prot · GP0957 · 2002-01-24 00:00:00 — Gruppen ska se till att berördaarbetsförmedlingar har nödvändig bemanning, kom-petens och resurser. Den ska också se till att insatser-na samverkar väl med närings-, regional- och utbild-ningspolitiska insatser för att få till stånd en tillväxtav nya arbetstillfällen på drabbade orter, som t.ex.Gislaved.För att effektivisera arbetsmarknadspolitiken harArbetsmarknadsverkets organisation . Syftetär att få den mer sammanhållen och förtydliga AMSroll som chefsmyndighet. I samband med detta hardet regionala inflytandet via bl.a. länsarbetsnämnder-na slagits fast. Några ytterligare åtgärder för att möj-liggöra en mer decentraliserad styrning anser jagdärför inte vara nödvändig.Utöver detta finns en beredskap för att snabbtsätta in ytterligare åtgärder om det skulle visa sig varanödvändigt. Vilka dessa åtgärder blir återkommer jagi så fall till.Som det angavs i regeringsförklaringen ärkampen mot arbetslösheten den allt annat överskug-gande uppgiften för varje socialdemokratisk regering.Även om arbetsmarknadsläget försämrats och ar-betslösheten ännu är oacceptabelt hög kan jag ändåtill sist konstatera att politiken under de två senastemandatperioderna i detta avseende varit mycketframgångsrik.Förste vice talmannen konstaterade att ejvar närvarande i kammaren.Anf. 136 ():Herr talman! Konvenansen bjuder att man tackarför svaret. Därför tackar jag näringsministern för det.Innehållet är jag tyvärr inte nöjd med. Jag känner attnäringsministern inte har svarat på de frågor som jaghar ställt. Däremot har han svarat på en del frågorsom jag inte har ställt.Den enda fråga som har blivit besvarad är fråganom decentralisering av AMS verksamhet via länsar-betsnämnderna. Jag har uppfattningen att man i stortsett har avlövat länsarbetsnämnderna deras funktion.De är någon form av rådgivande organisation tillArbetsmarknadsstyrelsen, men det är i Stockholmsom besluten fattas.För mig är det också en fullkomlig nyhet att rege-ringen numera tycks inkludera maxtaxan och sats-ningen på skolan i de arbetsmarknadspolitiska pro-grammen. Möjligen sprider denna något vida defini-tion av arbetsmarknadspolitik ett förklarande ljusöver expansion de senaste åren.Jag håller fast vid att jag gärna skulle vilja ha ettbesked från arbetsmarknadsministern om vad somkommer att hända på arbetsmarknaden om inte kon-junkturen vänder. Visserligen ser det kanske någotmindre mörkt ut än vad det gjorde när interpellatio-nerna skrevs, men det finns i alla fall inte några säkrabesked om att konjunkturen verkligen har vänt och attarbetslösheten inte kommer att stiga.Jag ser vad som händer i mitt eget län. Där är mani dag orolig på många ställen. Det gäller inte baraGislaved. Det gäller , och det är mindrenedläggningar på många fler orter.När det gäller decentraliseringen tror jag alltså attdet är viktigt att man kan besluta om saker och tingpå de orter som är drabbade, för det finns bättre kun-skaper där än i om olika förhållanden sområder.Finansieringen har både och jag varit in-tresserade av. Såvitt jag förstår är näringsministernansvarig för att budgettaket för arbetsmarknadsfrå-gorna hålls och att man inte spräcker taket. Att lånapengar anser jag vara ett sätt att höja budgettaket. Detfår man alltså inte göra.Under alla omständigheter måste pengarna betalastillbaka. Det har inte varit särskilt glada tongångar närlänsarbetsnämnderna har drabbats av sådana åtgärdertidigare år.Anf. 137 Näringsminister ():Herr talman! Är maxtaxan ett arbetsmarknadspo-litiskt program? Är satsningar på skolan ett arbets-marknadspolitiskt program? Självklart inte.Vad jag sade var att maxtaxan har stor betydelseför sysselsättningen.Det blir billigare för barnfamiljerna att ha sinabarn på förskolan. Det innebär att de får mer pengaröver. Det är alltså mer lönsamt att söka sig till ar-betsmarknaden och få ett jobb. Det har stor betydelse.Skolan och de satsningar som görs inom den of-fentliga sektorn har väldigt stor betydelse för