prot · GP09113 · 2002-05-27 00:00:00 — Den svenska inkomstbeskattningenhar också den profilen, som innebär att låg- och me-delinkomsttagare beskattas högst i . Det argu-mentet från ministerns sida känns med förlov sagtinte riktigt relevant.Nu säger finansministern att sådana skattelättna-der som vi talar om är ett dyrt sätt att göra svarta jobbvita. Någon mer grundlig belysning av den här fråganfinns väl egentligen inte. Regeringen har redan be-stämt sig för att skattereduktion för hushållstjänster ärpolitiskt inkorrekt och inte ens värt att utreda närma-re.Den svarta sektorn kostar dock statskassan enor-ma resurser i form av uteblivna skatter. Det kan vi väländå vara överens om, finansministern?Sedan säger ministern att regeringens huvudlinjeär att stimulera arbetsmarknadsdeltagande, arbetsut-bud och sysselsättning. Det är en bra huvudlinje.Precis det är också syftet med förslaget om skattere-duktion för hushållstjänster. Det är uppenbart att detfinns en efterfrågan. I undersökningar säger sig vartfjärde hushåll vara intresserat av någon form av sti-mulans för att kunna köpa hushållstjänster. Det finnsalltså en marknad för de här tjänsterna inom hushålls-sektorn.I ministerns och regeringens föreställningsvärldligger det något suspekt i en sådan efterfrågan. Jagtror att regeringen har något slags 1800-talsbild pånäthinnan av pigan i svart klänning och vitt förkläde ivåningen på övre . Jag vill bara upplysafinansministern om att tiden har gått . I daghandlar det om människor som har svårt att få livetsalla sidor att gå ihop.Vore det inte värt att titta på den här frågan ur ettannat perspektiv, inte bara ur själva skattesystemetsperspektiv utan ur ett perspektiv som handlar ommänniskors vardag för den totala välfärdens skull?Den aspekten skulle jag gärna vilja lägga på den härdiskussionen.Anf. 140 Finansminister ():Fru talman! Det är säkerligen sant, som , att vi har olika utgångspunkter för diskussio-nen. Jag ser det för min del som viktigt att man närman analyserar förslagen om förändrad tjänstebe-skattning också för in fördelningspolitiska aspekter,men också effektitivitetsaspekter, i vår skattelagstift-ning.Sven säger att regeringen inte ens vill utreda.Regeringen har ju utrett. Vi har låtit en särskild utre-dare gå igenom hela området, och han kom med sinrapport . Regeringen har av deanalyser som gjordes i denna särskilda utredningdragit slutsatsen att det inte är möjligt att lämna nå-gon form av förslag som är sådant att det tillgodoserbåde fördelningspolitiska aspekter och effektivitets-aspekter för skattesystemet som sådant och tar hänsyntill det inkomstbortfall som kan vara aktuellt.Jag delar uppfattningen att det kan finnas mångamänniskor som har behov av förstärkt stöd i hemmetför olika typer av tjänster. Jag skulle för min del viljalyfta fram att det framför allt är i synnerhet de äldresom har behov av detta. Det kan också handla ombarnfamiljer, men jag vill särskilt framhålla de äldre.Därför tror jag att den bästa insats vi kan göra är attöverföra resurser till framför allt kommunerna, så attkommunerna får möjligheter att bygga ut hemtjänstenoch göra andra former av insatser för våra äldre. Detger också kommunerna möjlighet att i första handutforma system som tar hänsyn till behovet hos deäldre, och inte låta den ekonomiska bärkraften varaavgörande om man ska ha rätt och möjlighet att ut-nyttja de resurser som samhället ställer till förfogan-de. Jag skulle för min del vilja säga att en förstärkthemtjänst kanske är den mest angelägna insatsen justpå det här området.Om man väljer barnfamiljerna som en annangrupp som kan ha behov av ytterligare stöd i det häravseendet, tror jag att både de höjda barnbidragen ochdet faktum att fler människor har jobb, som ordentligthar ökat barnfamiljernas ekonomiska styrka, och inteminst maxtaxereformen, är en god grogrund för barn-familjerna att själva i valfrihet välja om de vill läggasina resurser på den här typen av tjänster eller pånågot