prot · GQ0929 · 2002-12-04 00:00:00 — Hade vihaft samma tillväxt som under den periodenhade BNP varit 201 miljarder högre. Hade vi haftsamma tillväxt som som Soci-aldemokraterna haft regeringsinnehavet hade denvarit 896 miljarder högre.Vad är det för tidsperiod som villskära ut ur det socialdemokratiska regeringsinnehavetför att få just de här siffrorna?Det är ganska intressant att sägeratt vi har amorterat på statsskulden. Ja, 250 miljarderär tagna från AP-fonderna, 60 miljarder från att ni harkrängt Teliaaktier till svenska folket och 20 miljarderhar ni tagit från . Det är inte särskilt im-ponerande, med förlov sagt.Gå ut till de svenska äldreboendena och titta påresursbristen. Det är den som är det stora problemet.Anf. 62 Finansminister () replik:Fru talman! är känd för att inte baraförbruka stora utgifter utan också mycket tid, kanskemer tid än vad som finns till förfogande. Det är sym-tomatiskt att man slösar med resurser både när detgäller pengar och tid.Det är ett faktum, , att i daghar en tillväxt som är , jämfört med övri-ga EU-länder som har en tillväxt på . Detär dubbelt så mycket. Det går dubbelt så snabbt förSverige. Någon tidning skrev att gick i otaktmed EU. Det kanske vi gör. Vi går i så fall dubbelt såfort som övriga EU-länder, och det kan jag leva med.Vad är det för tidsperiod jag talar om? Jo, jag talarnaturligtvis om tidsperioden efter den borgerligaregeringen. Under de borgerliga missväxtåren i bör-jan var det plus minus noll. vardet till och med minus, det vill säga ingen tillväxtalls. Vi backade, vi krympte ekonomin under ett parår. Men det var ungefär plus minus noll under de treborgerliga åren . Efter den social-demokratiska regeringens tillträde har vi i genomsnitthaft ett bättre tillväxtresultat - inte prognos utan re-sultat - både jämfört med EU och runt-omkring.Därför är det viktigt att vi resonerar omvad vi ska göra för att kunna bibehålla denna posi-tion. Vi tror från regeringens sida att det är väldigtviktigt att vi kan minska ohälsokostnaderna, eftersomdet är en stor och skenande utgift. Jag hoppas attMats delar uppfattningen att det är viktigt attdiskutera om vi kan hitta ett brett samförstånd ominsatser när det gäller ohälsa.Vi tycker också att det är viktigt att se till att flerinvandrare får jobb. Jag förstår inte varför Kristde-mokraterna liksom övriga borgerliga partier vill hamindre pengar för att skaffa jobb åt invandrare. Hurska fler invandrare få jobb om varannan utbildnings-plats för invandrare och alla andra arbetslösa ska tasbort? Hur ska invandrarna få jobb om varannan prak-tikplats ska bort? Det borde försöka för-klara.Anf. 63 () replik:Fru talman! Om inte finansministern hade varit såtill den grad sparsam med sin tid här i kammaren såhade han hört att jag faktiskt sträckte ut en hand tillregeringen och sade att vi borde ha ett blocköverskri-dande resonemang om hur vi ska förbättra sjukförsäk-ringen.Det värsta är inte att ekonomi förutsesockså av regeringen. Ni skriver ju själva i budgetpro-positionen att ni räknar med att ska gå sämreän resten av EU och resten av världen, exempelvisUSA. Det värsta är att ni har försuttit ytterligare enchans i budgetprocessen att skaffa fram förslag för attkomma till rätta med att nu har haft ensämre tillväxt än omvärlden.Det har varit en strutsmentalitet från regeringenssida som är slående. har visserligen P-O Edinefter valet tillåtits konstatera att globaliseringen exis-terar och att vi inte kan fortsätta ha straffskatter påjust svenskt ägande i bland annat. Finansmi-nisterns reaktioner har varit typiska: Han oroar sig föratt många vill ha de positiva delarna av skattesänk-ningen men inte ta de skattehöjningar som kommer.Han tycker att det är väldigt oroande.Min fråga är: Varför tillsatte finansministern överhuvud taget den här utredningen, om han nu liggervaken om nätterna av oro för att de skattehöjningarsom ska genomföras inte är särskilt populära? Ochvad finns det för anledning till att ha ytterligare enutredning? utreder samma sak