prot · GP09110 · 2002-05-22 00:00:00 — Vi diskuterar nu propositionen omändringar i djurskyddslagen och en del motioner somhar hanterats av utskottet i samband med denna. Dethär är en proposition som har gjorts upp i ett samar-bete mellan , och regering-en.Många av de frågor som kommer upp här är frå-gor som har engagerat . Bl.a. att alla djur ska omfattas av § 4 i djur-skyddslagen, så att de även omfattas av kravet på ettnaturligt beteende, är något som vi har jobbat förunder . Det är fullt rimligt att sällskapsdjuroch övriga djur, t.ex. ridhästar, ska ingå i den härparagrafen, och det har vi hävdat . Det bordevara självklart att man kan utfärda föreskrifter omhållning av dessa djur. Vi är väldigt glada för att detnu föreslås.Vi har också kämpat länge för att man ska skärpastraffen för brott mot djurskyddslagen och att flerlagöverträdelser ska straffbeläggas. Vi tycker att detär orimligt att även upprepade fall av djurplågeri,t.ex. vid transporter, har kunnat ge högst ettårs fängelse. Vi är nu glada över att de här straffenskärps. Vi tycker också att det är väldigt bra att manutvidgar straffbestämmelserna så att man straffbeläg-ger t.ex. brott mot bestämmelserna om hantering avslaktdjur vid slakt. Det här är något som har engage-rat många människor . Vi har lyckatsfå igenom de här förslagen i förhandlingarna. Vi harstor förståelse för de människor som under lång tidhar varit väldigt frustrerade av att straffen för den härtypen av brott har varit så milda. är förslagen här.Vi tycker naturligtvis att det kunde ha gått fortare,men vi får ändå vara glada att förslagen nu föreligger.I propositionen finns det också förslag om utvid-gade krav på tillstånd för att i större omfattning hålladjur, också något som har arbetat för. Detgäller exempelvis att hålla draghundar eller vakthun-dar för uthyrning, som inte har krävt tillstånd,eller att hålla hästar, inte bara för ridskolor utan ävenför utfordringsstallar exempelvis. Detta ska nu krävatillstånd, vilket inte har gjorts tidigare. Här finns vissaproblem med att detta måste anmälas till EU, varfördet kan ta att genomföra det i praktiken. Menvi är i alla fall väldigt positiva till att det här förslagetfinns med och det är något som vi har arbetat förlänge.Vi tycker också att det är viktigt att de här försla-gen ses i samma sammanhang som en hel del andrasaker som händer på djurskyddsområdet för till fället,t.ex. inrättandet av den nya djurskyddsmyndighetendär man bl.a. ska arbeta med att ge ett förbättrat stödtill den lokala tillsynen. Här vill jag säga till EskilErlandsson att det inte finns någon diskussion om ska centralisera tillsynen till staten. Det är inteaktuellt. behandlas i en an-nan proposition än den här. Syftet är just att man skastärka den lokala tillsynen, inte att man ska centrali-sera tillsynen till staten, vilket inte heller vi i Miljö-partiet tycker är någon bra idé. Det är tråkigt attCenterpartiet försöker ge sken av att ett sådant arbeteförsiggår fast det inte är på det sättet.Jag vill också ta upp en reservation som vi har.Det behandlas också en del motioner i det här betän-kandet. Ur djurskyddssynpunkt är frågan om § 4 ochkravet på naturligt beteende betydligt större än barafrågan om att den ska omfatta alla djur. Det gällerframför allt definitionen av naturligt beteende såsomden uttrycks i de föreskrifter och förordningar somfinns kopplade till lagen. Vi anser att det finns anled-ning att vara bekymrad över vissa djurs situation iSverige trots § 4 i djurskyddslagen.Vi har en reservation om pälsdjur bl.a. Socialde-mokraterna har numera kongressbeslut på att päls-farmarna ska avvecklas, och jordbruksministern harflera gånger uttalat ambitionen att pälsfarmarna skaavvecklas.I budgetpropositionen för står det att re-geringen avser att återkomma med förslag om förbätt-ringar för , eftersomman är bekymrad över minkarnas möjligheter tillnaturligt beteende. Så har inte skett. Man har lämnatett utredningsuppdrag till . Derasrapport blev kraftigt försenad. ska