prot · GP0992 · 2002-04-09 00:00:00 — Detskulle de naturligtvis inte, utan det skulle bli en mind-re subvention. Det betyder att det fortfarande skullevara enbart de som redan nu har råd att skaffa hem-hjälp och städhjälp som gjorde det.När vi hade det svårt , med hög arbets-löshet, växte städbranschen. Men när det börjadeförändras, när det fanns andra jobb att gå till, sadestädbranschens företrädare att de hade väldigt svårtatt få tag i folk därför att de ville inte städa utan göraandra saker.Jag vet att inte har ytterligare inlägg,men kan svara på frågan: Blir Sverigemera jämställt om man avskaffar de lagar som är tillstöd för kvinnor, dvs. jämställdhetslagen, arbets-tidslagen, lagen om arbetsrätt osv.? Är det ett stöd förkvinnor? Hur ser ut om kvinnor och män inteskulle ha detta lagstöd? Det är en fråga som jag intehar fått svar på.Statistiken visar att i den privata sektorn har kvin-nor av männens löner. Det har gått ned från1991. I den offentliga sektorn har de av män-nens löner. Det finns inte något belägg, i varje fallinte i statistiken, för att säga att det är givet att kvin-nolönerna stiger om vi privatiserar offentliga verk-samheter.Anf. 8 ():Fru talman! pratar om struk-turer som skapar jämställdhet. Men ni har haft på er, och vi kan inte se positiva förändringar.Jag vill meddetsamma beivra en punkt. Vi vill inteta bort lagarna, utan vi vill förändra lagarna. I övrigaEuropa visar man på många punkter betydligt bättresiffror när det gäller jämställdhet än vad vi gör i Sve-rige. De har annan lagstiftning än vad vi har i Sveri-ge, med socialdemokratiskt styre.Vår självklara utgångspunkt är annorlunda än So-cialdemokraternas. Självklart förstår jag att och jag inte har samma lösning påproblemen. Det jag läste upp var de första raderna ihennes brev till oss riksdagsledamöter, och där pekarhon på att problemen är stora och växandei ett socialdemokratiskt Sverige.Vår självklara utgångspunkt är alltså att varjemänniska har lika värde och därför ska ha sammarättigheter, skyldigheter och möjligheter. Jag anser attpolitikens uppgift inte är att styra människor i derasvardag utan är att skapa möjligheter och mångfald.Hur människor sedan väljer att inrätta sina liv ärderas ensak.Därför föreslår vi en ny inriktning av jämställd-hetspolitiken. Vi vill föra en politik som bidrar till attsjälvständiga kvinnor och män själva kan forma sintillvaro efter eget huvud och efter deras familjershuvud. I det arbetet, som är ett intensivt arbete, be-hövs såväl män som kvinnor. Jag skulle önska att jagkunde säga att där behövs såväl moderater som soci-aldemokrater, men efter den här debatten är jag ännumindre övertygad om att Socialdemokraterna villhoppa på båten - tyvärr, för alla kvinnor.Anf. 9 Jordbruksminister ():Fru talman! har trots de på-pekanden som de har gjort mot hävdat att viär bland de allra bästa i världen på jämställdhet. FNhar tidigare också klassat oss som nr 1, som nr 2 ochsedan som nr 1 igen. Jag tycker verkligen inte att vihar anledning att klä oss i säck och aska.Jag tycker inte heller att vi har anledning attskämmas för den politik som har varit framgångsrik -låt vara att vi inte är nöjda. När jag är i andra länderkänner jag mig väldigt stolt över att representeralandet , och vi får oerhört mycket uppskatt-ning. Jag undrar vilket land i världen som man skullekunna ta fram som på många områden - det härhandlar om många olika områden - är före Sverige.Det kan vara de nordiska länderna, men i övrigt är detlite svårt att få ett svar.Vi kommer att fortsätta att arbeta för en politiksom gör det möjligt, på ett ännu bättre sätt, att kom-binera föräldraskap och förvärvsarbete. Vi kommeratt fortsätta att kämpa mot de löneskillnader som vivet finns - de ska bort. Vi kommer att försöka invol-vera männen mera i arbetet. Vi kommer att jobba motkvinnovåld. Vi kommer att jobba för en bättre repre-sentation, inte bara i det politiska livet utan också iMyndighetssverige och i det privata näringslivet.Det är i korthet de områden som vi har drivit un-der , och det är områden som viinte är färdiga med och som vi därför kommer attfortsätta att driva.