prot · GP0978 · 2002-03-07 00:00:00 — Motionären har även pekat på att det är svårtatt ta ut ett marknadsmässigt arrende och att markäga-ren tvingas betala sin mark en gång till vid köp av huspå arrendeplatsen.Det ger en viss vägledning att läsa remissvarennär det gäller hur de som arbetar med bostadsarrendeupplever problemen. I ett remissvar avslås begäranmed hänvisning till att problem och tvister kan lösasgenom eller Fastighetsdomstolen.Detta medför kostnader både för den enskilde ochsamhället som bör ställas i relation till värdet av detman tvistar om. i väl-komnar en utredning och anger som skäl att man harbehov av mer lättbegripliga regler. Även tillstyrker en utredning.Däremot gör inte hyresnämnden och i det. De anser att markägaren över-driver och de har inte något behov av någon utred-ning.Även LRF, som har stor erfarenhet av markfrågor,påpekar att reglerna för hur värderingar ska ske avfastigheter, speciellt där investeringar har gjorts, äroklara.I remissvaren framgår att det helt klart finns vittskilda tolkningar av de nuvarande reglerna. Det kandärmed också finnas en risk för godtycke. Men jagvill också tillägga att en utredning bör belysa bo-stadsarrendet ur både markägarens och arrendatornssynvinkel. För markägaren är det av stor betydelse attarrendeavgiften täcker fastighetsskatten och övrigakostnader. För arrendatorn som byggt sitt hus påarrenderad mark är det viktigt att få kompensation förgjorda investeringar i fastigheten. Ett bostadsarrendemedför rätten att bebygga marken, och vid en försälj-ning av huset är det självklart att markägaren börersätta arrendatorn.Efter att ha tagit del av remissvaren är det helt up-penbart att det behövs en utredning. Det borde ocksåligga i allas intresse att vi får tydligare och mer över-skådliga regler - främst för parterna som ska upprättaavtal men också för dem som ska hantera uppkomnatvister.Med anledning av det vill jag yrka bifall till reser-vation nr 1.Anf. 192 ():Fru talman! I betänkande LU15 behandlas bo-stadsärenden, fastighetsmäklare och företagsmäklareoch alla arrenderättsliga frågor.Många ärenden som diskuteras i lagutskottet går irepris då och då. Dagens ärende har upprepats ochdiskuterats många gånger.I min inledning vill jag nämna att vi socialdemo-krater yrkar avslag på alla reservationer. Reservanter-na kritiserar det hela och påstår att de nuvarandereglerna om bostadsarrende gör det svårt för jordäga-re att lösa in arrendet på rimliga villkor i sambandmed att arrendatorn vill sälja eller överlåta arrende-rätten till en ny arrendator. De säger också att regler-na om ersättning till arrendatorn för arrenderättensvärde vid inlösen är paradoxala. Jordägaren betalarinte bara för byggnader och andra investeringar påarrendestället som arrendatorn har bekostat, utanmåste också betala ytterligare ersättning för arrende-rättens värde.Vi socialdemokrater vill påpeka att frågan ärkänslig för arrendatorn och att rättsutvecklingen se-dan har varit inriktad på att i socialt och eko-nomiskt hänseende stärka arrendatorn eftersom haneller hon är den svagare och mer utsatta parten i ar-rendeförhållandet. Utskottet menar att det inte finnstillräckligt med underlag som styrker motionens på-stående om att gällande regler om inlösningsrätt in-nebär att markägare måste betala för läge eller att haneller hon måste köpa in sin mark en gång till.Fru talman! behandlade en motionmed samma innehåll . av-styrkte bifall till motionen med motiveringen att ut-skottet bl.a. inte kunde finna annat än att nuvarandebestämmelser är tillräckligt rimliga när en avvägninggörs av de skilda intressen som gör sig gällande iarrendeförhållanden.Angående den kritik som framförs i den aktuellamotionen mot arrendeavgifternas storlek anfördeutskottet att det inte finns underlag för att generelltpåstå att gällande arrendeavgifter är för låga i förhål-lande till sitt marknadsvärde. Men är fallet att ettarrendevillkor är oskäligt så finns möjligheter attväcka talan mot motparten i domstol med yrkande attavtalsvillkoren ska jämkas.Utskottet fann att den nuvarande