somP-O Edin. Skapar mindre oro än , ellervarför dessa dubbla utredningar? Vilket är motivetbakom? Det tycker jag skulle vara intressant att fåveta.Fru talman! Regeringen och ärnöjda med utvecklingen. Det går bättre än i omvärl-den. Men resurserna ute i den svenska äldreomsor-gen, barnomsorgen och skolan räcker inte, trots detta.Det är tillväxtkraften som är för dålig. Kan vi inteenas, , om att det krävs krafttag bådepå struktursidan och skattesidan?Anf. 64 Finansminister () replik:Fru talman! Som väl vet är både rege-ringen och socialdemokratin stolta över att ha kunnatvända den ekonomiska utvecklingen efter de borger-liga missväxtåren. Men vi är inte nöjda. Om vi hadevarit nöjda hade vi inte föreslagit alla dessa nya insat-ser som vi vill göra för att skaffa ännu fler jobb för attbekämpa arbetslösheten ännu mer och se till att flerarbetslösa invandrare får jobb i framtiden.Det är naturligtvis så att om man, som ,ser det hela har jämförtmed många andra haft två väldigtsvarta perioder, 1976-1982 och 1991-1994, då visträngt taget inte hade någon tillväxt alls. Det påver-kar självklart en sådan rätt ordentligt.Mats vet säkerligen att det vid båda dessatillfällen var borgerliga regeringar. Därför var det braatt svenska folket inte utsatte sig för experimentet attför en tredje gång få en sådan svart period i svenskekonomi.Jag har bett utreda skatterna, eftersomjag tycker att det är viktigt att vi även kanfinansiera den välfärdsnivå vi har i . Den skainte lånas till, , utan den ska finansieras.Jag är därför väldigt glad över att de resultat som P-OEdin presenterar visar att också i framtidenhar möjligheter att finansiera en bra välfärd. P-O Edinvisar också att det går att hitta beständiga skattebasersom ger möjlighet för att driva en skattepoli-tik och skaffa skatteintäkter för att få en bra välfärdockså i fortsättningen.P-O Edin har dessutom lagt fram ett antal mycketintressanta idéer om hur man kan byta olika skattermot varandra. Jag inser att det naturligtvis finns enrisk att en del bara siktar på de förslag som handlarom skattesänkningar utan att se på hans förslag tillfinansiering av skattesänkningarna. Han föreslår enhelhet, och den som vill vara med i en intressantdebatt bör vara hederlig nog att diskutera både-och.Anf. 65 () replik:Fru talman! anförande avvekrätt rejält från övriga inlägg, och det framstod kanskemer som en predikan.Jag kan konstatera att i många stycken kan nog deflesta i lokalen ställa upp på det som . Det gäller dock att gå från ord till handling, ochdå uppstår problemen.Bosse sade att står väl rustat,och att det finns utrymme för reformer för 20 miljar-der. Jag hoppas i detta sammanhang att de reformersom redan är beslutade, och där man så att säga harsatt finansieringsprincipen ur spel, också gäller dekommuner som inte har fått full kompensation så attde får det i framtiden.Jag måste fråga finansministern om samma saksom jag frågade , nämligen omde höga kommunalskatterna. Dessa är åtta gångerhögre än vad regeringen har i sin budget. Det påver-kar givetvis köpkraften hos enskilda människor. Hurkan man då säga att den privata konsumtionen kanöka?Avslutningsvis: tog upp situatio-nen för småföretagen. Han nämnde den administrati-va belastningen, den förändring som är aviserad vadgäller 3:12-reglerna och så vidare. Men det var baraen beskrivning av problemet. Vilka åtgärder avserfinansministern att ta initiativ till för att rensa upp iden administrativa djungeln för småföretagen?Anf. 66 Finansminister () replik:Fru talman! När det gäller kommunernas roll isvensk ekonomi är det viktigt att se till att de får bravillkor, eftersom kommuner och landsting ju står fören stor del av vår välfärd. De står för skolan, barnom-sorgen, sjukvården och äldreomsorgen.Därför har regeringen i budgetpropositionen gjortinsatsen att vi skjuter till ytterligare 4,2 miljarder tillkommuner och landsting . Detta gör vi inteminst för att stärka kommunernas möjligheter attexempelvis delta i arbetet med att minska sjukfrånva-ron.Vi hoppas också kunna kommatillbaka till med förslag till hur man merkonkret ska kunna hitta en form för att växla sänktaarbetsgivaravgifter med ett ökat ansvar från kommu-nernas och landstingens sida för att just minska sjuk-frånvaron. