prot · GP09114 · 2002-05-28 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:114Tisdagen den 28 majKl. 12.00 - 16.3918.00 - 19.41Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 22 maj.2 § Svar på interpellation 2001/02:430 om dis-kriminering av funktionshindradeAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omjag är beredd att lägga fram ett lagförslag tillriksdagen om en bestämmelse mot näringsidkare somdiskriminerar funktionshindrade.Kampen mot diskriminering är en mycket högtprioriterad fråga för regeringen. En central del avdenna kamp är en effektiv och heltäckande lagstift-ning.Regeringen tillsatte en utredning, vil-ken bl.a. fick i uppdrag att göra en översyn av be-stämmelsen om olaga diskriminering. Mot bakgrundav behovet av en samordnad diskrimineringslagstift-ning samt den internationella utvecklingen på områ-det begränsades uppdraget genom ett tilläggsdirektivtill att lämna ett användbart underlag för arbetet meden bredare översyn av diskrimineringsfrågorna.I december 2000 beslutade regeringen att tillkallaen särskild utredare med uppdrag att lämna förslag tillhur två EG-direktiv mot diskriminering ska genomfö-ras i . Det ena direktivet behandlar diskrimi-nering på grund av ras eller etniskt ursprung både iarbetslivet och på flera andra samhällsområden. Detandra direktivet behandlar enbart diskriminering iarbetslivet och omfattar bl.a. diskriminering på grundav funktionshinder.Diskrimineringsutredningen har lämnat sittbetänkande i vilket utredaren föreslår tre nya civil-rättsliga lagar med förbud mot diskriminering. En avdessa är en lag om förbud mot diskriminering pågrund av funktionshinder. Lagen föreslås bl.a. om-fatta förbud mot diskriminering när någon tillhanda-håller eller efterfrågar varor och tjänster till allmän-heten. Utredaren har således gått längre än vad EG-direktiven kräver när hon föreslår förbud mot attnäringsidkare diskriminerar personer med funktions-hinder. Lagarna föreslås träda i kraft ,och regeringen kommer att arbeta medatt ta fram en proposition till . Vi har såle-des kommit en bra bit på vägen redan nu vad gällerskydd mot diskriminering av personer med funk-tionshinder.Regeringen har även givit i uppdrag till en nyparlamentarisk kommitté att bl.a. överväga en gemen-sam lagstiftning mot diskriminering som omfattar allaeller flertalet diskrimineringsgrunder och samhälls-områden.Vi är medvetna om att det ofta är bristen på till-gänglighet som är grunden för det missgynnande sompersoner med funktionshinder utsätts för. Därför harvi uppdragit till den parlamentariska kommittén attöverväga förslag som syftar till ett skydd mot miss-gynnande av funktionshindrade på grund av justbristande tillgänglighet. Det är komplicerade frågorsom kräver tid att utredas. Jag kan dock försäkraYvonne om att jag är lika angelägen somhon att uppnå delaktighet och jämlikhet i samhälletför personer med funktionshinder.Anf. 2 ():Fru talman! Först vill jag tacka statsrådet för sva-ret. Ändå tycker jag att det är ett bekymmer medsvaret. Svaret rör funktionshindrade i ett slags gene-rell bemärkelse - också när det gäller tillgänglighet.Jag tar upp de funktionshindrade i en mycket speciellbetydelse, nämligen den intellektuella förmågan, ochdet är därför de olika åtgärderna bekymrar mig myck-et.Jag kan inte riktigt hålla med statsrådet att hon ärlika angelägen som jag har varit angående dessamänniskor. I så fall hade hon tagit tag i detta tidigare.Jag menar att diskriminering av människor meden intelligenskvot som understiger 70 borde krävaomedelbara åtgärder. Statsrådet talar om att de förstautredningsdirektiven kom 1999. Ja, det är riktigt. gavs direktiv utredning om diskriminering.Jag vill också påpeka att jag i samband med mittförsta riksdagsår, , uppmärksammade denlagstiftning som innebar en diskriminering av dessamänniskor på utbildningsområdet. Den parlamenta-riska utredningen gjordes på uppdrag av regeringen.Kunskapslyftskommittén visade just att de människormed funktionshinder