prot · GP0969 · 2002-02-14 00:00:00 — Jag nämnde bara ett exempel påhur olika organisationer och branscher många gångerlöser den här typen av frågor på ett väldigt bra sätt.Jag tar självfallet till mig det som har sagts här.Jag är medveten om problemet. Men jag vill säga attjag ändå har en relativt god tilltro till den forskningsom görs och till den teknologi som vi använder.KonkurrensfrågorAnf. 47 ():Fru talman! Jag har en fråga till näringsministern.Under de senaste veckorna har en sorglig historiarullats upp. Den handlar om att stora svenska företagmellan sig har delat upp kontrakt som har varit före-mål för offentlig upphandling. Detta tar naturligtvisstora resurser från den offentliga sektorn och är attbetrakta som bedrägeri och också som brott mot dennuvarande konkurrenslagstiftningen.Vi har även sett andra exempel. Det gäller upp-delningen av flygmarknaden, diskussioner om pris-sättningen på bensinmarknaden osv.Min fråga är: Kommer regeringen att vidta någraåtgärder med anledning av detta?Anf. 48 Statsminister ():Fru talman! Konkurrensfrågor handläggs i rege-ringen av . I hennes frånvaro svararjag på frågan.Ja, vi vidtar åtgärder, inte bara genom att våramyndigheter ytterligare skärper sitt arbete. Vi harockså inom regeringen diskuterat att tillsätta enkommission för byggsektorn som ska gå igenom helasektorns funktionssätt. Det innefattar kartellinslagen,bristande kvalitet i nybyggnation i form av sprickor,mögel osv. och höga byggkostnader.Vi är djupt upprörda och ser detta som en avgö-rande svaghet i svensk ekonomi. Konkurrenstrycketär för lågt, och det berövar konsumenterna väldigtstora pengar. Många vanliga människor betalar heltenkelt för mycket för sina bostäder, för sin mat ochför sin bensin. Vi ska se till att vi successivt försökeratt åtgärda allt detta.Det är inte lätt, därför att det är tydligt att vi sak-nar någonting i svensk ekonomi. Vi saknar mångaaktörer. I byggbranschen, t.ex., är det fyra stora före-tag som dominerar. Också i bensinbranschen är detett fåtal stora företag som dominerar. Det skaparprisstelhet och höga priser. Men när det gäller byggs-ektorn är måttet nu faktiskt rågat. Vi tillsätter enkommission.Anf. 49 ():Fru talman! Tack för det, statsministern. Det varmånga bra besked.Jag tror för min del att konkurrenslagstiftningenbehöver skärpas på det här området. Det är ett be-kymmer att de företagsledare eller chefer som görupp i slutna rum och delar upp avtalen mellan sigriskerar att företagen i värsta fall får betala en kon-kurrensskadeavgift.På samma sätt som andra bedragare i samhällettycker jag att dessa bedragare ska riskera att hamna ifängelse när de gör upp om kontrakten. Det handlarfaktiskt om att frånta det offentliga viktiga resursersom behövs för gamla, barn osv. Därför anser jag attdet personliga ansvaret i straffsättningen är väldigtviktigt. Har regeringen några tankar i den riktningen?Anf. 50 Statsminister ():Fru talman! Ja, också den saken är nu aktuell i re-geringen. Vi hade en första föredragning om dettaförra veckan. Det är en helt ny ansats för att spräckakarteller, och vi ska också i dessa sammanhang se tillatt någon som är inne i kartellen, men kliver ur först,åtminstone inledningsvis kan samarbeta med myn-digheterna. Vi ser också över straffskalorna.Regelverket och lagstiftningen är viktiga. Men detär också viktigt att vi stärker konsumentinflytandet.Alla vi som konsumerar alla dessa varor, produkteroch tjänster betalar för mycket. Konsumenterna ärväldigt dåligt organiserade i . Vårt inflytandeöver opinionen är väldigt litet. Det hela styrs av pro-ducenter och starka lobbyorganisationer. Därmed harvi ett klimat i vårt näringsliv som inte är konkurrens-befrämjande, och det ligger stora förluster i detta.Överenskommelsen om säkerhetspolitikenAnf. 