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2001/02:321 om stödför barn som mediekonsumenterAnf. 10 Kulturminister ():Fru talman! har ställt en radfrågor till mig angående barn som mediekonsumen-ter. Hon undrar- om jag avser att införa en åldersgräns för att kun-na hyra och köpa filmer som innehåller vålds-skildringar och pornografi,- om jag avser att införa en på film som visas på biograf,- vilka åtgärder jag avser att vidta för att försvåraför barn att se våldsskildringar och pornografi viakabel-TV och- vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka barnsom mediekonsumenter.Jag börjar med frågan om jag avser att införa enåldersgräns för att kunna hyra eller köpa filmer av enviss karaktär. Det finns en bestämmelse ibrottsbalken (16 kap. 10 c § BrB) om otillåten utläm-ning av teknisk upptagning. Det är alltså ett brott atttill personer som är i förvärvssyfte lämnaut en film, ett videogram eller annan teknisk upptag-ning med rörliga bilder med ingående skildringar avverklighetstrogen karaktär som återger våld eller hotom våld mot människor eller djur. Straffet är bötereller fängelse . För straffansvarräcker det att utlämningen skett av grov oaktsamhet.Även bestämmelserna om olaga våldsskildringoch om förledande av ungdom är viktiga att nämna.Bestämmelsen om förledande av ungdom avser pla-nenlig spridning till just barn och ungdom, exempel-vis genom distribution i närheten av en skola ellerannan samlingsplats för ungdom.Statens biografbyrå har enligt lagen (1990:886)om granskning och kontroll av filmer och videogram,den s.k. granskningslagen, ansvar för tillsynen överefterlevnaden av bestämmelserna om olaga vålds-skildring och otillåten utlämning av teknisk upptag-ning när det gäller rörliga bilder. Byrån ska verka föratt överträdelser beivras. För ändamålet finns 16regionala kontrollörer anställda.De nämnda bestämmelserna reglerar utbudetav grova våldsskildringar och pornografi till unga.Det finns inga planer på att göra nå-gon förändring av den gällande lagstiftningen när detgäller åldersgränser för att kunna hyra eller köpafilmer av denna karaktär.Ulla-Britt andra fråga gäller om jagavser att införa en absolut åldersgräns på film somvisas på biograf. Enligt granskningslagen ska en filmeller ett videogram som visas offentligt vara granskadoch godkänd av . Biografbyrånbeslutar också om åldersgränser för filmer. En filmkan antingen bli barntillåten eller tillåten , 11år eller . Bedömningen utgår från att en film intefår godkännas för visning om den kan vålla barn iaktuell åldersgrupp psykisk skada. För 7- och 11-årsgränsen gäller den s.k. ledsagarregeln. Den innebäratt barn får tillträde till filmer med 7-årsgräns i sällskap med en vuxen och att barn tillträde till filmer med 11-årsgräns i sällskapmed vuxen. Gränsen för vuxenfilm går vid ochomfattas inte av någon ledsagarregel. Regeln är alltsåi den meningen absolut - ingen person under 15 årska komma in på sådana filmer. Det är som har ansvaret för att se till att denna regelföljs.Den rapport från som nämner i sin interpellation innehållerbl.a. en uppföljning av ledsagarregeln. Rapportenkommer att utgöra underlag för vidare övervägandeni frågar vidare vilka åtgärderjag avser att vidta för att försvåra för barn att sevåldsskildringar och pornografi via kabel-TV. Dettaär en viktig och mångfasetterad fråga som vi i rege-ringen och jag personligen tar på största allvar. Detpågår därför inom en översyn avfrågan om rätten att kunna utesluta program medpornografiskt innehåll från TV-abonnemang. Bered-ning pågår också av frågan om ett förtydligande avcensurbestämmelsen i granskningslagen och möjlig-heten till abonnentinflytande i kabel-tv-nät. När be-redningen är avslutad avser regeringen att återkommai dessa frågor.Ulla-Britt sista fråga gäller barnen sommediekonsumenter. Även jag anser att frågan är cen-tral liksom regeringen i dess helhet. Att