som innebär utvecklingsstörninginte hade samma rättigheter till utbildning.Jag är glad att kunna säga att på utbildningsområ-det har det tillsatts en kommitté. Den startade sittarbete . Jag får själv förmånen att varaledamot i den kommittén. Det innebär inte att jag inteär oerhört uppriven över att lagstiftningen inte harförändrats. Det får inte ta att kunna tala om attnågon är diskriminerad.Jag skulle också vilja nämna det som står på . Där står det att enman som är CP-skadad och på grund av detta intesläpps in på krogen inte kan anmäla det till polisen.Däremot kan en kvinna från som inte släpps indärför att hon är invandrare polisanmäla det.Jag vill inte att någon ska bli hindrad att gå in påvare sig restaurang eller krog. Jag anser att alla ska hadenna möjlighet oavsett funktionshinder. Jag villdärför återigen vädja till statsrådet att se över diskri-mineringslagarna, men inte bara med hjälp av direktivoch därmed skjuta frågan framför sig utan i stället sevad det finns för möjligheter att göra något nu direkt.Dessa människor är i behov av detta.Anf. 3 ():Fru talman! Till skillnad från ,som jag uppfattade inte var så nöjd med svaret, är jagväldigt nöjd med det svar och förtydligande vi har fåttfrån statsrådet i det här sammanhanget.Frågan om en civilrättslig lagstiftning, en rättig-hetslagstiftning, en antidiskrimineringslagstiftning,har varit föremål för diskussion i den här kammaren iett antal år, framför allt med hänsyn till den lagstift-ning som finns i andra länder, t.ex. . Från Soci-aldemokraternas sida har man då avvisat våra förslagpå att se över lagstiftningen i den riktning statsrådetförklarar att regeringen kommer att göra. Jag ser dethär som en helomvändning från Socialdemokraternassida som jag tar emot med tacksamhet.Däremot vill jag utveckla frågeställningen litegrann. Jag delar statsrådets uppfattning att diskrimi-neringsfrågorna när det gäller funktionshindrade är avlite annan karaktär än vad gäller andra former avdiskriminering, framför allt som den kan uppfattassom indirekt diskriminering på grund av tekniskaeller andra hinder för människor med funktionshinderatt ta del i samhällslivets olika delar. Det finns ocksågränser till annan del av offentlig lagstiftning som jaguppfattar att regeringen inte har gått in i när det gällerdirektiven till utredaren om den förändrade diskrimi-neringslagstiftningen. Jag tänker då på bristandetillgänglighet i form av väntetider, köer eller dåligtillgång till service för funktionshindrade. Det kangälla människor som inte kan komma till hjälpme-delscentraler eller inte kan få hjälpmedel utprovadepå grund av brister i tillgång på hjälpmedel. Det kanvara bristande möjligheter att få del av det stöd sombehövs för att tillgodogöra sig utbildningen i skolan -som var inne på tidigare - och andra formerav indirekt diskriminering som beror på ofullständig-heter i utbudet av service och andra insatser somspeciellt är riktade till funktionshindrade.Till skillnad från i t.ex. omfattas inteden här typen av tillgänglighetsfrågor av diskrimine-ringslagstiftningen. Jag ser fram emot ett förslag förändring av lagstiftningen i det här hänseendet.Statsrådet har inte talat om hur hon be-dömer att den här utredningen kommer att ta. Närförväntas utredaren lämna ett betänkande, och när kani så fall en lag träda i kraft?I anslutning till detta vill jag också fråga om av-sikten är att, som i andra länder, den här lagstiftning-en ska innebära att enskilda får civilrättsliga möjlig-heter att kräva skadestånd när de av olika skäl blirdiskriminerade, t.ex. på grund av bristande tillgäng-lighet. Vilka möjligheter skulle det i så fall innebäraatt kunna kräva skadestånd av en kommun som intelever upp till de lagar vi har när det gäller t.ex. rättentill personlig assistans eller andra insatser?Anf. 4 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig börja med att säga till Yvon-ne att jag blev lite fundersam när hon i sinreplik på mitt svar på hennes fråga började prata omvarför jag