ytterligare ensärskild utredare titta vidare på frågan, och ingetförslag tycks vara i sikte. Det är svårt, tycker jag, atttolka det på något annat sätt än att man försöker för-hala ett lite jobbigt beslut. Branschen bedriver ganskastarka påtryckningar för att få fortsätta den här verk-samheten ostörd.Under tiden sitter minkarna kvar i sina burar. Dehar inte möjlighet att röra sig fritt, trots att det tordevara en uppbar komponent i möjligheten att bete signaturligt för ett djur som i vilt tillstånd rör sig över såstora ytor som en mink gör. är mycket aktivoch har dessutom behov av fri tillgång till vatten attsimma i.T.o.m. har erkänt att det finnsvissa brister i hållningen av mink utifrån § 4 om rät-ten till naturligt beteende, men de förändringar somman föreslår är tyvärr marginella när det gäller justmöjligheten att röra sig fritt.Att hålla djur i bur för att producera pälsar, när vihar alla möjligheter i världen att värma våra kropparpå andra sätt, känns fel för oss i , även uretisk synvinkel. När vi dessutom konstaterar att dju-ren så uppenbart inte får utlopp för sitt naturliga bete-ende blir det än mer förkastligt.Socialdemokraterna pratar och pratar, men dethänder ingenting i den här frågan. Vi och många medoss är mycket besvikna på att man inte har fått framnågot förslag under den här mandatperioden. Detpåverkar naturligtvis också förtroendet för regeringeni djurskyddsfrågor.Jag vill därmed yrka bifall till reservation nr 18.Tyvärr är det inte bara när det gäller hållning avminkar som vi anser att det finns vissa brister i hur§ 4 och den del som handlar om naturligt beteendekommer till uttryck i de föreskrifter som finns. Detgäller även t.ex. höns, som vi också har en reservationom. Men jag väljer här att yrka bifall endast till reser-vation 18.Anf. 57 () replik:Fru talman! Det finns två saker som jag vill taupp, . Det vi och jag vänder ossmot är att ni tillsammans har valt att inrätta en nymyndighet och t.o.m. väljer attlägga, om inte minnet sviker mig, inte mindre än35 på denna nya myndighet. Depengarna borde, som jag sade i mitt anförande, på ettbättre sätt kunna användas till att stödja kommunernai deras strävanden att upprätthålla ett bra djurskydd.Jag tycker inte, och tror inte, att djurskyddet blirbättre genom att vi inrättar en ny myndighet. Djur-skyddet blir bättre om vi tillför kommunerna resurserså att de kan värna djuren.Det andra jag skulle vilja fråga är: Varför väljer ni inte, om ni nu har samver-kat i den här propositionen, att tillåta samverkankommuner emellan redan i den här propositionen såatt även mindre kommuner med liten djurhållning påså sätt skulle kunna höja nivån på det djurskyddsar-bete som man vill bedriva även i dessa kommuner?Anf. 58 ()replik:Fru talman! Det är ju precis det som är ute efter som bl.a. den nya djurskydds-myndigheten ska syssla med, nämligen att ge stöd föratt kunna stärka arbetet med den lokala tillsynen såatt den kan bedrivas på ett mer enhetligt sätt och påett bättre sätt i alla kommuner.Jag kan inte riktigt förstå att sä-ger att en djurskyddsmyndighet inte skulle kunnastärka djurskyddet. har i och för sig ingen av osssett det konkreta resultatet, men det finns en storenighet inom exempelvis djurskyddsrörelsen om behöver en ny djurskyddsmyndighet för att juststärka djurskyddet. Den uppfattningen delar vi i Mil-jöpartiet, och även våra samarbetspartner i den härfrågan. De här frågorna behandlas i en annan propo-sition . Vi kommer säkert att fåtillfälle att diskutera dem igen.När det gäller möjligheterna att samverka kom-muner emellan i fråga om tillsynen står det i utskotts-betänkandet att man har ambitionen att lägga framjust ett sådant förslag. Det kommer i samband med lägger fram ytterligare förslag som handlar omtillsynen och hur den ska förändras i detalj. Jag tyckeratt det vore olyckligt att slita loss en del och ta deandra delarna . Vi gör alltså det här så fort sommöjligt.Anf. 59 () replik:Fru talman! Jag vill ta den andra delen först,nämligen detta med samverkan