prot · GP09118 · 2002-06-03 00:00:00 — Mänskliga rättigheterkan inte enbart bedömas efter hur majoriteten avmedborgarna har möjlighet att utöva kritik, yttra sigfritt eller skriva vad man vill, utan det är just i be-handlingen av dem som står utanför den gängse bil-den av majoritetsmedborgarna i ett land som man serom respekten för mänskliga rättigheter är fullständig.Därför är den här kritiken, liksom den kritik somhar kommit från och från Fon-den för mänskliga rättigheter och som har legat tillgrund för rapporten från för mänskli-ga rättigheter, så viktig. Därför är det så viktigt att vitar den på allvar. Jag tycker också att utrikesministerni sitt svar försöker ta det på allvar, genom att säga attvi naturligtvis tar till oss den kritik som finns.Samtidigt vet vi att det finns starka tenden-ser till att kampen för mänskliga rättigheter sätts påundantag. Det är inte effektivt att ta hänsyn till dem.Det krävs ibland snabba beslut. Det krävs beslut sominte alltid är förankrade i en demokratisk eller rättssä-ker process. Det leder till att rättigheter som vi äröverens om ska vara universella kränks även i vårtland.De här kränkningarna sker i namn av bekämpandeav terrorism. Värre är det naturligtvis i andra länder.Det är mycket värre i och , därman har använt kampen mot terrorismen som ursäktför en mycket sträng lagstiftning, som bortser frånkrav på rättssäkerhet och annat.Inskränkningar av yttrandefriheten finns också iJordanien, , , , ochColombia. Man använder argumentationen för attsnarare försämra situationen för mänskliga rättighe-ter. spelar naturligtvis inte alls i samma divi-sion. Men för att vår kritik mot dessa länder ska kun-na tas på allvar krävs det också att vi tar den kritiksom riktas mot oss på allvar.Därför skulle det vara bra om utrikesministern ochregeringen kunde föra ut diskussionen om den kritiksom har framkommit från Amnesty, från andra frivil-liga organisationer och från , för attdärigenom uppmärksamma de problem med mänskli-ga rättigheter som även finns i vårt land.Anf. 20 Utrikesminister ():Fru talman! Vi tycker att det är viktigt att ta kriti-ken på allvar. Sedan är det klart att vi också har varitlite kritiska till hur kommittén har arbetat, när den hararbetat under så stark tidspress att det blivit så allvar-liga faktafel som de som finns i rapporten från . Inte desto mindre finns det ett antal punk-ter där man är kritisk och där vi självfallet också tardiskussionen och kritiken på allvar.Vi tycker också att det är viktigt att det här dis-kuteras. Det är därför som detta nu ligger på vår hem-sida, så att kritiken är möjlig att se för alla. Vi hardessutom något senare på samma hemsida startat ettdiskussionsforum kring mänskliga rättigheter så kan gå in och kommentera och starta debattendirekt där om man vill eller göra det i andra former.Det går alltså att ta del av hela rapporten på UD:shemsida.Jag vill bara kommentera en av de specifika frå-gor som tar upp, och det gäller de avvisadeegyptierna. Jag uppfattar att Amnestys kritik utgårfrån att det handlar om två vanliga oppositionellaegyptier. Det var också den debatt som fördes i börjanpå den asylbehandlingen, men där det inte alls stäm-mer överens med den svenska polisens bedömning avde avvisade egyptierna. Det är väl också därför somvi har uppfattat att det egentligen inte finns någonkritik från mot att valde attutvisa personer som är misstänkta för både tidigareoch eventuellt pågående terroristverksamhet.Anf. 21 ():Fru talman! När det gäller åtgärder som är vidtag-na i kritiseras ju både i och,framför allt, i de rapporter som ligger till grund förden, nämligen från och Fon-den för mänskliga rättigheter, utvisningen av de tvåegyptierna till ett land där de riskerar sin personligasäkerhet och t.o.m. sitt liv, såväl som att intehar följt upp de garantier som man säger sig ha fåttfrån för att männen skulle behandlas på etträttssäkert sätt.Kommittén anser att det måste utarbetas trovärdi-ga system, som ska försäkra att det mottagande landetkommer