inte hade svarat just när det gällde för-ståndshandikappade. Jag läste igenom fråga, och det nämns inte. Jag har försökt attsvara på precis det som frågas. Men jag vill verkligenunderstryka att förståndshandikapp är en form avfunktionshinder.Precis det har frågat om,nämligen om näringsidkare också ska kunna räknassom diskriminerande om de uppträder på det härsättet mot funktionshindrade, har en utredning justlämnat förslag om att man ska kunna utvidga diskri-mineringslagstiftningen till att också gälla. Det före-slås också ett skydd på precis det område som Yvon-ne frågar om, och det kan träda i kraftredan under nästa år. Jag tycker att hennes replikbyggde på en del missförstånd.Till vill jag till en början säga attjag verkligen håller med om att det är svårt men ock-så oerhört viktigt att föra samman diskussionen omdiskriminering och frågan om tillgänglighet. Det ärinte ett lätt område. Men om diskrimineringslagstift-ningen verkligen ska spela en roll också i realitetenför många funktionshindrade måste man kommalängre när det gäller synen på tillgänglighetsfrågornasom en diskrimineringsfråga än vad vi har gjort hit-tills. Som jag sade i svaret är det också en av de frå-geställningar som den parlamentariska kommittén harfått i uppdrag att titta på. I direktiven ligger också ska göra en mer generell analys av de missgyn-nanden som människor med funktionshinder i dagråkar ut för. Där kan också det som indirekt diskriminering ligga. Jag ser verkli-gen fram emot det mycket svåra och stora arbete somkommittén ska genomföra. De är fria att också ta uppfrågan om indirekt diskriminering, och också hurlagstiftningen ska utformas.Som svar på andra fråga omskadestånd och liknande vill jag säga att det ocksåligger i kommitténs arbete att titta på och kommamed förslag om detta. Tidsplanen är att kommitténska redovisa sitt uppdrag senast den 1 december2004. Det kan låta som , men jag tyckerinte att det är det eftersom det handlar om en helt nysyn på diskrimineringsfrågorna. Det handlar om, somjag också tycker, en mycket viktig principiell föränd-ring till att se diskriminering som ett samhälls-problem i stället för att dela upp det på så mångalagstiftningsområden som vi har gjort. Denregeringen som sitter efter valet kommer att få förslagi de här delarna senast den 1 december 2004.Anf. 5 ():Fru talman! Statsrådet säger att jag inte är tydlignär det gäller den delen av funktionshinder som rörmänniskor med utvecklingsstörning i min fråga. Jagkan medge att jag nog inte har varit tillräckligt tydlig.Jag vill likväl fortsätta att ta upp detta. Den definitionav funktionshindrade som ofta används i dagligt talgäller funktionshinder på grund av brister i tillgäng-lighet, precis som står i svaret. Det är ofta rörelsehin-der och liknande som då berörs.När jag talar om funktionshinder vill jag ha denbreda definition som innebär att det även gäller intel-lektuella funktionshinder. Det är där som jag villpåpeka att diskrimineringen är så tydlig i lagstiftning-en. Därför kan jag inte undgå att lyfta fram detta, ochäven har lyft fram detta.Det finns en annan del som vi också kan beröra häroch skicka med. Det handlar om dem som har funk-tionshinder när det gäller det sociala samspelet, t.ex.de som kanske lider av Aspbergers syndrom ellerautism. Detta tas inte upp. Jag kan inte heller finnadem i alla de direktiv som har funnits. Sedan 1999har det kommit direktiv , i juni2001 och . Ingenstans i de direk-tiven hittar man detta.För mig handlar det absolut inte om att ställagrupper mot varandra. Jag är jätteglad för det somstatsrådet redan har sagt om att det händer saker ochatt vi arbetar i framkant. Det är väldigt bra. Det är jagglad för, men jag vill vidga detta så att det säkertomfattar dem som har sociala och intellektuella funk-tionshinder. På har maninte varit beredd att gå vidare med det som föreslogs iKunskapslyftskommitténs slutarbete när det gällert.ex. lagstiftningen om skolförordningen.För mig är det viktigt att alla har samma