prot · GQ0936 · 2002-12-13 00:00:00 — Om det här skulleförverkligas är jag, utifrån ett historiskt perspektiv,övertygad om att eftervärlden kommer att fråga sig:Vad höll egentligen de på med?Byggande och arkitektur är en konstart. Vi har,som jag ser det, vid sidan av en aktiv bostadspolitikockså ett ansvar inför kommande generationer. Vadlämnar vi efter oss i arv? Låt det arvet också ha ettinnehåll.Fru talman! Boendekostnaden är onormalthög. Ingreppet i familjens plånböcker är omfattande.Det är kostnader för såväl räntor och amorteringarsom avfallskostnader, VA-kostnader, el- och upp-värmningskostnader. Nivån varierar givetvis överlandet, men totalt sett kan vi konstatera att nivån ärhög.En av anledningarna till kostnadsnivån är beskatt-ningen på bostadsmarknaden. skattereforminnebar en chockhöjning av hyrorna. Som situationenär nu måste boendekostnadernas utveckling sättasunder lupp och analyseras.Det är inte rimligt att ett av de grundläggande be-hov som människor har ska hanteras på det sätt sombehoven vad gäller boendemarknaden hanteras i dag.En av de faktorer som bör utredas och som tidigarediskuterats är byggmomsen. Frågan är om det är rättväg som man nu går, att sänka byggmomsen på ensektor men inte på andra, vilket regeringen har avise-rat.De höga boendekostnaderna har i många fall reg-lerats av hyresvärdarna med ett uteblivet underhåll.Ofta är det fastighetsägare i de mindre kommunernasom genom, som jag ser det, en direkt kapitalförstö-ring klarat sin ekonomi tillfälligt. Det är inte så enkeltatt kostnaden försvinner, för notan måste betalasnågon gång. Vi skjuter ett ofantligt underhålls-berg framför oss i , ofta i allmännyttiga bo-stadsföretag. Vid en jämförelse mellan de nordiskaländerna kan vi konstatera att underhållet i iförhållande till våra grannländer och Finlandär eftersatt till ofantliga nivåer - i storleksordningen400 miljarder.Fru talman! Samhällsbyggandet och bostadssek-torn är en genomreglerad marknad. Det är en mark-nad som i den politiska debatten hade en framträdan-de plats för några decennier sedan. Det är dags attlyfta fram frågan mer i centrum av debatten igen.Det här är en fråga som berör alla.Det är en fråga om såväl ekonomi som social väl-färd.Det är en fråga där såväl den nationella som denlokala nivån har ett ansvar.Vi på den här nivån måste ta vårt ansvar. Center-partiet har i sin bostadsmotion visat vägen för hur ensådan politik bör formas.Fru talman! Jag yrkar bifall till re-servation 12 punkt 7.Anf. 70 ():Fru talman! I min motion om bostäder och boendehar jag påpekat vikten av att öka människors valfrihetgenom sänka boendekostnaderna. Läget är idenna sektor av samhället präglas av för mycketmarknad och för lite av byggande för de behov somfinns.Utan vidare går det att säga att hela harbostadsproblem. I så gott som varje kommun finnsdet bostadsproblem. De ser olika ut och kräver natur-ligtvis olika lösningar. I vissa kommuner finns det förmånga bostäder, och där står lägenheterna tomma. Iandra kommuner är bostadsbristen akut. För vanligaarbetande och studerande människor är det senarenaturligtvis det största problemet. Det är också dendel av problemet som jag tar upp i min motion 269.Jag kommer från och lever alltså i en avlandets storstadsregioner. Där är bostadssituationennu mycket allvarlig. I förrgår blev jag uppringd av enförtvivlad kvinna hemifrån . Hennes situationär särskilt allvarlig men visar också hur illa det kan gåför en människa . Hon har efter en skilsmässainte haft någon egen lägenhet på ett och ett halvt årutan tvingas bo omväxlande hos sina föräldrar, sys-kon och vänner. Hennes möjligheter att umgås och taansvar för sina tre barn är naturligtvis starkt begrän-sade. Och det är bara ett av de personliga offer somdagens bostadssituation skördar.Nyckeln till lösningen på bostadsbristen är attminska byggkostnaderna och de boendekostnadersom de resulterar i. För de allra flesta vanliga arbe-tande eller studerande familjer i är just