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi gerkommuner och landsting ett gott underlag i det arbe-tet.Vi vet att åldersstrukturen på personalen i kom-muner och landsting är sådan att man under de när-maste 10-15 åren kommer att byta en mycket stor delav denna personal. Därför har kommuner och lands-ting fått en högre belastning när det gäller ohälsodis-kussionen. Vi vill gärna underlätta för kommuner ochlandsting att delta i det arbetet.I likhet med är jag naturligtvisockså oroad över en del höga skattehöjningar i kom-muner och landsting. Det är beklagligt att Stockholmsläns landsting drevs med underskott så länge att detnu är nödvändigt med den enormt stora sanering somhar påbörjats där.Men som jag har påpekat förut är merparten av dekommuner i som höjer skattenborgerligt styrda - moderat styrda - och har naturligtvis rätt i att det kan komma attpåverka den privata konsumtionen i . Det bör man också vara observant på i dettasammanhang.Anf. 67 () replik:Fru talman! Jag delar uppfattningen om ålders-strukturen inom landstingen och de problem somlandstingen har.Jag saknar svar från finansministern vad gällersituationen för småföretagen och belastningen på denadministrativa sidan. Vad tänker regeringen göra åtdet?Anf. 68 Finansminister () replik:Fru talman! Vi har tillbaka haft igång ett arbete på det här området. I skrivelse harockså för redovisats vad som har uträttatshittills. Vi har ett antal nya förslag som jag hoppas nuska kunna införas och genomföras.En stor förenklingsinsats är att från och med nästaår kommer många av småföretagarna att få förtrycktadeklarationsblanketter, vilket underlättar deras dekla-rationsförfarande. Ett arbete pågår också mellan någraolika myndigheter när det gäller administrativa för-enklingar, bland annat bokföringslag och skattelag-stiftning. Jag hoppas detta ska resultera i konkretaförändringar som minskar den administrativa bördanför de mindre företagen.Jag tycker också att det är viktigt att de mindre fö-retagen får stöd. Inte minst behöver de som vill startanya företag stöd i början av sin verksamhet. Vi har iriksdagen exempelvis lagt ett förslag som germöjlighet för nystartade företag att få uppskov medskatten. Det kan också underlätta deras möjligheteratt expandera.Slutligen när det gäller regelförenklingar tror jagatt det är viktigt att koncentrera dem just till regel-förenklingar och inte blanda ihop dem med olikaskattepolitiska diskussioner, vilket ibland kan varafallet.Anf. 69 ():Fru talman! Debatten har visat att 2003kommer rejäla åtstramningar för hushållen. De är ettresultat av den politik som den socialdemokratiskaregeringen har fört. Finansministern har i debattengjort gällande att det är borgerliga kommuner somhöjer kommunalskatten mest. Det ter sig helt otroligtatt han använder det argumentet när hans egen rege-ring genom det kommunala utjämningssystemet -som ju i grunden är oerhört tillväxtfientligt - åstad-kommer dessa skattehöjningar. Det är skattehöjningarsom systemets tillskyndare angav sommål, men de berörda kommunerna har under en långföljd av år hållit emot. Till slut blir det dock en omöj-lighet att med effekten av detta utjämningssystemhålla kommunalskatten på de låga nivåerna.Fru talman! Skattehöjningarna sveper alltså , ettpar månader efter valet, över landet. Därutöver drab-bas stora delar av landet av en veritabel skattechock.Det gäller främst det område vi nu befinner oss i,, som ju också är den del avlandet som varit en tillväxtmotor . Detvar knappast denna bild som väljarna trodde valetskulle resultera i.Låt oss vara riktigt konkreta när vi nu talar omskattepolitikens inriktning och effekter. FamiljenLoman, eller LO-man, bor i en förortskommun i Mä-lardalen. Jag kan exemplifiera med en familj boende iBålsta, kommun, i