barn lär sigvad det innebär att vara mediekonsumenter är viktigt ialla sammanhang. Det handlar helt enkelt om att blikritiskt tänkande människor. Här spelar skolan enviktig roll. Enligt kursplanerna som gäller från hösten2000 ska medierna och deras roll också uppmärk-sammas i alla ämnen. Eleverna ska utveckla förmå-gan att utnyttja olika möjligheter för att hämta infor-mation samt utveckla sin förmåga att tolka, kritisktgranska och värdera olika källor och budskap.En bra skola och engagerade föräldrar är dock intetillräckligt. Samhället måste på andra sätt nå ut tillbarn, ungdomar och vuxna med kunskap om hur bl.a.medievåldet påverkar våra barn och unga och helasamhället. Rådet mot skadliga våldsskildringar,, fyller genom sitt arbete medkunskapsinhämtning, informationsspridning ochbranschkontakter en viktig funktion. I budgetproposi-tionen aviserade regeringen en modernise-ring av uppdraget till . Uppdragetska anpassas efter dagens problembild, och det kan idet sammanhanget finnas skäl att se över rådets sam-mansättning. Detta arbete pågår inomKulturdepartementet, och regeringen avser att åter-komma i frågan så snart som möjligt.Anf. 11 ():Fru talman! Bakgrunden till att jag återigen villdebattera frågan om barnens möjligheter att sortera iall information som ges inte minst via TV, videofil-mer och Internet är de barn som inte klarar av detta.Jag är så naiv att jag tror att det bakom våldtäkter ochgruppvåldtäkter mot flickor ligger bilder som barn tarintryck av. I skola och undervisning satsar vi på att gebarn goda bilder och föredömen. Genom TV, Internetoch veckopress utsätts barnen också för dåliga före-dömen. Den 12-åriga flickan på i Bot-kyrka erbjöds plats på en annan skola. Rektor såg integruppvåldtäkten som ett skolproblem. Det händeutanför skolan. Polisen uppmanade flickor att inte gåensamma till skolan. Som att vända på en hand för-svann den 12-åriga flickans allemansrätt, rätten att gåtill sin skola och vara tillsammans med sina kamrater,rätten att våga gå ensam till och från skolan när manär . Vi har i ofta proklamerat och ärstolta över vår allemansrätt, men det finns flickor somblivit fråntagna allemansrätten. Varför?Pojkar 12, 13, : Varifrån häm-tar de bilder som kan leda till ett så grovt brott som engruppvåldtäkt? En amerikansk undersökning somnyligen publicerats har följt amerikanska barn under17 år. Den säger att ungdomar som tittar på TV merän per dag blir mer våldsamma än andrasom vuxna. I studien ingår 700 personer som i daghar en medelålder . har forskarna noga kartlagt deras benägenhet attta till våld. De har samlat in uppgifter om allt frånknytnävsslag som orsakar sår och blåtiror till rån ochandra kriminella våldsbrott. De samband de harkommit fram till har visat sig tydligast för män. Fors-karna har räknat med att en genomsnittlig timmeunder bästa sändningstid innehåller mellan tre ochfem våldshandlingar och att våld ingår i avalla program.Fru talman! Det räcker inte med att vi i Sverigeförsöker urskulda oss med att ungdomar i ser påTV i genomsnitt , att jämföras medSveriges . Det gäller innehållet. Detär också stora skillnader mellan kommersiell TV somvisar mera våld än public service-TV. Om vi i Sveri-ge tror att läromedel påverkar undervisningen, attundervisning leder till något gott, och att reklampåverkar kan vi inte längre sitta med armarna i korsoch tro att barn och ungdomar kan serverasmed sexscener från TV utan att få under-visning och samtal. Ungdomar vill pröva vad de ser.Ges inte andra tillfällen kan en 12-årig flicka bli off-ret, utsättas för förnedring och berövas sin allemans-rätt medan vi vuxna passivt tittar på. Detta är helt istrid mot som säger att barn skaskyddas mot information och material som är tillskada för barnets utveckling.Trots att jag vet att kulturministern har sammauppfattning som jag att vilja skydda barnen vill jagmed denna debatt komma längre än svaret. Jag vetockså att kulturministern ska ställas tillsvars för att hon vill försöka få fram lagförslag