annat.Jag tycker att har fel när han säger attmaxtaxereformen var en reform som gynnade deinkomstgrupper som har goda inkomster. Maxtaxere-formen var en reform som i första hand gynnadebarnen eftersom den är kopplad till den allmännaförskolans genomförande för våra fyra- och femår-ingar, som har oerhört stor betydelse. Men den varockså en reform för barnen på så vis att den gav ock-så de barn som har föräldrar som är arbetslösa eller påannat sätt är frånvarande från arbetsmarknaden möj-lighet att vara kvar på sina förskolor. Därför tyckerjag att detta i allra högsta grad är en reform som ärviktig ur fördelningssynpunkt.Dessutom har de sänkta dagis- och fritidshems-taxorna relativt sett kanske haft störst betydelse förgrupper som lever under relativt små omständigheter.Jag är medveten om att det också finns grupper somtjänar ganska bra som har haft nytta av maxtaxere-formen. Detta har naturligtvis varit ett incitament fördem att öka sitt arbetskraftsutbud, och det är ju någotsom vi i andra sammanhang gemensamt har varitöverens om här i - hur viktigt det är attkapa av de trösklar som kan finnas när det gällerinträde på arbetsmarknaden. Det gäller alltså att ökasitt arbetskraftutbud.Maxtaxereformen har alltså haft många goda ef-fekter som både ur fördelningspolitisk synpunkt ochur tillväxtsynpunkt har varit oerhört betydelsefulla.Till sist vill jag säga att vi kanske har lite olika ut-gångspunkter. Jag tycker att det är viktigare att i dethär fallet lyfta fram de äldres situation. Det kan mangöra på annat sätt än via skattesubventioner, somändå ur fördelningspolitisk synpunkt kommer att geen ganska orättvis bild.Anf. 141 ():Fru talman! Vi gör en samstämmig analys av vil-ka som i första hand skulle ha glädje av en sådan härreform. Det är barnfamiljer och äldre, och jag skullevilja lägga till en tredje grupp människor. Det är ung-domar, som är på väg in i arbetsmarknaden och sompå det här sättet skulle kunna besparas det trista attbehöva jobba svart, och kunna få sina jobb vita.Det gjordes en undersökning - tror jagatt det var - som pekade på att det utförs i . Sex miljarder avdessa är lönearbete. Sju miljarder timmars arbeteutför vi i våra hem! Det är alltså mer än hälften avarbetsvolymen som utförs i hemmen i form av oavlö-nat arbete. Dessutom beräknas det finnas ett svartar-bete som uppgår till någonstans runt . Detta var för åtta , och sannolikthar siffrorna ökat - inte minst för den svarta delen.Jag tycker att det är en allvarlig sida att det sker såmycket svartarbete inom denna sektor. Inte minst fårju många ungdomar sin arbetsmarknadsdebut på dettasnedvridna sätt.Som jag sade tidigare handlar detta om människorsom har svårt att få livet att gå ihop. En grupp är justbarnfamiljerna. Det finns några siffror som jag i has-tigheten inte fick tag i , men som ändå pekar påatt i de höga sjukskrivningstal, som vi ju för enmycket intensiv debatt om just , handlar det i höggrad om dubbelarbetande kvinnor. Det kan vi ju tyckabåde det ena och det andra om. Vi kan tycka illa omatt det är så att ansvaret för hemarbetefrämst vilar på kvinnor. Jag tror dock att vi rör oss ien mer rättvis och jämlik riktning när det gäller ar-betsfördelning i hemmet. Men det tar tid.Tror verkligen inte finansministern att det finns ettsug efter avlastning i de här trängda arbetssitua-tionerna i massor av svenska hem? Då talar jag inteom hem med stark ekonomi, utan jag talar om heltvanliga familjer i helt vanliga inkomstlägen där bådatvå är dubbelarbetande. Man skulle kunna höja livs-kvaliteten genom att få hjälp med vissa tjänster ochkunna få betala för dem vitt. gör man det säkertsvart i många avseenden.Det gäller också de äldre. i kommu-nerna går alltmer ifrån service till att tillgodose tungavårdbehov. Jag är övertygad om att många äldremänniskor skulle kunna känna sig både tryggare ochmer ekonomiskt tillfreds om de kunde få hjälp medservicetjänsterna på en vit marknad. Även här handlasdet i hög grad upp svart. Jag tror