mitt hemlän . Denfamiljen får det verkligen kärvt 2003, och jag tror inteatt de tänkte sig det när de röstade i valet i september.Socialdemokraterna med stödpartier i landstingethöjer skatten så att höjningen av landstingsskatten förherr blir ca . För , somjobbar deltid, blir landstingsskattehöjningen 750 kr.För familjen , eller , blir höjningen i abso-luta tal dubbelt så stor, alltså i kronor räknat.I denna kommun höjer Socialde-mokraterna med stödpartier kommunalskatten medännu mer än . Familjen drabbasmed och familjen med ungefärdet dubbla. Fastighetsskatten för ett vanligt enkeltsmåhus stiger 2003 i relation till 2002 med ca2 , alltså från den redan höga nivå som gällde2002. Energiskatten stiger med ca , och elpri-set gör sedan att den höjningen blir ännu större.Till detta kommer effekten av ett eventuellt ne-damorterat hus på förmögenhetsskatten. Det blir i såfall med taxeringshöjningen ytterligare ca 2 000 kr.Kombinationen kapitalskatt och förmögenhetsskattger en skattebelastning på alla räntor på . Detär i stort sett världstopp.Jag återgår till familjen med dess begrän-sade inkomster. De får alltså en höjd skatt 2003 på ca10 netto, förmodligen mer. Enbart för attkompensera de här skattehöjningarna för denna fa-milj, där båda inkomsttagarna ligger under brytpunk-ten, krävs en löneökning på mer än i måna-den, det vill säga . För familjen skulledet vara , vilket motsvararen löneökning på , enbart för att parera dessaskattehöjningar.Jag har tagit i län som ett exempel.Om jag skulle ha tagit någon av kommunerna här iStockholms län, som drabbas av en ännu störrelandstingsskattehöjning och en ännu större kommu-nalskattehöjning, inser var och en vad det här handlarom. Det är en åstramning mot hushållen inte minsthär i som verkligen heter duga och somjag tror att dessa hushåll inte ens är riktigt med-vetna om.Fru talman! Valrörelsen kom att mycket handlaom behovet av att sänka skatten i det land som harvärldens högsta skatter. Tyvärr kom den diskussionenatt handla alltför mycket om miljarder och inte omenskilda familjers situation. Uppenbarligen invagga-des flertalet i den föreställningen att det låg i progno-sen att regeringen skulle kunna sänka skatten, i varjefall något - dock inte lika mycket som vi moderaterförordade, resonerade man väl. Socialdemokraternamörkade nämligen vilken skattechock som skullebrisera.När vi ser tillbaka på valrörelsen kan vi konstateraatt den i stället borde ha handlat mer om nödvändig-heten av att rida spärr mot de ytterligare skattehöj-ningar som låg i farans riktning med fortsatt social-demokratiskt regeringsinnehav. Valrörelsen borde hafokuserat på de skattehöjningar som väntade medfortsatt socialdemokratiskt styre i riket och med ef-fekter på kommuner och landsting.Nu kommer alltså räkningen för väljarna, medkraftigt höjd kommunalskatt. Det har tydligen ocksåöverraskat regeringen, som ju i sin budget räknademed ett avsevärt mindre belopp för höjning av denkommunala utdebiteringen. Den kraftigt höjda fastig-hetsskatten och kombinationen av fastighetsskatt ochförmögenhetsskatt leder till en slumpmässig ochorättvis höjning för vanliga människor som inte kanundvika förmögenhetsskatten. I ett sådant läge kom-mer de kraftigt höjda energipriserna till följd av enmärkligt utformad skattehöjning där. Så kan uppräk-ningen fortsätta och sluta med en hundraprocentighöjning av grusskatten.När vi går igenom skattebetänkandet ser vi ingalättnader för företagen som skulle kunna verka till-växtfrämjande, och inga inslag för att långsiktigt ochuthålligt få en god tillväxt i det här landet. Landetmed världens högsta skattetryck kommer att fortsättaatt ha detta skattetryck, och det kommer att ha fort-satta verkningar på våra tillväxtmöjligheter. Risken äruppenbar att kommer att fortsätta att halkaefter.Fru talman! Det vore onekligen intressant att höravad , som skatteutskottets ordföran-de, har att säga till alla de hushåll som skattechockennu sköljer över.Anf. 70 ():Fru talman! Skatter är en fråga