prot · GP09120 · 2002-06-05 00:00:00 — Därför vill vi, tillsam-mans med , att man ser över möjlighe-terna att efterleva rekommendationerna.Det finns fler saker som jag kunde beröra, men dåvi avvaktat den utlovade propositionen om folkhälsahar vi valt att i vår folkhälsomotion inte lägga någrakonkreta förslag på andra områden.Jag vill också passa på tillfället att tacka minakolleger i utskottet och utskottskansliet för den gång-na perioden. Om står oss bi kanske vi kanträffas igen - vi får se.Vi står givetvis bakom våra reservationer, men jagnöjer mig med att endast yrka bifall till reservationnr 9.Anf. 139 ():Fru talman! Människan har många önskningar.Förloras hälsan, återstår bara en. Att ha hälsan ochmå bra är en förutsättning för livskvalitet, upplevelseav lycka och tillfredsställelse med livet. Hälsan på-verkas av hur vi lever. Men även samhällets villkoroch sätt att behandla sina medborgare har stor bety-delse för hälsan. Därför krävs det en debatt om vikti-ga hälsofrågor. Hur klarar vi av att hela de socialaoch regionala hälsoklyftorna? Hur uppnår vi en jäm-likare hälsa?Låt mig från början slå fast: Det handlar inte iförsta hand om kampanjer. Det handlar om att göra engod folkhälsa till ett centralt mål för hela samhälletspolitik.Folkhälsopropositionen, som regeringen aviserattill , skjuts . Det är illa,mycket illa, dels för att folkhälsofrågorna inte priori-teras tillräckligt, dels för att dagens debatt enbartbygger på ett tunt betänkande, i avsaknad av rege-ringsförslag. Vi behöver handlingskraft och konkretaförslag, inte tomt prat om någonting som kommer.Åtgärder krävs på många nivåer och inom allasamhällssektorer, med tanke på den dramatiskt ökadeohälsan, med rötter i arbetslivet, sjukskrivningarnasom fortsätter att skena mot oerhörda höjder ochalltför många som lever under ekonomisk stress. Detär inte acceptabelt. Hela arbetslivet måste utgå frånett hälsoperspektiv. Decentralisering åstadkommerhelheter och sammanhang.Vi måste förebygga och rehabilitera i stället för attutförsäkra och pensionera. Därför är regeringenspassivitet på området så otroligt tråkig, framför alltför alla de människor som drabbas av bristen på åt-gärder.Centerpartiet har bl.a. i boken redo-visat förslag för en god folkhälsa. Speciellt viktigaområden när det gäller att förbättra folkhälsan ärenligt vår uppfattning arbete, jämställdhet, utbildning,social gemenskap, bra bostäder och boendemiljöer,friluftsliv, motion, hälsosamma matvanor, drogpoli-tik, rehabilitering, en hälsoinriktad sjukvård ochforskning. Kulturen, folkbildningen och föreningsli-vet är underskattade områden som helande och lä-kande kraft.Ett lyckat folkhälsoarbete kräver många aktörer.För är den lokala nivån särskilt angelä-gen. Enskilda, föreningslivet, kommuner och lands-ting har stor betydelse för den lokala miljön.Centerpartiet har pekat på det stora och eftersattaforskningsbehovet inom folkhälsoområdet. Vi före-slår att initierar ett omfattande forsknings-program om den sociala gemenskapens betydelse förfolkhälsan. Det behövs ny kunskap om social integ-ration och vilka mekanismer som påverkar männi-skors livsvillkor och levnadssätt. Forskning för attbeskriva de sociala klyftorna finns. Däremot är un-derlag och analyser kring geografiska hälsoskillnadermer sällsynta.Det finns många andra områden där forsknings-behovet är stort: ohälsan i arbetslivet och sambandenmellan god arbetsmiljö och ökad lönsamhet. Grönyte-forskningen är intressant, med hänsyn till bl.a. kopp-lingen mellan motion och naturupplevelser å enasidan och hälsa å andra sidan.Kvinnoperspektivet i folkhälsoarbetet glöms oftabort. Vi anser därför att regeringen ska återkommamed förslag om ett vidgat kvinnoperspektiv i folkhäl-soforskningen.Jag har i ett särskilt yttrande markerat behovet avinsatser för ett intensifierat arbete mot hörselskadoroch om ökade resurser för att sprida kunskaper omoch öka informationen om hur man förebygger ochbotar tinnitus. Det är viktiga