att vi är ganskamedvetna om att det är på det sättet, och det är intebra för vare sig den svenska samhällsekonomin ellerför människor som tvingas in i denna sektor.Det gäller alltså barnfamiljerna, de äldre och deunga på arbetsmarknaden. Vi gör ju ungefär sammaanalys, men ändå hamnar vi i två olika ståndpunkteroch två olika sätt att lösa problemen. Regeringen hartittat på det här, säger finansministern, men trots alltmed de glasögon som finansministern och regeringenhar. Man har ju egentligen från början sagt att dettainte är politiskt korrekt och att man därför inte gårvidare med det.Jag vill ändå påminna finansministern en gång tillom ett annat perspektiv än det strikt skatterättsligaoch skattelagstiftningsperspektivet.Anf. 142 Finansminister ():Fru talman! Jag är inte säker på att vi gör sammaanalys av situationen. Min analys är att det finns ettstort behov av denna typ av tjänster på hela arbets-marknaden. Så långt kan vi vara överens. Men jag ärinte säker på att den bästa metoden för att ta hand omdet behovet av tjänster går via att göra någon form avskatteavdrag, som uppenbarligen mer gynnar demsom har bättre inkomst än den som har sämre.Dessutom gör man inte den prioritering som jagvill göra, dvs. att i första hand lyfta fram de äldressituation. De äldre har ju ofta mycket låga inkomsteroch pensioner, och de har mest att tjäna på att man istället kan förstärka resurserna för kommunernasmöjligheter att förbättra hemtjänstutbudet och kvali-teten i . Där kanske vi gör lite olika ana-lys av hur man ska göra olika prioriteringar.Jag tror att vi också kan skilja oss åt när det gällertekniken för hur man kommer åt svartarbete på hus-hållsmarknaden och andra typer av tjänster. Jag trorför min del att det finns mer att vinna på att skärpaskattekontrollen. Det kräver naturligtvis förstärktaresurser för , på det sätt som vi harsett . har vi ivarje budgetproposition förstärkt Riksskatteverketsresurser. Vi får se vilket utrymme det finns införhösten, när vi kommer till budgetpropositionen, attockså ta upp den frågan.Det är naturligtvis en angelägen fråga, eftersom vihar ett intresse av att hålla nere den internationellt settbetydligt lägre andel av svartarbete som vi har i Sve-rige jämfört med många andra länder. När man görsådana jämförelser kan man konstatera att vi har enväldigt stor andel i sysselsättning. Det finns säkerli-gen länder som önskar att de skulle kunna kommaupp till lika höga sysselsättningstal, men de inser attde kanske har ett betydligt större mått av svartarbeteän vad har, och därför har de problem på detområdet.Därför tycker jag att det är angeläget och bra -och jag är överens om det - att vi kandiskutera olika tekniker och metoder för att minskasvart arbete inom hushållssektorn eller andra tjänste-näringar. Men jag tror inte att det är någon särskiltbra metod att använda sig av någon form av avdrags-rätt för hushållsnära tjänster, som i praktiken dessut-om skulle vara väldigt orättvis fördelningspolitiskt.Anf. 143 ():Fru talman! Jag delar inte synen att detta skullevara fördelningspolitiskt orättvist, eftersom jag troratt det inte alls handlar om den profilen på detta. Detgynnar inte bara dem med höga inkomster, utan ävenmänniskor i vanliga inkomstlägen.Svartarbetet är ett jätteproblem för vår samhälls-ekonomi. De resurser som undandras statskassanskulle kunna bidra till vår välfärd på ett bra sätt. Härär vi överens om att vi behöver skärpa kontrollen. Vihar som kristdemokrater också i våra budgetalternativlagt mer pengar till just skattekontroll, så där tror jaginte att vi är oense.Men vore det inte lämpligare att börja med attminska behovet av kontroll? Vi kan aldrig kommaifrån att vi måste göra kontroll, och vi kanske ocksåmåste lägga större resurser på det, men man bordeförst titta på vilka möjligheter det finns att minskabehovet av kontroll. Ett sätt att minska behovet avkontroll är att medvetet arbeta för att det som ären svart sektor i möjligaste mån görs