51 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.I går diskuterade utrikespolitik. Själv-klart handlade en stor del av den debatten om den nyasäkerhetspolitiska överenskommelsen som statsmi-nistern har slutit med ett antal borgerliga partiledare.I gårdagens debatt tog moderatledaren ut svängarna - milt talat - ganska så rejält i sinatolkningar av vad överenskommelsen egentligeninnebär.Min fråga till statsministern är: Hur ser statsmi-nistern på moderatledarens agerande efteratt statsministern och de borgerliga partiledarna harslutit en sådan överenskommelse?Anf. 52 Statsminister ():Fru talman! Plötsligt föll solens strålar inte likaklart i kammaren som tidigare.Det är klart att jag har varit väldigt bedrövad. Enidé med att träffa en uppgörelse över blockgränsen äratt man ska föra bort en stor och viktig fråga från denpartipolitiska striden. Det är något som man gör förlandets bästa, inte för det egna partiets bästa.När stora partier träffar den typen av uppgörelserär det oerhört viktigt att de också står för de ingångnaavtalen. Mot den bakgrunden är jag naturligtvis för-vånad över att det redan på vägen ut från Rosenbadvar dags att ge en tolkning åt det som har sagts sombröt upp överenskommelsen och gemenskapen.För oss som regerar och för den som vill bilda enregering är det nödvändigt att vårda den typen avuppgörelser.Internationell terroristbekämpningAnf. 53 ():Fru talman! Efter det fruktansvärda som händeden i har uppslutningenpå sida för att bekämpa terrorismen väl aldrigtidigare varit så stor bland världens länder.Men diskuteras inom Bushadministrationenom en internationell koalition är nödvändig eller omdet kanske är ett hinder för kriget mot terrorismen,som han uttrycker det.Då undrar jag hur försvarsministern ser på denfrågeställningen. Klarar varje land att ensamt bekäm-pa terrorismen? Klarar EU att samla ländernatill en gemensam kamp mot terrorismen? Om USAinte vill ha en global koalition för terroristbekämp-ning, kan FN, Nato eller någon annan organisation taöver?Anf. 54 Statsminister ():Fru talman! Den här frågan är vidare än försvars-ministerns kompetensområde. Den rör ett grundläg-gande förhållningssätt, internationella relationer ochvår säkerhetspolitik.Att kampen mot terrorismen efter den 11 septem-ber och inte minst insatserna i blevframgångsrika berodde, enligt min uppfattning, på attden amerikanska administrationen lade ned betydan-de ansträngningar på att samla en internationell koa-lition.Inget land, hur stort det än är, ingen makt, hurmäktig den än är, förmår i dagens öppna värld attdriva en politik enbart utifrån det egna landets natio-nella intressen. Allt sätts in i ett internationellt sam-manhang. Därför kan jag bara uttrycka den förhopp-ningen att den möda som amerikanerna lade ned föratt samla en internationell koalition efter den 11 sep-tember återigen ska anses vara värd att uppamma föratt samla ett stöd också i fortsättningen, om ytterliga-re åtgärder behöver vidtas.Anf. 55 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret. Det betyderatt statsministern och regeringen ser oerhört allvarligtpå den här frågan, och det gör vi ju allihop. Men manser också att ett samarbete är nödvändigt för att viöver huvud taget ska kunna arbeta mot terrorismen ivärlden med alla de förgreningar som finns imånga länder.Om inte tycker att detta var så lyckat, vemska då vara den samordnande parten i detta arbete?Anf. 56 Statsminister ():Fru talman! Vi i har aldrig per definitionpekat ut som något slags ledare för världsopini-onen och för en världskampanj. För oss är det naturli-gare i sådana sammanhang att säga att det ska ske iFN:s regi. Det är där vi ideologiskt hör hemma.I det här fallet, efter , blev detnaturligt att sluta upp på sida med den folk-rättsliga ställning som den attacken kom att få efterFN-beslutet. är det naturligtvis inom FNsom detta ska ske.Vi är beroende av varandra. Det finns fortfarandenationsgränser och nationell identitet, och det kom-mer att finnas . I allt större ut-sträckning inser alltfler att vi inte kan lösa vår egensäkerhet utan att samarbeta med andra. Den nya sä-kerhetspolitiska beskrivningen som vi har antagit ärju ett uttryck för detta. Där säger vi att EU är en möj-lighet till samarbete och FN en annan. De militärahoten skjuts ofta i bakgrunden och nya växer fram istället, t.ex. terroristhot, miljöhot och olika typer avsvältkatastrofer. Det är en mångfasetterad uppsättningav elände som kan drabba oss hur rika och hur skyd-dade vi än tycker att vi är.Låt oss samarbeta ödmjukt! Låt oss i första handanvända den fantastiska organisationen na-tionerna, som vi ju känner sådan stolthet över, fördetta!KärnkraftsavvecklingenAnf. 