prot · GP09104 · 2002-05-13 00:00:00 — Även på sida blev det alltså klart, ochdet sade faktiskt i rättvisans namn president iMonterrey, att hoppet är det bästa vapnet mot terrorn.Jag vill bara konstatera att det var ett beslut av i som framtvang den deklara-tionen, och som europé vill jag deklarera att jag ärväldigt stolt över detta.Med detta tackar jag för den här debatten.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på interpellation 2001/02:357 omnorra . 78 Statsrådet ():Fru talman! har frågat dels omassyrier, kaldéer och syrianer kommer att utvisas tillnorra på samma grund som kurderna, dels vadregeringen planerar för att utreda deras situation, delsslutligen på vad sätt regeringen tänker uppmärksam-ma FN och andra institutioner för mänskliga rättig-heter på deras situation i norra beslut att ändrapraxis för asylsökande från norra innebär attbeslut om avvisningar till norra kan komma attfattas . Det är dock klart att av-visningsbesluten inte verkställs utan de avvisadesmedverkan. Förutsättningar saknas nämligen nu fördetta. Det rör sig således om ett självmant återvän-dande. Ingen kommer att sändas hem mot sin vilja.Detta borde stilla den oro som eventuellt kan finnas.Regeringen följer uppmärksamt utvecklingen inorra för att hålla sig underrättad om den all-mänpolitiska situationen i området. Regeringen harkommit till den slutsatsen att läget är stabilt. Dennabedömning delar med andra europeiska län-der inom och utanför EU. Det är med utgångspunktfrån detta som praxis har ändrats.För att direkt besvara frågaom vad som görs för att utreda den kristna minorite-tens situation kan jag bekräfta att har löpandekontakt med andra länder som har möjlighet att re-gelbundet besöka området, liksom med frivilligorga-nisationer vilka är verksamma i norra . Det harinte gått att få bekräftat de uppgifter som MargaretaViklund framfört om etnisk rensning. Inte heller finnsnågra belägg för en systematisk förföljelse riktad motden kristna minoriteten. Detta har bekräftats avUNHCR och EU samt av två svenska frivilligorgani-sationer, vilka är verksamma i norra med egenpersonal på plats. En noggrann utredning har såledesgjorts inför besvarandet av inter-pellation.Slutsatsen är att kristna som grupp inte kan ansesvara särskilt utsatta. Vid den individuella prövningsom kommer att göras i av utlänningsmyn-digheterna kan det givetvis finnas asylskäl för enskil-da personer, kristna liksom kurder.Jag kan försäkra att jag avseratt fortsatt följa utvecklingen i norra när detgäller både säkerheten och MR-läget.Inget tvivel får råda om att verkar för attde kristna i norra ska ha möjlighet att utöva degrundläggande rättigheter som erkänns dem i egen-skap av etnisk minoritet i internationella instrument,som FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rät-tigheterna och FN:s konvention om de medborgerligaoch politiska rättigheterna. Enligt dessa grundläggan-de principer ska assyrier, kaldéer och syrianer liksomandra etniska, religiösa eller språkliga minoriteter gesrätt att i gemenskap med andra i sin grupp ha egetkulturliv, utöva sin religion och använda sitt egetspråk.Den engagemang i frågorrörande mänskliga rättigheter är känt och erkänt.Detta engagemang är internationellt och gäller såvälnorra som övrigt.Anf. 79 ():Fru talman! Jag ber att få tacka för svaret på enmycket het och brännbar fråga. Jag är dock inte sär-skilt nöjd med det.Innan jag går vidare med mitt inlägg vill jag göraen rättelse. När jag i interpellationstexten anger nam-nen på olika områden i norra ska ordet "byarna"bytas ut mot ordet "regionerna". Det är jag och ingenannan som har skrivit fel. Jag beklagar detta skrivfel,som dock i princip inte påverkar innehållet och an-demeningen i interpellationen.Fru talman! Som svar på den första frågan sägerministern att beslutet att ändra praxis för asylsökandefrån norra gäller avvisningar för framtiden menatt avvisningsbesluten inte verkställs