motskadliga TV-program för barn. Det är helt otroligt attställa en minister till svars för att vilja skydda barnen.Men jag vill veta: Avser kulturministern att se överlagen om granskning och kontroll av videogram medsyftet att säkra beteendevetenskaplig kompetens dåärenden om fastställanden av åldersgräns ska göras?Anf. 12 Kulturminister ():Fru talman! Jag kan bara instämma i betydandedelar av det interpellanten har redovisat här. När detgäller forskningsresultat får man alltid ta hänsyn tillatt det finns forskningsrapporter som drar åt ett heltannat håll. Det vi har att ta ställning till i denna kam-mare och i regeringen är den kommersialisering aväven barns och inte bara vuxnas sexualitet som präg-lar vår vardag på olika sätt.Det krävs därmed insiktsfulla och öppnaoch mogna människor som utan fördömande ochsexualfientlighet kan agera i förskola, i skola, i ut-bildningssystem och i de sammanhang där vi får ossolika mediebudskap till livs. Det är inte så att mankan stänga in barn i en glaskupa. Det ska vi inte göra.Jag tror inte att någon vill det. Däremot är det viktigtatt vi som mogna vuxna säger att den kommersialise-ring av också barns sexualitet som förekommer inteär en angelägenhet bara för familjen och för indivi-den. Där har också samhället och politikerna ett an-svar att ta.Vi har som framgick av mitt interpellationssvarockså gjort mängder av insatser från regeringens sida.Framför allt befinner vi oss mitt uppe i ett arbete därvi ännu inte är klara över resultaten.Jag är inte säker på att jag uppfattade den sistafrågan. Men om den handlade om ledsagarregeln villjag gärna säga att vi har fått en rapport från som vi nu noggrant studerar i Kultur-departementet. I rapporten fanns en del synpunkterom att det finns anledning att titta närmare på kam-marrätten som instans för överklaganden av filmären-den som rör åldersgränser för barn. framhåller balansen mellan juridisk expertis,barnexpertis och filmexpertis som en tänkbar ut-gångspunkt för en diskussion. Detta är något som vikommer att föra vidare, men jag får återkomma tilldet när vår interna beredningsprocess är klar.Anf. 13 ():Fru talman! Tack, kulturminister . Dethandlade just om den frågan och även om samman-sättningen när det gäller beteendevetenskap och fast-ställande av åldersgränser när filmer granskas. vetjag att det kommer ett svar på denfrågan.Angående frågan om åldersgräns för att kunna hy-ra och köpa filmer som innehåller våldsskildringaroch pornografi står det i om otillåtenutlämning av teknisk upptagning, precis som MaritaUlvskog säger i svaret. Men tyvärr är ju verklighetenen helt annan. Barn kan få tag i vilka filmer somhelst.Karin Stigbrand har i nr 5 i årskrivit en artikel med rubriken . Hon menar att våldet på film och TV haravdramatiserats: "Det tillhör vardagen. Ingen av destatliga myndigheter som ansvarar för tillsynen ärspeciellt intresserad", skriver hon.Karin Stigbrand har intervjuat ett antal ungdomar.Det sexuella våldet kommer igen i många svar. Enig-heten mellan flickorna är total. Oavsett vilken ort dekommer ifrån och vilket studieprogram de går på ärderas erfarenhet att pojkar/män och flickor/kvinnorhar olika syn. Kvinnor, till skillnad från män, accep-terar inte kopplingen mellan våld och sex. Många harsett scener som de i efterhand önskar att de aldrigbehövt uppleva. "Det är som att kvinnan inte är värdnågonting och att sex är fult och våldsamt", sägernågon.