syssel-sättningen. Vi lägger 5 miljarder mer på skolan. Detär klart att det har stor betydelse för sysselsättningen.På sikt har det stor betydelse för barnen, men det harstor betydelse för sysselsättningen.Det är gammal klassisk arbetsmarknadspolitik.För bara två veckor sedan har jag redovisat ettsvar kring detta. Det jag då sade var att regeringengör kontinuerliga bedömningar kring arbetsmark-nadsläget baserade på data från bl.a. , och . Samti-digt görs självklart också bedömningar kring vilkautgiftsmässiga konsekvenser detta får inom olikautgiftsområden.Regeringens bedömningar och förslag till budgetlämnas sedan regelmässigt till i sambandmed den ekonomiska vårpropositionen och budget-propositionen.Självklart håller vi våra tak. Vi har hållitbudgettaken.AMS gör ju sina bedömningar med utgångspunkti konjunkturen. De bedömer då var man ska satsa påmer konjunkturberoende program, och var man skasatsa på det ena eller andra. Man lägger ut det liteolika i tiden.Hittills har vi inte spräckt någonbudget på AMS. Å ena sidan säger interpellanten atthar ni budget kommer ni att klara detta. Å andra sidansäger interpellanten att de får lämna tillbaka pengar-na.Ja, det är klart att de får. Man får pengar för denverksamhet man har. Använder man inte de pengarnagår de självklart tillbaka. Det vore väl konstigt an-nars.Vi har en oerhört decentraliserad arbetsmarknads-politik. Arbetsmarknadspolitiken verkställs på länsar-betsnämnderna men framför allt på arbetsförmedling-arna där vi har nämnder och där man för en diskus-sion och försöker skapa och implementera arbets-marknadspolitiken med utgångspunkt i de lokalaförutsättningarna. Det är där själva arbetsmarknads-politiken får sin verklighet.Anf. 138 ():Herr talman! Jag tror att vi har uppfattat saker ochting lite olika.Om man utnyttjar en anslagskredit på654 miljoner måste man sedan under kommandebudgetår betala tillbaka den. Det innebär nedskär-ningar . Förhoppningsvis kommer det inteatt ha någon större betydelse för arbetsmarknadspoli-tiken . Jag hoppas, liksom jag för-modar att näringsministern gör, att vi då har ett sådantklimat och sådan konjunktur att vi klarar det.Om inte konjunkturen vänder, och om vi hamnar isamma situation som , kommer det att varaganska stora problem att betala tillbaka pengarna. Deska betalas tillbaka, annars har vi spräckt budgettaket.Det anser jag vara helt omöjligt.Hur får de föräldrar som vill utnyttja maxtaxan ettnytt jobb? Det är viktigare för dem än att de får betalamindre för sin barnomsorg. Dessutom har jag redanhört synpunkter på att man med maxtaxan riskerarlägre kvalitet i barnomsorgen.Hur får de människor som ska ha sina barn i barn-omsorgen jobb? Om de är arbetslösa har de visserli-gen ingen glädje av barnomsorg, men det är viktigareatt de får ordentliga jobb.Decentraliseringsfrågan kommer vi i Centerpartietatt fortsätta att driva hårt. Jag tycker att man i ställetför att lägga samtliga avgörande beslut på Arbets-marknadsstyrelsen i skulle lägga dem utepå det kommunala planet där man ser till att saker ochting fungerar. Där har man de nära kunskaperna omföretagen och hur det ser ut på det lokala planet.Det finns anledning att se över de här frågorna omarbetsmarknaden en gång till. Som det ser ut skadet ligga ett stort lock över alltihop med likadanaregler oavsett vilka behov som finns i olika delar avlandet.Jag tycker att man ska ändra på det. Man ska vän-da upp och ned på alltihop och utgå från den kommu-nala nivån. Där ska besluten kunna fattas. Sedan skaman vidga till arbetsmarknadsområden. Man ska halänsarbetsnämnderna kvar som stödjande och rådgi-vande funktion. ska varaden som efter vissa nycklar fördelar anslagen ut tilllänet. Sedan ska man samla in statistik och annat.För övrigt kan man ha ganska små åtaganden påden centrala funktionen.Anf. 139 Näringsminister ():Herr talman! Först vill jag konstatera att vi i daghar en öppen arbetslöshet på . Det är den lägstavi har haft - om vi undantar ett datum förnågot