vit.Avslutningsvis handlar detta också om attityder.Jag nämnde ordet pigjobb här tidigare. Det finnsnaturligtvis ett slags ideologisk nedlåtande syn pådetta; vi ska inte återgå till ett samhälle med pigjobbosv. Det ska vi självfallet inte göra, utan vi ska upp-värdera allt arbete. Men det arbete som görs för atthöja livskvaliteten för dubbelarbetande familjer, förensamma pensionärer osv. är precis lika mycket värtsom det arbete som utförs i det här huset när duktigamänniskor städer våra lokaler och våra toaletter ochtömmer våra papperskorgar. Det är inte mer pigjobbatt höja livskvaliteten för familjer och pensionärer änatt höja miljön och kvaliteten här i Riksdagshuset.Anf. 144 Finansminister ():Fru talman! Interpellanten och jag är överens omatt det är bra om vi kan minska behovet av svartatjänster. Jag tror att den bästa vägen är att se till att vikan få fler företag som arbetar konkurrensutsatt, ochinte minst fler mindre företag som kan anställa flerpersoner. Vi måste få en bra arbetsmarknad och enbra efterfrågan på arbetskraft. Då tror jag också attungdomar söker sig till dessa företag som arbetar pådet reguljära sättet. Det är naturligtvis det bästa sättetatt förhindra och förebygga att vi får en växande svartarbetsmarknad. Jag ser framöver att en bra ekonomiskpolitik, näringspolitik och arbetsmarknadspolitik somstimulerar tillkomsten av många nya företag ocksåkommer att leda till att detta blir företag som växeroch kan erbjuda sina anställda goda villkor. Det ärockså ett bra sätt att förhindra att vi får en växandesvart arbetsmarknad.Överläggningen var härmed avslutad.28 § Svar på interpellation 2001/02:456 omfastighetsskattenAnf. 145 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig vadjag avser att göra för att sänka de ökande boende-kostnader som fastighetsskatten ger. att fastighetsskatten leder till att segregationenökar i och runt våra större städer eftersom familjermed vanliga inkomster inte har råd att bo kvar i sinasmåhus.Fastighetsskatten är en del av kapitalinkomstbe-skattningen och en viktig inkomstkälla för att finansi-era den offentliga välfärden. Den beräknas geintäkter till staten på mer än 20 miljarder kronor.Av rättviseskäl och för att det inhemska sparandetska fördelas på ett samhällsekonomiskt tillfredsstäl-lande sätt är likformighet i kapitalbeskattningen vik-tig. Fastighetsskatten baseras därför på taxeringsvär-den som speglar fastigheternas marknadsvärden.De senaste årens prisökningar på fastigheter tillföljd av den goda ekonomiska utvecklingen har dockmedfört att skatten på fastigheter skulle ha ökat kraf-tigt om inga åtgärder vidtagits.Fastighetsskatten har därför sänkts. För småhushar skatten sänkts från till under de se-naste åren.För att i vissa fall mildra effekterna för låg- ochmedelinkomsttagare har vidare en begränsningsregelför fastighetsskatten införts. Bestämmelsen tillämpasretroaktivt fr.o.m. och innebär attfastighetsägare under vissa förutsättningar högst skabetala av hushållets inkomst i fastighetsskatt.Många fastighetsägare med låga och normala in-komster som bor i attraktiva områden kommer attkunna dra nytta av regeln. Regeln motverkar därförboendesegregation.Det s.k. omräkningsförfarandet vid fastighetstaxe-ringen ska ersättas med en förenklad fastighetstaxe-ring mittemellan de allmänna fastighetstaxeringarna.Förslag kommer att lämnas om regler som innebär atthöjda taxeringsvärden inte får genomslagpå uttaget av fastighetsskatt.Vidare har regeringen för avsikt att före somma-ren besluta om direktiv till en ny utredning om fastig-hetsskatt. Utredningen ska ha möjlighet att prövalösningar som kan innebära vissa avsteg från nu gäl-lande principer för fastighetsbeskattningen underförutsättning att de fördelningsmässiga konsekven-serna är acceptabla.Regeringen har således vidtagit åtgärder för attmildra negativa effekter av fastighetsskatten. Vidarekommer regeringen att avvakta den kommande utred-ningens arbete. Några ytterligare åtgärder är för