bestämmelseninnebär en rimlig avvägning av de skilda intressensom gör sig gällande i arrendeförhållanden. Vi frågaross var det slår. Det saknades enligt utskottets meningskäl att förorda några ändringar i de principer som bärupp gällande reglering. Utskottet avstyrker bifall tillmotionen.Fru talman! När samma fråga aktualiseras i motion anser utskottet mot bakgrun-den av vad som anförts att det inte finns anledning attompröva tidigare ställningstagande. Utskottet förstår isin bedömning de aktuella remissvaren från fleraorganisationer - har nämnt några avdem. Men av sex organisationer och från hovrättsrå-det sägs det klart att mer ochbättre underlag krävs för att starta en undersökning ifrågan. Majoriteten av dessa organisationer har sagtnej till den nya utredningen.Fru talman! Utskottet vill emellertid peka på attifrågavarande rättsregler är tämligen svårtolkade ochinte lätta att ta till sig. Detta bekräftas också av vadsom anförs i vissa remissvar.Utskottet förutsätter att regeringen är uppmärksampå problemet och tar de initiativ som behövs. Någotinitiativ till lagändringar i linje med motionsönske-målen kan utskottet inte förorda.Fru talman! Därmed yrkar jag avslag på alla re-servationer.Anf. 193 () replik:Fru talman! Jag vill ge några synpunkter till NikosPapadopoulos. Han säger bl.a. att ett f.d. hovrättsrådhar avstyrkt det hela. Där handlar det ju om en per-son. Sedan skulle det finnas en majoritet av remissin-stanser som är för. Jag skulle vilja vända på det helaoch säga att det är alltför många som tillstyrker enutredning, och det har gjort att jag kan konstatera attdet finns oklarheter och att de bör utredas.Sedan gäller det detta att oskäliga avtal och tvisterskulle lösas genom att väcka talan vid domstol. Att haen lag som är så tydlig att man kan undvika det ärfaktiskt viktigt från den enskildes synpunkt och ävenfrån samhällets synpunkt.Jag tycker att det finns en hel del oklarheter somman bör titta på. Det är väl också en av orsakerna tillvarför motionen dyker upp och går i repris.Anf. 194 ()replik:Fru talman! Jag håller med om attdet bästa är att jordägare och arrendator kommeröverens. Då slipper de domstolsutgifterna.Det är många organisationer som har lämnat insina remissvar. De var negativa till att det ska tillsät-tas en ny utredning. Men det behövs kanske i framti-den. Majoriteten säger nej. Enmansutredaren f.d.hovrättsrådet har sagt att detbehövs mer underlag för att kunna göra en sådanutredning.Anf. 195 () replik:Fru talman! Jag vill återigen påpeka att detta intebara gäller från markägarens synpunkt. Det är ocksåviktigt att få ett bättre klargörande från arrendatornssynpunkt. Jag tycker att det är oroande att det finns såpass olika åsikter hos remissinstanserna. Det är fram-för allt det som jag tycker att man borde ha tagit påallvar och sett till att få till stånd en utredning. Dettakommer att fortsätta att gå i repris.Anf. 196 ()replik:Fru talman! Det är beklagligt med den här motio-nen. Man har diskuterat detta . Det hade kanskekunnat vara ett bättre och ljusare svar, men man vän-tar på detta . Man har tillsatt en undersökning förandra ärenden också. Vi hoppas att det blir bättre iframtiden, men är det så att majoriteten av deremissvar som vi fick är negativa till att göra en ut-redning. Då yrkar utskottsmajoriteten alltså avslag påreservationerna.Anf. 197 ():Fru talman! Jag ska kanske inte redogöra så ingå-ende för ärendets beredning i lagutskottet. Det harNikos gjort på ett föredömligt sätt.När jag läser motion får jag ett in-tryck att motionärerna vill att jordägarna ska kunna tatillbaka arrendestället närhelst det passar dem. Detstår så här i motionen som är föredömligt kort: "Ommarkägaren skulle vilja säga upp arrendet och återfårätten till sin mark är det näst intill omöjligt. Inte ensnär arrendatorn själv önskar sälja sin stuga är detmöjligt att lösa in den på rimliga villkor. "Motionärerna påstår också att markägarna i prak-tiken måste köpa in den mark som han eller hon ägeren gång till. Man ska alltså köpa den två gånger.Jag tror att det är så att den vanligaste