prot · GP09109 · 2002-05-21 00:00:00 — Det tycksvara på ungefär den nivån både enskilda ledamöteroch journalister vill utöva sin politiska kontroll ellerstyrning.Jag håller gärna med informationschefen vidRiksskatteverket, som när han hade tappat tålamodetefter den rätt besinningslösa diskussionen för någraveckor sedan skrev i en replik: "Ska man skratta ellergråta? Jag väljer skrattet. Dikten överträffar verklig-heten . Ofta är verkligheten inte lika kul. "Vad det handlar om är helt enkelt att ett antal tid-ningar och andra har förstorat och skruvat upp enverklighet som inte ens finns. Det drivs inga särskildakampanjer från . Det görs inga räderfrån , såsom det har framställts imedierna. Det är en fullkomligt normal kontrollverk-samhet som utövar.Vi har varken från regering eller från riksdag sagtatt det ska skrivas ut några särskilda frizoner när detgäller förmåner i det här sammanhanget. När gör företagsgenomgångar - det kan gällaexempelvis stora mobiltelefonoperatörer - gör mannaturligtvis på vanligt sätt en genomgång av alla deområden som kan tänkas vara föremål för förmånsbe-skattning.Jag kan inte erinra mig att något som varit mertidningsanka än detta har varit föremål för diskussion.Denna diskussion borde ha varit nedlagd för längesedan.Anf. 76 ():Fru talman! Det är nog så attdet har vuxit fram ett väldigt stort gap till toppolitikerhögt uppe i och topptjänstemänhögt uppe i kontrollerande förvaltningar. För enskildamänniskor upplevs denna typ av kontroll eller risk förkontroll som ett ganska otäckt ingrepp i vardagen.Det känns som om man misstänks för att göra någotfel, och både för den enskilde och för skattemyndig-heterna är det väldigt svårt att finna gränserna. Därförtycker jag att det hade varit mycket bättre om finans-ministern hade mött mig på vägen och sagt: Detta äringet högt prioriterat område.Orsaken till att det inte bör vara det är att vårt ar-betsliv och vårt sätt att leva är betydligt mer rörligt . Då är också gränserna för användning av den härtypen av telefoner - det kan också gälla andra sakersom arbetsgivaren tillhandahåller - väldigt svåra attdra. Vi har försökt hitta något slags absolut rättvisa iskattesystemet. Det är mycket svårt. Men när vikommer in på den här detaljen håller jag faktiskt medvåra affärstidningar: Det är olyckligt att man ägnarsig åt det här. Det finns också uttalanden från skatte-myndigheten om att detta är ett område där man villkontrollera.Jag tycker att vi borde kunna enas om att dettainte är något prioriterat område.Anf. 77 Finansminister ():Fru talman! Vad jag försökte säga var att detta ärett klassiskt exempel på hur man kan skruva uppnågonting som inte har inträffat, ge det orimliga pro-portioner och sedan ta avstånd från det som inte harinträffat.Margit sade i sitt förra inlägg att arbets-givare som själva upptäcker, om det nu handlar ommobiltelefonsamtal, att det rör sig om oerhört storabelopp reagerar. Det tror jag också att arbetsgivaregör i sådana lägen. På samma sätt är det naturligtvismed skattemyndigheterna: Handlar det om speciellaföretag som visar sig ha oerhört stora kostnader fördetta vid en revision ingår det i skattemyndigheternasuppgift att fullfölja det uppdrag man har.Det här är verkligen att göra en höna av en fjäder.Man har på ett utomordentligt sätt lyckats missförståregelverk, kontrollverksamhet och allt annat och göradetta till en mycket större historia än vad det är. Där-för tycker jag att vi kan lägga den här historien tillsamlingen misslyckade informationshistorier som intehar inträffat.Anf. 78 ():Fru talman! Jag tänker avsluta mycket snabbt. Jagbeklagar att finansministern inte har mer fantasi attsätta sig in i vardagsmänniskans situation. Jag hållermed om att detta är en liten detalj, men små detaljerär ofta negativa för samhällsklimatet. Det är därförman ska vara väldigt rädd för den här typen av kon-troller.Jag tror att vi har väldigt olika attityd till den härfrågan.Anf. 79 Finansminister ():Fru talman! Jag tror att det är bra om vi är överensom att ta ner detta till en lite mer rimlig nivå. Jag höllpå att säga, med tanke på det vattenglas som MargitGennser tappade, att det är som en storm i ettvattenglas, men det var inte riktigt det jag tänkte på.Det var snarare: Jag tror inte att enskilda människororoar sig särskilt mycket över det som inte har inträf-fat. Däremot tror jag att enskilda människor skulle blinågot förvånade om inte fullföljdede åtaganden som vi trots allt har ålagt Riksskattever-ket.Därmed lägger jag för min del den här historientill handlingarna.