om makt.Det finns de som tror att höga skatter kan ställamänniskors liv till rätta. Men så är inte fallet. Förhöga och felaktiga skatter skapar vanmakt i männi-skors liv. För mycket tid går åt till smutstvätten istället för till barnen. Månaden räcker längre än lö-nen. Många människor känner att de inte är delaktigai arbetslivet, och ohälsan i samhället ökar. Som libe-ral vill jag bryta den vanmakt som många människorkänner och ersätta den med makt över vardagen.Det finns också de som tror att ett lågt skattetryckskapar frihet, men för oss liberaler är det inte så en-kelt. Vi behöver alla i olika grad och vid olika tid-punkter i livet en bra skola, en god vård och omsorgoch stabila socialförsäkringssystem. Det är angelägetatt vi gemensamt finansierar detta för att ge alla män-niskor makt över sin egen vardag. En sund skattepo-litik och en klok fördelning av våra gemensammaresurser kan bidra till det.Men, fru talman, vi kan inte ha ett skattesystemsom den enskilda individen inte känner är rätt ochrättvist. Dagens skattesystem har alltför lite av rakarör och klara linjer. I stället kännetecknas det mest avlappande och lagande.P-O Edins skattebasutredning som kom häromda-gen klargör en sak, som länge har varit tydlig för ossliberaler: Det behövs en ny skattereform.Det behövs en ny skattereform som från grundenreformerar det trasiga skattesystem som vi har i dagså att vi kan få ett skattesystem som i stället uppmunt-rar risktagande, sparande, utbildning och entreprenör-skap. Vi behöver ett skattesystem som passar 2000-talets medborgare, ett skattesystem som ger valuta förskattepengarna men som inte har inbyggda spärrarsom hindrar nya marknader från att växa fram ellersom bidrar till att öka ohälsan.Jag tänker givetvis på beskattningen av arbete,och då framför allt vad gäller hushållsnära tjänster.Många dubbelarbetande småbarnsföräldrar efterfrågarhushållsnära tjänster, och många vill starta eget ochsälja den här typen av tjänster.Men regeringen sätter käppar i hjulen för små-barnsföräldrarna och entreprenörerna, och i ställetskapas en stor svart marknad, där de som arbetar integes tillgång till samma försäkrings- och pensionsvill-kor som vi andra och där statens inkomst av skatterblir noll och intet. Regeringens ställningstagande iden här frågeställningen är omodernt och bromsarSverige från att växa som det hindrar män-niskor från att få makt över sin egen vardag.Makt handlar också om att lönen ska räcka helamånaden. Därför är det angeläget att inkomstskatter-na sänks. Regeringen gör ett försök på det här områ-det, men dessvärre skapar regeringens skattesänk-ningar ett krångligare skattesystem i stället för att taitu med marginaleffekterna. Det är dags för en ny storskattereform, inte minst på detta område. Grunden iskattereformen måste vara att återgå till 1990-1991års skattereform, som innebär breda skattebaser, lågaskattesatser och att det ska löna sig att arbeta.Fru talman! Vi är säkert många i den här kamma-ren som mer eller mindre får brev ellertelefonsamtal från enskilda medborgare som kännervanmakt. De känner vanmakt för att de inte kan pla-nera för sin framtid.Det kan vara barnfamiljen , som köpte en villa där taxeringsvärdet har merän fördubblats . Där drabbas de dub-belt, både av en ökad fastighetsskatt och av att famil-jen, som har en normalinkomst, nu även tvingas be-tala förmögenhetsskatt.Det kan också handla om eller ,som efter ett långt liv tillsammans med sina familjernu är ensamma och där arvsskatt och fastighetsskattgör vardagen osäker och framtiden mycket oviss.Det är inte rimligt att skattesystemet ska medföraatt barnfamiljen , och någon annan ska känna vanmakt. Det vi behöverär ett stabilt skattesystem där effekterna för den en-skilda individen går att förutsäga.I inser vi att situationen för många ärakut. Därför vill vi genomföra insatser omedelbart.Taxeringsvärdena måste frysas till nivå, harvi sagt, och måste hela systemet för taxe-ring reformeras. Förmögenhetsskatten, som är Sveri-ges mest ojämställda