orsaken tillatt en jordägare arrenderar ut mark är att han eller honhar mer mark än vad man behöver. För att inte denhär marken ska växa igen och området förslummasväljer man att låta någon annan hyra och sköta mar-ken. På så sätt får jordägaren en arbetsfri inkomst närstället ska säljas. har arrendatorn bidragittill att öka marknadsvärdet på den här tomten. Jagtycker faktiskt inte att det då är så konstigt att arren-datorn får ersättning för det mervärde som han ellerhon har skapat.Det är riktigt som några har sagt att remissutfalletär splittrat. nämnde f.d. hovrättsrådetMauritz Bäärnhielm och sade att det bara är en per-son. Men jag måste faktiskt erinra kammarens leda-möter om att det är en habitué på området. Det ärSveriges absolut främsta expert. Efter att ha tagit delav motionerna har han kommit fram till den slutsatsenatt det inte finns tillräckligt underlag för att man skasätta i gång en utredning.Jag är förvånad över att och Center-partiet driver den här frågan. Ni har alltid tidigarestått på arrendatorernas sida. Ni har medverkat till attde har fått en starkare ställning i förhållande till jord-ägaren.För två gjorde en enig riksdag en be-ställning hos regeringen om en utredning som skatitta på om det allmänt sett förekommer problem ochtvister och vilka villkor som gäller för arrendatorerna.Det är ett skäl till varför jag vill avslå den här motio-nen. Att det för övrigt skulle tas några som helst initi-ativ från sida till lagändringar som innebärväsentliga försämringar för bostadsarrendatorerna kanVänsterpartiet aldrig ställa sig bakom.Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i lagut-skottets betänkande och avslag på samtliga reserva-tioner.Anf. 198 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja säga till att jag i ett tidigare inlägg här harunderstrukit att det är viktigt att se till båda parter.Jag är väl medveten om att har medverkat tillatt stärka arrendatorerna ställning. Det viker vi inteifrån. Vi tycker att det är viktigt att de också har rät-tigheter. Vi är inte alls ute efter att en markägare skadominera så att man kan tvinga någon från sitt hus påen arrenderad mark. Det är inte detta det handlar om,utan det handlar om att det är så oklara regler mellandessa två parter. Det är därför vi tillstyrker en utred-ning i det här fallet.Som jag sade tidigare ska detta ses från bådemarkägarens och arrendatorns synpunkt. Har manbyggt ett hus måste man naturligtvis få en ersättningom markägaren vill återköpa marken med huset.Anf. 199 ()replik:Fru talman! Det framgår ju av motionen också attmotionärerna inte har någon annan uppfattning än attom man gör investeringar ska de ersättas.Men det som motionen går ut på kan inte missför-stås. Den handlar om att man vill luckra upp det be-sittningsskydd som har funnits . Det till-kom av samma sociala och ekonomiska skäl somligger till grund för besittningsskydd för hyresgäster.Det är oerhört viktigt att slå vakt om detta. Jag kaninte förstå varför man ska göra en utredning somligger i linje med den här motionen som faktiskt in-nebär en klar försämring för bostadsarrendatorerna.Det är alldeles uppenbart att vi har olika uppfatt-ningar om detta. Det ligger ideologi i botten, och jaghar all respekt för det.Anf. 200 () replik:Fru talman! Man kan alltid bifalla en utredning.Sedan ska vi ta ställning till vad utredningen kommerfram till och det förslag som man kommer tillbakamed.Att det förekommer oklarheter efter remissvarenär helt klart. Därför finns det skäl att se hur det funge-rar från bådas synpunkt. Sedan får vi ta ställning tillförslaget.Anf. 201 ()replik:Fru talman! Helt kort vill jag säga att utskottet haratt förhålla sig till de hemställanspunkter som finns imotionen. Där är det alldeles klart att man vill ha enutredning som ligger i linje med intentionerna i mo-tionen. Det innebär en klar försämring för arrendato-rerna.Anf. 202 ():Fru talman! övertolkar min mo-tion på ett sätt som jag finner märkligt. Jag förstårinte riktigt vad syftet är med att lägga in saker i mo-tionen som jag varken har skrivit eller menat.Riksdagen