kommuner emellan.Jag tycker fortfarande att det nu när man lägger framen helt ny lag hade varit på sin plats att i denna lagbehandla frågan om möjligheter för kommuner attsamverka. Jag kan inte förstå varför man väntar medatt ta upp en känd problematik nu när man hade chan-sen.Kring den första problematiken skulle jag viljasäga att där har vi ju ett samverkansorganinom länen. Länsstyrelserna har en skyl-dighet att stödja, bistå och hjälpa kommuner i det häravseendet. Varför väljer ni inte att utveckla den verk-samheten i stället för att skapa ytterligare en myndig-het? Denna myndighet kommer ju, precis som allaandra myndigheter som skapas, att få inkörningspro-blematik. Den kommer också att få gränsdragnings-problematik gentemot redan existerande myndigheterosv. Det arbete som vi tillsammans vill göra kommerju på detta sätt bara att fördröjas.Anf. 60 ()replik:Fru talman! Vi är ju av den bestämda uppfattning-en att det behövs just en central myndighet som får ettövergripande ansvar för djurskyddsfrågor, inte minstnär det gäller tillsynen och att stödja de lokala till-synsorganisationerna. Vi har för avsikt att ge den härmyndigheten möjligheter att utfärda föreskrifter påtillsynsområdet, vilket också kan vara av väldigt storbetydelse för att den lokala tillsynen ska fungera.När det gäller frågan om möjligheterna för kom-munerna att samverka vill jag säga ytterligare en gångatt jag tycker att det vore olyckligt, om det ska läggasfram flera förslag som handlar om att förändra påtillsynsområdet, att slita loss en del och komma medden nu och komma medytterligare förslag. Det är bättre att ta det här samlatså att man kan göra en samlad bedömning. Därför harvi också valt att göra på det sättet.Anf. 61 ():Fru talman! Intresset för djurskyddsfrågor ökar isamhället. Ungdomars intresse för dessa frågor ärstort. Det märktes när Ungt drog i gång. Djur-skyddsfrågorna låg på tio-i-topp-listan för de vikti-gaste frågorna. Det handlar om etik. Det handlar omhur vi behandlar våra djur, allt från sällskapsdjurentill de livsmedelsproducerande djuren.Att vi ska ta hänsyn till de djur som vi har i vårtjänst är vi alla överens om. Djurens välfärd är i förstahand beroende av de människor som regelbundetkommer i kontakt med djuren, men det är också ettstort ansvar för oss politiker och för hela samhället.Vi ska se till att vi har en bra, skarp djurskyddslagsom ses över med jämna mellanrum och förändrasefter tidens gång och när forskning och ny kunskapger oss nya fakta.Djurskyddet är naturligtvis i första hand viktigt urdjurens perspektiv. Djur har en legal rätt att behand-las väl. Oavsett om det gäller avel, djurhållning,transporter eller slakt måste djurskyddet vara en na-turlig och integrerad aspekt.När det gäller brott mot djurskyddslagen skärpsstraffbestämmelserna ytterligare. Det blir höjt maxi-mistraff till fängelse , och i straffskalan för deallvarligaste brotten finns endast fängelse. Detta gäll-er också hanteringen av slaktdjur, eftersom djurskyd-det måste skärpas inför och vid slakt.I dag säger lagen att under vissa för-utsättningar meddelar förbud mot att ta hand om djureller visst slag av djur. Med det nya förslaget blir detobligatoriskt myndighetsingripande till skydd fördjuren. Det innebär att har man blivit dömd för djur-plågeri eller varit föremål för beslut om föreläggandevid upprepade tillfällen ska man i fortsättningen intetillåtas ha djur.När det gäller omhändertagande av djur ska myn-digheten ha skyldighet att omhänderta djur i situatio-ner då det är nödvändigt ur djurskyddssynpunkt: viddjurplågeri eller hos dem som vid upprepade tillfällenvarit föremål för föreläggande. Självklart ska det härske efter noggrann prövning av vad som är bäst fördjuren, och det ska utföras av kompetent personal.Det är också viktigt att det sker så tidigt som möjligtoch, om det behövs, i samarbete med de sociala myn-digheterna och de organisationer som finns. Det kanligga mycket bakom ett fall med ett vanvårdat djur, sådet behövs att alla