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 2001/02:385 omlivförsäkringarAnf. 80 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att skydda försäk-ringstagarnas andel av riskkapitalet i icke vinstutde-lande livförsäkringsbolag och för att försäkringsta-garna ska få ett inflytande som står i proportion tillderas andel av bolagens riskkapital. också frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidtaför att personalunion mellan vinstutdelande bolag ochlivförsäkringsbolag i samma koncern ska undvikas.Genom den reformering av försäkringsrörelselag-stiftningen som gjordes togs vinstutdelnings-förbudet för livförsäkringsaktiebolag bort. Ett upphä-vande av vinstutdelningsförbudet är i praktiken ennödvändig förutsättning för att införa en ordning därriskkapitalet inte utgörs av försäkringstagarnas medel.I icke vinstutdelande livförsäkringsbolag är det fortfa-rande så att försäkringstagarnas medel utgör riskka-pital.Reformeringen syftar till att åstadkomma en kla-rare uppdelning mellan försäkringstagarnas sparka-pital och riskkapital i livförsäkringsbolag. Ändringar-na syftar också till att klargöra vilka överskott somska utgöra rörelsens riskkapital i icke vinstutdelandelivförsäkringsbolag och ömsesidiga livförsäkrings-bolag.I icke vinstutdelande livförsäkringsbolag är detkonsolideringsfonden som utgör riskkapital. Huvud-regeln är att i den mån bolagens överskott i konsoli-deringsfonden inte används för förlusttäckning skadessa tillfalla försäkringstagarna i form av återbäring,om inte annat följer av bolagsordningen. I ickevinstutdelande livförsäkringsaktiebolag gäller ju, tillskydd för försäkringstagarna, ett förbud mot attvinsten delas ut till aktieägarna.En nyhet som infördes genom reformen är att för-säkringstekniska avsättningar ska göras för villkoradåterbäring. Villkorad återbäring utgörs av en avtaladeller utfäst återbäring som försäkringstagarna står enfinansiell eller försäkringsteknisk risk för. Detta in-nebär ett bättre skydd för livförsäkringstagarna. Somen konsekvens av att skälighetsprincipen inte gällerför nya avtal får försäkringsbolagen större frihet attkomma överens med försäkringstagarna om villkorenför återbäringen.Genom reformen har det vidare införts regler somsyftar till att ge försäkringstagarna bättre informationom att de har del i riskkapitalet.Som ytterligare exempel på regler som syftar tillatt stärka försäkringstagarnas rätt vill jag slutligennämna den ökade möjlighet för bolagen att medgeflytträtt av livförsäkringssparande som infördes ge-nom försäkringsrörelsereformen.Genom regelreformen har även delägarnas ställ-ning i ömsesidiga försäkringsbolag stärkts. I försäk-ringsaktiebolag har försäkringstagarna inte sammaställning som i ömsesidiga försäkringsbolag. Möjlig-het till inflytande för försäkringstagarna i försäk-ringsaktiebolag finns redan tidigare genom rätten attutse försäkringstagarrepresentant.Genom att övergångsregler gällt fram till den 1januari 2002 har reformen för livförsäkringsbolageninte tillämpats fullt ut mer än några månader. Det ärmed hänsyn till detta i flera avseenden för tidigt attbedöma hur reformen fallit ut och vad som eventuelltkan förbättras. avser dock attgöra en uppföljning av reformen. Först därefter kanjag återkomma med besked om vilka åtgärder someventuellt behöver vidtas för att ytterligare stärkaförsäkringstagarnas rätt i form av skydd och inflytan-de.En översyn av de associationsrättsliga reglerna