frågor, för enskildamänniskors livskvalitet och deras rättmätiga krav påett samhälle tillgängligt för alla. Flera av mina parti-kolleger har förtjänstfullt aktualiserat detta, och ävenkolleger i övriga partier. Skrivningarna i utskottsbe-tänkandet är dock acceptabla i denna del.Fru talman! Även om jag anser att betänkandet ärtunt vill jag lika tydligt framhålla att jag och Center-partiet är tillfreds med just tillkännagivandet om attmål bör fastslås för det självmordspreventiva arbetet.Det är viktigt.Jag nöjer mig med att yrka bifall till reservationnr 7.Anf. 140 ():Fru talman! Den senaste tidens uppmärksamhetkring de många och långa sjukskrivningarna harverkligen också satt fokus på folkhälsofrågorna. Vihar ju känt till att sjukskrivningstalen,och därmed kostnaderna, har ökat, men varningssig-nalerna har tydligen inte varit tillräckligt höga. Rege-ringen har inte förmått att lägga fram en propositionmed anledning av utredning.Det hade säkert kunnat sätta fart på det folkhälsoar-bete som är så oerhört viktigt.Fru talman! Jag vill hänvisa till det särskilda ytt-rande som tillsammans med ,har lämnat till det härbetänkandet.En framgångsrik folkhälsopolitik måste grundasig på goda kunskaper om den pågående samhällsut-vecklingen, om ohälsans orsaker och om vilka meto-der som är framgångsrika. Den måste bygga på kun-skap om olika befolkningsgruppers värderingar ochkultur. Den måste också grunda sig på en insikt omatt människor ser olika på nytta och risk med olikahandlingsalternativ. Livet är ju mycket mer än attminska hälsorisker. Vid val av strategier i folkhälso-arbetet behövs också en sammanfattande etisk be-dömning.Fru talman! Det är viktigt att vanor och livsstilarsom får bestående effekt för hälsan kan påverkas såtidigt som möjligt. Förskola och skola har här enviktig uppgift. Det gäller matvanor, motionsvanor ochbruk av tobak, alkohol och droger. I skolan finnsunika möjligheter att öka elevers kunskap och påver-ka deras attityder till livsstilsfrågor. Här handlar detockså mycket om lärarnas inställning. Det är därförviktigt att lärarutbildningen innehåller avsnitt omfolkhälsofrågor och skolans möjligheter att till ele-verna förmedla kunskaper om hälsans och ohälsansbestämningsfaktorer.Med en sådan utbildning ökar sannolikt motiva-tionen för skolan att prioritera folkhälsofrågorna iutbildningen. Det här behöver inte vara specielltkrångligt och inte heller speciellt teoretiskt. Ett ex-empel som jag såg i ett inslag i TV var en skola därelever och lärare före lunch tog en gemen-sam promenad. Det gav bättre matlust och bättrekoncentration inför eftermiddagens lektioner. Samti-digt gavs tillfälle till gemenskap både mellan eleveroch mellan elever och lärare.Andelen barn och unga som får diabetes ökar ock-så oroväckande. Därför är det viktigt att eleverna fårundervisning om kost och motion och att idrottsämnetinte teoretiseras utan att eleverna får utöva fysiskaaktiviteter.En positiv fritid utgör ofta en av de viktigastefriskfaktorer för alla åldersgrupper. Tyvärr når intedet utbud som finns alla samhällsgrupper, t.ex. funk-tionshindrade, vissa invandrargrupper och ensamför-äldrar. var jag ute och tittade på tillgäng-ligheten i några kommuner i . Jag kundetyvärr konstatera att flera av de lokaler som användsför olika kulturella ändamål inte är tillgängliga förfunktionshindrade. Lokaler för konserter ligger flertrappor upp utan hiss. Det går inte ens ta sig in ibyggnaden på grund av trappor. Hörselslingor funge-rar dåligt, är fel inställda eller trasiga. Det är klart attom man som funktionshindrad upplever detta ett antalgånger minskar ju lusten att ens försöka besöka ettkulturellt arrangemang.De här frågorna måste lösas. Vi har ju antagit etthandlingsprogram här i om tillgänglighe-ten. Det är bara det att det har tagit tid. Det verkar talång tid innan det händer något.Fru talman! Varje enskild person kan ta ett betyd-ligt större ansvar för sin hälsa, men det är också så måste få veta vad man