samarbetar.En annan sak, en viktig förändring som vi är gladaöver att få lägga fram förslag om, är att bestämmelsenom att djur ska hållas i en god djurmiljö och på ettsådant sätt att de kan bete sig naturligt ska gälla alladjur, inte bara djur inom husdjursskötseln och djursom används till tävling och försöksdjur utan alladjur.Fru talman! En annan viktig fråga handlar om rättatt ge injektioner till djur. finns det inget förbudmot att injektioner ges till djur utan att det är befogatav veterinärmedicinskt skäl, och det är inte heller såatt veterinär ska anlitas i dessa fall. Det förekommeratt djur ges injektioner under vissa alternativmedi-cinska behandlingar som kan vara tveksamma urdjurskyddssynpunkt. Därför behöver det införas i lagatt injektioner endast får ges av veterinär eller efterordination och instruktion av veterinär och endast dådet är veterinärmedicinskt motiverat.Vi har försökt att klargöra så tydligt som möjligtvad det är som gäller. Regeringen eller Jordbruksver-ket får utfärda föreskrifter om undantag från kravetrörande veterinärmedicinsk grund. Med dessa möjlig-heter till undantag anser utskottet att det även fort-sättningsvis är möjligt för en lantbrukare att t.ex. gejärn till smågrisar, spårämnen, mineraler och att be-kämpa parasiter m.m.Under våren samlade regeringen ett antal myn-digheter och kommuner till ett möte om framtidalivsmedel och djurskyddstillsyn. Slutsatserna fråndetta blev att huvudmannaskapet ska vara kvar påkommunerna, alltså på lokal nivå. Det finns en mängdfrågor som behöver diskuteras vidare innan förslagetkommer. Det är ju bra, , att det här ärgenomarbetat, för en aktiv och fungerande djur-skyddstillsyn är A och O så att vi vet att våra djurbehandlas och sköts väl, att efterlevnaden av vår lagfungerar och att tillsynen fungerar bra där.Det finns goda exempel på hur man kan samar-beta och hjälpas åt från myndigheter och näringen,t.ex. Där samordnas tillsy-nen mellan och djurskyddslagen. Tillsy-nen sker dels genom egenkontroll av lantbrukarensjälv, dels genom andrapartskontroll, alltså av deföreningsföretag som lantbrukaren levererar till, ochdels genom ett oberoende kontrollorgan. Men myn-dighetsutövningen är kvar hos kommunen. Det är ettspännande försök att utveckla tillsynen och samarbe-tet mellan myndigheter och näringar.Fru talman! roll i EU är en viktig del idjurskyddet. Under vårt ordförandeskap lyfte reger-ingen fram frågan. Bl.a. genomfördes en stor etik-och djurskyddskonferens här i . Detgenomfördes också rundabordsdiskussioner medföreträdare för djurskyddsorganisationerna inom EU.Det är viktigt att frågorna har lyfts upp på olika nivå-er, inte minst på ministernivå.I sitt anförande sade att vi barapratar och pratar. Regeringen pratar, men vi ser ingenhandling. Jag säger att det vi har gjort under vårtordförandeskap och de frågor som regeringen drivernu är steg på väg. Jag tror att vi alla kan inse att dettar tid att förändra.Självklart är det viktigt som tas upp i flera motio-ner i betänkandet att vi ska flytta fram positionernaoch inte ge upp kampen för ett gott djurskydd för allade djur som människan håller. Här finns ingen oenig-het. Vi anser alla att ska vara starkt pådrivan-de. Det gäller i allra högsta grad djurtransporterna,och inte minst de djurmarknader som finns inom EU.Det finns en mängd att göra, och vi ska vara starktpådrivande i de frågorna.Fru talman! Vårt betänkande handlar också ommånga olika andra saker, bl.a. de dispenser som finnsför hönshållningen, minknäringens framtid, ektopara-siter, slaktkycklingar m.m. Jag tänker bara kort kom-mentera två ytterligare saker, och det är hönshåll-ningen och pälsdjursnäringen.Vi närmar oss slutdatumen för dispenserna för attha höns i de gamla, traditionella burarna. Enligt och näringen själv går omställningen nusnabbt. Det som kan dra ned på takten är produktio-nen och framtagandet av de nya systemen. Man hin-ner inte i den utsträckning som behövs ta fram deinredda burar som många vill ha.Jag tycker att det är positivt