prot · GQ0936 · 2002-12-13 00:00:00 — Vi har inte någonting emot attfolk äger sina egna hus - det gör de jättebra ivillaformen. Men vi är emot ägarlägenheter för att vitror att det skulle krångla till bostadsmarknaden. Detär en onödig upplåtelseform, och den skulle leda sämre fastighetsförvaltning som skulle hotafastighetskapitalet i . 52 () replik:Fru talman! tycks ha glömt detsom jag försökte påpeka i mitt anföran-de, att det är Socialdemokraterna som styr och harstyrt under 61 av . Han tycks haglömt bort helt och hållet att han och hans parti fak-tiskt är ansvariga för hur det ser ut . Ändå kom-mer man nu att fortsätta med samma politik som harlett fram till detta stora misslyckande, detta storahaveri, som själv beskriver i mångastycken.Anders Ygeman pratar om valfrihet när det gälleratt själv välja upplåtelseform. Det klingar väldigtfalskt, såvida inte här och sä-ger: Socialdemokraterna är beredda att avskaffastopplagen som hindrar bland annat östbergabornafrån att omvandla sina hyresrätter till bostadsrätter.Vad betyder annars ordet valfrihet, ?När det gäller hyran ska jag säga något till AndersYgeman. Till skillnad från Socialdemokraterna ochstatsminister , som har gjort ett inhoppi avtalsrörelsen och talat om hur han tycker att denska vara när det gäller vissa löner, tycker vi när detgäller hyran att det faktiskt handlar om en förhandlingmellan hyresgäster och fastighetsägare för att de skakomma fram till den hyra som ska gälla. Vi tänkerinte sitta här i och fastställa vilken hyresni-vå som är den som ska gälla. Det vet jag att AndersYgeman väldigt gärna vill. Han vill att politiker skalägga sig i alltihop.Jag har en sista fråga till . Bosta-den är en rättighet, säger han. Då måste jag fråga:Gäller denna rättighet inte småhusägare? Gäller deninte skärgårdsborna, som måste flytta för att deinte har råd att betala boendeskatterna? Gäller intedenna rättighet att ha en bostad änkor och änklingarsom måste flytta för att de inte har råd att betala arvs-skatten? Gäller denna rättighet bara dem som Social-demokraterna pekar ut?Anf. 53 () replik:Fru talman! de pratarom det politiska haveriet. Jag vill börja med att kon-statera att om det nu var ett haveri, så var det i allafall ett haveri som väljarna ställde sig bakom i all-männa valet. De valde inte det moderata alternativet,hur lockande de än mågöra det. Samma sak hände faktiskt i därväljarna fick prova på alternativa medi-cin, och svaret blev entydigt. De valde bort det.Gäller inte valfriheten, när det gäller boende i bo-stadsrätt, östbergaborna? Jag måste fråga de : Har du varit i ? Jag råkar bo precisbredvid , och jag kan berätta för dePourbaix-Lundin att det finns 2 500 bostadsrätter iÖstberga i . Det är fritt för var och en,boende i eller boende utanför , attköpa. Ungefär hälften av lägenheterna i ärbostadsrätter. produceras det stadsvillor påÖstbergahöjden. Det är otroligt fina bostadsrätter somgår att köpa med utsikt över staden. Om dePourbaix-Lundin skulle tröttna på rekom-menderar jag . Det är ett fint ställe att bo på,och det finns en bra blandning av hyreslägenheter ochandra bostäder.Många som bor i är emot ombildning tillbostadsrätter för att det innebär att den stadsdelen intekommer att kunna ta del av den upprustning somlänge har varit planerad. Senast manifesterades denupprustningen i att en helt ny fritidsgård invigdes iÖstberga. Jag välkomnar de till östbergaborna. Jag var där bara för någradagar sedan och mötte dem.Anf. 54 () replik:Fru talman! Det blir faktiskt en väldig lek med ordfrån sida. Han pratar om valfrihet,men det är en valfrihet så som han bestämmer att denska vara.Man kan ju höra vad östbergaborna själva säger,som ville omvandla sina hyresrätter till bostads-rätter. Man säger: Det gör mig verkligen uppriktigtledsen att partipolitik går före den enskilda männi-skans behov och önskemål. Man säger vidare: Vi villha kontroll över våra egna liv men vägras den möj-ligheten av politiker och tjänstemän.Rådet till dem från är att de skaflytta. De