att leva upp till den utvisades mänskligarättigheter. Det saknar man i det här fallet.Amnestys kritik utgår inte enbart från det som ut-rikesministern tror, utan man kritiserar också förfa-randet. Det gick oerhört snabbt vid förra året.Männens advokater fick inte ens möjlighet att taställning till några som helst anklagelser. De harförresten inte fått göra det än , eftersom grundenför utvisningen är hemligstämplad.Därmed finns det ingen rättssäker process förmänniskor som anklagas för den här typen av brotts-lighet.Självfallet menar jag, liksom alla sunda männi-skor, att har man begått brott eller har för avsikt attbegå brott, särskilt med terroristanknytning, är det såpass allvarligt att det ska prövas och man ska ställasinför domstol och fällas om brotten bevisas vara be-gångna.Men vi får inte falla undan för kraven på attmänskliga rättigheter ska ses som någon sorts broms ikampen mot terrorismen och därigenom inte respek-teras fullt ut i varje enskild situation. Svenska med-borgare, likväl som medborgare i andra länder, måsteveta att alltid arbetar för att deras rättigheterska tas till vara, alltid arbetar för att de ska få en rätts-säker process om de behöver det. Det bör vara enrättighet som omfattar alla som vi över huvud tagetkänner till.Anf. 22 Utrikesminister ():Fru talman! När det gäller fallet med de två per-sonerna ska man komma ihåg att fick garan-tier. Både vi och andra länder ansåg att det gick attlita på dessa garantier.Egypten har självfallet också ett intresse av attbevisa att man står vid sitt ord. Annars vet man kommer att ha problem i fortsättningen när detgäller den här typen av samarbete med andra länder.Egypten har inget skäl att inte fullfölja det man hargaranterat . Det är inte aktuellt med döds-straff. Deras säkerhet garanteras. De ska behandlasbra i fängelset. De ska få rättssäkra processer.Sverige har också följt upp och följer upp dettagenom att göra regelbundna besök hos männen ifängelset, det senaste . Pådet sättet har en kontinuerlig uppföljning avatt personerna behandlas i enlighet med de garantiervi har fått av Egypten.Anf. 23 ():Fru talman! Slutligen skulle jag gärna vilja att ut-rikesministern kommenterar det som egentligen ärhuvudspåret i interpellationen och som jag har lagtsom förslag här i dag.Varför inte försöka att få en offentlig diskussionoch debatt om respekten för mänskliga rättigheter idet perspektiv som vi har efter terrorattackernaden ? Vi har sett hur mänskliga rättig-heter har kränkts i andra länder, och där är vi överens.Man har använt argumentet att bekämpa terrorism föratt bekämpa minoriteters rättigheter. Vi vet också attdet har lagts fram ganska långtgående förslag, och ien del fattats ganska långtgående beslut, om in-skränkningar av rättssäkerhet och mänskliga rättig-heter även i länder som vi betecknar som demokrati-er. Därför skulle det kanske vara läge att ta upp enoffentlig diskussion om hur vi ska kunna värna demänskliga rättigheterna och demokratin även när såallvarliga brott som terrorattackerna i ochmot Pentagon begås.Kanske är det just nu som vi borde föra den dis-kussionen för att se till att vi inte hamnar i sammafälla som man har gjort i andra länder där man harinstiftat militärdomstolar, utvidgat häktningstider ochbehandlar människor på ett rättosäkert sätt. Det fåraldrig ske här. Därför är det så viktigt att vi öppetdiskuterar och debatterar det och att vi ser till attkritiken mot alla brott mot mänskliga rättigheterkommer att fortsätta att vara stark, även om de somutövar dessa övergrepp gör det i namn av att bekämpaterrorism.Anf. 24 Utrikesminister ():Fru talman! Den debatt som tycker attvi ska föra förs redan, skulle jag vilja säga. Jag troratt det är väldigt viktigt. , och inte minst jagsjälv, har tagit upp frågan om vik-ten av att länder inte bryter mot mänskliga rättigheternär man bekämpar den egna politiska oppositionen.Vi har bl.a. tagit exemplen i ,mot kurderna och den israeliska regeringenmot palestinierna.Sverige har också lett