förförsäkringsföretagen kommer att påbörjas under vå-ren. I det sammanhanget kan även frågan hur mankan stärka försäkringstagarnas skydd i såväl livför-säkringsaktiebolag som i ömsesidiga livförsäkrings-bolag komma att tas upp.När det slutligen gäller frågan om personidentitetmellan styrelser i bolag inom samma koncern vill jaginte uttala mig om enskilda bolag. Jag vill dock åter-igen nämna ett viktigt skydd som finns för försäk-ringstagarna, nämligen rätten att utse försäkringsta-garrepresentanter som genom sin insyn och ställningkan bevaka försäkringstagarnas rätt till överskott.Därtill ska en eller flera revisorer utses av Finansin-spektionen, vilka har till uppgift att bl.a. granskabolagets förhållande till försäkringstagarna. Det ärockså så, vilket också skett , att Finansinspek-tionen kan granska enskilda affärsavtal. I den mån detkan vara aktuellt att fundera över det lämpliga i attsamma personer sitter i styrelsen för olika bolag inomsamma koncern är det min förhoppning att försäk-ringsbolagen i så fall själva tar initiativ för att lösadetta.Anf. 81 ():Fru talman! Tack för svaret, finansministern. Jaghar inget att invända mot de förändringar som gjortsinom lagstiftningen gällande livförsäkringsområdet.Det som bekymrar mig är ett par bestämmelser somhelt saknas.Det har förekommit ett antaluppmärksammade interna affärer inom livförsäkring-saktiebolag och ömsesidiga livbolag. Dessa affärerunderlättas bl.a. av att styrelserepresentationen bådeformellt och mer informellt innehåller representanterför låt mig slarvigt kalla det ägarbolaget. och Liv.Som jag påpekade har styrelseledamöter som sit-ter i moderbolaget också suttit i livbolaget. Till dettakommer att vd och andra ledande tjänstemän är repre-senterade i bägge styrelserna. Med sin kompetens ochauktoritet kan de ganska enkelt styra beslutsfattandet.Vi kommer således in på mer komplicerade strukturerän vad som kan behandlas i lagstiftningen. Det finnsalltså både en formell och en informell dimension påproblemet.Försäkringsrörelsen och det vinstdrivande bolagethar helt olika ägare med delvis motstående intressen.Detta innebär att personalunioner och topptjänste-männens position i styrelsearbetet kan skapa intress-sejäv och även har gjort det.Under senare tid har det skett ett antal uppmärk-sammade koncerninterna affärer där försäkringsta-garnas intressen kommit i efterhand. Det gäller för-säljning med betydande förluster av sakförsäkrings-bolag som sålts inom koncernen till livbolaget elleröverlåtits inom ett ömsesidigt företag på livsidan.Detta har inneburit att livförsäkringsbolaget har fåttöverta stora risker för att moderbolaget i det ena falletskulle kunna redovisa ett mer tillfredsställande resul-tat och i det andra fallet räddas av försäkringsbolagetsriskkapital. Det senare skedde i två steg. Livbolagetgav lån, och sedan blev lånen kapital.Jag har relaterat de här fallen så neutralt sommöjligt. Min och finansministerns uppgift är att lösaen generell uppgift, nämligen att se till att det finnsett regelsystem som hindrar denna typ av intressejäv,dvs. det finns krav på jämvikt mellan livbolaget ochlivförsäkringsaktiebolaget och mellan de olika delar-na i ett ömsesidigt försäkringsbolag.Det finns ett sätt att lösa den här typen av pro-blem. Det är att koncerninterna affärer inte får tillåtasnär bolagen har skilda ägare. Ett annat, mildare, sättär att sådana affärer kan få ske, men först efter utvär-dering av fristående expertis innan affär kommer tillstånd. Som det är nu kommer Finansinspektionensoch revisorernas granskning för sent.Vidare kan det finnas förbud mot personalunioneri två koncernbolag med helt skilda ägare. Det bästavore om försäkringsföretagen - där är finansministernoch jag helt överens - har klara regler i bolagsord-ningen och sköter detta själva på ett snyggt sätt.Jag hälsar finansministerns uttalande om en över-syn av de associationsrättsliga reglerna för försäk-ringsföretag med tillfredsställelse och att detta ocksåinnefattar förslag om att