att omställningen gårsnabbt och att näringen är med i det hela och har tagitansvar och lyssnat på konsumenternas krav. Sedan ärdet också viktigt att äggen blir märkta, så att vi somkonsumenter kan välja och visa vad det är vi vill ha iaffärerna.Minknäringen är en annan viktig fråga. Jag ärövertygad om att den kommer tillbaka till den härkammaren för att diskuteras än en gång, kanske inteunder det här , men under nästa. har lagt fram sin rapport och konstaterar att detfinns brister i minkarnas miljö och föreslår en radförbättringar. sägs det att det behövs ytter-ligare forskning om hur nya system kan uppfyllaminkens grundläggande behov osv. En utredare ärtillsatt för att se över och analysera dels konsekven-serna av en förändring av näringen efter det förslagsom har lagt fram, dels konsekven-serna av en avveckling av näringen.Djurskyddsfrågan är ständigt aktuell, och mångaär engagerade. Det handlar om att hålla den etiskadiskussionen vid liv, och att ständigt reflektera överetiska aspekter i det dagliga arbetet med djur. Kun-skap är det viktigaste redskapet för djurskydd. Det ärviktigt att ny kunskap utvecklas, sprids och får ge-nomslag både i det praktiska arbetet, i politiken och ilagstiftningen.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskot-tets förslag och avslag på samtliga reservationer.Anf. 62 ()replik:Fru talman! Ja, , visst ärdet många frågor vi är överens om och har en samsyni när det gäller djurskydd. Det är väl bra, det. Där-emot konstaterar jag att inget av de partier som jagvände mig till - jag ställde ju i mitt anförande ettantal frågor till majoriteten - på något sätt har berörtdet jag frågade om.Jag skulle vilja fråga omhon som folkvald tycker att det är demokratiskt att pådetta vis faktiskt göra avsteg från beslutandeordning-en här i . Den här typen av frågor kan fak-tiskt drabba näringar. Det kan innebära att regeringeneller ska få meddela om förbud förviss djurhållning, vilket indirekt kan drabba vissanäringar. Det kan ju inte vara någon nyhet precis. Ärdet inte så, , att denna typ avfrågor även fortsättningsvis bör beslutas demokratisktav de folkvalda?Anf. 63 ()replik:Fru talman! Jag räknade med att skulle ta upp detta i replikskiftet, så därföravvaktade jag med det.Jag tycker att det är ett ologiskt resonemang somförs av bl.a. och när detgäller detta. De anser att detta skulle regleras i djur-skyddslagen.Vi har djurskyddslagen som grund, och däri regle-rar vi vissa saker. Sedan uppdrar vi till regering ochmyndigheter att gå vidare och se om det t.ex. är vissadjurslag som kommer in i landet som är farliga ochom man i så fall behöver lägga in ett förbud mot det.Det gäller också möjligheten att reglera vissa formerav verksamhet, t.ex. eldressyr av hundar. Allt dettakan vi inte reglera i lag, för då skulle det bli en väl-digt stor lagstiftning. Djurskyddslagen är grunden,och sedan är det upp till eller reger-ingen att reglera vidare.Jag ser inte detta som ett demokratiskt problem.Jag tycker att tar till stora bröstto-ner när hon talar om att opinionsvindar ska påverkaregeringen att förbjuda viss typ av djurhållning osv.Vi är överens om att man här i har utredning-ar som går igenom frågan grundligt och sedan läggerfram förslag. Jag ser inga hinder i det vi fattar beslutom nu.Anf. 64 ()replik:Fru talman! Man kan tycka vad man vill omminknäring, men det kan väl ändå inte vara så attAnn-Kristine inte inser att det här försla-get, som jag förstår att både och Mil-jöpartiet har varit med och påverkat, faktiskt kaninnebära att man smygvägen nu håller på att hitta ettsätt att utan en demokratisk process förbjuda en helnäringsgren i detta rike? Att och försvarar det som demokratiskt är ett skräm-mande perspektiv, tycker jag.Jag ställde även en fråga med anledning av ettriksdagsbeslut . Det skulle bli lättareför landets ridskolor att själva anlita tävlingsveterinär.Det var också ett demokratiskt beslut som på intet vishar infriats. Vad tänker somfolkvald göra för att se till att den demokratiska pro-cessen