ska göra själv. apoteken spelat en stor roll. och även med olika patientorgani-sationer har haft stor betydelse när det gäller att in-formera hur man kan förebygga sjukdomar och hurman själv hanterar hälsoproblem. Oavsett vilkenställning apoteken kommer att få är detviktigt att de också i fortsättningen får spela en aktivroll i folkhälsoarbetet. Apotekens kundkrets är myck-et vid, och därför når de också ut med sin informationtill alla befolkningsgrupper.Fru talman! Det självmordsförebyggande arbetetär av största vikt. Vi i har under en rad årmotionerat i den här frågan. fick vigehör för vår motion angående självmord och barn.Det blev till ett tillkännagivande till regeringen om attde riktlinjer som WHO har utarbetat om hur själv-mordsförebyggande arbete bör bedrivas böromsättas till svenska förhållanden.I det här betänkandet har vi tagit ytterligare ettsteg med anledning av en folkpartimotion, flerparti-motioner och motioner från om attvi ska sätta upp mål när det gäller det självmordspre-ventiva arbetet. Jag hoppas att vi nu kan nå de målsom WHO har satt upp i projektet för alla2000.Buller har blivit ett stort problem. Ungefär var ti-onde person lider av hörselskada. Att höra illa och haproblem med hörseln är ofta stigmatiserande ochskapar många problem. Det är därför viktigt att mins-ka bullerstörningar så att ljudnivåerna sänks och färremänniskor utsätts för det skadliga bullret. Utskottetsmajoritet har ganska bra skrivning kring detta i be-tänkandet. Jag förutsätter att bullerfrågan kommer attfå en framträdande plats när folkhälsopropositionenäntligen läggs fram i . Jag kan i alla falllova att vi i kommer att fortsätta att arbetaför att de bullerstörningar som leder till hörsel-problem ska bekämpas med full kraft.Fru talman! Kunskap behövs för ett målinriktatoch effektivt folkhälsoarbete. Det finns områden därforskningen visat att förebyggande arbete lönar sig.Det gäller t.ex. skadeprevention, åtgärder mot to-baksbruk, suicidprofylax, screening mot cancer ilivmoderhalsen och mammografi. För andra områden,som primärprevention av hjärt- och kärlsjukdom ochcancer behövs mer forskning för att utröna vilka me-toder som är mest kostnadseffektiva. Folkpartietanser därför att det är viktigt att forskningen om vilkaförebyggande insatser som är mest effektiva utifrånen mänsklig och hälsoekonomisk utgångspunkt sti-muleras och prioriteras.Ett annat forskningsfält som måste stimuleras ärforskningen kring hur kunskap om livsstilars betydel-se för folkhälsan bäst kan förmedlas så att kunskapenkan bli tillvaratagen på det individuella planet. Det ärviktigt att i sitt folkhälsoarbete försystematiska kunskapsöversikter. De bör också initie-ra och stödja forskning som är viktig för det hälso-främjande och förebyggande arbetet. Institutet börnaturligtvis också systematiskt utvärdera olika arbets-sätt i förebyggande syfte.Fru talman! Jag står bakom samtliga mina reser-vationer men yrkar bifall endast till reservation nr 8.Anf. 141 ():Fru talman! Det är tillfredsställande att idessa yttersta dagar av innevarande mandatperioddelta i ännu en folkhälsodebatt. Jag vill passa på atttacka mina kolleger och särskilt frånModeraterna som har sett till att folkhälsodebatternahar blivit särskilt heta.Det är tillfredsställande att ha ännu en folkhälso-debatt eftersom detta är högaktuella och ytterst ange-lägna frågor, men också eftersom det ger oss en brabild av att vi på område efter område flyttar frampositionerna. Vi påminns dock ständigt om att detfinns mycket kvar att göra.För att spara tid ska jag fatta mig kort.Samhället i stort förändras, och det får också kon-sekvenser på folkhälsans område. talasmycket om sjukskrivningar och ohälsa i arbetslivet.Ett allt högre tempo, större krav och förväntningarhar ofta konsekvenser som leder till fysiska och psy-kiska åkommor. Det finns sedan en lång tid tillbakaen debatt om de s.k. välfärdssjukdomarna, t.ex. stressoch övervikt. Detta ger oss en påminnelse om att viinte