utan de avvisa-des medverkan. Det handlar om ett självmant åter-vändande. Ingen kommer att sändas hem mot sinvilja.Ministerns svar är ägnat att lugna men väcker en-dast nya frågor. Om regeringsbeslutet är ett avvis-ningsbeslut borde väl detta innebära att utrymmet förfrivillighet från de avvisades sida är ganska begrän-sat, eller hur? Varför skulle folk från norra , oav-sett etnisk bakgrund, vilja återvända frivilligt just nu?Vad är det i grundförutsättningarna för de här männi-skornas möjligheter till ett drägligt liv som har änd-rats just nu? Om det finns så tydliga förändringar attregeringen tror att det finns en önskan hos dessamänniskor att återvända frivilligt, varför då fattabeslut om avvisning? Är kanske avvisningsbeslutet enfingervisning från regeringen om att hårdare tag iform av myndighetsutövning är att vänta om folk intefrivilligt väljer att återvända?När det gäller läget i norra beror väl det påmed vilka ögon man tittar på situationen. SaddamHussein har ju mer eller mindre mot sin vilja åtmin-stone tillfälligt givit upp norra . Han har ocksåmer eller mindre mot sin vilja accepterat att kurdernadär i princip kan skapa embryot till en egen stat. Trotsinterna strider mellan olika kurdiska fraktioner ärområdet i princip bra för kurderna, men det är intelika bra för de minoriteter som också finns i området,bl.a. de kristna assyrier/syrianerna och kaldéerna.Det finns inget organ som kan garantera atträttssäkerheten upprätthålls i området, vilket flera avmina exempel i interpellationen visar. Olaglighetersker också mot kurder, men när de drabbar minori-tetsgrupper som den assyrisk/syrianska och kaldéiskafolkgruppen är det extra känsligt eftersom deras situ-ation som ett kristet folk i den muslimska världen äroerhört utsatt.Ministern anger i svaret att flera internationellaorgan, däribland två svenska hjälporganisationer, intekan bekräfta att assyrier/syrianerna och kaldéerna inorra är utsatta för systematiska förföljelser. Jagskulle därför vilja ställa en motfråga till ministern:Kan de källor som ministern åberopar verifiera attmedlemmar ur den kristna minoriteten inte utsätts förmer eller mindre systematiska förföljelser?Utrikesminister svarade på en frågaom norra . Då sade hon bl.a.:"De uppgifter som frågeställarna för fram och som vihar fått även från andra håll blir mot denna bakgrunddesto mer oroande. Det är oacceptabelt att minorite-terna i området, assyrier, syrianer och kaldéer, utsättsför förtryck och hot. Jag avser att ta upp frågan iinternationella sammanhang. "Det finns också en annan aspekt att ta i beaktandenär det gäller om de kristna minoriteterna kan ansessom förföljda eller inte, nämligen folkgruppens egenuppfattning av sin situation. Hur uppfattar assyri-er/syrianer och kaldéer i norra sin dagliga situa-tion?Anf. 80 Statsrådet ():Fru talman! Det beslut som fattades den 11 aprilutgår från att en enda omständighet har tillkommitutöver de som var för handen. EnligtUNHCR:s bedömning har situationen i norra inte varit sådan att ett automatisktskäl för asyl skulle vara för handen bara för att mankommer därifrån. Så har det varit under lång tid.Skälet till att folk inte avvisas till norra har varitatt det inte har varit möjligt att återvända.Vad som har tillkommit är en uppgörelse med enturkisk frivilligorganisation. Villkoret för denna upp-görelse är dock att återvändandet ska vara frivilligt.Frivillighet är alltså en förutsättning för att man skakunna ta sig tillbaka till norra via medhjälp av denna frivilligorganisation. Det är den inter-nationella migrationsorganisationen som har förmed-lat uppgörelsen. Självmant återvändande är ett villkorför att uppgörelsen har kunnat träffas. Det var detförsta skälet för beslutet.Det är fullständigt självklart att varje individuelltasylansökningsärende kommer att prövas. Det är detviktiga, och jag har fått lägga ned mycket möda föratt förklara det också i umgänget med enskilda