får ett riktigt förlopp?Anf. 65 ()replik:Fru talman! Vi har en stark djurskyddslag somlägger fast grunden - att djur ska hållas och skötas väloch kunna bete sig naturligt. Utifrån det ger vi upp-drag till regeringen och dess myndigheter att verk-ställa det. Det ser jag inte som något stort problem.Det demokratiska är ju att vi är med och påverkarlagstiftningen.Det som tar upp gäller veteri-närer vid tävlingsverksamhet med hästar. Det finnsäven andra saker som behöver läggas till och föränd-ras i djurskyddslagen. Det hadlar t.ex. också om be-siktningsveterinärer vid slakterier. Detta bereds, tasupp och diskuteras på departementet, och vi är intefärdiga med lagen . Den ligger inte fast, och vi skainte tro att den kommer att se ut så här i många årframöver, utan den förändras successivt hela tidenefter vunna erfarenheter.Jag ser fram emot att det kommer nya förslag attdiskutera och fatta beslut om här i riksdagnär det gäller att förändra djurskyddslagen.Anf. 66 () replik:Fru talman! säger attkunskap är det viktigaste redskapet för ett gott djur-skydd. Det är jag beredd att hålla med om. Det gällerför oss att gemensamt försöka sprida kunskap omdjurhållning och djurskötsel. Jag uppfattar att själv är väl hemma på det områ-det. Men svar på frågorna fick jag inte.Ann-Kristine tar upp detta med hönsenoch omställningen. Det är riktigt att näringen nu ärberedd att omställa. Problemen ligger i tids-aspekten. Man hinner inte snabbt nog genomföraomställningen praktiskt innan dispensen går ut pågrund av tillgången på s.k. trivselburar eller andraalternativ. Jag ställde då frågan om Socialdemokra-terna är beredda att släppa det krav vi är överens om,dvs. att omställningen ska ske i den takt att vi trotsden kan försörja svenska konsumenter med svensk-producerade högkvalitativa ägg.Sedan var det frågan om pälsdjursnäringen. Jagvet inte om var med på kon-gressbeslutet, men jag utgår från det på grund avhennes kunskap. Det är ändå alarmerande när enkongress fattar ett beslut och jordbruksministern, somhar ett stort ansvar för djurhållningen i landet, direktsäger att hon ska arbeta för att näringen ska förbjudas.Det är ett skrämmande perspektiv. Jag delar till fulloCaroline uppfattning i den frågan.När det gäller förbud mot viss djurhållning har visamma uppfattning, nämligen att det är alarmerandeatt fatta ett sådant beslut. Jag är inte övertygad om attAnn-Kristine har riktigt klart för sig vaddet kan komma att leda till i den praktiska verksam-heten.Anf. 67 ()replik:Fru talman! När det gäller omställningen av bur-hållning av höns fattade riksdag beslut förett antal år sedan. och jag debatteradesäkert den frågan då också. Beslutet innebar att vi skavara självförsörjande på svenska ägg och att näringenska vara kvar. Takten i omställningen visar att när-ingen själv inser vikten av att gå från traditionellaburar till inredda burar eller system med frigåendehöns.Problemet är, och som har pratatom, att produktionen av t.ex. inredda burar inte ärtillräcklig. Det har stoppat utvecklingen. Dispensernaligger fast, och jag förutsätter att när den sista dis-penstiden går ut har omställningenskett. De som vill ha inredda burar ska ha sådana, ochsystemen för frigående höns ska vara klara. Vi kaninte rucka på dispenserna. Det är viktigt att de liggerfast.Sedan har vi minkarnas och pälsdjurens framtid.Jordbruksverkets rapport har lagts fram. Där konsta-teras att vissa förändringar bör göras för att minkarnaska kunna bete sig naturligt i enlighet med § 4. Re-geringen har tillsatt en utredning som ska analyserakonsekvenserna av detta, dels förbud motminknäring, dels de förslag som harlagt fram. Jag vill inte ta ställning, och jag sägervarken ja eller nej. Jag avvaktar förslaget om pälsdju-rens framtid, som jag förutsätter kommer under nästariksmöte.Anf. 68 () replik:Fru talman! Det är bra att jag fick beskedet omhönsen. Det var ett visst klarläggande, även om nihåller fast vid att när dispensen går ut är det inget mer- oavsett hur situationen ser ut.