kan luta oss tillbaka och känna oss nöjda medtidigare framgångar på området när vi vet att såmånga människor mår dåligt i vårt samhälle.Vi vet att folkhälsoområdet inte är något statisktområde som förblir detsamma år . I takt medatt samhället förändras blir det följdverkningar på vårarbetsmiljö, på vår boendemiljö och på våra konsum-tionsvanor, kort sagt på över huvud taget alla områ-den som rör vår livsstil. Det är tillfredsställande attfolkhälsofrågorna väcker ett sådant engagemang ochhar fått en central plats i den socialpolitiska debatten.I dagens betänkande behandlas en rad motionerom folkhälsomål, inriktningen av folkhälsoarbetetm.m. Det har också väckts motioner om folkhälso-forskning. Många av dem är kloka och tänkvärda,och flera har tagit sin utgångspunkt i Nationella folk-hälsokommitténs slutbetänkande. Utskottet utgår frånatt dessa och liknande frågeställningar kommer attbehandlas i regeringens proposition på området sena-re . Jag ser med tillförsikt fram emot denna. Jagvet att arbetet med den, trots det som har sagts fråndenna talarstol, är i full gång och att det inte kommeratt tappa tempo.Utgångspunkten för folkhälsoarbetet är att folk-hälsan ska förbättras för de grupper i samhället somär mest eftersatta ur folkhälsosynpunkt. Detta är ensolidarisk och naturlig utgångspunkt. Man har fokuspå att minska ojämlikheten vad gäller hälsofrågorna.Det är också självklart att vi strävar efter attförbättra hälsan för befolkningen som helhet.Regeringen arbetar nu med att utforma en natio-nell folkhälsopolitik. I detta ingår nationella mål ochindikatorer för folkhälsoarbetet. Vidare redovisarregeringen att haft regeringensuppdrag att utveckla och pröva metoder för hälsokon-sekvensbedömningar/beskrivningar. Man har arbetatför att hitta en principmodell för detta. I detta arbetehar man utgått från Nationella folkhälsokommitténsförslag till hälsomål, som formulerats med utgångs-punkt i hälsans bestämningsfaktorer.Utskottet vidhåller att folkhälsoarbetet även fort-satt ska ges hög prioritet. Vi ser fram emot att enproposition om nationella folkhälsomål kommer attläggas fram och presenteras i sambandmed budgetpropositionen.Utskottet utgår från att Nationella folkhälsokom-mitténs slutbetänkande, SOU 2000:91, som remiss-behandlats, kommer att utgöra ett viktigt underlag förregeringens kommande förslag på området. Detsam-ma gäller Folkhälsorapport , Miljöhälsorapport2001 och rapporterna från Kommittén Välfärdsbok-slut över . Utskottet utgår även från attfolkhälsoforskningen kommer att behandlas i denaviserade propositionen.Vad beträffar olika folkhälsoproblem har bl.a.frågan om psykisk ohälsa och stress tagits upp. Det ärutan tvivel så att det behövs kraftfulla insatser bådecentralt och lokalt för att motverka den negativa ten-densen. Utskottet förutsätter att regeringen särskiltbeaktar detta vid den kommande mål- och strategi-formuleringen på detta område.När det slutligen gäller insatser mot sjukdomarsom benskörhet, tuberkulos och elöverkänslighet harutskottet samma inställning som . Mot bak-grund av de riktlinjer för prioriteringar inom hälso-och sjukvården som ställt sig bakom vid-håller utskottet att inte kan tillmötesgåmotionskraven på insatser mot olika sjukdomar ellerpå att vården bör organiseras på ett visst sätt.Med detta yrkar jag bifall till förslagen i betän-kande SoU19 och avslag på samtliga reservationer.Anf. 142 ():Fru talman! Tyvärr är den viktiga propositionenom folkhälsan försenad. Jag tycker att det är olyck-ligt, men jag hoppas att den prioriteras och kommer ibörjan av hösten. Vi har i detta betänkande inga egnareservationer eftersom vi förväntar oss en snar propo-sition.Fru talman! I betänkandet behandlas ett antal mo-tioner från där vi tar upp den stora fråganom höga ljudnivåer och de skador som uppstår pågrund av dessa bl.a. i offentliga lokaler och på of-fentliga platser.I motioner av , framläggs lagförslagom reglering av högsta tillåtna ljudnivåer. Det före-slås