när-varande inte aktuella.Anf. 146 ():Fru talman! Jag vill tacka för svaret även om detinte innehöll några överraskningar precis. Finansmi-nistern talade om rättviseskäl och likformighet i ka-pitalbeskattningen. Då frågar jag: Vad är det för rätt-visa när en typvilla beskattas så olika beroende på varden råkar ligga? Vad är det för likformighet i kapital-beskattningen när boendet både beskattas som kon-sumtion och som kapital? Vari ligger likformigheten ikapitalbeskattningen när allt annat kapital beskattasefter värde och avkastning, medan min bostad jubeskattas utifrån ett fiktivt värde? Jag får ju ingenutdelning från min bostad. Jag får inga pengar i han-den att betala skatt för så länge jag bor kvar.Nej, fru talman, fastighetsskatten är ett totalt fel-tänkandet. Boskatten bryter mot principen om skattefter bärkraft. Jag kan ju inte själv påverka min bo-skatt. Jag kan inte ens beräkna den framtida skatteneftersom det inte är mina egna eller familjens åtgärdereller ekonomiska förändringar som styr hur högskatten blir . Det är ju mina grannars age-rande som är mer avgörande. Fastighetsskatten harvisserligen sänkts, som ministern talade om, men islutänden innebär det ändå för väldigt många i attrak-tiva boendeområden att boskatten ökar genom höjdataxeringsvärden och därigenom ökad förmögenhets-skatt.Fru talman! Alltfler i inser det orimliga iatt behålla fastighetsskatten. Regeringen befriar hu-vudägarna i aktiebolag från förmögenhetsskatt, mennormalinkomsttagare måste betala förmögenhetsskatteftersom de råkar ha sin bostad i ett attraktivt områdesom har stigit i attraktivitet just efter det att de bygg-de eller köpte sitt hus. Det tycker jag inte är varkenrättvist eller riktigt.För alltfler människor blir flytt en nödvändighet.Det är gamla med låga pensioner eller medelpensio-ner och barnfamiljer där det inte räcker längre attbåda arbetar som måste flytta beroende på var de bor.Det är gamla tant som fortfa-rande bor kvar i den lilla villan som hon och makenbyggde . Lånen är betalda förlänge sedan, men pensionen räcker inte till ef-tersom villan ligger på fel ort. Det är inte bara fastig-hetsskatten det gäller, utan här hos tant slårförmögenhetsskatten till, och den har inga begräns-ningsregler.Jag undrar om finansministern läser de sorgligalivsbeskrivningar som kommer in till Regeringskans-liet i frågan om fastighetsskatten. Läser ministern de,i mitt tycke, ganska känslokalla svarsbrev som brukarskickas ut? Det handlar ju om livsöden som jag me-nar borde räcka till för att få en finansministern attligga sömnlös . Jag tycker att det är väldigtsorgligt det som drabbar alltfler personer just pågrund av det skattesystem vi har kring boendet. Jagvill fråga: Vad gör finansministern nu för att normal-inkomsttagare och pensionärer ska kunna bo kvar isina småhus oavsett var i landet de råkar ligga?Anf. 147 Finansminister ():Fru talman! De principer som ligger till grund förden nuvarande fastighetsbeskattningen togs fram i enproposition av min företrädare finansminister 1992. I den regering som föreslog dessa prin-ciper fanns också partiledare . Där fanns nuvarande partile-dare och en rad andra företrädare för deborgerliga partierna. De principer som riksdagenfastställde på grundval av den borgerliga regeringensförslag har gällt . Det handlar na-turligtvis om jämställa fastighetsskatten med annantyp av kapitalbeskattning.Nu ställer frågan: Vad är det förlikhet att bli beskattad för en villa på olika håll i lan-det på olika sätt? Likheten ligger i att villorna är olikavärda. Det hade varit orimligt om man skulle betalalika mycket i skatt för en villa som är värd 4 miljoneri ett område och som för en villa som är värd 400 000kr i ett annat område. Det hade verkligen inte varit enlikformig kapitalbeskattning. Hade man dessutomhaft en kapitalbeskattning på fastigheter som hadevarit betydligt lägre än på annan form av kapital hademan ju drivit upp prisutvecklingen på småhus ytterli-gare. Tyvärr har inte