debatten inom EU om hurvi ska få ett rättssäkrare system i EU. Mänskligarättigheter måste alltid finnas med när vi bekämparterrorismen. Det är också därför vi har fått bättreregler i EU än vi har i FN när det gäller hur man t.ex.för upp namn de s.k. terroristlistorna.Sverige har också fört den här debatten i FN-systemet. Det är internationellt känt att det är Sverigesom hårdast och mest aktivt har drivit den här debat-ten, trots att vi inte sitter i säkerhetsrådet och därmedinte har det direkta inflytande som man har när mansitter där.Möjligheten finns för många fler att delta i denhär debatten. Jag välkomnar i debattenockså. Jag välkomnar också alla som vill att delta idebatten på vår nyöppnade hemsida kring mänskligarättigheter.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2001/02:441 om Ila-scugruppenAnf. 25 Utrikesminister ():Fru talman! har, med hänvis-ning till de i Transnistrien fängslade medlemmarna iden s.k. Ilascugruppen, frågat vilka åtgärder regering-en avser vidta för att människor inte ska hållas ifängsligt förvar utan rannsakan eller dom. MargaretaViklund frågar också vilka åtgärder regeringen avservidta för att de tre återstående fångarna ska få en frioch rättvis rättegång samt släppas fria. Det gällerAndrei Ivantoc, och Petrov-Popa.Inledningsvis kan jag försäkra att regeringen nu och kommer attverka för att människor inte ska hållas fängslade istrid mot internationella konventioner och erkändarättsprinciper. Vad som hänt Ilascugruppen är ettbrott mot mänskliga rättigheter och självfallet någotsom den ser mycket allvarligt på.När det gäller valet mellan att verka för en rätte-gång eller för att fångarna ska bli släppta, kännerMargareta redan väl till min bedömning. Jagtror inte att det går att få till stånd en rättvis rättegångi Transnistrien. Inte heller en rättegång i tredje landförefaller vara en framkomlig väg. Därför tycker jagatt våra ansträngningar ska fokusera på att de trefångarna och villkorslöst ska friges.I frågor som rör brott mot de mänskliga rättighe-terna verkar på olika sätt, inte minst i ett antalinternationella organ. Vilket agerande som är mesteffektivt i varje fråga, beror på vilken typ av åtgärddet gäller, om det rör sig om mer generella principereller enskilda fall. I fallet med Ilascugruppen är jagfortfarande av uppfattningen att agerande inom OSSEbör ha bäst förutsättningar att nå framgång. Det varsom bekant efter påtryckningar från en OSSE-delegation som släpptes, och ansträngning-arna har inte minskat för att få också de övriga frigiv-na.Anf. 26 ():Fru talman! Först vill jag tacka för svaret. Jag harunder innevarande mandatperiod vid flera tillfällenställt frågor till utrikesministern om Ilascugruppenoch fängslandet av de fyra män som ingår i den.Ilascu, som har givit gruppen dess namn, är ju fri . Han är rumänsk representant i därman kan se honom delta i debatter och fritt gå om-kring som alla andra delegater. Det är bra. Det visaratt det lönar sig att arbeta för mänskliga rättighetervare sig det gäller en enskild individ eller generellt,även om det ibland kan vara tufft.Fru talman! Om också de övriga i gruppen hadevarit fria hade glädjen naturligtvis varit större.Jag vet att många också har agerat för deras sak iolika sammanhang och försökt att på olika sätt väckaopinion och utöva påtryckningar.Personligen har jag talat medordföranden för , , och framförallt med ryska företrädare vid förrasommaren. Men vart de samtalen tagit vägen, om deförts vidare eller vad som blivit av dem vet jag inte.Men jag har inte givit upp. Jag kommer att fortsättaatt ta upp frågan i olika sammanhang, framför allt vidOSSE:s parlamentarikermöte i sommar.Det var ju vi från som sedantog upp den här frågan i . Vid det tillfället fickjag föra talan. Det är kanske en av anled-ningarna till att jag är fortsatt engagerad i Ilascufrå-gan och vill se ett bra slut på den.Fru talman! Det är egentligen få saker som upprörmig så mycket som då människor fängslas på grundav makt och prestige. Rättsväsendet