har skapat lagar som gör det svårt förvanligt folk att få arrendera en fin tomt och bygga enstuga. Ingen markägare vid sunda vätskor skullenämligen numera arrendera ut sin mark till bostadsar-rende, åtminstone inte om markägaren tar reda på hurlagen ser ut.Det är självklart bättre för en markägare att låtamarken ligga obrukad och oanvänd än att arrendera utden, oavsett hur det gäller.Om du arrenderar ut en tomt och någon gångskulle vilja ha den tillbaka kommer du nämligen attupptäcka att arrendatorn har rätt att ha den kvar helasin livstid. Att arrendeperioden löper på ett visst antalår har ingen betydelse. Arrendatorn har rätt att bokvar. Dessutom går arrendet i arv. Markägaren kanalltså inte få igen den ens vid arvsskifte.Om arrendatorn vill sälja sin stuga borde välmarkägaren kunna lösa in den och få igen sin mark?Ja, han har företräde till marken då, men hanmåste betala arrendatorns hus och de investeringarhan gjort. Han måste också betala ett högre pris änvad huset och investeringarna är värda, eftersom de ärvärda mer då de ligger på en attraktiv tomt. Hanmåste också betala arrenderättens värde för tomten.Eftersom besittningsrätten är så stark att man harsäkerhet i generationer t.o.m. vid försäljning somarrendator är arrenderättens värde i princip det nor-mala marknadsvärdet för marken. Därför kan tomtenoch ett ruckel på tomten kosta många hundratusentalskronor att lösa in.En köpare av en fin tomt river ju ofta det hus somfinns och bygger ett nytt. Därför blir priset på mark-naden för attraktiv mark inte särskilt mycket lägre omdet är ett ruckel du köper än om det är ett någorlundahyggligt hus.Det en köpare är villig att betala måste ocksåmarkägaren betala. Därför kan priset för ett ruckel påen attraktiv tomt bli mycket högt för markägaren attlösa in.Det som påverkar priset är däremot vilket arrendedu har tagit för tomten. Av naturliga skäl är de flestaarrenden gamla eftersom ingen numera skulle vilja gåin i ett sådant förhållande. Ofta har marken arrende-rats ut till vänner eller släktingar till ett symbolisktpris. Det låga arrendet hänger kvar som en del avarrenderättens värde. Det ökar alltså arrenderättensvärde. Arrenderättens värde blir högre och priset förmarkägaren blir således högre för att lösa in marken.Undantag är om markägaren vill ändra använd-ningen och bygga en industri på tomten. Om han dåbedöms ha ett betydligt större intresse än arrendatornkan han få lösa in marken när avtalet går ut. Att för-störa mark kan givetvis gå före att bevara den.Men om markägaren bara i all enkelhet själv villanvända sin mark för sommarstuga går det inte. Omman har tur och arrendatorn vill sälja och om mandessutom är så rik att man kan köpa tillbaka sin markkan det gå, men inte om man är en vanlig människasom inte är rik.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )17 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition2001/02:139 Höjda ansvarsbelopp vid oljeskador tillsjöss18 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 7 mars2001/02:769 av () till justi-tieminister med körförbud2001/02:770 av () till justi-tieminister i hovrätt för tvistemål2001/02:783 av () till justitieministerThomas BodströmSambandscentralen i Bohuslän2001/02:797 av () till statsmi-nister och hiv/aids2001/02:800 av () till justitiemi-nister resurser för narkotikabekämpning2001/02:804 av () till utrikes-minister egendom i Turkiet2001/02:805 av andre vice talman ()till utrikesminister avbrutna fredsprocessen i Colombia2001/02:812 av () till justitieministerThomas BodströmPolisens effektivitet2001/02:824 av () till justitiemi-nister /02:825 av () till justitieminis-ter arvode2001/02:826 av () till näringsmi-nister /02:827 av () till näringsmi-nister redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 12 mars.19 § Kammaren åtskildes kl. 21.05.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets börjantill ajourneringen ,av talmannen därefter t.o.m. 8 § anf. 117 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 16 § anf. 192(delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.