också att personer som sköter ljudanläggningarska genomgå utbildning för att få tillstånd att skötadessa. Vi anser att det också måste finnas bättresanktionsmöjligheter än för att komma till rättamed oseriös användning av höga ljudnivåer, sommånga gånger kan ge livslånga problem för den somdrabbas.Alltför många skadas tyvärr av de höga ljudnivå-erna. Vi i känner ett särskilt ansvar närdet gäller barnen. Vi anser att det bör tas ettsärskilt initiativ och att frågan om höga ljudnivåeroch hörselskador inte ytterligare får skjutas upp. Årefter år har gått utan att det skett något radikalt påområdet.Fru talman! Många av de frågor som tas upp ibetänkandet återkommer år . En fråga som intekommer upp så ofta men som jag tycker borde fåstörre uppmärksamhet är de s.k. miljörelaterade sjuk-domarna. Genom en förbättrad kunskap och en tydli-gare redovisning av sambandet mellan miljöpåverkanoch vissa sjukdomar kan vi i skapa betingel-ser som gör det möjligt att lättare välja bort och fasaut t.ex. skadliga kemikalier. Vi bör eftersträva att varaföregångare på det här området.Gudrun har i sin motion om ohälsa orsa-kad av miljöföroreningar på ett bra sätt tagit upp denhär frågan. Hon har utan att förfalla till skräckpropa-ganda beskrivit en del hotande problem med skadorpå ozonskiktet, luftföroreningar och farliga ämnensom kan påverka folkhälsan.Vi anser att det behövs en genomgripande studie iSverige av de miljörelaterade sjukdomarna och derasutbredning. En sådan studie bör resultera i en skrivel-se till där situationen belyses allsidigt ochorsakssamband förklaras och analyseras. Ohälsa or-sakad av miljöproblem behöver diskuteras mer för atti framtiden kunna hanteras på ett konstruktivt sätt.Om inte denna fråga kommer upp i den förväntadepropositionen , ämnar vi återkomma i frågan.Fru talman! Även om vi inte har några reservatio-ner står jag bakom förslagen i motioner.Jag hoppas att de kommer att kunna tillgodoses vidett kommande tillfälle.Jag biträder reservation 10 om skadliga ljudnivå-er. Det yrkas där bifall till tre av motio-ner, och jag får tacka och Kristdemo-kraterna för att de här reserverat sig till förmån förMiljöpartiets motioner.Fru talman! Eftersom det här är mitt sista anfö-rande som riksdagsledamot och ledamot i socialut-skottet vill jag passa på att tacka mina vänner i soci-alutskottet för att de bidragit till den trivsel som jagkänt där. Mitt tack gäller både ledamöter och tjänste-män. Jag vill också rikta ett allmänt tack till alla erandra som genom gott kamratskap har gjort minariksdagsår så givande. Tack så mycket!(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 19.00för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.13 § (forts.) Folkhälsofrågor (forts. SoU19)Anf. 143 ():Fru talman! Jag har motionerat ett antal gångerom koloniträdgårdar och lokal odling. Senast den 6mars försvarade jag en sådan motion här i kam-maren, men då var det miljö- och jordbruksutskottetjag resonerade med.Den motion jag försvarar här , So593, ärinom samma härad fast nu mera med betoning påfolkhälsan, något som förresten känns extraaktuellt i belysning av diskussionerna om vad vi kangöra åt långtidssjukskrivningar och ohälsa, ett områdedär jag har ett djupt engagemang.Dagens motion har jag lagt fram tillsammans medkolleger som också har engagerat sig i dessa viktigafrågor . I motionen har vi hänvisat tillundersökningar som beskriver naturens och trädgår-darnas betydelse för hälsa och livskvalitet. Det finnsstudier som visar att när det gäller livsstil och miljö såhar rekreation och fritid den allra största inverkan.Särskilt värdefullt är det med naturbaserade aktivite-ter och miljöer som friluftsliv och trädgård. Träd-gårdsskötsel ger fysisk, psykisk och social stimulansoch aktivitet och har därför stor inverkan på vårthälsoläge. Därför tycker jag det är utmärkt att det ärså många som ägnar sig åt just trädgårdsskötsel: 70 %av den vuxna befolkningen arbetar i trädgården åt-minstone och gör det