år sedan. Detta är den lägsta arbetslöshet vihaft.Samtidigt som vi har en relativt för hög arbetslös-het har vi också bristyrken. Vi har arbetsplatser somsöker människor med kompetens som inte finns.Det finns framför allt många kvinnor som skullekunna ta de jobben om de fick barnomsorg. Det ärfaktiskt så. Därför är det väldigt viktigt att vi har enbarnomsorg som är billig och bra. Då är det lättare fördessa människor att gå ut på arbetsmarknaden medden kompetens som krävs. Jag kan ta fram mångasådana exempel. Det har ett klart samband.Anslagskrediten är en säkerhetsmarginal. Vikommer aldrig att acceptera en ökad öppen arbetslös-het. Det är alltid viktigare att man har åtgärder. Omdet skulle visa sig att den här konjunktursituationleder till en starkt ökad arbetslöshet och om vi skullefå stora problem återkommer vi i vårpropositionen.Vi återkommer eventuellt i tilläggsbudgeten. Vi åter-kommer i budgetpropositionen.Vi kan alltid återkomma till . Det är ingaproblem. kommer att få pröva det.Det är inte ovanligt att man får ta del av anslags-krediten som en säkerhetsåtgärd.Så några ord om decentraliseringen.Resurser och beslut läggs på regional och lokalnivå. Nämnderna på den lokala nivån fattar beslut.Där sitter kommunala företrädare, liksom chefen förarbetsförmedlingen. Det läggs på lokal nivå.Det är väldigt viktigt att vi har en nationell ar-betsmarknadspolitik. har vi gjort den klara änd-ringen att om vi har få arbetsmarknadspolitiska pro-blem, exempelvis i , med låg arbetslöshetoch resurser över, kan AMS centralt ta de resursernaoch flytta över dem t.ex. till om vi därhar en svårare arbetsmarknadspolitisk situation. Detär poängen.Därför är det viktigt att man har en central styr-ning av arbetsmarknadspolitiken, att den är nationelloch statlig och att man kan skjuta in resurser där debäst behövs - både geografiskt och till sitt innehåll.Anf. 140 ():Herr talman! Vi har en mycket bättre arbetslös-hetssituation än på mycket . Det är jag gladöver, och jag hoppas att det kommer att gå åt rätt håll.Det finns tyvärr ganska många varsel på olikaställen bl.a. från underleverantörer. , och är ganska hårt drabbade av att manskär ned och lägger ut verksamhet på andra håll ivärlden, bl.a. i Baltikum.Det finns också brister när det gäller att förändraden kompetensbrist som finns hos många av dem somnu blir arbetslösa. Därför hoppas jag att vi får detaviserade förslaget om ett kompetenskonto som manska kunna fylla på, så att människor kan förbättra sinkompetens och vara anställningsbara efter en arbets-löshetsperiod.Det finns också väldigt många samordningsför-delar genom de olika projekten - Finsam, Frisam,Socsam och allt vad de heter - där man i olika sam-manhang och från olika myndigheter tillsammans kanlösa problemen. Det finns nämligen så många flerproblem som också behöver lösas. Men fortfarandehar jag inte fått ett ordentligt svar på hur vi ska hante-ra dessa frågor om det blir mycket värre, vilket jagnaturligtvis hoppas att det inte blir.Barnomsorgskön har uppstått när det har blivitväldigt billigt. Men jag tror för den skull inte att detär fler människor som har fått mer jobb. Det är nogbara så att man utnyttjar barnomsorgen lite mer. Ochdet har helt plötsligt kommit in 1 000 barn i kön iMalmö. Jag tror inte att sysselsättningsförändringenvar så stor över en månad.Anf. 141 Näringsminister ():Herr talman! Det som är adelsmärket för densvenska arbetsmarknadspolitiken är just att den harstor flexibilitet och att den är nationell. Och den haralltid visat sig snabbt kunna tillse att man kan mötastora strukturella förändringar.Vad vi nu ser är stora strukturella förändringar. Vihar , härifrån, länder med brainfrastruktur och med välutbildade människor. Mende är fortfarande låglöneländer. Jag tänker på debaltiska staterna. Det är en mycket stor skillnad mottidigare. Det är väldigt lätt att flytta produktion dit.Det är också samhällen som fungerar, vilket de integjorde tidigare. Det är en radikal förändring. Och