måste ha havere-rat totalt när man håller människor fängslade år efterår utan att de har dömts vid en fri och rättvis rätte-gång. Vi vet att det finns människor som är fängsladei dag på grund av sin religiösa tro, politiska uppfatt-ning eller för att de skyddas för konsekvenser av enlagstiftning som inte bygger på vad vi menar medmänskliga rättigheter, som också finns definierade avFN. Jag skulle kunna ge flera exempel, men jag tän-ker inte gå in på dem här.Fru talman! Med detta vill jag säga att det vi kangöra för att få de tre ännu ofria parlamentarikernaAndrei Ivantoc, och Petrov-Popa, som sitter fängslade utan dom och rannsakan,fria gäller naturligtvis för dem personligen men ocksågenerellt för alla andra i liknande situationer. Ingenenda människa ska behöva sitta efter årpå obestämd tid utan att ens ha blivit dömd. Tiden ärväl kanske det mest värdefulla som vi människor har.Att bli fråntagen tid måste ses som ett grovt brott motmänskliga rättigheter. Det är bl.a. därför som jagtycker att det är viktigt att återigen lyfta upp Ilascu-frågan på den bord. harett gott anseende i världen när det gäller mänskligarättigheter, och jag anser att det anseendet ger ossvissa skyldigheter och förpliktelser också.Utrikesministern lägger i sitt svar över frågan ochdess hantering på framför allt . Det kan kanskevara riktigt, men jag tror att det ändå inte är tillräck-ligt. Trots de, vad jag kan förstå, intensiva påtryck-ningar som har gjorts har det ändå inte räckt.Det behövs således ytterligare engagemang och på-tryckningar. Här har ju regeringen större möjlighetertill påtryckningar på en annan nivå och i andra sam-manhang än vad vi parlamentariker har. Jag skulleönska ett mer klargörande och tydligare svar på vadregeringen och utrikesministern ytterligare kan göraför att få de här tre männen fria.Anf. 27 Utrikesminister ():Fru talman! Jag välkomnar att tar upp de här fångarna. Det är viktigt attmarkera för det internationella samfundet och inteminst för och alla ansvariga att det regel-bundet uppmärksammas runtom i världen. Därförtycker jag att det är viktigt att få till stånd de här in-terpellationsdebatterna.Däremot ser vi det ganska svårt att gå någon an-nan väg än genom . Det är framför allt OSSEsom har arbetat med detta och varit framgångsrikt.Det man dessutom skulle kunna tänka sig är att vi tarupp frågan i EU. Men då är det också viktigt att detinte upplevs så att vi därmed för frågan ifrån OSSE.Vi tror att är en effektivare förhandlingspartneri det här fallet.I våra diskussioner har vi sagt att det inte är dagsriktigt . Vi hoppas att skakunna uppvisa ett resultat och få dem frisläppta.Vi håller öppet för att inom EU taupp frågan om Ilascugruppen och för att EU skadriva frågan parallellt med . Men vi vill dåockså känna att vi är garanterade att kommeratt fortsätta att driva frågan, så att båda organen gördet.Anf. 28 ():Fru talman! Tack för det här klargörandet. Jagtycker att det var bra. Jag håller helt med om att detbehövs flera parallella vägar. Jag tror inte att de treövriga i Ilascugruppen blir fria utan omvärldens på-tryckningar. Därför handlar det om att inte ge upp.Frågan är hur vi i de gamla demokratierna i EU, avvilka är en, agerar för att om de tre fortfaran-de fängslade parlamentarikerna förmedla en bild avatt vi i demokratiska länder inte fängslar människorutan dom och rannsakan.En mot en regim oliktänkande politiker har rätt attuttrycka sina åsikter och att med fredliga medel ar-beta för dem utan att riskera att hamna i fängelse. Jaganser att det är oerhört angeläget att den bilden får ettfäste inom EU:s både interna och externa arbete. Denbilden måste enligt min uppfattning bli tydlig på bådeEU:s och agendor.Men frågan är då hur man ska kunna gå vidarerent praktiskt konkret. Jag håller helt med om det somutrikesministern sade om stora ansvar för denhär frågan liksom om att EU har vissa förpliktelser.Skulle man kanske kunna tänka sig - jag vet inte omdet är ett bra förslag eller om det är naivt - att