merän . Av dem som bor i någon tätort ärdet ungefär hälften som har tillgång till en egen träd-gård.Men även bland dem som bor så att de inte självahar någon trädgård finns det många som har ett stortträdgårdsintresse och gärna skulle vilja ha någonstansatt odla trädgårdsväxter. Många av dem skulle aldrigkunna köpa en villa med trädgård. Det kostar ju somalla vet minst ett par , i alla fall i stor-städerna.Då är det bra att det finns ett fastställt miljökvali-tetsmål som heter "God bebyggd miljö" som bl.a.innefattar att det ska finnas möjlighet till lokal odlingi den byggda miljön. Mindre bra är att det nyligenfattade riksdagsbeslutet om hur miljömålen ska börjauppnås inte säger något alls om hur möjligheter tilllokal odling ska åstadkommas, om man nu inte läserin detta i att "program och strategier behöver utveck-las bl.a. för hur grönområden skall tas till vara".I regeringens nu aktuella skrivelse 2001/02:173En samlad naturvårdspolitik står det bl.a. att "grönaområden i form av parker och trädgårdar . kan hastor betydelse ur naturvårdssynpunkt" och att "exem-pelvis koloniträdgårdarna kan vara värdefulla som enlänk mellan stad och land".Nationella folkhälsokommittén har gått ett steglängre och formulerat en uppmaning till kommunernaatt öka möjligheten att odla själv. Kommittén haruppmärksammat värdet av att trädgårdsodling innebärfysisk aktivitet och även noterat att koloniträdgårdarkan skapa social gemenskap. Möjlighet till odling ärsärskilt viktig för de grupper som inte har tillgång tillfritidshus, menar kommittén.I sitt utlåtande över vår motion 2001/02:So593hänvisar socialutskottet till regeringens kommandeförslag till åtgärder för att förbättra folkhälsan. Jagutgår från att Folkhälsokommmitténs insikter omträdgårdsodlingens betydelse kommer att ge avtryck iregeringens förslag och att vi här i då kanfatta beslut som innebär att regeringen ger ett konkretuppdrag till de statliga myndigheterna att på olika sättse till att kommunerna antar Folkhälsokommitténsutmaning om möjlighet att odla själv på allvar ochsamtidigt uppfyller miljökvalitetsmålet om möjlighe-ter till lokal odling.Det behöver inte vara alltför svårt att uppnå dessamål. Koloniträdgårdar har vi ju haft i mer än hundraår i vårt land, och det är ingen tvekan om att det finnsplats för fler. Jag har själv sett att det nu anläggs ettlitet kolonistugeområde på här i Stock-holm, från innerstaden. Så visstgår det att åstadkomma. Det enda som behövs är attstatsmakterna ställer upp med tydliga råd och anvis-ningar och börjar tala i klartext om att detta är ettkommunalt ansvar.Fru talman! Även om jag självklart helst hade settatt min motion hade tillstyrkts, börjar jag ändå setecken på att vår envetenhet ger effekt. Medvetenhe-ten om sambandet mellan lokal odling och folkhälsaökar. Bland andra gör godaansatser. Jag, mina medmotionärer och den organise-rade koloniträdgårdsrörelsen kommer hur som helstinte att ge oss förrän vi nått ända fram.Jag vill därmed också yrka bifall till förslaget i ut-skottets betänkande.Jag lägger märke till att när man nämner just ko-loniträdgårdens betydelse ur ett folkhälsoperspektiveller ur andra aspekter får man oftast ett litet leende,ända tills man påtalar hur många, uppemot 40 000,som är engagerade i just denna rörelse. Det har ettstort värde, inte minst, som jag sade tidigare, ur folk-hälsoperspektivet. Så egentligen skulle jag vilja ställaen mycket kort fråga till utskottets föredragande,. är ett av de utskott somberörs av de här frågorna. Är detta en stor och viktigfråga för er? Det skulle vara intressant om KentHärstedt ville säga någonting om det.Anf. 144 () replik:Fru talman! Den fråga som tarupp är naturligtvis en mycket stor och övergripandefråga. Från utskottets perspektiv kan jag säga attrekreation, naturupplevelser och friluftsliv över hu-vud taget självklart är något som vi i allra högsta gradser positivt på, inte minst i dessa tider då vi ser att vifår alltmer stressrelaterade problem.