man kan säkra försäkringsta-garnas ställning i såväl livförsäkringsaktiebolag som ide ömsesidiga bolagen. Detta behövs, inte minst i ettklimat där vinst och andra nyckeltal kan vara avgö-rande för de ledande toppchefernas bonussystem. Densenare utvecklingen har tyckts mig ökat kreativitetenvad gäller internaffärer inom försäkringskoncernerna.Det kanske inte är så bra för försäkringstagarna.Anf. 82 Finansminister ():Fru talman! Det här är naturligtvis ett mycketkomplicerat område där vi via de reformer som gjortsunder senare tid också har försökt få till stånd en mermodern och mer marknadstillvänd utformning avförsäkringsrörelsereglerna. Jag nämnde förut att re-formen just syftar till att försöka förbättra produktut-vecklingen och skapa en ökad konkurrens, men ocksåtill att ge försäkringstagarna ett ökat skydd. Dethandlar både om bättre information och tydligareregler för det riskkapital som finns i bolagen.Det här arbetet är naturligtvis också en del i ettstörre arbete som handlar om att modernisera försäk-ringsrätten i sin helhet. Det handlar bl.a. om att seöver de associationsrättsliga reglerna för försäkrings-företag. Jag är medveten om, utan att vilja kommente-ra de enskilda exempel som nämnde,att just kravet på en uppdelning i olika juridiska per-soner är viktig för att undvika en subventionering aven försäkringsgren gentemot en annan.Jag delar uppfattning, som jagockså sade i mitt interpellationssvar. Jag tycker att detär en fråga för marknaden själv och försäkringsbola-gen själva att dra en rimlig slutsats och försöka und-vika att den här formen av konflikter uppstår. Ytterstär det naturligtvis fråga om att visa att marknaden ochbolagen har en mogenhet på området som gör att dekan undvika den här typen av konflikter. Vi får väl se,när vi får mer erfarenhet, hur det här kommer attutformas.Det jag gärna vill understryka är att det utöver destyrelserepresentanter som jag har nämntnaturligtvis är viktigt att , både viasin kontrollverksamhet i efterhand och via det regel-verk som de har utformat och som de efter hand ock-så kommer att hantera, är till skydd för de enskildaförsäkringstagarna. Det är väl så att många försäk-ringstagare kanske inte har så stort eget engagemang iverksamheten utan är mer intresserade av att i enslutfas få det försäkringsskydd som man är ute efter.Under själva processen har man kanske inte så storegen aktivitet. Därför är det viktigt med de försäk-ringstagarrepresentanter som finns och att Finansin-spektionen i den aktivitet som man utövar verkligenstår på försäkringstagarnas sida och utgörett så stort skydd som tänkbart.Men det är som reformen har varit ibruk. Med all typ av konkurrensutsättning, all typ avökad marknadsekonomi och ökade konkurrensinslag iekonomin följer naturligtvis också en del nackdelar.Det finns inte bara fördelar. Men vi ska självfalletmycket väl begrunda hur utvecklingen ser ut och omdet finns skäl att göra uppföljningar och ta ytterligareinitiativ.Anf. 83 ():Fru talman, herr finansminister! Jag tror att viegentligen har delvis mycket lika syn på den härfrågan. Det är å ena sidan bra att vi har fått mer kon-kurrens i systemet. Det är bra med marknadsinrikt-ning i det långsiktiga sparsystemet.Å andra sidan är försäkringssparande mycketlångsiktigt. Därför är det väldigt viktigt hur istitutio-nalierna ser ut och att man verkligen får balans mel-lan de olika intressenterna. Där har vi ett problem.De många ägarna som antagligen har sin störstaförmögenhet i försäkringsbolagen har ändå svårt attgöra sin stämma hörd fastän de har stort intressemedan toppcheferna i de företag som ofta har mycketlite riskkapital har mycket stora drivkrafter att få framsina beslut.Det är där jag tror att vi måste tänka igenom hurvi gör. Jag hoppas att utredningen kommer fram tillbra förslag. Kontroll i efterhand är tyvärr väldigtsvagt. Vi har sett på andra sidan med Enro-naffären att revisorer inte alltid fungerar.Det är därför det behövs en marknadsmoral. Mendet behövs också möjlighet att