapas rättvisa utvecklings-möjligheter. Det är ju vad det handlar om. Då är detväl inte oskäligt att säga att en liten skärv av alla destora resurser som vattenkraften genererar genomutbyggnad av älvar i de här kommunerna faktisktockså ska återföras dit för att kunna bidra till en ut-veckling. Är det en orimlig tanke, ? Jaghoppas att funderar och reflekterar överdet som ny i den här kammaren. Jag skulle verkligenvälkomna att vi kunde mobilisera en stark majoritetför att, med vattenkraften som ett exempel, ta ett antalsteg i riktning mot att tillförsäkra de här regionernade utvecklingsmöjligheter som de är värda och behö-ver för att klara sysselsättning, ekonomi och utveck-ling.Anf. 55 ():Herr talman! Staten och det offentliga har ansvarför att vi ska ha en fungerande infrastruktur.