får inte bo kvar i sina lägenheter, utan deska flytta till andra lägenheter för att kunna få den härvalfriheten. Det är en viktig information som vi harfått.Jag fick inte något svar på min fråga om bostadenär en rättighet som gäller för alla. Jag beskrev demsom måste flytta beroende på att fastighetsskatt, för-mögenhetsskatt och arvsskatt gör att de inte har rådatt bo kvar. Där gällde tydligen inte bostaden som enrättighet. Eller är det så att de ska flytta, och då får deen bostad. De får den bostad som att de ska ha, inte den bostad som de självaönskar och har valt. De kanske till och med bor i sinabarndomshem och önskar bo kvar där.Jag kan konstatera att trots finttal om valfrihet inte är beredd att säga att han ärberedd att upphäva stopplagen. Det är han inte.Sedan pratar om att ägarlägen-heter inte ska få komma till stånd. Vad jag har förståttär det kanske någonting på gång åt det hållet medtredimensionell fastighetsbildning och allt vad detkommer att leda till. Men det är ännu ett exempel påatt säger en sak, och bostadsminis-tern säger en annan sak. Jag vet inte vad jag ska tropå, men jag kanske kan få ett svar , så att vi vet vadsom gäller. Är det rentav som nume-ra är bostadsminister och lägger fram förslagen ochinte ?Anf. 55 () replik:Fru talman! Först och främst vill jag säga: i har rätt att välja vilken upplåtelseformde vill, men man kan inte alltid få det i det hus manför närvarande bor i. Den som bor i villa och hellrevill bo i hyresrätt kan inte omvandla sin villa till enhyresrätt. Den som bor i bostadsrätt och hellre vill boi hyresrätt kan inte omvandla sin lägenhet till hyres-rätt. Det är så av naturen givet, tyvärr. Därmed fården som hellre vill bo i bostadsrätt köpa en bostads-rätt. Den som hellre vill bo i hyresrätt får skaffa sigen hyresrätt. Så enkelt är det.Jag noterar att de i lik-het med och inteär beredd att svara på hur mycket högre hyran ska blii nypoduktion. Vi går snart vidare till Folkpartietsreplikskifte. Då kommer sista chansen för borgerlig-heten att svara på frågan hur mycket högre hy-rorna ska bli. Det står, i motsats till vad dePourbaix-Lundin försökte säga till kammaren, i Mo-deraternas egen reservation att man vill ha högrehyror än de inflyttningshyror som finns. Jag hartidigare beskrivit dem: i runda slängar fören normal fyra.Jag konstaterar att det finns starka skiljelinjer ibostadspolitiken mellan Socialdemokraternas ochModeraternas syn. Det är upp till väljarna att ta ställ-ning till vilken politik de vill ha. Jag är glad över attväljarna gjorde det ställningstagandet i det senastevalet.Anf. 56 () replik:Fru talman! Vi i står i bostadspolitikenbakom de målformuleringar som finns i betänkandet.Däremot finns en stor skillnad i vad vi anser ska varamedlen för att uppnå målen.När det gäller hyressättningen i nyproduktion fat-ställde partikongressen för Socialdemokraterna skulle pröva en friare hyressättning. Här menarFolkpartiet - vi talar om helhetspaketet -att genom att se till att det byggs mer och att man fåren bättre balans mellan utbud och efterfrågan kom-mer man också att skapa en press på hyressättningen.Det svaret har också fått tidigare.Anders Ygemans sätt att hantera debatten ärintressant. Han intar en oppositionsroll gentemotoppositionen. Men och socialdemo-kratin har faktiskt styrt bostadspolitiken. De köer somfinns och bristen på studentbostäder med mera är juett resultat av er politik.De frågor som jag har till gälleregentligen två delar. Det handlar just om bostads-konsumenternas situation.Det första handlar om det som jag också frågadeOwe : Är det de rika och besuttna som ska harätten att bo i egna hem? Om det inte är så vill jagfråga : När får vi se ett förslag tillrevidering av fastighetsskatten? Det måste ju vara enföljd av det påstår här i dag.Det andra handlar om investeringsbidragen. Vadkan göras för att se till att de inte styr in byggandet idet som kommunerna inte vill bygga? Alla vill intebygga hyresbostäder om . Vad tänkerAnders Ygeman ge för svar till de