57 ():Fru talman! Min frågan handlar om kärnkraftsav-vecklingen, men jag skulle ändå vilja ställa den tillstatsministern om näringsministern ursäktar.Energiuppgörelsen 1997 mellan regeringen, Cen-tern och Vänstern tog bort som ett slutår förkärnkraftsavvecklingen. Mina kontakter med myn-digheter, kraftproducenter och stora elförbrukare gerett entydigt budskap. Eftersom det inte längre finnsnågot slutår räknar de över huvud taget inte med enkärnkraftsavveckling efter . Industrin in-vesterar nu i en upprustning som blir rent olönsamom verken inte drivs länge till. Energimyndighetenräknar i sina prognoser med att reaktorer drivs i 60 åri stället för 30 eller 40.Sverige bygger inga nya kärnkraftverk men väl nykärnkraft. Ju längre vi går på den här vägen, destodyrare blir det att avveckla. Därför vill jag frågastatsministern: statsministern att verka förett slutår för kärnkraftsavvecklingen?Anf. 58 Statsminister ():Fru talman! Vi släppte slutåret i den överens-kommelsen av det enkla skälet att det var orealistisktatt tro att vi skulle av-veckla hälften av vår produktion av el. Det innebärinte att vi gillar kärnkraften som ett sätt att producerael, men det var ett orealistiskt slutår. I utbyte mot detsluter vi upp omkring ett program som introducerarny energiproduktion. Det innebar att vi faktiskt kundestänga den första reaktorn i . Jag hoppas attvi också snart kan stänga den andra reaktorn i Barse-bäck så att vi får en avveckling av detta verk. Viförstår ju alla, inte minst vi som bor i , att detligger felplacerat.Sedan är jag av den uppfattningen att kärnkraft-verk har sin tekniska livslängd. Man kan renovera,bygga om och addera, men de har sin tekniska livs-längd. Vid varje sådant investeringstillfälle blir detallt dyrare att göra ingreppet. De är dömda. På detsom är skapat av människan tär också tiden. Här finnsen bortre gräns. Jag är inte orolig för att de inte kom-mer att avvecklas. Jag är orolig för vår förmåga atthitta alternativa sätt att producera el. Där borde vilägga ned tid och kraft. Mot den bakgrunden är degröna certifikat regeringen nu presenterar ett litet menändå viktigt bidrag i sammanhanget.Anf. 59 ():Fru talman! Det som statsministern nu sade ökarfaktiskt min oro. Det vi nu kan se framför oss är attkärnkraftsföretagen rustar upp och moderniserar sinaanläggningar alltmer. Det finns redan åtskilliga ex-empel på det. Detta kommer att fördyra hela omställ-ningen. Jag har hört andra signaler när det gäller dentekniska livslängden. Därför undrar jag om det ärstatsministerns avsikt att verka för att kärnkraftenstängs innan de stängs av ålder och renoveringsbe-hov.Anf. 60 Statsminister ():Fru talman! Jag avvecklar gärna kärnkraften om jag vet vilket annat sätt vi ska ha för attproducera el i ett land som är mörkt och kallt och somhar en tung industri som behöver mycket ström. Låtoss se verkligheten sådan den är. Jag är djup ochövertygad motståndare till kärnkraftsproduktion av eloch kärnkraft över huvud taget. Avfallsfrågorna ärinte lösta. Det är ett moraliskt problem för vår gene-ration i förhållande till framtiden.Som ansvarig politiker kan jag inte barase den dimensionen i frågan. Jag måste också se tillså att det som vi lever i fungerar. Ochdär har vi ett olöst problem som inte är så alldelesenkelt eller går så snabbt att lösa. Låt oss hjälpas åt.Och låt oss inte misströsta.Ersättningsjobb vid försvarsnedläggningarAnf. 