Är det verkligen så, kulturminister , att lagstiftningen är tillräcklig? Det är sant attdet anges i att sprid-ning och skildringar av grovt våld eller tvång är ettyttrandefrihetsbrott. Alla som distribuerar film tillallmänheten måste anmäla sig i ett dataregister hosBiografbyrån. Ansvarig utgivare ska finnas. Menförhandsgranskning är obligatorisk endast när detgäller film och videogram som ska visas offentligt.Det finns heller inga generella åldersgränser. Förbu-det gäller att lämna ut verklighetstrogna våldsskild-ringar till personer under 15 år.Fru talman! Det är också positivt att kulturminis-tern lovar att följa upp rapporten från , nr 27, vad gäller vuxenmedverkan ochledsagarregeln. Här har föräldrar möjlighet att skyddabarn från det de inte bör se, även om man ställde sigundrande när man hörde att fritidsverksamheten togmed barn till Scary Movie.Det största framtidsbekymret är kabel-TV-nätet.Tekniska lösningar för att blockera TV-program finnsi dag tillgängliga för digitala sändningar. Tyvärr finnsingen motsvarande teknik för analoga sändningar.Digitalboxarna är utrustade med s.k. barnlås för att påolika sätt blockera programutbudet. Den mestförfinade metoden är användande av s.k. ålderskon-trollerat barnlås - en föräldrakod, där användaren kanlåsa program eller kanaler efter åldersrekommenda-tioner.Systemet kräver att programföretagen sänder ut enåldersrekommendation i samband med sändningen avett program, dvs. en rekommendation om från vilkenålder programmet är lämpligt. har en gränspå för sina erotiska filmer. Man knappar in denmed en behörighetskod. är det endastCanal plus och som lämnar en åldersre-kommendation.Det finns inga uppgifter om i vilken utsträckningbarnlåsen utnyttjas. Jag undrar om det är en fråga somkulturministern avser att följa upp. Kan kulturminis-tern tänka sig att lagstifta om att en åldersrekommen-dation ska anges för alla program?Anf. 14 Kulturminister ():Fru talman! Det behövs en översyn av befintliglagstiftning, det kan behövas förändringar av andraregelverk och av resurser på olika nivåer. Men dethandlar också om att vi måste ta ansvar som vuxna ien mängd andra sammanhang. Det går inte att förlitasig bara på lagstiftning.Ulla-Britt frågade om en lag-stiftning om att det ska sättas ut tydliga åldersgränser.Det är ingenting som vi har diskuterat i Kulturdepar-tementet. Däremot har vi vid olika tillfällen haftkontakter med de sändande kabel-TV-företagen. Dehar blivit mycket tydligare i sina anvisningar om hurman bär sig åt för att använda sig av barnlåsen. Jagtror att vi kommer att göra väldigt mycket mer när detgäller teknikens möjligheter att vara föräldrarna be-hjälpliga på den här punkten. Jag tror inte att detta ärnågot som det i första hand behövs lagstifta om.Vi ser över hela detta område, och det är inga frå-gor som inte är så att säga tillåtna att granska. Detsom vi intensivast har arbetat med - och där är vi inte klara än - är ett förtydligan-de av granskningslagen. Det handlar om eventuelltbehov av lagregler för att stärka abonnentinflytandetöver programutbudet i kabel-TV.Det handlar också om att ge Våldsskildringsrådetett vassare och tydligare uppdrag. har uppdra-get varit inriktat på just våldsskildringar och inte påpornografi, och det är en viktig anledning till att upp-draget nu behöver moderniseras. Det handlar natur-ligtvis även om barn som mediekonsumenter i störstaallmänhet.Jag tycker att det är viktigt att understryka att re-geringens ambition inte är att vi vill tillbaka med den förljugna sexualfientlighet som prägla-de . Vi vill inte förbjuda pornografi, men vitycker att det är väldigt viktigt att uppmärksamma attbarn från ganska låg ålder utsätts för ett massivt me-dieutbud med mycket våld och ett slags kommersiali-sering av sexualitet. Det gör att vi är djupt engageradei denna fråga. Vi kommer att fortsätta detta arbeteockså under de närmaste åren.Anf. 15 ():Fru talman! Givetvis ska vi inte tillbaka , . Men vad som håller på att skeär att något som är det finaste människor emellan -sexualiteten - håller på att förråas. Barn och ungdo-mar håller på att få en alldeles felaktig bild av sexua-liteten. Skolan har inte resurser för att klara av att geden samlevnadsundervisning som behövs. Flera för-äldrar har retirerat. Många ungdomar får inget stöd.Barn drunknar i bilder som påverkar dem. Det ärvuxenvärldens ansvar att rädda de barn som håller påatt drunkna. Ett barn som hamnar i vatten och intekan simma drunknar.Vi måste se till att flickors allemansrätt får levakvar. Den får inte beskäras alltmer på grund av detflöde som förekommer och på grund