prot · GQ0932 · 2002-12-09 00:00:00 — Men om jag förstår den moderatapositionen rätt så vill ni väl inte fördjupa samarbetetpå skatteområdet. Om jag har förstått er rätt - jagställer frågan för att bli rättad om jag har fel - avvisarväl en gemensam skattepolitik om över-statliga beslut om minimiskatter på kapitalvinster ochföretagsvinster? Ni vill väl att det ska vara nationellabeslut och att marknad och konkurrenskraft får avgö-ra det, och så får det bli vad det blir? Så har jag tolkater, och jag vill bara kontrollera om jag har tolkat errätt.Sedan har jag väl också tolkat er rätt att ni avvisarett förhöjt överskottsmål och buffertfonder? Ni vill juredan nu ha noll i överskott. Då har vi enligt min troden här skruven nedåt på skatteinkomsterna, ochfinanspolitiken blir väl helt enkelt att minska på ut-gifterna, eller?Anf. 78 i (m)replik:Herr talman! Ja, jag har inte så mycket emot minskar statens utgifter. Jag ser att det finnsmånga hål att stoppa i, inte minst för invåna-re, där sänkta skatter betyder ökat utrymme för en-skilda människor. Det är någonting som vi moderateralltid har varit för, tvärt emot alla de skattehöjare somanvänder alla olika möjligheter att nu argumentera förbuffertfonder, överskottsmål och en hel del annat sominte är moderat politik.Ja, vi avvisar en gemensam skattepolitik på Euro-panivå. Vi tycker att det är viktigt med konkurrensoch att vi hittar de olika och bästa systemen i Europa-samarbetet. Det går inte att ha en europeisk politik pådet här området, utan vi tror att det är viktigt att olikaländer som har olika traditioner och olika förutsätt-ningar finner olika sätt att finansiera välfärden ochoffentliga åtaganden. Det är upp till varje enskilt land.Däremot får vi de långsiktiga spelreglerna och stabi-liteten med en gemensam valuta.Anf. 79 () replik:Herr talman! Om jag nu har förstått och rätt leder alltså den ökade kon-kurrensen på skatteområdet till att man successivtpressar ned skatteuttaget i de länder som ingår iEMU. Hör här, , när för oss hur man genom EMU kan få en pressnedåt på skatteuttaget! Jag tror att hon har rätt, Gu-nilla . Jag tror att det är det man syftar till.Hör det, , och fundera över ditt svartidigare! Men gäller repliken har en klar linje: Skatterna ska pres-sas ned, och finanspolitiken ska skötas genom mindreutgifter. Jag börjar förstå varför ni är för EMU. Somde säger i : Det är galenskap, men det är sy-stem i galenskaperna!Anf. 80 i (m)replik:Herr talman! är det så att för oss moderater ärvärlden större än EU. Den skattekonkurrens som jagtalar om finns ju ändå. handlar det för Europasländer om att jämföra sig med , och andraekonomier där skatterna är lägre ochdär skatteuttaget ser annorlunda ut. Vi har i vårt när-område både , och andra länder somockså kommer att konkurrera. Det här är för oss alltsåinget större problem.Det Europasamarbetet möjliggör är att småföre-tagsamheten, entreprenörskapet och marknadseko-nomin får bättre förutsättningar och långsiktiga spel-regler och tillväxtutrymme. Det är därför som vi seratt de här frågorna alls inte hänger ihop. Vi vill se ettmångfaldens , och därför tror vi att det är illaom man försöker harmonisera skatterna på Europani-vå.Däremot, , har vi ju sett hur ävenSverige har börjat fundera över det höga skatteuttagetoch dess skadliga effekter, och därmed har man kun-nat i alla fall börja diskutera även i vårt land en till-närmning av skattesatserna och börjat fundera på, tillexempel vad gäller förmögenhetsskatten, om det inteär så att det är kostsammare att ha kvar den än attavskaffa den, just för att vårt kapital förs ut ur vårtland. Det är därför skattekonkurrens och institutionellkonkurrens inom EU över huvud taget är så bra, ochdet är det vi kan fortsätta använda även om vi är medi den gemensamma valutan.Anf. 81 ():Fru talman! Det har varit intressant att lyssna pådagens samtal. skrev en gång "utantvivel är man inte klok". Kanske är det vi svenskarsom på något sätt sammanfattas. I vart fall känner jagigen mig som norrlänning. Det