kost-naderna för boendet den största enskilda utgiften ihushållsekonomin. För att öka valfriheten i boendetoch bryta trenden mot ökad trångboddhet är det vik-tigt att fortsätta arbetet med att sänka boendekostna-derna och öka konkurrensen inom bostadssektorn.De höga produktionskostnaderna för nya bostäderoch den ensidiga produktion som råder på deflesta platser där det över huvud taget byggs nyabostäder har lett till en stagnation inom bostadssek-torn. Rörligheten mellan olika bostäder är låg och fårtill följd att naturliga byteskedjor inte uppstår. Desom drabbas hårdast av detta är de familjer som be-finner sig längst ut på den tänkta kedjan, främst ungasom söker sin första bostad och de som har en för-hållandevis låg disponibel familjeinkomst.Det är därför som jag i min motion har pekat påbehovet av att vända konkurrensen rätt inom bostads-sektorn. Från dagens situation, där desperata bostads-sökande konkurrerar om ett alltför litet antal ledigabostäder, till en situation där bostadsföretagen kon-kurrerar om de bostadssökande med bra bostäder tillrimliga kostnader, god service och god boendemiljö.Som ett tankemässigt bidrag till hur byggkostna-derna kan sänkas har jag pekat på en möjlighet attgenomföra ett partssamarbete och däri utforma vadjag kallar Sverigebostad - ett standardiserat hus sommed beprövad teknik ska ge ett kostnadseffektivtbyggande med lokala anpassningsmöjligheter.I sitt betänkande pekar bostadsutskottet på det ar-bete som redan gjorts och görs i Byggkostnadsdele-gationen, Byggkostnadsforum med mera. Som jagförstår utskottets betänkande delar vi uppfattningenatt det nu framför allt handlar om uthållighet. Mångaolika åtgärder har vidtagits och vidtas. Dessa bordede närmaste åren leda till tydliga resultat. Jag tror attdet är precis så det är. Det är ett tryck på bostadsfö-retagen och kostnadsfrågorna , men det går na-turligtvis inte i en handvändning att lösa den situationsom råder.Utskottet pekar också på den av regeringen till-satta kommission som ska redovisa sitt uppdrag nu idecember. Jag ska med stort intresse studera kommis-sionens slutsatser i nästa vecka.Avslutningsvis, fru talman, vill jag yrka bifall tillförslaget i bostadsutskottets betänkande i sin helhet.Jag konstaterar att det viktigaste just nu är att fortsättaarbetet och att det säkerligen kommer att finnas an-ledning för mig att återkomma i den här frågan.Anf. 71 () replik:Fru talman! Jag tänkte att nu kanske vi skullekunna bli överens om en sak, eftersom pratar väldigt mycket om de höga bygg-kostnaderna. Kan vi vara överens om att avbyggkostnaderna utgörs av skatter som politiker harbeslutat om, till största delen socialdemokratiskapolitiker? Sedan kan vi ha en intressant diskussionom hur vi ska få ned byggkostnaderna och hyrorna.Men om vi är överens om det här är det en väldigt brautgångspunkt, och det låter nästan som att vi kan blidet. Vi får se nu om repliken leder till att vi kan blidet.Sedan pratar om personligaoffer, om folk som inte har en bostad. Då måste jagställa den fråga som jag har ställt både i den här de-batten och i den allmänpolitiska debatten och som jagfortfarande inte har fått svar på. Den handlar omänkorna som måste lämna sina hus beroende på att deinte har råd att betala arvsskatten. Är dessa inte per-sonliga offer? Har inte träffatdem? Jag har gjort det.I slutet av augusti träffade jag en änka. Hon varinte speciellt gammal. Hennes man hade blivit sjuk.Han gick bort . Hon sade: Jag stod därmed min dubbla sorg, jag miste min man, men, Mari-etta, jag var också tvungen att sälja mitt hus som vi i25 år hade bott i tillsammans för jag hade inte råd attbetala arvsskatten. Jag hade väldigt gärna velat attmina barnbarn skulle få leka i min trädgård. Det fårde inte nu.