perso-ner från norra . Om vederbörande är förföljd ellerlöper risk att förföljas är det ett asylskäl. Därför villjag svara på direkta fråga att jaginte alls utesluter att vi kommer att se människor somsökt asyl också kommer att få det därför att de ärförföljda - assyrier/syrianer och kaldéer liksom kur-der. Beslutet innebär bara att den generella automati-ken är avskaffad.Dessutom föreställer jag mig inte alls att situatio-nen i norra skulle vara något lyckorike, någonidyll. Jag är helt på det klara med att det finns mångasvårigheter för de människor som bor i området. Jaginstämmer helt i bedömning attSaddam kontroll inte är större än har kunnat bygga upp en egen förvaltningoberoende av sist vill jag säga att vi har gjort mycketgrundliga undersökningar till följd av de tidigarediskussionerna, dels med hjälp av , som ären utomordentligt välrenommerad organisation, delsmed hjälp av en annan frivilligorganisation, Qandil,som är verksam i norra . Ingen av dem kan be-kräfta de iakttagelser som hargjort i sin interpellation om etnisk rensning. Det ute-sluter inte enskilda människoöden av den typ sominterpellationen talar om. Däremot bekräftas inte dengenerella bilden av de utredningarna.Anf. 81 ():Fru talman! Jag sade inledningsvis att detta inte ärnågon lätt fråga. Den är ganska jobbig, svår ochkomplicerad. Jag undrar lite över klargörandet om attTurkiet hade uttalat att man ville ha med ordet frivil-lighet. På vad sätt är inblandat i frågan? Detgäller ju en utväxling mellan och norra det någon slags ekonomisk uppgörelse; det kanskeär en ful tanke. Vad är det för uppgörelse som Turkiethar blivit inblandad i?Ministern ifrågasätter fortfarande mina uppgifterom förföljelse. De uppgifter som jag har är verifiera-de av de kristna kyrkorna i norra bl.a. Ord stårmot ord, i så fall. Något himmelrike är det inte förnågon som bor där, det vet jag. Det förstår jag. Jaghar personligen lett flera olika projekt i landet ävenom jag inte fick komma in. Det var sombromsade mig.Varje händelse mot en assyrier/syrian eller en kal-dée har stor betydelse för alla assyrier/syrianer ochkaldéer. De har en så utsatt position. Många är ocksåså rädda att de flyr. De fråntas både egendom ochmark. Även om det utåt sett kan tyckas som om fri-heten är total så är den inte det. Det finns ett ständigthot på ett mycket finkänsligt och diffust, för en utom-stående mer eller mindre dolt plan som ligger som ettdok, en tung hand över de kristna i norra . Jag hargruppens muntliga och också invandrarsekreteraresord på det.Vi vet väldigt lite om hur den politiska ut-vecklingen i de områden i norra som be-härskas i huvudsak av den kurdiska befolkningenkommer att se ut . Det har vi ingen aningom. Kanske kan området vara grunden till den egnastat som kurderna så hett längtar efter. Jag har i prin-cip ingenting emot en sådan utveckling under förut-sättning att världssamfundet och EU:s medlemsländeroch därmed också inte ger något erkännandeåt ett självständigt kurdiskt område, oavsett hur detorganiseras, om inte kurderna förbehållslöst bekännersig till de demokratiska principerna och till FN:sgrundläggande principer om mänskliga rättigheter.Det innebär att de kristna minoriteterna assyri-er/syrianernas och kaldéernas mänskliga och med-borgerliga rättigheter garanteras fullt ut utan någonform av inskränkning.Min fråga är därför: Lovar invandrarminister, mi-grationsminister, biståndsminister attden inte kommer att erkänna ettfritt självstyrande norra under kurdisk ledningmed mindre än att denna kurdiska ledning förbe-hållslöst lovar att ansluta sig till demokratins princi-per och till FN:s grundläggande principer om demänskliga rättigheterna, för att därigenom garanteraatt assyrier/syrianerna och kaldéerna i området kanleva ett tryggt och normalt liv?Anf. 82 Statsrådet ():Fru talman! Det beslut som jag nämnde har före-gåtts av en uppgörelse som träffats med förmedlingav , en upp-görelse mellan