är bra att alltid ifråga-sätta, tvivla, fundera.Jag mötte frågan om euron och en gemensam eu-ropeisk valuta . Det har varittio spännande år att följa den. Jag har verkligen lyss-nat på argumenten under hela den resan. Jag har fun-derat på det som vi nu pratar så mycket om. Har detsom vi har gjort hemma, i den här salen i ,när det gäller att forma politiken och det man hargjort i förhandlingar mellan löntagare och arbetsgiva-re åstadkommit att har inneburit enkraftig förbättring för ? Eller är det som manhar gjort på eller kanske ännu längrebort, hos valutahandlarna i , ochNew , som har prissatt den svenska kronan ochden svenska räntan?Det har verkligen varit en resa under de här tioåren. När jag började intressera mig för frågan fannsdet de som sade att valutahandlarna var kloka ochförståndiga och att de satte rätt pris. När jag lyssnar hör jag , som hörde till dem somtyckte att det var politiken som varviktig. Det var hur man skötte löneförhandlingarna,hur arbetsgivare och företagare fungerade som var detviktiga. är det han som är valuta- och räntehandla-re. Det har hänt mycket under tio år.Problemen och med inflation och finanskrisen var inte valuta-och räntehandlarnas problem. Det var våra egna pro-blem inne i det svenska systemet. Den stabilitetspoli-tik som har bedrivits har fört Sverigetillbaka upp på banan och skapat en tillväxt. Den harbyggt till en stark nation med starka offentli-ga finanser, ökad sysselsättning och minskad arbets-löshet. Det handlar mycket om det som har gjorts iden här salen och om beslut som har fattats ute påarbetsplatserna, i förhandlingen mellan löntagarenoch företagaren. Det är det som har åstadkommitlyftet, inte när man har suttit och ruvat och funderatpå eller för den delen på trading-avdelningarna i de stora bolagens små slutna rum.För mig är 90-talet självupplevt. Jag blev arbets-marknadsminister i regering 1994.Jag minns väldigt väl den perioden, när vi startademed ett underskott i de offentliga finanserna som varlika stort som . Jag minns också att vi vartvungna att hantera frågor tillsammans med Vänster-partiet och tillsammans med som inne-höll saker som för oss inte kändes speciellt roliga. Dethandlade om sänkt a-kassa, sänkt ersättning i sjukför-säkringen och mycket annat. Jag minns hur vi medspänning väntade på reaktionen frånNew , eller , på hur den typenav åtgärder skulle prissättas på den så kallade mark-naden. Det kommer jag ihåg.Jag minns hur det var att vara arbetsmarknadsmi-nister och åka ut i landet och berätta vad den därmarknaden sade till oss. Att det var för lite och försent. Kassan skulle sänkas mer. Ersättningen skullebli sämre. Därför känns det viktigt att kunna ståhär och säga att av hårt arbete har intedessa marknadens män - för det är män - det infly-tande som de hade . kan manbåde höja och sänka a-kassan utan att räntan reagerarpå det sätt den gjorde. Det är en betydelsefull föränd-ring.Varför tycker jag då att ska delta i euro-samarbetet? Jo, det är på samma sätt som 1995, när vibörjade diskutera saker vi ville vara med och påverkasedan vi blivit medlemmar i . Vi började prata omett sysselsättningsmål, att sätta upp mål för Europassysselsättningspolitik och arbetslöshetsbekämpning.Jag minns att det fanns ledamöter i den här kammarensom näst intill hånade när han for-mulerade de målen. De blev en del avden europeiska politiken.Jag är ganska övertygad om att stabilitetsfrågorna,penning- och valutapolitiken kommer att utsättas förgranskning av de europeiska regeringarna och parla-menten, på samma sätt som vi har fått sysselsätt-ningsmål, tillväxtmål, miljömål och regler som för-hindrar oskälig och osund konkurrens när det gällerskatter och bidrag. Allt det där gör att jag vill säga jatill euron.Jag vill säga ja till euron också därför att den för-enklar vardagen för medborgarna i . Det blirnaturligtvis mycket enklare att jämföra priset på varoroch tjänster.Jag har mina första levnadsår på en ö uppe i Norr-botten som heter , på gränsen till Finland.Seskarö och kommun