ha en balans mellanolika intressen och intressenter. Där hade jag en delförslag. Det finns säkerligen andra som är bättre.Jag hoppas verkligen att utredningen kommerfram till dem. Jag tror egentligen inte att flytträtt är enbra lösning. Flytträtt tar nämligen bort fördelarna medlångsiktigt sparande. Men det kan vara en utväg. Vimåste för att få bra avkastning ha väldigt lång sikt påsparandet. Det är därför institutionalierna är så vikti-ga.Detta är min sista interpellationsdebatt. Jag fårtacka så hemskt mycket för ett väldigt tillfredsstäl-lande svar på denna viktiga fråga. Den mindre viktigafrågan hade vi lite olika synsätt på. Tack så mycket.Anf. 84 Finansminister ():Fru talman! Jag vill gärna återgälda tacket tillMargit för de trevliga samtal som vi haftfrån talarstolen här i kammaren i olika sammanhang iinterpellationsdebatter. När det gäller den stora om-fattande reformen hoppas vi ytterst på att vi ska få enmångfald av företag och konstruktioner som kantillgodose, precis som talar om, flytt-rätten.En del försäkringstagare vill kanske i första handanvända sig av långsiktigheten och kanske mindreflyttmöjligheten. De kan då välja en sådan konstruk-tion. Andra är kanske intresserade av att ta störrerisker. De vet därmed om att de kanske inte får sam-ma avkastning i det långa loppet, eller i varje fall attde utsätter sig för större risker. De kan välja en sådankombination om det på marknaden finns en störremångsidighet.Det är sak samma med inflytandefrågorna. Jag ärmycket väl medveten om att det bland både yngre ochäldre försäkringstagare kan vara väldigt skiftandeintressen för inflytande. Det är också en fördel om detefterhand kan utvecklas lite skilda mönster på mark-naden.Jag är överens med att det är vik-tigt för inspektionen på olika sätt och vis att inte barai efterhand utan också under resans gång via sitt re-gelverk och via sin kontrollverksamhet se till att manskyddar försäkringstagarna.Inte minst är det oerhört viktigt att det finns ettstort mått av transparens, dvs. att det finns en storoffentlig uppmärksamhet kring det som händer ibolagen. Vi har som samhälle inget intresse av attledningarna i bolagen tillskansar sig förmåner påytterst försäkringstagarnas bekostnad.Där är en fri och kritisk granskning i medier, här ikammaren och i alla sammanhang väldigt viktig föratt det kommer upp på bordet så att det inte kan skeaffärer utan att det finns någon större uppmärksam-het. Största möjliga genomskinlighet är väldigt viktigtför att reformen ska kunna bli framgångsrik.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 2001/02:399 ommyndigheter och propagandaAnf. 85 Finansminister ():Fru talman! har frågat statsrådetBritta Lejon om vilka åtgärder hon är beredd att vidtaför att ska avbryta den pågåendekampanjen om svartarbete hos ungdomar samt vilkaåtgärder hon ämnar vidta för att förhindra att myn-digheter ägnar sig åt opinionsbildning.Interpellationen har överlämnats till mig.De undersökningar som genom-fört visar att ungdomar är mer positiva till svartjobbän andra åldersgrupper, och det finns en risk att dennainställning följer med dagens unga när de blir äldre.Det beräknade skattefelet, beroende på svartjobb,uppgår till 50 miljarder kronor.Regeringen har i regleringsbrev för angett följande: "Skatter och avgifter skallfastställas kostnadseffektivt och rättssäkert så attskillnaden mellan de fastställda och de teoretisktriktiga beloppen blir så liten som möjligt. Fel ochfusk skall förebyggas och åtgärdas . "Vidare framgår att myndigheten ska understödjaviljan hos medborgaren att göra rätt för sig. Det ärbättre att få skattebetalarna att göra rätt från början änatt skattemyndigheterna ska rätta i efterhand.Kampanjen mot svartarbete hos ungdomar handlarom att förändra ungdomarnas attityder till svartjobb,och målet är att öka deras kunskap om svartjobb, vaddet innebär och vilka konsekvenser det kan medföra.Jag anser att en kampanj för att förhindra attsvartjobben breder ut sig mycket väl ligger inomramen