utri-kesministrarna i EU riktade en gemensam skrivelsetill för att dels driva på frågan och skapa ettförnyat engagemang, dels ge dem som arbetar medden ytterligare stöd och råg i ryggen till förnyade tag.Det är bara en försiktig undran.Jag vill säga att varken Ilascugruppen ellernågra andra politiker ska utan dom eller rannsakanfängslas eller utsättas för andra straff eller sanktionerbara därför att de kanske är obekväma. Ingen skakunna fängslas för sin åsikts skull. Börjar ett landluckra upp den principen vill jag påstå att det snabbtplacerar sig på vägen utför.Anf. 29 Utrikesminister ():Fru talman! Jag tackar för för-slaget. Jag ska gärna titta närmare på det. Alla dessaländer är också medlemmar i , och det kanmöjligen vara så att de inte vill göra ett samordnatagerande mot en organisation som man ärmedlem i.Men jag fick en annan idé när detta. Vi kommer att få hitOSSE:s ordförande till en stor konferens som skahandla om att internationellt förebygga kriser. Det germöjlighet att ta ett nytt initiativ när det gäller Ilascu-gruppen. ordförande har ett stort ansvar föroch en avsevärd möjlighet att påverka hur arbetet iOSSE bedrivs. Det är också ett sätt att direkt på denpolitiska ministernivån ta upp vikten av att OSSEarbetar med den här frågan.Jag ska gärna gå vidare med både dessa ocheventuella andra uppslag till hur vi kan föra den härkampen vidare.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2001/02:442 om Cen-tralasienAnf. 30 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat mig omCentralasien; hur arbetar och hur Sveri-ge avser att arbeta för att stärka samarbe-tet mellan regionens stater och internationella forumsom FN, EU och . har vida-re frågat efter de konkreta resultaten av detsvenska engagemanget för att stärka samarbetet mel-lan den centralasiatiska regionens stater och olikainternationella forum, samt om det finns en utarbetadstrategi för det svenska engagemanget.Centralasien är en säkerhetspolitiskt kompliceradregion omgiven som den är av , , och samt med och inärområdet, dvs. fyra av världens kärnvapenmakter.Centralasien är också en region präglad av auktoritäraregimer, misstänksamhet och spänningar mellan län-derna, hög arbetslöshet, stor fattigdom, omfattandenarkotikatrafik och ett bekymmersamt läge för demänskliga rättigheterna.Av de fem länderna - , ,, och - harTadzjikistan, och gräns motAfghanistan. Men militära aktioner i Afghanistanlöser inte de säkerhetspolitiska problemen i Central-asien. För att höja säkerheten och skydda sig motislamsk extremism måste länderna i Centralasienpraktisera ökad tolerans och demokratisering.EU har ingått Partnerskaps- och samarbetsavtalmed alla länderna i utom ,där säkerhetsläget lagt hinder i vägen. Avtalet utgören plattform för dialog och vidgat samarbete mellanEU och republikerna i Centralasien.Mot bakgrund av händelserna den 11 september2001 pågår en nyorientering av EU:s policy gentemotCentralasien, som aktivt medverkar i. EU:sinsatser via TACIS ska fördubblas, från 25 miljonereuro till per år.Nyorienteringen innebär också en vidgad dialogmed länderna inom ramen för Partnerskaps- och sam-arbetsavtalen samt en utökad dialog om regionen medandra aktörer inklusive , , ochIran. EU ska också i nära kontakt med FN och OSSEstimulera det regionala samarbetet kring frågor somgränser, vattentillgång och illegal narkotikahandel.OSSE:s engagemang i har efter handökat, och organisationen har missioner i alla defem länderna. Missionernas mandat omfattar såvälmänskliga rättigheter som säkerhetsrelaterade politis-ka, ekonomiska och miljömässiga aspekter. Sverigeär en av de nationer som medverkat till ökadeengagemang i Centralasien.Sverige bidrar också till UNDP:s insatser vadgäller uppbyggandet av de centralasiatiska samhälle-na och stöder också i övrigt FN:s strävan att vidgaverksamheten i regionen, inte minst vad gäller kam-pen mot narkotikan.Sverige har liksom EU i ökad grad uppmärksam-mat , och biståndsinsatser iregionen har efter hand ökat från 37 