av att det intefinns tillräckligt med sex- och samlevnadsundervis-ning i skolan. Många får sin bild av sexualiteten frånveckopressen. De får inte den undervisning, den tillitoch framtidstro som min generation fick.Våra barn skyddas från att springa ut i gatan. Vi skyddar våra barn. Detfinns en 18-årsgräns för inköp av tobak och folköl.Men när det gäller stimulans för själen och de bildersom visas är fältet fritt.Om vi tror på bildens betydelse måste flera av ossvakna. Vi kan inte tro att våra barn själva ska kunnaplocka ut det bästa. Det finns en inneboende nyfiken-het som driver barn att se fel program. När det finnsbrist på föräldraansvar och barnet självt får avgöra,måste alltså samhället ännu starkare hjälpa till ochstötta.Anf. 16 Kulturminister ():Fru talman! Jag tycker inte att fältet är fritt. Jagvill gärna säga att det inte är så att politiker i allmän-het och definitivt inte regeringen eller jag som ansva-rigt statsråd sitter med armarna i kors i de här frågor-na. De är viktiga. Vi kommer att fortsätta arbeta meddem, därför att medieutbudet ser ju så helt annorlundaut . De budskap som når unga människor ochsom påverkar deras värderingar, deras syn på sigsjälva och det starka kommersiella tryck som finns ien del av detta utbud kräver att vi djupt engagerar ossi dessa frågor med full respekt för den yttrandefri-hetslagstiftning vars anda vi är väldigt angelägna omatt inte inkräkta på.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2001/02:250 omgränshinder i NordenAnf. 17 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag avser att vidta för att undanröja gränshin-der i . Han frågar dels om och Dan-mark kommit närmare en lösning på skattefrågorna,dels vilka åtgärder jag avser att vidta för att den ne-gativa särbehandlingen av bemanningsföretag skaupphöra.Som ansvarig minister för både nordiskt samar-bete och den inre marknaden är jag starkt engagerad iarbetet att undanröja hinder för den gränsöverskri-dande rörligheten för enskilda och företag i största projektet i detta avseende är givetvisintegrationen i . Det krävs ett inten-sivt samarbete med för att vi tillsammansska kunna utnyttja regionens utvecklingspotential ochför att öka vår attraktionskraft och dra till oss före-tagsetableringar och utländska direktinvesteringar. Påså sätt kan vi också öka tillväxten och sysselsättning-en. Den gynnsamma utveckling i fråga om just till-växt och sysselsättning som har skett i är gi-vetvis ett resultat av de ansträngningar som har gjortsi regionen. En framgångsrik integration i ärtill nytta för hela och , inte bara förSkåne eller . är po-tentialen långt ifrån utnyttjad till fullo.Vi har sedan tiden före öppnandet av Öresunds-förbindelsen haft ett intensivt samar-bete tillsammans med den danska regeringen för attfrämja integrationen. prioriteradevi t.ex. tre olika områden: skatte-, socialförsäkrings-och arbetsmarknadsområdena. Den viktigaste fråganär givetvis beskattningen av gränspendlare. För när-varande pågår förhandlingar mellan finansministern iSverige och den danska skatteministern. Till grundför förhandlingarna ligger tre kriterier som slogs fastvid ministermötet om Öresundsfrågor i islutet av oktober. Dessa tre kriterier är främjande avintegrationen, kostnadstäckning och enkelhet förmedborgare och företag. Det nuvarande systemet ärsvåröverskådligt och svarar inte mot dessa kriterier.Målsättningen är att få en modell som är enkel förenskilda och företag, som är integrationsvänlig ochsom är kostnadstäckande. Dessa förhandlingar pågårjust nu i en konstruktiv anda, och jag hoppas att dekan avslutas inom kort.Vad gäller frågan om bemanningsföretagen villjag framhålla att några nordiska länder, bland demDanmark, har särskilda interna skatteregler för an-ställda som hyrs ut av uthyrningsföretag eller andraföretag. I det danska fallet innebär dessa regler attDanmark kan beskatta ett svenskt uthyrningsföretagsanställda som arbetar på den danska sidan, även omde arbetar där och även om dehar sin arbetsgivare i .