prot · GP09103 · 2002-04-26 00:00:00 — I stället för stopplagar bör åtgärder vidtasför att underlätta för den sociala ekonomins aktöreratt verka för att främja en utveckling av mindre en-heter som annars riskerar att avvecklas.Fru talman! Man bör också beröra det som ärglädjande och positivt. Jag är mycket glad över att vihar kunnat samsas i ett tillkännagivande och få enig-het i frågan om att driva på för ett nationellt träpro-gram och bildandet av ett träkluster för ökad träan-vändning och ökad marknadssamverkan. Det skaäven ske en gemensam satsning på vidareförädlingoch framför allt forskning kring hela detta område därSverige är så rikt. Det ser jag positivt på.Fru talman! För övrigt anser jag att den borgerligafyrpartialliansen med ett femtiotal konkreta förslagtill bättre villkor för företagande är en mycket godplattform för ökad tillväxt och sysselsättning med enny regering i spetsen.Anf. 30 ():Fru talman! Börsen faller ,kronan försvagas och 17 000 jobb försvinner. Vadhänder i den svenska ekonomin? Jo, har,som tidigare nämnts, presenterat sin senaste kvartals-rapport. Det var scenariot som inträffade den 22 april.Låt mig först börja med att konstatera att Ericssonnaturligtvis agerar helt rätt. Man måste rationaliseraför att överleva på en vikande marknad. Det är engrundbult för hela marknadsekonomin. Men hela densvenska ekonomins reaktion på rapportsätter fingret på det faktum att vi, som tidigare talarenämnt, har alldeles för få små och medelstora företagi Sverige.Tänk om 17 000 svenska småföretag skulle varslaen av sina anställda om uppsägning. Jag tror inte attdet är möjligt. Småföretag är, som jag bedömer det,betydligt mindre benägna att säga upp folk vid ned-gångar än vad de stora företagen är. Vem vill göra sinkompis arbetslös? Då drar man hellre ned på annatför att företaget ska kunna överleva. Det är dettabeteende som gör småföretagaren till den hjälte somMona så länge förgäves har letat efter.Folkpartiet satsar liksom övriga borgerliga partieroffensivt på företagspolitiken. Det är en politik somsyftar till att stärka de välståndsbildande krafterna. Vimenar att utan ett tillräckligt bra företagsklimat somgör det möjligt för företag att starta och växa kan vialdrig säkra välfärden. Krånglet måste minska. Före-tagarna ska vara just företagare och inte byråkrater.Det gäller inte minst reglerna för fåmansbolag. De äri dag så krångliga att inte ens myndigheterna i flerafall kan tolka dem.Vi har en mängd andra förslag. Som nämnts härhar de borgerliga partiledarna för ett par veckor sedanlagt fram ett femtiotrepunktsprogram. Vi har där allavåra förslag som vi är väldigt överens om. Jag tänkerdärför inte gå in på detaljerna.För att marknadsekonomi och fri konkurrens skakunna hävdas måste konkurrensen bli bättre. Det harockså nämnts. Inte minst gäller det frågan om attbryta upp de offentliga monopolen. Det skulle betydamycket för att bredda kvinnors arbetsmarknad ochhöja lönerna inom t.ex. vårdyrkena.Konkurrensverket måste ges ökade resurser för attkunna bekämpa bristande konkurrens och kartellbild-ningar. Det offentligas syn på företagande och företa-gare måste förändras.Framför allt gäller det skattemyndigheterna. Demåste gå från en fogdementalitet, där det viktigasteverkar vara att driva in pengar till varje pris, till ettservicetänkande, där myndigheter i stället är en lotssom upplyser företagare om hur regelverket fungerar.Jag kan erkänna att inne-bär vissa förbättringar. Det är lite enklare nu än dethar varit.Det sagda ger en bild i mycket stora drag av vadvi vill. I de flesta fall delar vi, som sagt, uppfattningarmed de tre övriga borgerliga partierna. De små ochmedelstora företagen är, som jag tidigare nämnt,livsviktiga för Sverige.Den som läste härom-dagen kunde konstatera att vi har medhåll. Ledarsidani utnämnde politiken på detta områdetill valets absolut viktigaste fråga. Jag håller med.Utan ett ökat företagande och därmed tillväxt får viinga pengar för att betala vår välfärd.I detta betänkande