miljoner kronorår 2000 till ca år 2001.Enligt av regeringen antagna riktlinjer ska detsvenska utvecklingsbiståndet till inriktaspå kunskapsöverföring till stöd för de demokratiskaoch ekonomiska reformprocesserna samt på MR-relaterade insatser. Sociala projekt och miljöprojektska också prioriteras och möjligheten till regionalaprojekt undersökas.Regeringen har vidare gett Sida i uppdrag att un-der utarbeta en strategi för det svenska ut-vecklingsbiståndet till regionen.Det svenska engagemanget innebär också att viverkar för att länderna i i ökad utsträck-ning ska kunna involveras i aktiviteter inom ramenför Partnerskap för fred och Euroatlantiska partners-kapsrådet. Erfarenheterna från praktiskt fredsfräm-jande arbete på bör här kunna utnyttjas.Sverige stöder utvecklandet av självständiga, su-veräna stater i , byggda på demokrati,marknadsekonomi och respekt för mänskliga rättig-heter. Mot den bakgrunden kommer ocksåfortsättningsvis att, såväl bilateralt som multilateralt,verka för att utveckla samarbetet med länderna iCentralasien.Anf. 31 ():Fru talman! Återigen vill jag börja med att tackautrikesministern för svaret. Jag håller med utrikesmi-nistern om mycket i svaret, inte minst när det gällerden komplicerade säkerhetspolitiska situationen iområdet. Tyvärr har det inte uppmärksammats sär-skilt mycket i , åtminstone inte utanför ensnäv krets av politiker, forskare och journalister.Såväl som FOI ägnarintresse åt regionen när det gäller de säkerhetspolitis-ka åsikterna. Det är bra, men det är minst lika viktigtatt man ägnar uppmärksamhet åt den enskilda männi-skan och hans eller hennes möjligheter till ett drägligtliv. Hit räknas sådant som vi i vårt land ofta tar förgivet, t.ex. respekten för mänskliga rättigheter ochdemokrati, som vi har diskuterat tidigare, men ocksåså enkla saker som tillgång till rent vatten och till enfungerande sjukvård.Fru talman! Utrikesministerns uppräkning av oli-ka insatser som är gjorda i , både av detinternationella samfundet och av andra, är omfattan-de, men till vissa delar är insatserna kanske ändåpräglade av, som det kan tyckas, en viss yrvakenhet.Det gäller inte minst EU, som ökat sina insatser iregionen först efter den fruktansvärda katastrofen den11 september förra året.Tendenser till islamisk extremism har regionensledare diskuterat utan att det har väcktnågot större intresse i vår del av världen, trots attmassmedier har rapporterat om skrämmande händel-ser i både det ena och det andra landet. När det gällergränser mellan länder i området har oroligheter ägtrum av och till ända sedan Sovjetimperiets samman-brott . i ärett sådant problematiskt område där såväl gränsersom vattentillgångar har orsakat spänningar undersenare år. Inte heller narkotikatrafiken i området tordevara någon nyhet.Känner utrikesministern till om det arbete som harbedrivits, som utrikesministern tar upp i sitt svar ochsom nu har intensifierats, har lett till några påtagligaresultat, t.ex. när det gäller uppdelningen av vattenre-surser mellan regionens länder eller vad gäller försö-ken att stoppa narkotikatrafiken?Det gläder mig naturligtvis att är drivandenär det gäller projekt om demokrati ochmänskliga rättigheter i området. Jag är väl medvetenom att respekten för demokrati och mänskliga rättig-heter tyvärr inte är något som kan få genomslag påbara , utan att detta är en process som kankomma att ta ytterligare ett eller flera decennier föratt nå åtminstone något litet resultat. Men går detredan i dag att se några resultat av det svenska enga-gemanget för demokrati och mänskliga rättigheter?Kan utrikesministern berätta något ytterligare om desvenska projekten inom det sociala området? Vemeller vilka är det som driver projekten, och går det atti dag se några konkreta resultat?När det gäller den strategi som är under utarbe-tande av Sida har jag också en fråga, nämligen: Närär man beredd att redovisa sin Centralasienstrategi?Anf. 32 Utrikesminister ():Fru talman! Låt mig ta några exempel på projektsom arbetar med.