Är detta inte ett personligt offer? Min fråga är:Hur många ska behöva lämna sina hus beroende påarvsskatt, förmögenhetsskatt och fastighetsskatt?Anf. 72 () re-plik:Fru talman! de nämneren procentsats som hon hävdar är skattedelen i dentotala byggkostnaden. Vi kan väl i alla fall enas omatt skatten är en väsentlig del av bostadskostnaden.Sedan kan inte jag redogöra för exakt hur stor ande-len är.Jag kan ge en annan intressant bild av kostnadernaefter en diskussion som jag hade med ett byggföretag.Jag ställde frågan mellan fyra ögon: Om vi på någotsätt skulle kunna subventionera det här bygget för er,tomten eller något annat, skulle det leda till att kost-naden som ni i slutändan tar ut skulle sänkas? Svaretkom , och det var: Nej. De skulle i så fallöka sina vinst. Det är därför som jag i ett yrkande imin motion som behandlas av ett annat utskott änbostadsutskottet pekar på att den momssänkning somnu är på väg måste följas upp så att den verkligenleder till kostnadssänkningar.Vad gäller personliga offer är det naturligtvis oer-hört tråkigt för den här änkan om det är så att honmåste lämna sitt hus. Men måste jag frågaMarietta de hur den kvinna som jagpratade med hemma i , sominte har haft en egen bostad , skakunna få en bostad på er moderata avreglerade bo-stadsmarknad? Det förstår inte jag.Anf. 73 () replik:Fru talman! Det är ju bra att vi är överens om attdet är en betydande del av byggkostnaderna somutgörs av skatter. Kan man då dra några slutsatser avdetta som vi är överens om? Kommer vi att få senågra förslag som innebär att man tar bort ett antalskatter för att göra bostadsbyggandet billigare? Dåtänker jag inte bara på byggmomsen, för om detkommer något förslag om att sänka byggmomsenkommer det att vara så begränsat och så kringgärdatav regler att vi snart ser framför oss igen att lägenhe-ter är vad alla ska bo i. Det är intedet jag menar med att man ska göra något åt denbetydande delen av skatterna, utan det är något heltannat.Sedan pratar om att det inteär bra med subventioner, men i princip hela Social-demokraternas bostadspolitik handlar ju om subven-tioner och bidrag av olika slag. I samma andetagpratar han om konkurrens. Sätter man inte konkurren-sen ur spel när man ger subventioner på vissa ställenoch har regler som styr att så ska du bygga och så skadu inte bygga? Är inte detta konkurrenssnedvridande,och sätter det inte hela konkurrensen ur spel?Anf. 74 () re-plik:Fru talman! Först och främst sade jag inte att detär fel att subventionera. Jag sade att jag hade fört endiskussion med ett byggföretag om huruvida en sub-vention skulle leda till sänkta boendekostnader. Desade tveklöst att de i praktiken skulle öka sin vinst.Det som är problemet med den situation som rå-der är att varje gång vi hittar något sätt att sänkakostnaderna måste vi också fundera över hur vi kanse till att denna metod verkligen leder till sänktakostnader, därför att är det för mycket marknadoch för lite byggande i förhållande till de behov sområder. Det gör att de här marknadsaktörerna nogaföljer varje agerande från oss och försöker att använ-da det till sin ekonomiska fördel och öka sina vinsterytterligare.Sedan måste vi naturligtvis följa ut-formningen av all skattelagstiftning i det här landetoch fundera över hur den fungerar i den kompliceradeverklighet som vi lever i. Det måste vi alltid göralöpande, oavsett vilken sektor i samhället vi pratarom.Anf. 75 ():Fru talman! Som gammal socialpolitiker blir jagoroad när jag konstaterar att bostadsbristen nu är påväg att bli ett av våra riktigt stora sociala problem. Enbostad är en social rättighet. Det står väl till och med igrundlagen där man stadgar allas rätt till en god ut-bildning, allas rätt till arbete, allas rätt till bostad ochså vidare. Ändå är ansvaret för bostadsbyggandeuppsplittrat på ett sätt som ger en tendens till att allaskyller på alla.Vi har hört här att staten skyller påbyggherrarna. Det är kartellbildningar, byggfusk ochsvartjobb. Man skyller också på kommunerna somman säger tar ut för höga markpriser och underlåteratt bygga.Kommunerna å sin sida skyller på staten som intekan tillskapa en bostadspolitik värd namnet och sominte tillhandahåller medel som gör