skydd.Ingen människa i vårt land har något annat värde änen annan när det gäller lagskyddet, och inte i andrafall heller. Alla människor ska ha precis sammaskydd mot diskriminering och liknande saker. Ävenom vi kan säga att det kommer förslag på för-ändringar, så kan jag inte tolka det på annat sätt än atten lagändring inte kommer att kunna ske förrän framemot 2005. Det är bekymmersamt. Det är inte rimligtatt en grupp människor, som på grund av den intel-lektuella förmåga som de är födda med, inte ska fålagskyddet förrän . Vi har uppmärksammatdetta i god tid.Fru talman! Jag skulle vilja vädja till statsrådet attbe statsrådet i att ge t.ex.Skollagskommittén det särskilda uppdraget att ocksåvisa att de här människorna har samma skydd somalla andra i samhället.Anf. 6 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för det för-tydligande jag fick. Jag tycker att frågan om möjlig-heter att civilrättsligt reglera den enskildes möjlighe-ter eller rättigheter att få skadestånd är viktig av prin-cipiella skäl.Ett par gånger får jag information frånAccess Board i . Det är det organ somföljer tillgänglighetsfrågorna och ADA-lagstiftningen. För någon vecka sedan redovisademan i ett konkret fall vad det innebär när enskildafunktionshindrade kan gå till domstol och kräva ska-destånd.En stor idrottsförening i ställdes infördomstol när hörselskadade krävde att få reserveradesittplatser mitt framför den stora bildskärm som finnspå stora idrottsanläggningar . Eftersom de intekan höra vad som händer på idrottsarenan krävde deatt få tillgång till sittplatser där man såg den härskärmen. Man gjorde en överenskommelse. Hotet omskadestånd för den här idrottsanläggningen innebaratt man gav företräde till funktionshindrade till sitt-platser för att ta del av evenemanget på det här sättet.Det här innebär nu att i stort sett alla idrottsan-läggningar av den typen i byggs om efter defunktionshindrades krav. Man vet att om man inte gördetta riskerar man att det kostar pengar.Min uppfattning är den att det måste kosta att dis-kriminera. Om det kostar att diskriminera försökerman också att undvika diskriminering, t.ex. genom attanpassa sina lokaler, sina rutiner och sitt sätt att ar-beta så att funktionshindrade inte missgynnas. Om vifår en lagstiftning som stärker de funktionshindradesställning i den här bemärkelsen på samma sätt som iUSA, kommer det att innebära ett jättestort stegframåt för tillgängligheten till samhällets olika funk-tioner också för funktionshindrade.Anf. 7 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig börja med att verkligen un-derstryka det som sade på slutet, attdet måste kosta att diskriminera. Det är oerhört vik-tigt att ha ekonomiska incitament, inte minst i den typav lagstiftning som vi nu talar om.Jag vill också apropå diskussionen om vad sommenas med funktionshinder citera hur detta uttrycks i2 § i lagen på området: "Med funktionshinder avsesvaraktiga fysiska, psykiska eller begåvningsmässigabegränsningar av en persons funktionsförmåga. "Det råder alltså inte något tvivel om att med funk-tionshinder avses inte bara fysiskt handikapp.Jag vill också en gång till understryka att det re-dan finns lagstiftning mot diskriminering avpersoner med funktionshinder i arbetslivet och i hög-skolan. Vi har fått förslag om en ny lag som kanträda i kraft och som avser förbudmot diskriminering på grund av funktionshinder närdet gäller näringsidkare som tillhandahåller varor,tjänster, fast egendom eller bostäder. Det är viktigt attbetona att det på det området inte handlar om flera årsväntan utan om en proposition som läggs fram nästahöst och som kan träda i kraft under nästa år.Det tredje steget är det som vi nu diskuterar,nämligen det uppdrag som den stora kommittén harfått att också analysera den breda frågeställningen omtillgänglighet, vilket blir nästa steg i pusslet för attverkligen se till att få en mer generell och vassare ochtydligare diskrimineringslagstiftning, som omfattaralla samhällsområden och alla