61 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till näringsmi-nistern. I samband med nedläggningen av de militäraenheterna i lovade näringsministern medeftertryck - jag ska avstå från att citera vad han sade- att kommunen skulle kompenseras med 300 nyastatliga jobb och lika många privata. Det skulle alltsåsammanlagt bli 600 nya jobb.Det har gått dess. Fram till i daghar det resulterat i knappt 100 statliga jobb, nogaräknat 68. På den privata sidan rör det sig också omca 100. Det betyder alltså att av de stolta löften somman har haft stora förväntningar på i har detinte blivit så mycket. Av utlovade 600 jobb har detblivit knappt 200. Jag kan utan överdrift säga attbesvikelsen är ganska stor i Sollefteå.Då är min fråga till näringsministern: rege-ringen och näringsministern uppfylla de avgivnalöftena, och i så fall när och hur?Anf. 62 Näringsminister ():Fru talman! När det gäller den omstrukturering avförsvaret som vi har gjort och de åtgärder som vi harvidtagit kan jag generellt säga att de har fallit väl ut.Det som har varit den verkliga styrkan i de föränd-ringar vi har gjort har varit att vi har skapat förutsätt-ningar för en näringslivsstruktur som växer och ska-par nya jobb i sig själv. Det har varit det viktiga.Samtidigt har vi utlovat en hel del statliga jobb. Vihar nu senast tagit fram ett sådant paket i Karlskoga.När det gäller de privata jobben i har vibeslutat om avsevärt fler jobb än de 100 som redovi-sas här. Det tar sin tid innan de kommer till, men vihar fattat beslut och vi för diskussioner om detta. Viska självklart följa upp de statliga jobben. Vi för nuen diskussion med kommunen om detta.Anf. 63 ():Fru talman! Det här är en oerhört viktig fråga förSollefteå kommun. har nyfö-retagandet sjunkit jämfört med föregåendeår. Antalet konkurser har ökat . Befolk-ningsminskningen är omfattande. Med det som bak-grund känner man sig orolig över att de löften som äravgivna ännu inte har resulterat i det somutlovades.Näringsministern säger att detta kommer att för-verkligas, och det är min förhoppning att så blir fallet.Anf. 64 Näringsminister ():Fru talman! Som jag sade har vi vidtagit enmängd åtgärder, och när det gäller handlardet om fler åtgärder än jobb mot jobb. Som jag ocksåframhöll kommer vi även att tillse att dessa verkställs.Men som alla i kammaren förstår tar det tid att fåföretag att etablera sig i , även om vi harfattat beslut om att få dit ett visst antal. Det tar tidockså att få dit de statliga jobben.Vi för dock en dialog, och vi kommer att tillse attdessa åtgärder vidtas.Jag vill också säga, inte minst när jag vänder migtill en moderat politiker, att detta inte av mark-naden, utan det krävs här politiska beslut. Dessa poli-tiska beslut kommer vi att ta, och det ska vi göratillsammans med kommunerna.Självmord bland barnAnf. 65 ():Fru talman! Jag kom över en dyster sta-tistik, som gjorde mig påmind om en väldigt tråkigverklighet, nämligen att det förekommer att små barntar sina liv. Som vuxen känner jag det som ett fruk-tansvärt misslyckande när en liten människa intefinner någon annan utväg än självmord och även harmöjlighet att genomföra detta.I dör ca 20 barn på grund avsjälvmord. Siffrorna visar att flickor oftare än pojkarutför självmordsförsök men att de som tar sina livoftare är pojkar. Enligt statistiken har antalet dödsfallbland barn inte minskat.Min fråga till statsrådet med ansvarför barnfrågor är: Vilka åtgärder vidtas för att vändadenna dystra statistik?Anf. 66 Statsrådet ():Fru talman! Det är precis så som säger att bland det mest fruktansvärda somfinns är när barn begår självmord. Det krävs en långräcka av insatser. Det krävs förebyggande insatsertidigt i familjen. Man bör uppmärksamma familjentidigt när man ser att barn far illa. Det finns ocksåskäl att stryka under det faktum att barn- och ung-domspsykiatrin behöver mer resurser.I den hälso- och sjukvårdsplan som har presente-rats finns också ett antal resurser som tillförs barn-och ungdomspsykiatrin för att ge stöd till unga män-niskor. Det är så att just de här barnentidigt visar tecken på att de behöver hjälp, och det ärdå viktigt att de också får den hjälpen i ett tidigt