kommuner somvill bygga något annat?Anf. 57 () replik:Fru talman! säger att Folkpartietshelhetspolitik kommer att pressa ned hyrorna. Det ärett glädjande besked för kammaren. Men då måste jagfråga : Om detta blir effekten av erpolitik, varför kommer ni då till kammaren med ettförslag om att man ska ta ut högre hyror än vad som är fallet? Om effekten av er politik blir sänktahyror, varför måste parterna på marknaden kommaöverens om högre hyror för att värdarna ska få täck-ning för sina kostnader? är svaretskyldig.Jag frågade i mitt tal hur det kommer sig att detinvesteringsbidrag för studentbostäder som Folkparti-et före valet ville höja med 50 miljoner betrak-tas som höjden av planekonomi och borde avskaffasomedelbart. Vad är det som har hänt i Folkpartietsverklighetsbeskrivning? Hur kan det investeringsbi-drag som har gett 12 000 studentlägenheter runtom iSverige vara något ont? Även där blir NinaLundström svaret skyldig.Nina och tar upp investe-ringsbidraget. De ytbegränsningar som talar omfinns inte. Investeringsbidraget ges till hyreslägenhe-ter till rimliga kostnader. byggs lägenheter på75 kvadratmeter i där kostnaden blir 5 800 kri månaden. I det tidigare borgerligt styrda Stockholmhar inflyttningshyrorna i en lägenhet legat på . Det är nästandubbelt så mycket.Det borgerliga svaret på de höga inflyttningshy-rorna blir: Hyrorna är för låga och ska höjas ytterliga-re. Var ligger logiken i den politiken?Anf. 58 () replik:Fru talman! Detta är väldigt intressant. Majorite-tens förslag till budget är ju det som kommer att gäl-la. väljer här att inte besvara defrågeställningar som direkt påverkar människorsmöjligheter att bo kvar. Vi får alltså inget besked omfastighetsskatten från i dag.Jag frågar än en gång. När kan vi se ett förslagsom gör det möjligt för människor att bo kvar? Det ärden första fråga jag upprepar.Det andra handlar om investeringsbidraget förstudentbostäder. Det visade sig att det inte fungeradesom det var tänkt. I exempelvis har mankonstaterat att andra bidrag skulle ha varit mer för-månliga för studentbostäder än just de här bidragen. kommun som jag kommer ifrån, där Socialdemo-kraterna har styrt , har det inte byggts en endastudentbostad. Jo, på grund av att bidrags-systemet inte är förmånligt. Där har jag fått avslag påmina egna förslag om detta. Jag kan konstatera attverklighetsbilden inte är överensstämmande.Jag vill, fru talman, än en gång fråga AndersYgeman: Hur ska människor få möjlighet att bo kvar?Gäller inte det bostadspolitiska mål där det stod ska ha goda bostäder till rimliga kostnader?Gäller inte det dem som bor i egna hem?Anf. 59 () replik:Fru talman! Nya frågor men inget svar.Jag ska svara på de frågor som . Jag svarade på den första, om investeringsbi-draget, i min första replik. Jag svarar på den andra,om fastighetsskatten, i min andra replik.Fastighetsskatten behandlas inte i det här betän-kandet. Fastighetsskatten behandlas i skatteutskottetsbetänkanden.Gör fastighetsskatten att folk tvingas flytta frånhus och hem? Det är inte bilden. Villaägare hargenerellt sett lägre boendekostnader än hyresgästeroch folk som bor i bostadsrätt. Den genomsnittligakostnaden upptar av inkomsten för den som bori villa och för den som bor ihyresrätt eller bostadsrätt.I och med den framgångsrika ekonomiska politiksom regeringen har bedrivit har kostnaderna sänktskraftigt för dem som bor i villa. De har fått en störreförbättring än de som bor i hyresrätt och bostadsrätt.Vi har alltså värnat mer om dem som bor i villa änom dem som bor i hyresrätt och bostadsrätt.Så till investeringsbidraget. När bostadsutskottetsbetänkande nr 1 behandlades här i kammaren menade att investe-ringsbidraget för studentbostäder hade varit så fram-gångsrikt att det behövde förstärkas med ytterligare50 utöver vad regeringen vill läggapå det stödet. Det hade varit så framgångsrikt att detytterligare behövde förstärkas. anser man attsamma stöd är höjden av planekonomi.Fru talman! Trots att fyra borgerliga debattöreråtta gånger har fått