olika diskriminerings-grunder och därmed också en översyn av hur om-budsmannafunktionen ska fungera mot den här bak-grunden.Jag tror att vi alla tre är överens om att även omsamhället har gjort mycket, återstår mycket att göra.Den svåraste frågan av allt är hur man ska se påspörsmålet om tillgängligheten. Det är därför medstort intresse som jag ser fram emot kommitténs svåramen viktiga arbete på detta område.Anf. 8 ():Fru talman! Jag tror att alla de ord som betecknarfunktionshinder, t.ex. vad avser tillgänglighet förfunktionshindrade, kan ha olika betydelse. I det svarsom jag har fått av statsrådet heter det: "Vi är med-vetna om att det ofta är bristen på tillgänglighet somär grunden för det missgynnande som personer medfunktionshinder utsätts för. Därför har vi uppdragittill den parlamentariska kommittén att överväga för-slag som syftar till ett skydd mot missgynnande. "Jag tolkar här orden "brist på tillgänglighet" somockså avseende bristande förmåga att ta vara på dettalade ordet eller t.ex. helt enkelt att få utrymme försin rullstol.Jag vill lyfta fram en grupp som man kanske inteautomatiskt förknippar med detta. Tillgänglighetenfinns, men dessa personer har inte den intellektuellaförmågan att vara precis som andra. De har inte hellerförmåga att tala för sin sak och yrka på skadestånd.Vi som inte har den typen av funktionshinder måstearbeta för att deras människovärde kommer till sinrätt på samma sätt som för oss andra.Förhoppningsvis kommer den här diskussionenatt leda till att vi får en lagstiftning som ger sammalagskydd för alla människor, oavsett vilken typ avfunktionshinder de kan ha. Det är något som vi allabehöver. Jag är glad för att statsrådet har tagit till sigdetta. Jag ser fram emot att också de som har intel-lektuella och sociala funktionshinder kommer attomfattas av utredningens förslag, och jag hoppas attdet sker snarast.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 2001/02:476 ommobbning på arbetsplatserAnf. 9 Statsrådet ():Fru talman! om jag avser att verka för att förändra gällandelagstiftning och skapa ett allmänt lagförbud motkränkande särbehandling2. vad jag avser att göra för att hindra att mobbadesägs upp med hjälp av avgångsvederlag e.d.3. vad jag avser att göra för att motverka doldmobbning som leder till sjukskrivningar samt4. om jag kommer att arbeta för att ett resurscentrumför mobbade inrättas som en hjälp och ett stöd fördem som mobbats.Låt mig till att börja med slå fast att mobbning,eller kränkande särbehandling i arbetslivet, måstemotverkas på alla sätt. I detta arbete måste alla med-verka, bl.a. arbetsmarknadens parter såväl lokalt somcentralt. I föreskrifter om krän-kande särbehandling (AFS 1990:17) slås fast att ar-betsgivaren ska klargöra att kränkande särbehandlinginte kan accepteras i verksamheten samt även planeraoch organisera arbetet så att kränkande särbehandlingså långt möjligt förebyggs.Utifrån stressforskningen vet vi att många förhål-landen i arbetsmiljön kan innebära stor påfrestningför den anställde i form av stress. Stressiga arbetsför-hållanden, en hög arbetsbelastning ochotydliga förväntningar på den enskildes arbetsinsatsuppmuntrar regressiva beteenden såsom ryktessprid-ning och utlöser försvarsmekanismer som kan ledatill att syndabockar söks. Detta bör betraktas som enkonsekvens av hur organisations- och ledarskapsfrå-gor hanteras. är mobbningsproblem i prak-tiken bland de svåraste att klarlägga och åtgärda,eftersom de ofta döljs av alla inblandade, inklusiveden drabbade själv.I föreskrifter har tydliggjortsarbetsgivarens ansvar för såväl förebyggande sommotverkande och efterhjälpande åtgärder i det syste-matiska arbetsmiljöarbetet. En utvärdering av före-skrifterna är utkommen. Ett annat initiativfrån är en planerad kampanj, in-riktad mot psykosociala förhållanden på arbetsplat-sen.Det pågår ett omfattande utredningsarbete inomRegeringskansliet för att påverka utvecklingen omohälsa i arbetslivet. Arbetsgruppen för åtgärder påarbetsmiljöområdet