är vi borgerliga partier överensom sju olika reservationer. Jag ska inte gå in på allautan bara beröra ett par.Kvinnors företagande måste - som jag tidigare be-rört, och som också var inne på -stöttas och uppmuntras. Där är start av nya företaginom det som till största delen är offentlig sek-tor, dvs. vård, omsorg och hemtjänster, en viktig del.Också en rätt till avdrag för s.k. hushållsnära tjänsterskulle bidra till att öka antalet kvinnor som startarföretag. I en notis i tidningen kunde jagse att av de företag som startats är de flesta som läggsned sådana som startats av kvinnor. Alltså behövs detinsatser på detta område.Reservation 3 tar upp frågan om riskkapital. Detfinns problem i många sammanhang. Men de allrastörsta finns i glesbygden, där jag bor.Jag hade hoppats att tillväxtpropositionens skriv-ningar om ytterligare utredning av riskkapitaltill-gången skulle ge resultat. Men ingenting har hänthittills, såvitt jag har kunnat se. Över huvud tagetbehöver vi mer riskkapital i företagens tidigaste ut-vecklingsskeden. Vi anser att hithörande frågor måsteprioriteras.I reservation 6 behandlas en annan viktig fråga,nämligen villkoren för träskiveindustrin. En storgrupp riksdagsledamöter, ca 35 stycken, var härom-kvällen på . Där fick vi en mycket grundlig före-dragning av bl.a. villkoren för träskiveindustrin i vårtland. Jag ska göra en mycket kort sammanfattning: Viborde använda sågverkens biprodukter till träskive-produktion, dvs. ett grundmaterial för en stor del avvår möbelindustri, i stället för att elda upp dem. Da-gens snedvridande skatteregler för användning avsågverkens biprodukter som bränsle måste förändras,enligt oss borgerliga partier.I reservation 7 tar vi upp turistnäringen. Den harmycket stor betydelse för vårt land, inte minst förnorra och mitt hemlän . Meddagens relativt svaga krona har vi under den gångnasäsongen, som i och för sig ännu inte riktigt är slut,fått en ganska god beläggning. Men det krävs ännumer. Det krävs generellt bättre företagsvillkor, bättreinfrastruktur och annat som vi har varit inne på här.Vi klargör i reservationen vad vi önskar, och jag skainte ta upp kammarens tid med att läsa upp alltihop.Men jag vill understryka att turismen i världen är enav de allra snabbast växande näringarna. Det bör vi iSverige ta del av. Jag yrkar bifall till reservation 7.En sista punkt som jag vill framhålla mycket kortär betydelsen av god design, som också tas upp i enreservation. Exempelvis vid i på många andra ställen når man mycket godaresultat, och eleverna får fram fina produkter sommed en bättre och ännu mer kraftfull marknadsföringoch med en bättre marknadsföring också av vårt landsom designland skulle kunna skapa en god inkomstför Sverige.Anf. 31 ():Fru talman! Jag börjar med att yrka bifall till när-ingsutskottets betänkande nr 12 och avslag på samtli-ga reservationer.Jag tror, fru talman, att vi alla kan ställa oss uppoch säga att för att skapa bättre förutsättningar förökad tillväxt och sysselsättning behövs fler och väx-ande företag - och de behövs i hela Sverige.Jag tror också att vi alla är överens om att ett braföretagsklimat är viktigt för att även i fort-sättningen ska vara ett välfärdssamhälle. Frågan ärhur vi med politiken som medel kan medverka till attdet finns en bra grogrund för svenska och utländskaföretag att vilja etablera sig och våga växa.För oss socialdemokrater är det vägledande förnäringspolitiken att den ska bidra till att skapa förut-sättningar för tillväxt och att den är ekonomisk,ekologiskt och socialt hållbar.Det går inte att blunda för faktorer som låga rän-tor, bra kommunikationer, välutbildad arbetskraft,tillgång till arbetskraft och stabila spelregler etc. Skanäringslivet ha en förutsättning att växa så krävsockså en väl fungerande offentlig sektor.Med detta vill jag ha sagt att definitionen av när-ingsklimatet är ganska vid. Den innefattar inte enbartfrågan om företagens välbefinnande, företagsklimatet,utan den innefattar hela den uppsättning faktorer