samma fråga - här i kammaren och - har ingen av demkunnat ge väljarna besked när det gäller den ganskacentrala frågan hur mycket högre deras hyra ska be-höva bli om någon av de borgerliga reservationernaskulle bifallas.Anf. 60 () replik:Fru talman! När det gäller prognoser för bostads-byggandet har bostadsutskottet under mina år i riks-dagen fått förlita sig på prognoser och påStatistiska centralbyrån. Så har vi kunnat konstateraresultatet och säga till oss själva: Jäklar, det gick inteden här gången heller. Det blev inte så bra.Nu har regeringen äntligen sagt att man ska bygga120 000 lägenheter . Då tyckerjag, , att det vore på sin plats att ävenriksdagen fattar ett sådant beslut.Vi ska ju ha lite koll på vad regeringen gör i allafrågor, inte minst i denna - det vore att förstärka dethär målet. Varför kan inte ställa sigbakom ett sådant förslag?En annan fråga är den om bostadsförsörjningsla-gen. sade att nu pågår diskussioneroch framtagande av bostadsförsörjningsprogram i allakommuner. Fel, fel, fel! skulle jag vilja säga. Det var tidigare . Jagkunde då konstatera att man inte ens i en så stor stadhade fattat beslut om ett bostadsförsörjningsprogram.Det beror naturligtvis på att det liksom var lite halv-hjärtat när lagen infördes. Från början stod det ska upprätta bostadsförsörjningsprogram. Mendet stod inte när, inte hur och inte varför.Nu har vi, efter våra påtryckningar, fått inskrivetatt det åtminstone ska ske en gång per mandatperiod.Men är det väldigt vagt vad bostadsför-sörjningslagen innebär. Därför vill vi förtydliga. Vivill vara tydliga om att detta ska göras och att vi be-tydligt mer måste diskutera innehållet i bostadsför-sörjningslagen och kalla det här för boendeplane-ringsprogram, som naturligtvis ska behandlas påsamma sätt som bostadsförsörjningslagen.Är det inte, , dags att fundera pådetta och att följa upp åtminstone det beslut somfattats i om bostadsförsörjningslagen?Anf. 61 () replik:Fru talman! Det är glädjande att regeringens bo-stadspolitiska mål även omfattas av betyder att vi till-sammans kan vidta åtgärder för att uppnå målet -vilket väl måste vara det viktigaste - att verkligenklara att sätta fart på bostadsbyggandet. Vi har kom-mit en bra bit på vägen när det gäller studentbostäder.Genom det beslut som kammaren kom-mer att fatta och den momssänkning som vi senarekommer att fatta beslut om hoppas jag att vi kommeren bra bit på vägen när det gäller att uppnå målet ombostadsbyggandet.Lagen om att varje kommun under mandatperio-den ska anta ett bostadsförsörjningsprogram är någotsom jag naturligtvis helt och fullt står bakom. I denmån vi märker att kommunerna inte lever upp till detkravet ska det givetvis följas upp, precis som OweHellberg säger.Men kanske är det lite tidigt att , treoch en halv månad efter valet, ondgöra sig över attGävle kommun ännu inte har lyckats få ett bostads-försörjningsprogram på fötter. Jag hoppas verkligenatt alla kommuner tar tillfället i akt ochinventerar behovet av bostäder i kommunen och görbostadsförsörjningsprogram så att kommunmedbor-garna och oppositionen kan delta i en livaktig debattom hur bostadsbehovet på den egna orten ska lösas.Anf. 62 () replik:Fru talman! Det är faktiskt ännu bättre om ävenriksdagen ställer sig bakom ett mål för bostadspro-duktionen. Det har tidigare gjort i sambandmed miljonprogramsbyggandet. Då blev det ocksåresultat utifrån de mål som sattes upp.Tydligen är det lite som att "vi provar väl och serom det går". Vi ska verkligen trycka på - det kan jaglova, - så att regeringen uppfyllersina mål och riktlinjer i den här frågan.När det gäller bostadsförsörjningslagen kan jagkonstatera att lagstiftningen inte kom till efter valet.Den har ju funnits , nämligen från den 1januari 2001.En annan del av lagen handlar om bostadsför-medling. Det står att blir det ingen bostadsförmedlingi en kommun där det finns behov av det ska regering-en ingripa och tala om att det är dags att skaffa enbostadsförmedling. Var och en förstår att en sådanlagstiftning