detär klart att vi måste möta denna radikala förändring.Det som vi på lång sikt alltid måste se till och somhar varit storheten i är att vi har ett stort kun-skapsinnehåll i våra produkter och att vi har mycketvälutbildade människor som kan möta upp mot dettaförädlingsvärde i produkterna. Det är det som är vårstyrka, och det är det som har varit vår styrka när detgäller omstruktureringar. Det är därför som Sverigealltid har legat i framkant. Vi har mött nya marknaderoch nya produkter, och vi har också tagit fram nyaprodukter och även skapat nya marknader för dem.Det är styrkan, och det är också det som är självatyngden i den svenska arbetsmarknadspolitiken. Denska vi värna om, och den ska vi vara rädda om. Sedankan vi alltid föra en diskussion om hur vi ska förbätt-ra och hur vi ska bli mer effektiva, etc. Men hittillsfår man nog generellt sett säga att den svenska ar-betsmarknadspolitiken har fungerat väl.Vi har ett internationellt läge som inte är detbästa. Men trots detta har vi en relativt låg arbetslös-het i . Och jag hoppas att vi fortsättningsvisska kunna möta detta. Skulle det bli värre måste viförändra budgeten och tillse att vi får mer pengar justför arbetsmarknadspolitiken.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 2001/02:170 omCitytunneln i MalmöAnf. 142 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta i syfte att undvika attkostnaderna för i skenar i väg påsätt som gjorts.Jag vill först säga att alla investeringar i bådejärnvägar och vägar är behäftade med osäkerheter.Den främsta orsaken till kostnadsöverskridanden äratt beslut om genomförande och budget ofta fattas iett tidigt skede av planeringsprocessen.Vi kan konstatera att den kostnadsberäkningför i som togs fram 1996 var förlåg trots att gjort grundläggande undersök-ningar och beräkningar för genomförande av projek-tet. Först när var etablerat med enegen projektorganisation lyckades man ta fram enkalkyl för projektet som bedöms vara av god kvalitet.Det har jag försäkrat mig om genom att låta en inter-nationell expertgrupp granska projektets kalkyler ochbedömningar.Ett annat problem som jag upplever har funnitsoch som verkat kostnadsdrivande är den splittradeorganisation som har haft. Tidiga-re har Citytunnelkonsortiet haft fyra uppdragsgivare.Det har varit kommunen, regionen, och har varit uppdelat i sex delprojekt där upp-dragsgivarna haft olika ansvar. Det har gjort det svårtatt skapa en effektiv styrning som det gettutrymme för suboptimering i enskilda delar.Nu har jag sett till att en tydligare ansvarsfördel-ning skapats med som huvudman för helaprojektet. har också en definitiv avgränsninggjorts av projektets omfattning.Det nya avtalet innebär som tidigare att kostna-derna för investeringen kommer att delas mellanstaten, kommunen och regionen. Avtalet innebärockså att det nu finns en tydlig princip för hur even-tuella kostnadsfördyringar ska fördelas mellan parter-na.Om betydande kostnadsfördyringar ändå skulleuppstå så kommer frågan om färdig-ställande att underställas för nytt beslut.Anf. 143 (-):Herr talman! kunde vilyssna till en debatt om . Utan jämförelser iövrigt - detta är en annan division rent ekonomisktsett - är det intressant att höra att vi rör oss mellanbåde små och stora summor här i riksdagen.Herr talman! Jag inser att har sinafördelar. Men frågan är som alltid: Är det värt priset?I dag talar vi om närmast ofattbara 9 000 miljonerkronor. Det är en enorm kostnadsökning på baranågra få år. Och detta, herr talman, trots att ingenenda spade ännu har satts i marken.Nu erkänner näringsministern att det har före-kommit brister. Man kan t.o.m. påstå att han i dettasvar riktar stark kritik mot dem som har hanteratkalkyler i detta projekt tidigare och organisationen.Han säger t.o.m. att han är beredd att ompröva det omkostnaderna skulle skena i väg ytterligare.Min fråga blir då: Vad är det egentligen som sägeratt just denna kalkyl som är aktuell är helt korrekt?Det är inte så länge sedan