i detmakroekonomiska och näringspolitiska systemet somleder till en ökad ekonomisk tillväxt.Här ryms förhållandet mellan arbetsmarknadensparter och behandlingen av de anställda. Här rymssamarbetet mellan näringslivet och samhället liksommellan företag i industriella system, s.k. kluster. Härryms hela det innovationspolitiska system som ledertill att forskning och utveckling kan omsättas i pro-dukter, varor och tjänster. Här ryms arbetskraftenskunskaper och kompetens samt näringslivets och denoffentliga sektorns förmåga att tillgodogöra sig deresurserna. Det är faktorer som också påverkar före-tagslokaliseringen.Fru talman! I den borgerliga reservationen nr 1beskrivs en mycket negativ bild. Reservationen ärhelt i avsaknad av någon som helst positivitet, vilketockså i sitt inledningsanförande för-tydligade ytterligare. Men detta stämmer illa med vadt.ex. Därspår man en snabb återhämtning . Viska inte sticka under stol med att konjunkturen däm-pades , men det finns många teckensom talar för att konjunkturen också kommer att stär-kas den närmaste . Det sägerman bl.a. från och utifrån den bedömning som företa-gare med 1-45 anställda har gjort i en undersökningsom har presenterats.Fru talman! Jag vill ändå i detta sammanhang be-tona att de farhågor, brister och problem som kanoroa utvecklingen i förhållande till internationellakonjunkturer också kan medföra en svagare och enmer utdragen process än vad småföretagarna harredovisat. Men jag tycker också att det är viktigt attpåpeka att man inte får vara nonchalant i de här frå-gorna.Det gäller för oss politiker att försöka vara förut-seende och vidta åtgärder för att slå vakt om tillväx-ten och därmed också den generella välfärden. Vi ärberoende av att också den internationella konjunktu-ren fungerar och att rätt åtgärder sätts in vid rätt till-fälle.Fru talman! Det finns en borgerlig reservation, nr6, där förhållandet för träskiveindustrin tas upp.Yvonne tog också upp detta. Man vill attriksdagen ska göra ett uttalande med innebörden attregeringen tillser att frågan om den svenska träski-veindustrins situation närmare blir klargjord i lämp-ligt sammanhang.Från majoritetens sida har vi hänvisat till uttalan-den och pågående arbete inom ombl.a. energiskatternas framtida utformning. Låt mighär från talarstolen ändå göra ytterligare ett förtyd-ligande i frågan. Enligt uppgift från Näringsdeparte-mentet avser regeringen att ånyo analysera träskive-industrins situation. Detta arbete inkluderar bl.a.aspekter såsom struktur, konkurrenskraft, sysselsätt-ning och råvaruförsörjning m.m. I analysen ingårdessutom att klarlägga spånråvarans betydelse förbåde leverantörer och olika köpare. Vidare har re-geringen enligt regeringsbeslut överlämnat ett ärendeom trävaruförsörjningen till svensk skivindustri tillSkattenedsättningskommittén. Detta innebär, frutalman, att kommittén kommer att behandla frågan.Därmed är reservationen mer än väl tillgodosedd, ochett tillkännagivande mer eller mindre att betrakta somatt slå in öppna dörrar.Fru talman! behöver fler entreprenörer.Därför har, utöver mer generella åtgärder, en radsatsningar för ett breddat entreprenörskap genom-förts. Bl.a. har det gjorts en särskild satsning på ettnationellt program för entreprenörskap och på s.k.entreprenörskaps- och teknikskolor för att stimuleraungdomars intresse för entreprenörskap och teknik.Det gäller att skapa nyfikenhet hos ungdomar på attvåga pröva kanske mer otraditionella områden, vilketär en oerhört viktig uppgift.Det har fattats beslut om ytterligare satsningarsom har gjorts för att främja kvinnors och invandraresföretagande och kooperativt företagande. Mer omdetta står att läsa i betänkandet.Regelförenklingsarbetet fortsätter. Småföretagar-delegationen lämnade 81 förslag till åtgärder för attförbättra villkoren för småföretagare. avdessa har genomförts eller är under genomförandeeller beredning. I de fall utredning pågår kan manemellertid också betona att målen är desamma menåtgärderna kan avvika