skatt, måste avskaffas, och denotidsenliga sambeskattningen måste tasbort. Förutom det måste åtgärder genomföras vadgäller arvsbeskattningen. Det mest akuta är att höjafribeloppet, så att en normal bostad täcks in. Dess-utom bör arvsskatten kunna skjutas upp till dess attbostadsfastigheten realiseras, så att , Gunillaeller någon annan inte tvingas lämna hus och hem.Fru talman! Vi vet alla att för att man ska kunnafinansiera en bra välfärdspolitik med en bra skola, engod vård och omsorg är det viktigt att fler människorän har ett riktigt arbete. Det är viktigt att männi-skor kan försörja sig och att de kan betala skatt, menför att fler människor ska komma i arbete krävs detbra villkor för företagsamheten, både för de befintligaföretagen men också för de företag som ännu inte harstartats.Det finns en rad skatteregler som hindrar befintli-ga företag från att växa och som sätter käppar i hjulenför nya företagare att starta sin verksamhet. Låt migbara nämna några.De så kallade 3:12-reglerna, som handlar om fö-retagets vinst ska beskattas som inkomst av tjänsteller kapitalinkomst, är onödigt krångliga. Det harlappats och lagats i lagstiftningen i stället för att manhar reformerat från grunden. För att fler ska uppmunt-ras att starta eget i stället för att avskräckas krävs enordentlig förändring på det här området.En annan lagstiftning som hindrar företag från attväxa är dubbelbeskattningen av aktier. Det naturligaför en företagare är att expandera med eget kapital. beskattas vinsten två gånger, först i företaget ochsedan hos ägaren. Det gör att företagare inte ges möj-lighet att expandera eller att skaffa sig en liten buffertmot oförutsedda utgifter. Det är dags att avskaffadubbelbeskattningen.Fru talman! Det är hög tid att reformera detsvenska skattesystemet så att risktagande, utbildning,entreprenörskap och sparande lönar sig. Sist, men inteminst, handlar det om att medborgarna ska få valutaför sina skattepengar. Om , ,och alla de andra ska vilja betala skatt ska deockså se att de får en god vård, en bra skola och om-sorg och ett bra socialförsäkringssystem. Där, frutalman, ligger utmaningen för 2000-talets skatte- ochfinanspolitik.Anf. 71 ():Fru talman! Det kan synas vara dystert att varaskattepolitiker i . Vi har ju ett av världenshögsta skattetryck, och det är inte någon ljusning isikte. De skattefrågor som kommer upp i den politis-ka debatten rör i bästa fall rena etiska haverier somuppstått genom den socialdemokratiska skattepoliti-ken. Jag tänker på regeringens senaste skatteproposi-tion om pomperipossaskatter som man faktiskt tving-ades till av en ickesocialistisk majoritet i utskottet.Först när skatten har blivit mer än hundra procentreagerar man, och då först efter det att man har upp-manats att reagera av skatteutskott.Det tycks inte göras någon etisk utvärdering avvåra skatter i den socialdemokratiska regeringspoliti-ken. Allt handlar om skattebaser, genomsnitt ochskatteintäkter.Självfallet inser även att denoffentliga sektorn behöver skatteintäkter för att finan-siera de saker som vi anser måste finnas för det ge-mensamma bästa, men det hindrar inte att man utvär-derar skatter ur ett etiskt perspektiv.Fastighets- och förmögenhetsskatterna strider motprinciperna om att skatt ska tas ut efter bärkraft,skatteförmågeprincipen, och först vid det tillfälle somskattebetalaren har förmågan att betala skatten, den såkallade likviditetsprincipen. Det finns således djuptmoraliska invändningar mot dessa egendomsskatter.Låginkomsttagare betalar mycket hög skatt på sinarbetsinkomst genom inkomstskatt och sociala av-gifter. Visserligen strider inte dessa skatter mot likvi-ditetsprincipen, men man måste fråga sig om detverkligen är rimligt att låginkomsttagare ska betalatvå tredjedelar av vad de arbetar ihop i skatt. Är detverkligen skatt efter bärkraft?Fru talman! Det syns ingen ljusning, särskilt inte iår. Socialdemokraterna gick till val på att lova att intesänka en enda skatt. Det löftet har man faktiskt tyvärrhållit.