vi i denna riksdag dis-kuterade tragedin gällande tunneln under Hallandsås.Innan detta bygge vid startades var en radexperter och politiker helt överens om att detta varkorrekt och att det skulle hålla från alla synpunkter.Tyvärr vet vi nu att förmodligen är 90-talets största ekonomiska och miljömässiga fiasko.Och vi har tyvärr ännu inte sett slutet på det projektet.Vi vet inte heller om vi faktiskt en gång får en tunnelunder Hallandsås.9 000 miljoner kronor är en ofattbart stor summa.Jag tror inte att någon har begrepp om hur mycketman kan få för 9 000 miljoner. Jag tycker att vi får förlite för dem, om det nu blir prislappen på Citytunnelni . Det handlar om tidsvinster.En sak ska vi veta: i är intesom man tänker sig en tunnelbana i andra större stä-der, utan det finns en station inne i centrum.Sedan finns det inga fler stationer från där tunnelnbörjar till där den slutar.Något förvånansvärt är följande. När man en gångändå projekterade för en tunnel trodde nog de flestaatt man skulle låta även godstågen gå i tunneln. Mendet ska de inte göra, utan de ska fortfarande gå genomområden i med flerfamiljshus och genomstora villaområden. Skulle något hända där med far-ligt gods kan det alltså bli en stor katastrof.Man kan raljera lite grann här och säga: Dennastora summa betalar man för att de människor somåker med tågen ska passera så fort som möj-ligt. Även om man inte ska raljera är det faktiskt"pointen" i det hela.Herr talman! Jag hoppas att kostnaderna inte ske-nar i väg ytterligare. Om de gör det, då kommer - detkan jag garantera - det folkliga stöd som eventuelltfinns att försvinna.Anf. 144 Näringsminister ():Herr talman! Låt mig konstatera att man aldrigkan garantera kostnaderna. Det är väldigt svårt varesig det gäller järnvägsutbyggnader eller det gällervägutbyggnader. Tunnelprojekt är ibland, som sadeshär, särskilt svåra att bedöma.Berggrunden under är i det sammanhangetsärskilt komplicerad. Mycket få platser i landet har enmotsvarande berggrund med kalksten och sandsten,vilket gör att mängden kunskap kan vara begränsad.Det innebär alltså en risk.Jag vill framhålla att just därför har planering ochprojektering för varit särskilt omsorgs-fulla. Motsvarande geologiska förhållanden finnsframför allt i . Bl.a. därför harprojektorganisationen för knutit till sigjust experter från . De arbetar både inomprojektet och som konsulter och har erfarenheter frånbl.a. byggandet av Öresundsförbindelsen och Köpen-hamns nya Metro.Det har talats om att man bara skulle få kortarerestid för Öresundståg och för fjärrtåg mot Köpen-hamn. Det är sant. Där ligger en del av vinsten medCitytunneln. Jag vill därför framhålla några andraeffekter som uppkommer genom en utbyggnad.För att resande med kollektivtrafik ska kunna bliriktigt attraktivt i konkurrensen med bilresandet krävsdet bl.a. att en bekväm tågresa kan nå städernas cent-rum. För lokal- och regionaltågsresande gäller ocksåatt de kan nå olika platser i städerna. Citytunnelnkommer att kunna trafikförsörja tre stationer inomMalmö tätort. Det kommer att avsevärt öka tillgäng-ligheten till kollektivtrafiken men också öka tillgäng-ligheten till för dem som bor i regionen. Jagvill också framhålla att det är i och i närheten av vårastörre städer som bästa möjligheterna finns att stimu-lera till ökat resande med kollektivtrafiken.Citytunneln innebär också att flera separatalänsjärnvägar i kan knytas samman till bättrefungerande lokal- och regionaltågsnät. Jag ser fram-för mig att det blir möjligt att resa bekvämt från t.ex.Trelleborg eller till eller Landskronaför arbete eller studier. finns möjligheter attpå resan stanna till i , som med ett kraftigtutbyggt lokal- och regionaltågsnät kan få en ökad rollsom regionalt centrum.De nya kommer att gå längre in iSverige och längre in i . En smidig tågpas-sage av kommer därför att bidra till en region-förstoring som positivt kan bidra till möjligheterna attbekvämt nå bostad, arbete eller studier samt som kanstimulera