att det är möjligtatt bygga bostäder som vanligt folk efterfrågar.Bostadsbolagen konstaterar att det nästan heltsaknas förutsättningar att bygga under rådande för-hållanden. Bygg- och bostadsföretag ska gå medvinst. Kan man inte ta ut den hyra som behövs såbyggs det inte heller några lägenheter, i alla fall intehyreslägenheter.Fru talman! Den socialdemokratiska bostadspoli-tiken, som till stora delar byggde på hög inflation, harfullständigt havererat. Sänkningen av avdragsmöjlig-heten på skuldräntor, hög moms på byggen och fas-tighetsservice och ökad fastighetsskatt har lett till lågefterfrågan på bostäder.Om fastighetsskatten åtminstone hade varit kom-munal hade den kunnat ge incitament till kommuner-na att börja bygga. Vi moderater vill ju som bekantavskaffa den helt och hållet för att komma till rättamed orättvisor och sänka kostnaderna för vanligt folk.60-65 % av byggkostnaderna utgörs avskatter och avgifter, och det är ingenting som vi mo-derater har hittat på. Det har slagits fast av . Detta sagt som en replik till denföregående talaren. är alltså skatter ochavgifter. Tillsammans med världens högsta inkomst-skatt har det lett till en låg efterfrågan på bostäder.Därför har följden i princip blivit att byggnation avhyresbostäder helt och hållet har upphört samtidigtsom alltfler hyreshus omvandlas till bostadsrätter. Detär ju en god affär för både köpare och säljare. Mankan till och med säga att det är ett sätt att införamarknadshyror bakvägen. Förlorarna i detta system iSocialdemokraternas är som vanligt de sva-gaste, de som inte har råd att lägga upp för en bostad.Kommunerna står nu inför allt större problem,men de har enligt lagen det övergripande ansvaret föratt medborgarna ska erhålla en bostad, och man klarardet inte längre, fru talman.Antalet bostadslösa i tillväxtregionerna ökar i enoroande hastighet, och de vidtagna åtgärderna ärotillräckliga och kommer . Vi vet hur det går.I bostadsbristens spår kommer trångboddhet, socialaproblem och kriminalitet.Ekonomiskt svaga grupper ställs nu emot varand-ra, och uteliggarstatistiken i storstäderna talar ettförfärande språk. Notan för kortsiktiga, dåliga lös-ningar, hotell och liknande, ökar utan att någon riktiglösning synes.Å andra sidan dras utflyttningskommunerna medhöga kostnader för tomma lägenheter i de kommunalabostadsbolagen. diskuterar man på fullt allvar atttvinga flyktingar att bosätta sig där lägenheternafinns. Det är ett tvång på typiskt socialdemokratisktmanér. För mig, fru talman, är det en mänsklig rättig-het att få bo där man vill. Jag kan aldrig ställa upp påsådana förslag. Jag tycker att det är obegripligt i talar om att införa kommunar-rest för vissa människor.Jag har motionerat om det så kallade EBO ochmenar att det måste kompletteras med kraftfulla åt-gärder till de kommuner som tar ett osedvanligt stortansvar för vår flyktingpolitik. Likaså vill jag attMigrationsverket ska tvingas att informera kommu-nerna om vilka personer som flyttar in där. I Malmörör det sig om ca 2 000 personer som heltokontrollerat flyttar in i kommunen utan att någon haren aning om det, inte förrän de dyker upp på social-byrån, och vi spränger alla gränser.Jag har också motionerat om att man närmareborde undersöka den finska bostadspolitiken. Där harman en politik för tillväxtregioner och en annan poli-tik för avflyttningsbygderna. Men här i blick-ar man bara ut ifrån horisont, och sedanska vi försöka få ett system. Vi vet ju alla att situatio-nen i avviker totalt från situationen i res-ten av landet.Fru talman! Bostadspolitiken är en väsentlig delav välfärdspolitiken. Det är genant att så många sak-nar en bostad i . Statens stöd till bo-stadssektorn sjönk med 50 miljarder utan att familjer-na kompenserades på något sätt i form av sänktaandra utgifter. I takt med att subventionerna skars nedsjönk antalet färdigställda lägenheter i rasande takt.Den enskilt viktigaste orsaken till att bostadsbyg-gandet har pressats ned är just den hårda