är del av en arbets-marknad som omfattar , Kemi och Haparanda.Det är klart att det blir enklare för dem som skahandla vardagsvaror i gränstrakterna. Men det blirockså enklare för oss som bor en bit från gränsen attjämföra priser på varor och tjänster. Jag tror att detblir enklare för medborgarna.Jag tror att det blir enklare för småföretagen. Jagkan ta ett exempel. Hemma runt finnsmånga pappersbruk, på den svenska och den finskasidan. Vi har mekaniska verkstäder som gör bra jobbåt SCA och Kappa men som naturligtvis också skullevilja vara i Kemi och . Det är verkstadsjobbsom de kan få en, kanske under enintensiv period vid ett driftsstopp på ett pappersbruk iKemi eller . Det är närmare för dem att åkatill Kemi än till Holmsund.Man kan tänka , när kronanförst försvagats och sedan förstärkts mot euron mednästan . Hur lätt är det då för Infjärdens Värmehemma i att vara med och konkurrera om ettmekaniskt jobb i Kemi? Det är väldigt svårt, specielltom man inte har vanan och erfarenheten och kanskeinte vill betala banken de kostnader som ligger i atthantera valutarisker. Småföretagens konkurrenskraftförbättras.Dessutom har vi tryggheten och stabiliteten. Viminns alla då många i den svenska stor-industrin spekulerade för fullt i den svenska kronan.Det var inte bara utländska spekulanter utan ocksåsvenska. Jag tror att det är tryggare för dem somsparar och lånar att tillhöra ett större valutaområde änett litet svenskt valutaområde.Det blir också tryggare för om många län-der går med i en gemensam europeisk valuta.Det är alltså inte bara bra för oss själva, utan detär också bra för oss tillsammans i . Det kanskeockså ska sägas att det är bra för alla de andra utanfördet europeiska valutasamarbetet om vi européer till-sammans bygger ett tryggare och säkrare Europa.Med det brukar också följa ett generösare land. Så hardet varit i . När har blivit tryggt ochstabilt har vi också blivit generösare till vår omvärld.Det är viktigt att komma ihåg.Det blir lägre räntor för dem som lånar. Det är inteoväsentligt för våra ungdomar som ska köpa sig etthus eller en bostadsrätt. De lånar inte pengar på vadRiksbanken sätter som kortränta, utande lånar pengar på vad priset är på de långa lånen.Sist skulle jag vilja säga att jag tyckte att det varintressant att läsa en debattartikel skriven avUrban , om att "makten flyttar från styrel-serum". Det är kanske inte bara från styrelserum iRiksbankens kontor här i , utan också frånhandlarrum i , och , tillden här församlingen.Jag kan inte se det upprörande, , iatt en del av den politik som ligger i Riksbankenska flyttas över till . Jag trodde att det varnågot positivt.Anf. 82 () replik:Fru talman! Om det vore så skulle jag inte tyckaatt det var upprörande. är det väl ingen makt somflyttar från till , mig veterligen.Berätta gärna mer om vad det är för makt! Jag tror attdet är en nyhet för hela kammaren. Det kanske var enfelsägning - vad vet jag?Anders sade att harbytt åsikt. Det är ingen skam att byta åsikt, men jagmåste erkänna att jag tyvärr inte har bytt så mångaåsikter i dessa frågor.Jag delar åsikt att det är vik-tigt att politiken är stark mot marknaden. Men jagmenar att vi vid ett EMU-inträde blir mer utsatta förmarknaden än med det system som vi har för närva-rande.Lyssnade inte på GunillaCarlsson, som berättade hur bra det skulle vara meden europeisk gemensam valuta och ökad skattekon-kurrens? Svara på frågan: Håller inte AndersSundström med mig om att det är klokt att ha ettminimigolv för skatter på kapital och företag om viska ha den här skattekonkurrensen, som GunillaCarlsson förespråkar? Så tycker de flesta andra soci-alister ute i . Varför ska ni socialdemokrater iSverige vara så väldigt ovanliga att ni är mer liberalaoch konservativa? Det får väl bli som det blir medskattebaserna - låt konkurrensen råda.Om ni hade en inre logik och sade att ni var förEMU och för ett mer federalt med gemen-samma minimiskattesatser skulle jag förstå hur nitänkte, och hur tänkte. Men just nuförstår jag genuint