ske-de.Denna typ av stöd är betydelsefull på flera olikaplan. En av de viktiga insatser som man kan göra äratt understödja den verksamhet som gemensamt be-drivs i kommuner och landsting genom uppbyggnadav familjecenterverksamhet. Denna kan sägas vara enform av frontverksamhet för att tidigt se barn medproblem.Anf. 67 ():Fru talman! Jag vill tacka för svaret. Det glädermig att det görs flera olika insatser ute i landet meddenna inriktning. Ett område där jag skulle önska attdet gick att förverkliga en nollvision är just det somgäller självmord bland småbarn.Anf. 68 Statsrådet ():Fru talman! Jag har egentligen ingen anledning attytterligare kommentera detta. Jag tror att vi båda äröverens om att detta är ett av de kanske allra mestprioriterade områdena när det gäller barns hälsa.Varje gång som något sådant här dessvärre händerkänner sig de allra flesta vuxna väldigt misslyckade.Jag pekade i mitt förra inlägg på att det finns en upp-märksamhet kring frågan och att de människor somska stödja barn har en väldigt stark känsla för att varauppmärksamma på att förhindra att sådant här händer.Trafiken på och miljömålenAnf. 69 ():Fru talman! Jag har en fråga till har yttrat attavgiften för bilöverfart över bordesänkas. För att göra ett åtgärdsförslag i syfte att klaramiljömålen har landshövdingen i län inrättatett miljömålsråd, där några riksdagsledamöter ingår.Det blev i dess arbete klart att den ökande per-son- och lastbilstrafiken är det i särklass största hind-ret för att vi ska klara miljömålen.Jag undrar därför hur handelsministern anser attSkånes miljömål ska kunna sombiltrafiken ökar i omfattning.Anf. 70 Statsrådet ():Fru talman! Jag ska begränsa mig till att redovisamin syn på trafiken över . Vad gällerövriga miljöproblem i Skåneområdet skulle jag re-kommendera att frågan ställs till miljöministern viden senare frågestund.Bron byggdes på kalkyler om viss trafikmängdoch om hur mycket utsläpp som varje fordon - bil,lastbil och buss - leder till. Sedan gjorde man enavvägning av om bygget var värt detta eller inte.Nu har två saker hänt. Bilarna är nu mycket rena-re, och trafiken är mycket mindre än vad dessa kal-kyler grundades på. Summan av detta är att jag intefrån miljösynpunkt ser något hinder för den grundsynsom jag har, nämligen att vi måste få ut mer av integ-ration av den dyra bro som vi nu har byggt.Jag gläds oerhört mycket över den formidablasuccé som tågtrafiken har blivit, men brons ekonomigrundas på att det är bilisterna som ska betala, och deär för få för att bära räntor och amorteringar. Vimåste därför få en ändring i den politik som gäller.Anf. 71 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret. Det är intebara miljömålsråd som anser att den ökandetrafiken är ett hinder för uppnåendet av miljömålen.Detta har konstaterats både i statliga utredningar och iden miljömålsproposition som vi tillsammans lagtfram för riksdagen.Relativpriserna för tåg och bil är väsentliga. Omdet är billigare att köra bil än att åka tåg kommer fleratt använda den möjligheten. Jag undrar därför omhandelsministern tror att integration med hjälp avbilar på något sätt har ett högre värde än den integra-tion via tåg som faktiskt sker. Tågtrafiken har juöverträffat alla prognoser. Är detta högre värde till-räckligt stort för att kompensera för den miljöförsäm-ring som inträffar om fler tar bilen i stället för tåget?Anf. 72 Statsrådet ():Fru talman! Det är verkligen inte så att jag tyckeratt integration med bil är mer värd än integrationframdriven av lokomotiv. Jag tycker i själva verketatt dagens taxestruktur ger uttryck för den synen attintegration med bil är värd så mycket att man kan tamycket mer betalt av den som får denna stora förmån.Min åsikt är faktiskt den att också trafik med tågborde kunna bli billigare. De priser som sattes närbron öppnades baserades på gissningar om efterfrå-geunderlaget. Dessa visade sig inte hålla, dock avmera glädjande skäl. Folk är mycket mera angelägnaoch intresserade av att åka tåg än vad man