inte kommer att ha någon verkan. Detfinns ingen bostadsförmedling i och inte hel-ler i , ! När ska regeringeningripa så att vi får en bostadsförmedling i Göteborgoch i ? Det behövs en sådan också i ochi många andra större städer.Anf. 63 () replik:Fru talman! Ja, vi behöver bostadsförsörjnings-program och vi behöver bostadsförmedlingar. Kanskebehöver vi till och med, som Hemlöshetskommitténsade, någon form av moderniserad bostadsanvisning-slag.Jag känner en ganska stor tillförsikt - att en majo-ritet av politikerna i bostadsutskottet och av partiernai denna kammare stöder en social bostadspolitik ochinte står för den nyliberala marknadspolitik som Mo-deraterna och har presenterat här i kam-maren - alltså att vi tillsammans ska kunna ta steg föratt nå dit.Om det sedan inbegriper allt det som nämner får vi väl se. Men helt klart är det så attdet i större städer och i städer med bostadsbrist skafinnas en bostadsförmedling. Det har vi fattat beslutom i denna kammare, och det får vi väl följa upp. Jagär den förste att säga att jag är beredd att ta tag i densaken.Bostadsförmedling ska det vara, och bostäder skadet vara - kanske till och med en bostadsanvisning-slag som är sådan att det kan garanteras att det intebara finns en bostadsförmedling, utan att det närkommunens medborgare kommer och knackar pådörren också finns bostäder att förmedla. De bostä-derna ska ha rimliga hyror så att människor har råd attbo där - inte , som är dehyror som den borgerliga oppositionen har att erbju-da.Anf. 64 ():Fru talman! Under debattens gång har tydligaskiljelinjer framkommit i bostadspolitiken. NinaLundström har tydliggjort politik i sam-manhanget. Jag tänkte hålla mig till en kanske merjordnära del av politiken. Det finns ju rågångar intebara när det gäller hur politiken ska bedrivas utantydligen också när det gäller var den ska bedrivas.Folkpartiet har två reservationer tillsammans medModeraterna, ochdessutom en egen reservation där vi tar upp kommu-nernas roll i sammanhanget.Debatten här har visat att det tydligen finns en stormisstro - framför allt har det väl hörts från Vänster-partiets sida - mot kommunpolitikernas ansvarsta-gande i sammanhanget.I mångt och mycket bygger invänd-ningar här på respekten för det kommunala självstyretoch på tron på lokala politikers förmåga att utifrånlokala förutsättningar ta ansvar för bostadsförsörj-ningen i respektive kommun.Lagen om kommunernas bostadsförsörjnings-ansvar och lagen om allmännyttiga bostadsföretaginnebär en oacceptabel och framför allt inte nödvän-dig styrning från statens sida. Det finns, som blandannat tagit upp här, lagutrymmensom mycket väl styr dessa funktioner i kommunen.Den senare lagen, den om allmännyttiga bostads-företag, är direkt skadlig med tanke på att den hindrarkommunerna att vidta de förändringar i ägandet somkan vara nödvändiga för en långsiktig ekonomiskstabilitet. Tveklöst är det så, utifrån vad man sett avhur det har gått i många kommuner, att åtgärder bordeha vidtagits tidigare genom ändrat ägande.Med dessa argument hävdar vi att de här lagarnamåste upphävas.Ett lika viktigt argument för att ge möjlighet attsälja ut mindre eller större delar av de kommunalabostadsbolagen är att öka valfriheten genom att geenskilda människor möjlighet att friköpa sina lägen-heter eller att sälja till privata fastighetsägare, somockså måste vara ett alternativ och som i många fallkan vara mycket lämpligt.En blandning av hyresrätt, bostadsrätt och ägande-rätt är en förutsättning för valfrihet. Ofta kan det varaen motsatsställning i många kommuner där de kom-munala bostadsbolagen dominerar.Allmännyttans roll vad gäller hyressättningssys-temet kan sägas bli svår i fråga om genomförandet. IFolkpartiets vill vi se att ett betydligt bredareutbud av bostäder som man beräknar bruksvärdet på,oavsett ägare, ingår i beräkningen.Jag konstaterar samma sak som många kon-staterat från talarstolen här. Bostaden är en rättighet,sade , tidigare i debatten. Han sadeäven att generellt sett har villaägare