inte.Jag ska kämpa emot EMU. Vinner ja-sidan kom-mer jag att säga att vi behöver gemensamma minimi-skatter i för att inte låta marknaden styra. Dåkommer jag att byta åsikt. Någon frågade när LarsBäckström byter åsikt. Om det blir ja till EMU skajag byta åsikt i fråga om synen på skatterna i Europa.Det är väl ett klart besked.Den andra linjen är så fruktansvärt marknadslibe-ral. är väl inte marknadsliberal iden meningen?Anf. 83 ()replik:Fru talman! Får jag först säga att när det gäller fi-nanspolitiska verktyg borde vi egentligen vara över-ens om att det nog hade varit rätt ovanligt för något årsedan att en riksbankschef skrev en debattartikel i enlokaltidning i och berättade att han tyckteatt skulle ge regeringen makt att höja skat-ter. Det skulle inte ha hänt . Det omnågot är väl ett verktyg som en riksbankschef vill ge,att uppmana att använda det som riks-bankschefen vanligtvis inte har velat delegera till enregering. Det är det första konstaterandet.Det andra gäller , som får prataför sig själv. Men jag har kunnat höra vad hon sadeoch kunnat följa vad till exempel säger.Han var i varje fall tidigare känd för samma ideolo-giska uppfattning som . Det kommersäkert debatter där socialdemokrater redovisar sinståndpunkt som är en annan ståndpunkt än vad jaghar. Det tycker inte jag är så märkligt.Det innebär inte att jag vill se det samhälle somGunilla vill se. Jag vill se ett annat samhälle.Men just på den här punkten är vi överens om att dethär verktyget är bra både för hennes uppfattningaroch för mina uppfattningar. har en annanuppfattning, och det finns socialdemokrater som haren annan uppfattning.Får jag bara säga om skatten på kapital och före-tag att jag inte är emot miniminivåer. Vad jag är emotär att vi ska överlåta till någon annan än oss själva attfatta beslut om skatterna i . Men kan vi till-sammans fatta ett sådant beslut är jag inte emot det.Anf. 84 () replik:Fru talman! Det var ju bra att höra att AndersSundström inte är emot miniminivåer. Men om manär kopplad tillsammans och måste gå i samma takt ärdet den långsammaste som bestämmer takten. Lux-emburg säger nej. Om det olyckligtvis blir ett ja tillEMU tror jag att vi måste ha överstatliga beslut medmajoritet som tvingar fram minimiskattenivåer. Fun-dera på detta, ! Fundera på detta, AndersSundström! Annars kommer ni att få svårigheter i denhär debatten långsiktigt.Vi ska inte recensera en ej här närvarande Bäck-ström, utan vi får nöja oss med . Menjag tror att riksbankschefen sade att de vill överlåtamakt från till oberoende finansexperter attbesluta om finanspolitiken. I varje fall betyder inteEMU på minsta sätt att makt flyttas från Riksbankentill . Det är i så fall en nyhet.Anders nämnde . Visst kan detinnebära fördelar att jämföra priser. Jag sade att detfinns fördelar med euron och EMU. Men det innebärockså enligt min mening att vi måste skärpaöverskottsmålen för att få en möjlighet till finanspo-litik. Det betyder att det blir mindre pengar för Piteåkommun att använda om man måste buffra upp merpengar, vare sig det är i fonder eller på annat sätt. Detär en ansträngning för kommun.Det är också en ansträngning för kommunssmåföretagare om räntan sätts efter ett europeisktkonjunkturläge och inte efter ett svenskt. Mycket avindustrin i hemtrakter handlar omträ, massa och gruvor. En vanlig valuta där är dollar.Det vet och jag. Man slipper intealla valutarisker bara för att man går med. Man fårandra valutarisker, som är anpassade till ett genom-snitt i . Det kanske kan gynna några av Euro-pas länder, men det är inte a priori gynnsamt för Sve-rige. För att vi ska kunna behålla en social politik,med socialliberala och socialistiska förtecken, krävsdet att vi introducerar mer av gemensamt och att vigår i riktning mot överstatlighet på vissa områden.Det inser de flesta, utom några i svensk debatt.Det är just av omsorg om att vi ska slå mot mark-nadskrafterna som vi ska behålla instrument här iSverige.Anf. 85 ()replik:Fru talman! Får jag först säga om jämförelsenmed , som