beskattning-en av boendet. Det handlar inte om de enskilda skat-terna var för sig, till exempel moms, fastighetsskatt,skatt på förvaltningstjänster och liknande, utan omtotalbilden, den mycket höga totala nivån.Hyrorna uppfattas som för höga och tar en stor delav hushållens disponibla inkomster. Man har inte rådatt efterfråga, trots att behoven finns. Och vi vet attbehoven är stora.Tidigare var det i princip helt riskfritt att bygga.Staten stod för den stora risken. Men finns detingen som vill stå för riskkapitalet när man inte har enchans att kompensera sig hyresvägen. Däri ligger del av problemet.Fru talman! Läget är akut, och det hämmar landetstillväxt allvarligt. För att komma upp i samma nivåsom huvudstäderna i våra nordiska grannländer skullenyproduktionen i behöva öka tre gånger.De allmännyttiga bostadsföretagen skulle behövatillskjuta för att klara ennyproduktion som gör att hyresrätten behåller sinandel av det totala bostadsbeståndet. Dessa 3 miljar-der är pengar som inte finns.Vi menar att en politik för ett ökat byggandemåste ha långsiktiga spelregler och vara brett politisktförankrad. Det får inte vara som när man helatiden försöker att lappa i ett system som inte längrefungerar. Man måste ta ett helhetsgrepp. Vi måste allainse att det måste löna sig att bygga och förvalta bo-städer, annars finns det ingen som vill.Regeringen har aviserat en sänkning av mom-skostnaden för särskilt angelägna bostäder. Det ärstudentlägenheter, äldrebostäder och mindre hyreslä-genheter. Men detta räcker inte för att komma upp i30 000 lägenheter . Det totala skattetrycketmåste sänkas, speciellt, fru talman, som det inte ärbyggkostnaden som är det stora problemet. Trots attvi har höga priser på byggnadsmaterial och liknandeligger byggkostnaderna i på en medelhögnivå sett i ett europeiskt perspektiv. Det är anmärk-ningsvärt att det är det offentliga som har de högstabyggkostnaderna. De offentliga byggkostnadernaligger högre än vad de privata gör. Detta äråterigen inte framräknat av utan avSvenska Kommunförbundet.Om man till byggkostnaderna lägger byggmoms,anslutningsavgifter och annat som kommer till, fårman en hög produktionskostnad som i kombinationmed det totala höga skattetrycket resulterar i högaboendekostnader. Det är nödvändigt att hitta en lös-ning på hur man ska klara av detta med finansieringoch risk i samband med nyproduktion.Fru talman! De utgörvisserligen ett välkommet tillskott på bostadsmarkna-den. Det ökar mångfald och valfrihet, och det tyckervi moderater är bra, men vi ska inte tro att det löserproblemen. Man har också talat om tredimensionellfastighetsbildning, och visst kan det frigöra ytterliga-re lägenheter och öppna för nya lösningar. Det väl-komnas, men det löser inte ensamt problemen.Plan- och bygglagen måste ses över. Den måsteanpassas till de rådande förhållandena. Man skullekunna tänka sig statliga eller kommunala hyresgaran-tier för dem som har det svårast och förmånliga låntill kontantinsats för att köpa bostadsrätt. Man skulleockså kunna tänka sig en rejäl avkontorisering. Dettaär lite olika sätt för att se till att ungdomar kommer inpå bostadsmarknaden.Men framför allt, fru talman, måste man se överskatter och avgifter. Annars får vi aldrig någon rätsi-da på bostadsmarknaden. Så länge staten tar ut skatteroch avgifter i storleksklassen går det inteatt, som Socialdemokraterna gör, sticka huvudet isanden och skylla på att marknaden inte fungerar.Något måste göras kraftfullt och snabbt. De förslagsom kommer från regeringspartierna ger på tok förlite, kommer för sent och innehåller inte någontingsom kan tänkas innebära en lösning på bostadspro-blematiken.Anf. 76 ():Fru talman! Jag ska snabba på mitt anförande ef-tersom jag antar att ledamöterna vill votera så snartsom möjligt. Mina kamrater i bostadsutskottet harredan uttömt de flesta aspekter på bostadspolitikensområde med anledning av betänkandet BoU1. Det ärroligt att också andra kamrater i kammaren är intres-serade