minst de borgerliga majoriteter-na här i , och en rad andrakommuner i bidragit till att drivaupp priserna kraftigt . Det är det somär det egentliga fastighetsskatteproblemet. Det hand-lar inte om principerna som den dåvarande borgerligaregeringen föreslog 1992 och som ställdesig bakom. Det är inte den principiella synen att jäm-ställa fastighetstaxering och fastighetsbeskattningmed annan form av kapitalbeskattning utan de kraf-tigt höjda huspriserna som är det ursprungliga, primä-ra och stora problemet. Det har regeringen kraftfullthanterat på det sättet att regeringen har sänkt fastig-hetsskatten från till i ett första steg ochfrån till i ett andra steg. Det innebär attdet vi tar in i form av fastighetsskatt, trots dekraftigt stegrade huspriserna och trots de kraftigtstegrade fastighetstaxeringarna, i stort sett är sammasumma som tidigare.Jag ska dessutom framhålla att sedan vi från 2000började ändra fastighetstaxeringsvärdena som en följdav de kraftigt stigande huspriserna har faktiskt 70 %av dem som äger småhus i fått sänkt fastig-hetsskatt.Jag är medveten om att det bland de som harfått höjd fastighetsskatt finns många som har haftbetydande bekymmer och oro för sin framtid. Det ärmot den bakgrunden som regeringen dels har gjortjusteringarna i fastighetsskattesatsen, dels infört enbegränsningsregel som kanske kommer att gynna ettpar hundra tusen låginkomsttagare, framför allt pen-sionärer, och som gör att många som har varit oroligaför att de inte har kunnat hantera sina fastighetsskat-tekostnader nu kan göra det eftersom de enligt dennya begränsningsregeln betalar högst i fastig-hetsskatt.Jag har mött många människor som har varit be-kymrade men som inte har känt till denna begräns-ningsregel. När begränsningsregeln har blivit beslutadav och man har klart för sig att den gällerhar man bland låginkomsttagarhushållen i väldigtmånga fall kunnat konstatera att man har fått sänktfastighetsskatt, även i Stockholmsområdet.För det tredje har vi utöver justeringen av skatte-satsen och begränsningsregeln också vidtagit en radåtgärder när det gäller förmögenhetsskatten. Vi harförsökt att leva efter den principen att den som bor iett normalt småhus, även i , inteska behöva betala förmögenhetsskatt. Jag kan förinterpellanten framhålla att av de ungefär två miljonersmåhus som vi har i har bara etttaxeringsvärde om eller mer. Det äralltså en mycket liten grupp som kommer ovanför dets.k. fribeloppet om som numerafinns i förmögenhetsbeskattningen.Det kan naturligtvis även i de grupper som harhögt taxerade fastigheter finnas en del problem, ochdet är därför som vi ska utreda fastighetsskatten ocksåi ett vidare perspektiv.Anf. 148 ():Fru talman! Vi kan intekomma ifrån folk som drabbas av de höga skatternahar ett problem. Så länge en familj, 100 familjer,1 000 familjer eller flera tusen familjer är berörda avdet här svåra problemet måste vi titta på effekterna avden förda politiken. Vi måste stoppa ett skenande tåginnan det krossar alltför många människor.Jag ser runtomkring mig i min hemkommun att deunga barnfamiljerna måste flytta ifrån kommunen tillett billigare boende långt utanför . Detligger ofta långt bort från arbetsplatserna. Barnenhamnar i nya skolor, familjen får längre restider ochbarnen måste vara i barnomsorgen. Man fårkortare fritid och ökad familjestress.Förutom många sorgliga personliga och samhälls-ekonomiska konsekvenser är detta också en form avsegregation. Man har inte råd att bo kvar där man villbo. Det genomsnittliga taxeringsvärdet i min hem-kommun är drygt 3,3 miljoner. Där ser viproblemen. I min kommun hjälper dessutom ingabegränsningsregler, för där slår förmögenhetsskattenknockout på alltfler.Nu går flyttlassen, och det är bara mycket rikapersoner som har råd att flytta in i de tomma husen.Det är segregation, och det är socialdemokratisk poli-tik som leder till denna.Finansministern talar om att fastighetsskatttensänks. Ja visst, men genom det system som vi harökar den ändå .