är ett skogsindustriland, att jag intekan se att faller ut till en så våldsamfördel för . Jag som lever nära gränsen kanjämföra, inte bara siffror som jag får inskickade utanockså hur det ser ut i verkligheten. Det har inte allsgått speciellt dåligt för det massa- och pappersprodu-cerande i förhållande till det massa- och pap-persproducerande . Det är det första jag villsäga.Det andra som jag skulle vilja säga är att jag lästevad riksbankschefen sade. I stället för att ha en egenvaluta, en egen riksbank som sätter räntan, vill vi gåin i euron, men också öka möjligheten förriksdagen att vara mer aktiv och justera skatter bådeuppåt och nedåt, och till och med överlåta en del avbesluten på regeringen. Det är mycket intressant. Detär en debatt som jag inte kan säga är direkt höger.Anf. 86 () replik:Fru talman! För att fortsätta debatten i den förrareplikväxlingen kan jag säga att det är en diskussionsom är direkt centralistisk, och på det viset är det intealls förvånande att tycker om det.Jag skulle däremot kämpa bra hårt för att slippa över-föra mera makt från , parlamentet, till re-geringen. Det är inte en utveckling som jag vill se.Jag hade egentligen tänkt citera ur senaste numretav . Jag ska ta det på engelska förstoch sedan översätta det så att ingen ska tro att jagluras. "Commission and the have given warning that hasty euroentry could endanger the applicants' growth prospectsby depriving them of the monetary flexibility neededto cope with the pressures of the single market." och har varnat ansökarländernaför att för hastigt gå in i monetära unionen. Det skulleberöva dem möjligheter till monetär flexibilitet, vilketbehövs för att klara den inre marknaden och pressenpå den inre marknaden.Jag ska läsa en mening till. "Even some rich WestEuropean countries have been harmed by the singlecurrency, with interest rates too high for sluggishGermany, but too low for buoyant , for ex-ample." Även en del rika europeiska länder har ska-dats - "have been harmed" - av den gemensammavalutan, med och som exempel.Vi vet att i samarbetet väger de minsta minst ochde största mest. Vi vet också att konjunkturerna inteär i samma läge i de olika medlemsstaterna, vilket skadliga effekten för men framför alltför mindre stater.Vad är det som gör att tror attvi skulle klara oss i en situation där vi inte har enkonjunktur i som ligger i fas med de andraeuropeiska länderna när till och med stora Tysklandskadas av den gemensamma valutan på det vis somThe Economist påvisar?Anf. 87 ()replik:Fru talman! Jag tycker att det nu lästeupp stämmer rätt överens med mina värderingar.Ansökarländer ska inte ha så där väldigt bråttom omjag fick råda. valde att stå utanför euron tillatt börja med just därför att vi ville vandra en väg därvi skapade oss en position där vi kände att vi var i detläget att vi kunde dra full fördel av ett medlemskap.Det är därför åren har gått, och det är därför som deåren har varit kloka och riktiga. Vi har verkligen följtjust det rådet.Nästa fundering som måste ställas till ärföljande. säger sig verkligen värna om desmå företagen. Jag har lite svårt att se att den position som framför allt storföretagengynnas av. De har redan en trading-avdelning ochvalutahandel inne i sitt företag. Hur ser påden frågan om Infjärdens Värme och försäljningen avjobb i Kemi och ?Anf. 88 () replik:Fru talman! Det finns två väldigt intressanta be-sked som jag kommer att se till att fast vid i kampanjen framöver. Det ena är attdet är väldigt nyttigt för ansökarländerna att väntamed ett inträde. Därmed kommer vi inte att ha ensituation som vi har hört talas om förut i debatten häri dag.Man har sagt att vi mycket snabbt kommer att ståinför en situation där bara står utanför. Detkommer inte att bli så. Det kommer att gå mycketlång tid innan ansökarländerna har uppfyllt kriteriernaså att de ens kan välja vilket de vill göra. Det är väl-digt bra att få det beskedet.Det andra beskedet som också är väldigt bra är attsvensk industri inte påverkas av beslutet. Det var