fick i uppdrag att, bl.a., beaktaArbetslivsdelegationens slutbetänkande (SOU1999:69). Gruppen har lagt en rad förslag för attkomma till rätta med ohälsan i arbetslivet och pre-senterat en handlingsplan för att åstadkomma enförnyelse av arbetsmiljöarbetet (DS 2000:28).Handlingsplanen utgör en utgångspunkt för rege-ringens strategi i form av ett elvapunktsprogram. Ienlighet med punkt två i programmet har regeringentagit initiativ till trepartsamtal mellan regeringen ocharbetsmarknadens parter. Samtalen syftar att skapasamsyn samt att samordna insatserna i strategin för attfrämja hälsa i arbetslivet. Dessa samtal avser bådeförebyggande åtgärder och rehabilitering.Trepartssamtalen syftar till att utveckla strateginoch få till stånd åtgärder för samtliga parter i enhandlingsplan. Jag avser att utifrån bl.a. resultatet avdessa samtal bedöma vilka åtgärder som ska vidtasför att förbättra de psykosociala förhållandena påarbetsplatsen.Anf. 10 ():Fru talman! Jag vill tacka ministern för svaret.Mobbning på arbetsplatserna ökar. Mer än var tiondeanställd har känt sig mobbad eller sexuellt trakasseraddet . I en opinionsundersökning somDublinfonden har genomfört uppger av alla ar-betstagare i EU, vilket motsvarar 12 miljoner perso-ner, att de har utsatts för mobb-ning på arbetsplatserna.Mobbning är vanligast på arbetsplatser där stress-nivån är hög och anställningsförhållandena är otryg-ga. Kvinnor tycks vara drabbade i större utsträckningän män. vill med anledning avuppgifterna att ska ta fram endetaljerad analys av mobbning på arbetsplatsen irespektive medlemsstat, följd av ett handlingspro-gram för åtgärder på gemenskapsnivå.Tydligen anser man inte att är värst utantvärtom relativt bra på området, men det är viktigt attdet finns en tydlig policy på varje arbetsplats för hurman ska ta itu med kränkande särbehandling. Organi-sationsförändringar eller andra förändringar på ar-betsplatsen måste ses som en möjlighet att ta upp ochgöra någonting åt dåliga arbetsförhållanden. Det ärockså viktigt att klargöra att om kränkande särbe-handling uppstår, är det inte den mobbade utan i såfall mobbaren som ska flyttas.Förutom allt det mänskliga lidande som mobbningger upphov till kostar den det svenska samhälletmånga miljarder kronor i sjukskrivningar.Jag uppfattar ministerns svar som att ministern ärengagerad i problemet med den mobbning som före-kommer på arbetsplatserna. Jag håller också med omatt det oftast är stress, dåliga arbetsförhållanden,otydliga ledarskap och miljöer där arbetstagaren intevärderas och uppskattas, där individen inte får ut-vecklingsmöjligheter som skapar sandlådebeteende.Det är mycket viktigt att den som utsätts för mobb-ning får någon person som aktivt kan föra den perso-nens talan. Sannolikt är det inte någon på den aktuellaarbetsplatsen som ska göra det. Sannolikt måste detvara någon på en annan nivå. På en arbetsplats ärändå alla på något sätt involverade i de problem somfinns. Det är väldigt viktigt att den mobbade får nå-gon som för den personens talan, någon som kommerutifrån t.ex. från facket centralt. Hur ser ministern pådet centrala fackets roll när det gäller att hjälpa indi-viden att föra sin talan?Det finns några problem med dagens lagstiftning.De hårda beviskraven gör det svårare att komma åtproblemen. Det finns förbud mot diskrimineringpå grund av etnicitet och kön. Det borde också finnasett allmänt lagförbud mot kränkande särbehandling.Jag undrar om statsrådet avser att förändra lag-stiftningen så att det blir ett sådant allmänt förbud ilag.Det har också diskuterats att det blir allt mindreutrymme för att säga sin mening på arbetsplatser.Åsikter som är obekväma kan leda till att man blirutfryst eller t.o.m. utköpt. Finns det något regeringenkan göra för att förhindra att mobbade sägs upp medhjälp av t.ex. avgångsvederlag?Anf. 11 Statsrådet ():Fru talman! Får jag börja med att understryka densamsyn som jag tycker att och jaghar. Jag instämmer verkligen i den analys som hongav uttryck för.