trodde, ochdet gör att intäkterna för trafikbolagen har blivit ko-lossalt mycket större än vad man väntade sig.Jag tycker att den rimliga reaktionen från operatö-rernas sida - de kan inte öka trafiken, för de har inteflera tåg - skulle vara att de lämnade tillbaka dessaöverskott till resenärerna genom lägre taxor. Taxornaskulle kunna sänkas för både tåg- och biltrafik, så attvi fick ut mer av integration av de 20 miljarder somvi har lagt ned på att bygga denna dyra förbindelse.Jag kan inte förstå dem som när vi nu har lagt utså mycket pengar på denna investering rycker påaxlarna på frågor om hur mycket nytta vi ska få ut iÖresundsområdet, i och på , av denstora satsning som vi nu gemensamt har gjort. Jagdriver därför på för att vi ska få mer av tågtrafik menockså mer av biltrafik.BetygssystemenAnf. 73 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Demokratin måste vinnas för varjegeneration. Uppe på läktaren sitter en gymnasieklassfrån som jag mötte för ungefär en timmesedan. Jag påstår att det går att göra sin röst hörd iSverige. Man har tillgång till en rak kommunikationmed beslutsfattare. Jag vill därför för att ge syn försägen fråga statsministern om han - trots att han ärstatsminister och inte längre skolminister - någotskulle vilja utveckla om det finns utsikter att få enförändring av betygssystemet.Den klass som jag nämnt tycker att betygssystem-et är dåligt, därför att det har för få betygssteg. Manskulle vilja att det omprövades så att det blir fler steg.Anf. 74 Statsminister ():Fru talman! Jag tackar Skånberg för fråganom möjligheterna att reflektera lite över betygen iskolan. Jag är inte skolminister och därför inte just nuhelt uppdaterad, men jag kan från min erfarenhet,som vid det här laget börjar bli gammal,ändock göra en reflexion.Jag tror att jag har upplevt åtminstone två eller trebetygssystem. Varje gång ett sådant införts har detalltid funnits en stark kritik, och man har ansett attnågonting annat varit bättre - antingen fler betygsstegeller färre betygssteg; antingen betyg tidigare ellerbetyg senare; antingen uppfattningen att betyg intebetyder någonting eller att betyg är underskattade.Jag tror att betyg är bra, framför allt i gymnasie-skolan och i senare årskurser. De kanförsvaras, bara vi inte överdriver deras betydelse.Också annat måste till för att ge en bra beskrivning avvad eleven presterar i skolan: en bra relation medläraren och en bra relation mellan hem och skola.Detta kan gärna dokumenteras i skriftlig form i lägreårskurser och i en daglig dialog i högre årskurser.Jag hoppas att vi kommer till ett läge där betygensom urvalsinstrument för högre studier börjar tonasned. För övergången från grundskola till gymnasie-skola och övergången från gymnasieskola till hög-skolan borde vi kunna hitta minst lika bra sätt sombetygen representerar, troligen bättre. Men dettar också sin lilla tid.Debatten pågår. Jag är öppen för förslag, och jagser gärna att klassen skriver till mig direkt, så ska denockså få ett skriftligt svar - det kan jag försäkra.Jag tror att betyg är bra, i alla fall i gymnasiesko-lan och senare årskurser. Det kan för-svaras, bara vi inte överdriver deras betydelse. Annatmåste också till för att ge en bra beskrivning av vadman presterar i skolan. Det är viktigt med en brarelation med sin lärare och en bra relation mellan hemoch skola. Det kan gärna ske i skriftlig form i yngreårskurser och i daglig dialog i äldre årskurser.Jag hoppas att vi kommer till ett läge då betygensom urvalsinstrument för högre studier börjar tonasned. I övergången från grundskola till gymnasieskolaoch från gymnasieskola till högskola borde vi kunnahitta minst lika bra sätt som betygen represente-rar, troligen bättre. Men det tar sin tid.Debatten pågår. Jag är öppen för förslag. Jag sergärna att klassen skriver till mig direkt så ska denockså få ett skriftligt svar. Det kan jag försäkra.Anf. 75 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Jag tackar för det beskedet å kamma-rens och klassens vägnar.