och en turkisk fri-villigorganisation. Den turkiska frivilligorganisatio-nen har lovat att vara behjälplig med transportengenom . För att nå måste man åkagenom . Denna frivilligorganisation ställerdock som villkor för sin medverkan att de som hjälpsgenom tillbaka till ska återvändasjälvmant. Några andra komponenter finns inte idenna uppgörelse. Det är det som gör att det bara kanbli fråga om ett självmant återvändande. Jag ska inomkort berätta hur det har fungerat. Det finns en delintressant att berätta om det.Vad beträffar förhållandena i norra harUNHCR tillfrågats inför besvarandet av interpellatio-nen. Svaret från UNHCR har varit att den kristnaminoriteten i norra icke kan anses vara en sådanutsatt grupp som beskrivs i interpellationen. UNHCRsjälv ger inte flyktingstatus för att en flykting frånnorra är . Det är inte ett kriterium somvägs in.Jag ska citera ett avsnitt ur kommentartill interpellationen. Materialet står självfallet tillinterpellantens förfogande, genom kontakt med bi-ståndsministerns kansli. Jag återger klämmen i Dia-konias kommentar:"Beskrivningen av de kristnas situation i NorraIrak () som finns i ()interpellation, överensstämmer inte med vår bild avde kristnas situation i . Låt oss förklaragrunden till vår uppfattning och en snabb genomgångav exemplen som finns i interpellation. "Därefter gör man en hel genomgång.Det är likadant med Qandil - de tar också avståndfrån den här beskrivningen.Vi har också utgått från en nederländsk rapportom läget i norra som beskriver situationen så attde kristna i norra har frihet att utöva sin religion.När det gäller den generella bilden har vi alltså gjorten mycket grundlig genomgång, och de olika källornapekar i samma riktning.Jag understryker gärna för attvi inte på något sätt utesluter att det finns förföljdamänniskor, och framför allt förföljda kristna, i Kurdi-stan. Det utesluter framför allt inte att de kristna iövriga delar av lider mycket svåra umbäranden.Vi har inte heller varit likgiltiga inför detta, utanjag har lagt fram ett uppdrag till Sida om en ny bi-ståndsstrategi för , som vi kom-mer att få fram. Vi håller också nära kontakt medorganisationerna i - inte minst för att värnaom styrelseskicket och de mänskliga rättigheterna.Inom kort kommer därför också åtgärder att vidtas isyfte att just stärka arbetet med de mänskliga rättig-heterna i vid mening i detta område.Vi har alltså inte bara fattat beslut om att ändrapraxis när det gäller uppehållstillstånd, utan vi arbetarpå bred front med en biståndsinsats för detta område.Anf. 83 ():Fru talman! Ministern sade i en bisats att de krist-na kriterierna inte hade vägts in i, som jag uppfattadedet, den hotbild - om man kan använda ett sådantuttryck - som gäller situationen för människorna iåtminstone liten grad. Jag tror att jag uppfattade dethela rätt.Assyrier/syrianerna och kaldéerna är en folkgruppsom genom olika slags förföljelser mer och mer de-cimeras i hela . Många försöker fly tillväst och många - hundratusentals sägs det - befinnersig som flyktingar i dit de flytt frånframför allt . De har det mycket svårt där, och defruktar för sina liv. träffa-de jag assyrisk/syrianska flyktingar därifrån.I den terroristvärld och antikristna värld som i i framför allt , och som intensifie-rats efter , utsätts ofta de krist-na grupperna och folken för regelrätt förföljelse. Jaganser att vi i västvärlden inte har uppmärksammatdetta tillräckligt. Jag blir lite grann skrämd av minis-terns svar. I beskrivningar av olika folks och folk-gruppers situation glöms på ett märkligt sätt ofta detassyrisk/syrianska och kaldéiska folket bort.Jag skulle vilja ställa en fråga till minis-tern. Som jag ser det har vi i EU-länderna, inklusiveSverige, ett moraliskt ansvar när det gäller mänskligarättigheter, och Socialdemokraterna har i alla tiderförsökt ställa sig på de svagas och utsattas sida. Omdetta är en socialdemokratisk princip harregeringen ett