ekonomin i den större Öresundsregionen.Självklart handlar det alltså inte bara om tid, utandet handlar också om hur hela transportsystemet skakunna sammanbindas. Alternativet finns att göra ensäckstation någonstans i , men då gör manväldigt stora förluster när det gäller trafiken.Anf. 145 (-):Herr talman! Jag tar det sista påståendet först -alltså alternativet att göra en säckstation i Malmö.Men det kan också vara ett alternativ att bygga enstation utanför . Det borde inte vara helt ute-slutet. Jag vet inte om man tänkt på detta i sin plane-ring, men mig synes det ganska logiskt.Jag blev lite rädd när statsrådet pratade om berg-grunden i - att den är unik och att det varit enså darrig kalkyl tidigare. Då kan man faktiskt undrahur stor slutsumman för projektet kommer att bli.När det gäller stationer i gäller det alltsåCentralstationen där tunneln börjar. Sedan har man enstation mitt i stan och en station där tunneln slutar -alltså tre stationer, med en station mellan början ochslutet. innebär det att stora krav kommeratt ställas på bussförbindelser inne i . Allajobbar ju inte precis där tunnelstationen finns, dvs.mitt i Malmö.Jag inser fördelarna men tycker att priset för tun-neln nu börjar närma sig astronomiska höjder. Jaghoppas att man i alla fall kan hålla denna nivå, att detinte blir ytterligare en ökning. Det här med att det ärsvårt att garantera kostnaderna förstår också jag. Menkunde man inte tidigare ha lagt in detta i kalkylen?En sak som jag vill säga till statsrådet är att närden kalkyl presenterades som statsrådet direkt påstårär felaktig och som gällde till varallting klart och okej. Det är precis som man sade närdet gällde : Inga problem. Vi fixar allting.I dag handlar det dock om en flerdubbling av densumma som var aktuell från början. Herr talman!Som jag sade i mitt första inlägg: Låt icke dennasumma skena i väg till avsevärt högre belopp därföratt då kommer förtroendet både för lokalpolitiker ochför politiker i riksdag att om inte regna bortså i varje fall till stor del försvinna.Anf. 146 Näringsminister ():Herr talman! nämner möjligheten att istället bygga en station i utkanten av . Förnärvarande gör regeringen en tillåtlighetsprövning avCitytunneln enligt 17 kap. . I samband meddenna prövning har jag uppdragit åt attbelysa just ett alternativ med en station vid Östervärnsom kan ersätta och en yttre godsbana en-dast för godståg. Vidare handlar det om att Konti-nentalbanan endast trafikeras med persontåg och omett spårvägssystem genom centrala har avlämnat sin utredning.Den bereds i . Somregeringen meddelat i infrastrukturpropositionen skadetta alternativ bredda underlaget för tillåtlig-hetsprövningen. Det är den prövningen som kommeratt resultera i vilken teknisk utformning som en för-bättrad järnvägskapacitet genom ska ske.Anf. 147 (-):Herr talman! Jag vill bara helt kort ställa en fråga.Statsrådet talar här om att man ska undersöka möjlig-heterna för annan järnvägsdragning i . Är detsom ett alternativ till tunneln, eller är det ett komple-ment så att tunneln ska vara kvar och järnvägssats-ningen läggs ovanpå det?Anf. 148 Näringsminister ():Herr talman! Det är ett alternativ.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 2001/02:130 omInternetröstning i allmänna valAnf. 149 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vad jagavser att göra för att möjliggöra Internetröstning iallmänna val samt när jag bedömer att Internetröst-ning i allmänna val kan vara möjlig.I propositionen Demokrati för det nya seklet(2001/02:80) som överlämnats till riksdagenredovisar regeringen sin syn på möjligheterna attanvända ny informationsteknik, däribland Internet,för att på olika sätt underlätta och främja människorsdeltagande i våra demokratiska processer. Regeringenser mycket positivt på utvecklingen inom detta områ-de. Med hjälp av den nya tekniken kan vi skapa fo-rum för samtal och debatt, förbättra informationen ompolitiska beslut och skapa bättre insyn i det politiskaarbetet.