av bostadspolitik.Talarna har svävat ut och berört till exempelskatteutskottets område. Vi har vad gäller trafikut-skottets område pratat lite om infrastruktur. Carl-AxelRoslund tog upp en hel del från socialutskottets om-råde. Även jag ser fram emot hur vi ska klara dehemlösas problem.Jag vill ta upp ett par saker som jag tycker är spe-ciellt intressanta, saker som har hänt mig på senaretid. Samarbetspartierna har med anledning av budget-propositionen väckt en gemensam motion för etttryggare, rättvisare och grönare . Där tas ävenupp en del frågor som rör bostadspolitiken, blandannat att det ska ställas miljövillkor för investerings-bidrag.Vi har sett att det på bo-stadsområdet har utvecklats åtgärder som främjarekologisk hållbarhet. Det gäller för det första bidragetför bostadsinvesteringar som främjar ekologisk håll-barhet. Just detta bidrag ser inte ut att bli så långva-rigt eftersom det har skett en utveckling. Det kommerväl att avskaffas. Efter det att bidragethade införts blev det möjligt att kombinera det medinvesteringsbidrag för ny- och ombyggnad av hyres-lägenheter och även för studentbostäder.Enligt överenskommelsen mellan ,och Socialdemokraterna kommer detnu att ställas miljökrav i samband med alla investe-ringsbidrag. Detta är oerhört väsentligt. Jag ser framemot att nästa steg skulle kunna bli att det ställs mil-jökrav i samband med beviljande av bygglov.Till exempel skulle direktel kunna uteslutas ochen energibesparing kunna föreskrivas. Man kundeanvända mera trä och mindre plast. Bostaden kundeses i ett livscykelperspektiv. Den ska eventuellt såsmåningom rivas eller åtminstone byggas om, ochman får då inte ge upphov till miljöfarligt avfall. Föratt förbättra kretsloppsanpassningen bör man utvecklasystem för urinseparering. Vi kommer så småningomatt utarbeta dessa miljökrav.Något som jag tycker är värt att nämna i 121-punktsprogrammet, överenskommelsen mellan Soci-aldemokraterna, , är ettkapitel som handlar om rättvisa i boendet. Sex avpunkterna berör detta sammanhang. Några av demsom är speciellt glädjande handlar om utbyggnadenav högskoleplatser. har varitmycket intresserat av att utveckla krav på kommu-nerna att tillse att det finns bostäder för studenter. Dehär punkterna är ungefär så långt som man kan kom-ma. Det gäller något som börjar likna en bostadsga-ranti för studenter, vilket är något som studentorgani-sationerna har efterfrågat.Med detta yrkar jag bifall till bostadsutskottetsförslag till beslut.Anf. 77 () replik:Fru talman! Jag tänker ta upp en sak av principiellvikt i det här betänkandet. har tidigare iandra sammanhang hävdat det kommunala självstyretsom en viktig princip för ledningen av landet. Nyli-gen lämnade regeringen en proposition till riksdagensom handlade om stopp för utförsäljning av akutsjuk-hus. Genom att stod på sig i det sam-manhanget och höll fast vid principen om det kom-munala självstyret tvingades regeringen dra tillbakaden propositionen.Vad gäller andra områden som berörs i det härbetänkandet, kommunernas bostadsförsörjnings-ansvar och lagen om allmännyttiga bostadsföretag,som förhindrar kommunerna att själva bestämma översina fastigheter, står däremot på central-dirigenternas sida. Utifrån vilka principiella grundertar ställning till frågor som rör det kom-munala självstyret? Jag kan inte hitta några särskildaprinciper bakom de förslag som jag nu har relaterat.Anf. 78 () replik:Fru talman! Till att börja med, ,vill inte sälja ut akutsjukhus. Vi vill attbesluten ska fattas på nivå. Det torde inteha gått någon förbi att vi vill ha en särskild demokra-tigaranti och att vi har efterlyst flera anhängare tilldenna. Den går ut på att de här besluten ska fattas påkommunal nivå i två steg med val emellan. På detviset lyfter man fram en fråga av så långtgående ochavgörande karaktär som en utförsäljning av ett akut-sjukhus är. Det kan då inte bli så att man säljer ut ensådan tillgång bara på grund av att kommunen tillfäl-ligt lider av pengabrist.