moraliskt ansvar att ta till vara även dekristna minoriteternas intressen också i norra -hur än läget är och hur än framtiden kommer att bli inorra . Håller ministern med mig om detta?Anf. 84 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig försöka att skingra två miss-förstånd. Det gäller för det första det kriterium somjag sade inte vägdes in. Det var fråga om UNHCR:sprövning av flyktingärenden i norra . Det varalltså inte mitt påstående utan jag återgav UNHCR:suppgift för att berätta att vi har utrett det hela.En annan sak som jag sade i mitt förra svar skajag kanske utveckla lite för tydlighets skull. Det gäll-er kristna från andra delar av , alltså från regim-kontrollerat område. Det är ingen tvekan om att delider svåra umbäranden. Under det besök som jag, frutalman, gjorde i på var enav dem som jag besökte just en familj frånregimkontrollerat område. Det råder ingen som helsttvekan om att det inte minst i det av är oerhört farligt att bekänna sig tillden kristna religionen.Jag delar helt interpellantens syn på att vi i denkristna världen har en moralisk förpliktelse gentemotvåra trosfränder som förföljs. Och jag vill på intet sättutesluta - tvärtom vill jag understryka - att de somförföljs för sin tros skull självfallet ska få skydd hososs. Det är fullständigt självklart.Det fina, och det som gör att jag är stolt över attvara svensk och tillhöra toleranssamhället, är att allasom förföljs för sin tro ska få skydd av oss - oavsettvilken tro det är fråga om. Låt alltså inte denna inter-pellationsdebatt sluta i att jag inte skulle vara enigmed om våra förpliktelser.Beslutet om norra gäller den generella till-lämpningen. Vår utredning pekar delvis i en annanriktning än den som tar upp i sininterpellation, men det är ingen som helst tvekan omatt det i stora delar av den region som MargaretaViklund talar om råder utomordentligt allvarligaförhållanden som vi har all anledning att uppmärk-samma. På den punkten vill jag svara bekräftande påMargareta fråga.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionen,m.m.Andre vice talmannen anmälde att följande fakta-promemorior om förslag från Europeiska kommissio-nen inkommit och överlämnats till utskott:2001/02:FPM85 (2002)54 till trafikutskottet2001/02:FPM86 Mätinstrumentdirektivet (MID)KOM(2002)37 till näringsutskottet2001/02:FPM87 Förordning om gödselmedelKOM(2001)508 till miljö- och jordbruksutskottet19 § Anmälan om uppteckningar vid sammanträdeAndre vice talmannen anmälde att uppteckningarfrån sammanträde fredagen den12 april inkommit.20 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner2001/02:178 Barn i väpnade konflikter - Fakultativtprotokoll till FN:s konvention om barnets rättig-heter2001/02:181 Mottagning av avfall i hamnarMotioner2001/02:Sf35 av m.fl. (c) Krisplanmot ohälsa (väckt enligt 3 kap. 15 § RO med an-ledning av händelse av större vikt)2001/02:Sf36 av m.fl. (kd) Åtgärdermot ohälsan (väckt enligt 3 kap. 15 § RO medanledning av händelse av större vikt)med anledning av prop. 2001/02:100 eko-nomiska vårproposition2001/02:Fi36 av m.fl. (m)2001/02:Fi37 av m.fl. (kd)2001/02:Fi38 av m.fl. (c)2001/02:Fi39 av m.fl. (fp)2001/02:Fi40 av m.fl. (v)2001/02:Fi41 av m.fl. (mp)2001/02:Fi42 av m.fl. (m)2001/02:Fi43 av ()2001/02:Fi44 av m.fl. (kd)med anledning av prop. 2001/02:140 Begränsning avrätten till avdrag för kapitalförluster i inkomstsla-get näringsverksamhet på delägarrätter och på an-delar i svenska och utländska handelsbolag m.m.2001/02:Sk41 av m.fl. (m)med anledning av prop. 2001/02:175 Ett system förindividuell kompetensutveckling2001/02:A8 av och ()2001/02:A9 av m.fl. (m, kd, c, fp)med anledning av prop. 2001/02:177 Sänkt skatt påalkylatbensin2001/02:Sk40 av m.fl. (m)med anledning av skr. 2001/02:102 Utvecklingeninom den kommunala sektorn2001/02:Fi45 av m.fl. (m)2001/02:Fi46 av Per m.fl. (kd)2001/02:Fi47 av m.fl. (c)2001/02:Fi48 av m.fl. (fp)med anledning av förs.