detAnders sade när han skulle hoppa på migvad gäller småföretagen. Svensk industri klarar bådeett innanförskap och ett utanförskap när det gäller denmonetära unionen. Man har lärt sig att hantera defrågorna.Det viktigaste för företagen är att ha en stabil na-tionell ekonomisk politik. Det är det första. Det skavara en politik av den typ som man har genomfört iFinland och som många företag bara kan drömmaom. De skulle gärna se att vi hade en sådan i Sverige.Om vi i införde den finska företags- ochnäringspolitiken skulle det vara en drömlik förändringtill det bättre för de svenska företagarna.Vad gäller de små företagen är det likadant där.Räntan och valutadelen är två saker som är viktiga iden palett som företagen använder på när de tittar påframtiden. Men den totala nationella ekonomin äroerhört mycket viktigare. De är oerhört mycket vikti-gare för dem att vi kan använda alla de ekonomiskaverktyg som finns för att till exempel klara en låg-konjunktur i när resten av kanske harett annat konjunkturläge.Det är inte lätt att sitta som ett litet land längst ut isvansen på EMU och få slänga med i den europeiskautvecklingen.Anf. 89 ()replik:Fru talman! Jag vet inte om de på Infjärdens Vär-me hängde med på svar. Om jag förstodLena resonemang var det ungefär så här. Förnäringslivet blir ungefär oförändrat. En del står i kalltvatten och en del står i vatten med en fot var, och såblir det ljummet alltihop.Den fråga som har att ta ställning, somjag har att ta ställning och som alla i svenska folkethar att ta ställning till är: Vilka är vinnare och vilka ärförlorare på ett sådant beslut? Jag är inte så våldsamtövertygad om att storindustrin har så väldigt mycketatt vinna på en euroanslutning. De stora företagenhanterar redan många valutor, och de hanterar det påett ganska bra och rationellt sätt. De till och medspekulerar i det, och ibland tjänar de någon krona pådet.Den intressanta frågan gäller de som vi tror ärframtidens företag, de små företagen. Vi vill att deska växa och våga sig ut på marknader som är störreän den lokala, den regionala och den nationella. Ärvalutahindret ett större hinder för dem än för de storaföretagen? Mitt svar är: Jag tror att det är så att desmå företagen upplever det som ett större hinder ände stora företagen.Då blir det lite konstigt att just denhär gången väljer att inte vara med. sågfördelarna för det svenska jordbruket med ett EU-medlemskap. Att man nu inte väljer att vara med blirlite konstigt.Anf. 90 ():Fru talman! Debatten om euron har ofta två delar,en som handlar om politik i någon allmän mening ochen som handlar om ekonomi. Den debatt som vi haft har väldigt mycket handlat om ekonomiska frå-gor och inte bara så. Den har också handlat enbart omen del av det som man brukar tala om i ekonomiskdebatt.Den ekonomiska debatten brukar ofta delas i frå-gor om stabilitet, tillväxt och fördelning. Här harnästan ingenting sagts om EMU och tillväxten ochingenting sagts om EMU och fördelningen av in-komster och förmögenheter. Jag menar nog att foku-seringen på stabilitet är något överdriven. Under-skottet finns också beträffande de politiska argumen-ten.Jag ska nämna något om tillväxten. Det är klart attdet har en långsiktig effekt på svensk tillväxt om manfår en ökad utrikeshandel, en ökad specialisering, enföretagslokalerisering mer i och en minskadföretagsflytt. Det är något som vi måste väga in ochta hänsyn till.När det gäller fördelningsfrågan är sannoliktNorrland den del av som kommer att förloraallra mest på om står utanför. Det är lite av deskäl som var inne på från sitt Pi-teåperspektiv. En landsända som är mycket beroendeav råvaror och export och är priskänslig har naturligt-vis de största fördelarna av en stabil valuta, eftersomman säljer så mycket på pris och har så svårt att han-tera stora variationer. är mycket mer ex-portinriktat än resten av Sverige.Låt mig börja med det riktigt stora perspektivet.Nej-sidan fäster här väldigt lite eller inget avse-ende vid att Europasamarbetet har ett värde i sig.