för myndighetens verksamhet och att det ärviktigt att myndigheten på olika sätt arbetar för attsäkerställa att den skatt som ska komma in faktisktockså kommer in. Myndigheten kan inte enbart arbetamed kontroll. Jag ser därför den pågående kampanjensom ett lämpligt nytt sätt att försöka påverka ungdo-mar att betala rätt skatt samt att höja deras skattemo-ral. Jag finner därför ingen anledning till att verka föratt kampanjen avbryts. I övrigt anser jag att myndig-heter även bör genomföra denna typ avkampanjer när det ligger inom ramen för deras upp-drag.Anf. 86 ():Fru talman! Tack, herr finansminister!Alltomskatt.nu är en politisk obunden webbplatsproducerad av . Så står det i kam-panjen som interpellationen handlar om. Jag hållerinte med om den beskrivningen. Tvärtom erkännersåväl generaldirektör som finans-ministern själv att det är opinionsbildning det handlarom.Det som skiljer demokratier från diktaturer är justpå vems uppdrag myndigheterna verkar. I demokrati-er är det väldigt viktigt att myndigheterna är medbor-garnas tjänare. I diktaturer används de ofta som sta-tens. Därför är det principiellt intressant.Jag tycker att det är anmärkningsvärt i en demo-krati att staten, dessutom ett valår, tillåter och t.o.m.uppmuntrar att en myndighet bedriver politisk propa-ganda. Därför interpellerade jag demokrati- och ung-domsministern.Nu har jag fått svar från finansministern. Jag antaratt det inte beror på att han har tagit över demokrati-och ungdomsfrågorna utan snarare ser Riksskattever-ket som sitt fögderi. Det är det inte helt och hållet.Det ska också vara en fungerande, trovärdig ocheffektiv myndighet i folkets och inte bara i BosseRingholms tjänst. Svaret är därför lite tråkigt och liteläskigt.Hur höga skatter vi ska ha och hur de ska använ-das beslutar våra politiker om. Skattemyndighetensuppgift är att ta in de skatter som bestämts, varkenmer eller mindre. Så står det faktiskt på kampanj-webbplatsen. Det kan jag hålla med om. Men i dendebattartikel som lanserade den skrev generaldirektö-ren: "Den här gången handlar det om att förändraattityder. Det är helt nytt för oss och dessutom myck-et svårare. "Framför allt är det inte tillåtet. i sitt svar till regleringsbrevet och har klipptut ett stycke. Fel och fusk ska förebyggas och åtgär-das. Sedan har han klippt bort fortsättningen att all-mänheten ska uppfatta kontrollen som rättssäker ocheffektiv. Kanske var det meningen.Han skulle kanske ha koncentrerat sig mer på av-snittet under rubriken på s.4. Även där har ministern klippt ut en bit och uteläm-nat den om att myndigheten ska tillhandahålla godservice och information. Ingenstans i regleringsbrevetstår något som tillåter propaganda för högskattesta-ten. Det är vad det handlar om.Det är möjligt att finansministern själv uppskattaren sådan kampanj ett valår. Men genom att låta RSVgöra den låter han det också överträda sina befogen-heter som myndighet.Finansministern avslutar sitt svar med att säga attden pågående kampanjen är ett lämpligt sätt att fåungdomar att betala "rätt skatt". Låt mig avsluta medatt fråga vad finansministern uppfattar som rätt skatt.På vilket sätt menar finansministern att framför alltungdomar inte omfattas av arbetsgivaravgifter ochmoms?Anf. 87 ():Fru talman! Precis som det står i regleringsbrevetska fel och fusk förebyggas och åtgärdas. Jag anmäl-de mig till debatten för att kanske inte så mycketkommentera det som kommenterarutan för att jag deltog i ettbesök som skattemyndigheten gjorde i en gymnasie-klass i där jag bor.Jag vill bara delge er det intryck jag fick från be-söket. Först och främst tyckte jag att det var väldigtintressant. Jag upplevde att ungdomar gärna villediskutera de här frågorna. När det gäller just frågornakring svartjobb var det ganska många som själva interiktigt visste vilka konsekvenser det har med tiden.Nu fick de reda på att svartjobb ledertill lägre lön och att man inte har något skydd vidarbetsskada och inte får någon föräldraförsäkring,sjukpenning eller a-kassa.