lite från vad Småföretagarde-legationen föreslagit.Fru talman! Att säga att ingenting görs är etthandskas grovt med sanningen, eller det är kanskesnarare så att man inte vill se sanningen. Vi social-demokrater har också avlämnat en rapport om dettaarbete och hur regelförenklingsarbetet går till. Därstår det också om olika andra småföretagssatsningar.Information och service till småföretagen har för-bättrats genom att Företagarguiden nu har kommit igång.När det gäller kompetensutvecklingen har nöd-vändiga initiativ och insatser utvecklats i samarbetemed bl.a. och Företagarnas Riksorganisa-tion.Fru talman! Jag vill påstå att vi är på rätt väg, menett sådant här arbete blir aldrig slutfört. Det måsteständigt pågå och vidareutvecklas. Låt mig ta någraexempel som jag tycker är viktiga i det långsiktigaperspektivet.Vi behöver fler med teknisk och naturvetenskap-lig högskoleutbildning.Vi behöver öka kommersialiseringen av den kun-skap som tas fram i forskning och utveckling. Detfinns brister i kontakterna mellan den akademiskavärlden och de små och medelstora företagen. Detsaknas riskkapital i tidiga skeden, och då inte minst iglesbygden. Det är en fråga som har diskuteratsmycket i näringsutskottet.Vi behöver också på ett bättre sätt ta till vara denkunskap som svenska arbetstagare besitter.Att möta företagens behov av och krav på perso-nal kräver utbildningsinsatser, kompetensutvecklingoch kunskapsöverföring. Arbetstillgången kommer attfå en alltmer framträdande roll för tillväxten i vårtland såväl lokalt som regionalt och centralt.Om man vill påverka utvecklingen och flytta frampositionerna är det tämligen meningslöst att enbartbeskriva allt som negativt och med sorgkant. Densom vill bygga för framtiden måste ta fasta på detpositiva och det framgångsrika. Därmed inte sagt ska bortse från det som är dåligt, men om manenbart lyfter fram detta kommer bördan till slut att bliså tung att ingen vill starta något nytt. Pessimister serbara hinder. Den som har tilltro ser också möjligheter.Vi socialdemokrater tror på företagandet i Sveri-ge. Vi har förtroende för företagarna i vårt land. Vivill förbättra, utveckla och ta fram nya idéer. Vi haren stark tilltro till samråd och samverkan. Det ärtillsammans med näringslivet, arbetsmarknadensparter, forskning och utveckling i högskolor och påuniversitet som vi kan skapa en bra grogrund för enfortsatt positiv utveckling.Anf. 32 ()replik:Fru talman! I vissa stycken var det ett brandtal förföretagande och behovet av fler och växande företagsom höll här. Det är bra. Det är nå-gonting som vi alla vill se. Men frågan är vilka kon-kreta åtgärder kan tänka sig.För ungefär sedan gick , re-geringens eget ämbetsverk, ut med en rad förslag påskattesänkningar för att rädda företagen och för attstimulera företagsamheten. Man sade att det fannsbehov av att slopa förmögenhetsskatten, att slopa3:12-reglerna för fåmansbolag och att det behövdesen sänkning av arvs- och gåvoskatten för att förenklagenerationsskiften i familjeföretagen. Hur ser SylviaLindgren på de här förslagen? Det skulle vara intres-sant att höra.Anf. 33 () replik:Fru talman! När det gäller 3:12-reglerna för få-mansbolagsbeskattningen vet säkert att en utredning ska lämna sitt slutbetänkande den31 maj . Det är inte särskilt långt till dess. BjörnRosengren har också i ett interpellationssvar i riksda-gen sagt att det är utomordentligtangeläget att reglerna är tillväxtfrämjande och attåtgärderna innebär regelförenklingar. Han sade vidareatt han kommer att verka för att utredningens betän-kande bereds inom som en priorite-rad fråga.Jag har inte sett utredningen. Jag vet att de härfrågorna har diskuterats mycket. Jag vet också att detär krångligt i många olika sammanhang. Men ettslutbetänkande ska som sagt komma i år.Skattefrågor och arbetsmarknadsfrågor brukarvara de frågor som borgerliga ledamöter tar upp närdet gäller krångel och elände. Man säger att ingentinghar gjorts. Men det har gjorts en hel del. Schablonin-täkterna för