fått det bättreställt. Men en generell förbättring statistiskt hjälper juinte det minsta de människor som på grund av deökade bostadsskatter som de drabbas av hamnar isitsen att de ser det som enda möjligheten att sälja sitthem. Näppeligen kan de då glädjas över att de gene-rellt har fått det bättre.Avslutningsvis instämmer jag i yrkande om bifall till reservation 17.Anf. 65 () replik:Fru talman! menar att den lag somvill säkerställa allmännyttan i kommuner ärfel, för den inkräktar på det kommunala självstyret.Men har i samma fråga föreslagit mycketstarkare inkräktande av det kommunala självstyret.Jag läser högt ur kammarens protokoll, är bekant. "Fru talman! Vi folkpartister vill rensa upp i bo-lagsträsket. Vi vill ha en avvecklingsplan för befintli-ga bolag. Vi vill ha en ändring i kommunallagen somgör att nya bolag hindras och att avveckling av be-fintliga bolag främjas. "vill alltså i lag här i förbjudakommuner att ha allmännyttiga bostadsföretag ochallmännyttiga hyreslägenheter. Hur, ,går det att förena med det kommunala självstyret?Anf. 66 () replik:Fru talman! Vi har generellt sett den inställningenatt kommuner inte ska ha affärsdrivande verksamhet.Vi tycker att i princip alla de funktioner som dekommunala bolagen driver kan drivas även iandra, alternativa former.Anf. 67 () replik:Fru talman! Jag tolkar så att detkommunala självstyret är bra om det kan användas tillatt gynna folkpartistisk politik, i det här fallet tillutförsäljning av allmännyttans hyreslägenheter ochmiljardöverföringar till dem som råkar bo i dem, menatt det kommunala självstyret är dåligt om det skullemissgynna det folkpartistiska partiprogrammet. Jagtycker att det förefaller vara en ganska principlöshållning.Anf. 68 () replik:Fru talman! Det vi framför allt diskuterar äratt öppna möjligheten att sälja av. Regeringens för-slag är faktiskt att förhindra en vettig genomtänktutförsäljning.Anf. 69 ():Fru talman! Bostadspolitiken och samhällsplane-ringen är en fråga som direkt berör alla människorsvardag. Bostadspolitiken är alltså en av vår välfärdsgrundsatser.En dåligt förd bostads- och samhällsplanerings-politik är alltså ett direkt ingrepp i den enskildesmöjlighet till en bra livskvalitet.Grunden för all bostads- och samhällsplaneringmåste vara alla människors lika villkor på bostads-marknaden. Det gäller oavsett var eller hur man villbo. Det är behovet som ska vara styrande.Utifrån det här synsättet kan vi konstatera att alltinte står rätt till . Med visst fog kan man säga attbostadspolitiken har havererat. För vem bygger vi ? Är det för allmogen eller för de mest välbeställ-da? Vad är det som styr byggandet? Är det plånbokenför byggherrarna eller en aktiv samhällspolitik base-rad på medbestämmande och socialt engagemang?Det här är frågor som vi alla bör ställa oss.Planeringen av vårt samhälle fungerar inte påbästa sätt . Sökandet efter syndare för nu rådandeförhållanden är omfattande. Plan- och bygglagennämns som en av bovarna i dramat i de här samman-hanget. Som företrädare på det områdesom har att hantera PBL är jag något oförstående tillden diskussionen. Lagen ger utrymmenför kommunerna att agera snabbt och obyråkratiskt.Lagen ska också säkerställa den enskildes rätt att görasin röst hörd. Det är alltså två olika sidor i det härsammanhanget som ska tillgodoses. Problemet i sam-band med PBL är de ofantligt långa tider som ettöverklagande av till exempel ett planbeslut tar. Detkan ta ända upp till . Detta måste kritiseras ochåtgärdas.Dagens situation på bostadsmarknaden framkallarmånga, som jag ser det, stolliga förslag. Ett är intention att starta ett kommunaltbyggföretag som ska konkurrera på marknaden. Skä-let sägs vara att skapa konkurrens. Den fråga man börställa sig är om det är en riktig åtgärd. Är det dess-utom rätt utifrån ett marknadsekonomiskt synsätt? Vihar ju tidigare exempel på fackföreningsägda bygg-bolag som knappast rosade marknaden . Enannan syn är att vi ska skapa ett så kallat Sverigehussom ska stansas ut över landet.