investmentbolag har sänkts från till1 ½ %. Reavinstskatten på aktier i dotterbolag harförändrats. Fordonsskatten på jordbrukstraktorerslopas. Jordbrukarna är också i hög grad företagare.Bok- och tidskriftsmomsen har sänkts. Det berörockså en stor bransch i det sammanhanget. En hel delgörs, och mycket är på gång. Men skatter är mångaborgares huvudämne.Anf. 34 ()replik:Fru talman! tar upp skatten påjordbrukstraktorer och böcker. Men det var inte defrågorna jag ställde. Jag undrade om för-slag var riktiga. Tycker att NUTEKvet vad de gör? Är inte t.ex. förmögenhetsbeskatt-ningen väldigt konstig? På många ställen i Europafinns den inte alls, och finns den så ligger vi i Sverigefyra fem gånger högre. Detta är ju som bekant nå-gonting som driver kapitalet ut ur landet. Är det inteockså lite konstigt att 17 av landets 18 rikaste miljar-därer helt slipper den här skatten?Sylvia säger att 3:12-reglerna utreds.Men håller hon med om att 3:12-reglerna är ett stortproblem? Vad säger hon om förmögenhetsbeskatt-ningen och om arvsskatten vid generationsskiften? har många döttrar och söner till familjeföretagareinte råd att ta över med mindre än att de får ta lån föratt betala arvsskatten. Är detta rimligt? Har inte NU-TEK, som är regeringens eget ämbetsverk, en poängnär de tar upp de här frågorna? Vad ska regeringengöra åt detta?Anf. 35 () replik:Fru talman! Som jag sade tidigare om 3:12-reglerna, räknar man med att det kommer fram ettslutbetänkande . Det har utretts länge, mendet finns många krångligheter här.Det finns nog många som tycker att deras skatterär orättvisa. Jag tror också att det finns en del hinder ide sammanhangen. Men om tror attjag för Socialdemokraternas räkning kommer att sägaatt vi ska göra kraftiga sänkningar av förmögenhets-skatten, tror han fel. Jag tror att det finns många olikaområden där vi måste driva fördelningspolitik. Dåmåste man hitta bra åtgärder för att komma fram tilldetta.I sitt inledningsanförande skällde också MikaelOscarsson på att vi i har tappat så mycket närdet gäller välståndsligan. Jag är av den ideologin attjag tycker att alla länder och alla människor ska hamöjlighet till samma välstånd. Jag tycker inte att detär fel om några kommer i kapp.Det finns också väldigt mycket olika statistikinom de här områdena. Av de 30 länder som mäts ärdet faktiskt bara som har en lägre andel invå-nare i arbetsför ålder än vad vi har. Detta missgynnaross rent statistiskt med cirka tre fyra platser i väl-ståndsligan, eftersom den tillväxt som produceras aven arbetsför befolkning ska delas med hela befolk-ningen.Med det här vill jag säga som replik på MikaelOscarssons tidigare inlägg, nu när jag fått möjlighetatt svara på det, att statistik går att mäta på mångaolika håll. Det gäller att försöka få fram en rättvisa idet. Det kommer att återkomma också när era olika53 förslag kommer fram, för jag är övertygad om attde kommer fram, i den fortsatta debatten.Anf. 36 () replik:Fru talman! Denna fredagsdebatt ska jag inte för-länga alltför . Jag vill börja med att säga, SylviaLindgren, att så många kan inte ha så fel. Jag hänvi-sade till Nordregios rapport, och jag är oroad överden nedgång i sysselsättningen som vi har haft undertiden . Konkret är vi, som jag sade,det enda nordiska land som inte har kunnat utnyttjahögkonjunkturen. Det är det ena.Det andra, jag tar bara ett enda exempel, är attvärna om uppfinnare och innovatörer. har vi ettsystem där du, om du är forskare och anställd vid ettuniversitet, kan få hjälp att förverkliga dina idéer. Förden lilla, vanliga enskilda människan saknas i storutsträckning denna möjlighet. Hur ser på möjligheterna att förbättra just för innovatö-rer och vanliga små uppfinnare?Såddkapitalet kommer det kanske att hänvisas till,men det tar en väldig tid. Det utreds iännu en omgång. Medan såddkapitalet utreds tror jagatt såningsmannen dör, så att säga. Det tar väldigtlång tid. Just detta med tilltro till samverkan är ju ensak, alltså att ha tilltro. Det andra är att genomföra. Vihar ju i de här inledningarna fått en mängd exempelpå att många inte tycker att det är riktigt bra.Men min konkreta fråga är: Hur ser på förutsättningarna att få i gång innovations-verksamheten bättre än ?Anf. 37 () replik:Fru talman! Jag tror att vi är väldigt överens, ÅkeSandström och flera andra av oss, om att vi måste tatill vara idéerna som kommer från innovatörerna påett mycket tydligare sätt. Därför behövs det ocksånågra som är mottagare av idéerna, och det är entre-prenörerna. Det är därför vi också tycker att det är såoerhört viktigt att satsa på entreprenörskapet - attskapa mötesplatser, skapa plattformer - för att manpå ett mycket tydligare sätt också ska kunna gå frånen idé till en produkt som också kan utformas ochgöras.Anf. 38 () replik:Fru talman! Låt mig bara kort säga att just dettamed att beskriva är ju så enkelt. Vi är så bra på det iSverige. Jag kan vara överens med den beskrivningsom gör, men det konkreta återstår,nämligen att den ekonomiska substansen saknas förden lille innovatören fram till dess att han eller honhar kunnat kommersialisera sin produkt. Där fattasdet någonting.Kan vara beredd att ta med sigtanken på något som finns i andra länder, nämligennågon form av uppfinnarstipendium eller uppfinnar-lön? De här små uppfinnarna hamnar vid sidan av närdet gäller att förverkliga produkterna. Det är ett glappdär.Anf. 39 () replik:Fru talman! Det är viktigt att täppa till alla glapp,, även inom den här delen. Vi har junyligen haft en genomgång också när det gäller dethär med innovatörer och stöd i näringsutskottet, därde här problemen också har lagts fram. Det är välockså så att stödet måste till i ett så tidigt skede sommöjligt. Då kanske det i många fall handlar om denlokala och regionala nivån. Det vet väldigt väl, att man nu tittar på de här möjlig-heter.Utredningar har det gjorts väldigt många, men nugäller det också att komma fram med lite skarpa för-slag. Det är som håller på med det härarbetet och ser hur det ska ske på det lokala och regi-onala planet. Jag tror att det är oerhört viktigt. Jag troratt det är så nära produkten som möjligt, så nära idénsom möjligt, som man har störst möjligheter att vär-dera hur en sak kommer att kunna utvecklas.Anf. 40 ()replik:Fru talman! Jag ska också fatta mig kort. SylviaLindgren talar om en rad områden som behöver varatillgodosedda i ett samhälle för att företagen ska fun-gera. Det handlar bl.a. om en väl fungerande offentligsektor. Vi föreslår att en del av det som utförsinom den offentliga sektorn ska kunna konkurrensut-sättas för att det ska skapas fler företag - inte minstför kvinnor. Då vill jag fråga: Är att försöka påverka sina partikamrater, t.ex.socialministern, för att tillåta det?Sedan till fråga nummer två. Det gäller riskkapitalför glesbygd. säger att frågan hardiskuterats i näringsutskottet, där jag dessvärre intekunnat vara närvarande särskilt mycket eftersom jagarbetat i ett annat utskott. Men jag vill fråga: Harnågot utredningsarbete de facto kommit i gång? Jagfår påringningar från företagare i t.ex.Norrlands inland som vill bygga ut och utveckla. Mende får inte låna pengar i bankerna - trots att de har välfungerande företag.Anf. 41 () replik:Fru talman! Den första fråga som tar upp gäller hur det ser ut inom den offentligasektorn och med konkurrensutsättning osv. Om det ären fördel eller nackdel vet jag inte, men jag bor i denhär staden. Jag älskar och tycker att det ären jättefin stad att bo och leva i. Men jag ser ju ocksåskillnader. Jag ser klara klyftor och en stor oro förframtiden.På den södra sidan av staden, där jag bor, finnsdet inte någon möjlighet att gå till en lands-tingsägd vårdcentral. Alla vårdcentraler där liggerunder annan regim. Att påstå att det inte finns möjlig-heter att slå sig in inom den offentliga sektorn tyckerjag därför också är att slå in öppna dörrar.Tittar vi på akutsjukvården är det klart att vi harett sjukhus i den här staden som är privat. Vi har flerastycken om man även tittar på och Sophiahem-met.