prot · GP09125 · 2002-06-14 00:00:00 — Jag är dockövertygad om att det faktum att man beskriver pro-blemen inte löser någonting av skolans problem.Jag är lite bekymrad, för jag tycker inte att deborgerliga och tycks förstå att ung-domar är helt annorlunda än vad ungdomar vadpå . Dagens ungdomar är fritänkandemänniskor med stark personlig integritet som har lärtsig kritiskt tänkande och sitt eget värde som individända sedan de var små. De kräver uppmärksamhet,respekt för sina åsikter och att få bli bemötta på sinaegna villkor. Och för att ge respekt behöver de mötarespekt från läraren.Det här är ingen utveckling som vi kan vrida till-baka, hur mycket man än tycker att skolan var bättreförr. Jag vill inte heller vrida den tillbaka. Jag tyckeratt dagens fritänkande elever är att föredra framför enhunsad grupp lydiga elever som lär sig det lärarensäger åt dem av rädsla för repressalier.Det är helt fel metod att försöka hantera dagensungdomar med kontroll, tvång och mer och tidigarebetyg. I stället måste man uppmuntra deras egen kre-ativitet. Deras ifrågasättande ska ses som en utmaningoch ett uttryck för intresse. De måste ges respekt somindivider, och deras åsikter om skolan och undervis-ningen måste tas på allvar.Skolan ska inte vara en plats där föräldrar förvararsina barn medan de arbetar eller ens i första hand enarbetsplats för lärare. Det är elevernas skola. Det ärde som är bundna dit med plikt, och de ska också harätt till inflytande.(Applåder)Anf. 52 () replik:Herr talman! Även jag kan hälsa välkommen i partiledarkretsen. Jag vill inteyttra mig om några avgående, men det är aldrig felmed lite förnyelse i kretsen.Jag hoppas att ingen tar det personligt; det varverkligen inte avsett så.Den allmänna retoriken kan jag instämma i. MariaWetterstrand gör sig till tolk för alla ungdomar ochsäger att de är kreativa, fritänkande osv. Där är välsanningen att fritänkandet ibland går för långt.Svenska ungdomar har tillsammans med ungdo-mar i 32 andra länder fått fylla i en enkät om hurordningssituationen är i skolan, t.ex. hur många mi-nuter det tar innan lektionen kommer i gång - hurmånga minuter det tar att reda ut att strulputtarna harfel läroböcker, att ett gäng kommer för sent osv. Sve-riges elever rankade den svenska skolan nästan lägstav dessa jämförda länder. Detta är naturligtvis intenågon bra situation. Jag står alltså för att vi behövermer arbetsro i den svenska skolan.För att hjälpa just de elever som behöver meststöd behöver vi också ta reda på vilka de är. Det storafelet med svensk skolpolitik är att vi har avhänt ossde metoderna - betygssättning, nationella prov osv.Där tycker vi alltså olika. Men den allmänna reto-riken var vacker.Anf. 53 () re-plik:Herr talman! Jag är fulltmedveten om att det finns mycket stök i skolan i dag.Jag har själv jobbat, i alla fall , på enhögstadieskola. Men frågan är hur vi löser det pro-blemet. Det är ju inte att beskriva problemet som göratt det löses. Jag är övertygad om att mer och tidigarebetyg inte är huvudpoängen när det gäller hur manska lösa problemen - tvärtom, tror jag faktiskt.Skolan lider fortfarande av sviterna efter de bor-gerliga nedskärningar som gjordes mellan 1991 och1994. Vi gröna har den här mandatperioden tillsam-mans med Socialdemokraterna och Vänsterpartietfaktiskt lyckats höja satsningarna på kommunerna.Det är fortfarande för lite. Vi behöver göra mer. Mendet är resurser till skolan som behövs så att man kananställa fler lärare, fler specialpedagoger och flerkuratorer i skolan. Det är inte tvång och mer betygsom är lösningen på de problem som jag och LarsLeijonborg åtminstone är någorlunda överens om attde existerar.(Applåder)Anf. 54 () replik:Herr talman! Här har vi den situation som GudrunSchyman efterlyste: Vi har en tydlig skillnad mellantvå partier som väljarna får ta ställning till. Folkparti-et är för betyg, är emot betyg. Det stod itidningen att av svenska folket delar våruppfattning och uppfatt-ning.(Applåder)Anf. 55 ():Herr talman! Det här är mandatpe-riodens sista partiledardebatt och min första. Trotsdetta är det med viss frustration jag lyssnar på den härdebatten. Vi är inne i det tjugoförsta århundradet, ochändå tycker jag att det är en debatt där visionerna ochnytänkandet aldrig riktigt lyckas få plats.Problembeskrivningar saknas inte, tvärtom. Dethar uttryckts stor förståelse för den utsatta situationenför sjukskrivna och underbetalda kvinnor, familjermed svag ekonomi, de hårt pressade entreprenörernainom näringslivet och de boende i glesbygden. Detfinns dock luckor i denna problembeskrivning. Jagsaknar insikten om den pågående miljökrisen, omskövlingen av jordens ändliga resurser och om växt-huseffekten. Jag saknar också en analys av hur denrika världens ständiga strävan efter mer påverkarmänniskorna på andra sidan jorden.Men det som framför allt oroar mig är tron attsamma gamla politik och retorik ska kunna lösa deproblem som den själv delvis har gett upphov till.Miljöpartiet de gröna menar att det behövs bådenya angreppssätt och nya prioriteringar. Och för attvärna om framtiden måste vi börja med att tänka påbarnen. Barnens perspektiv är viktigt, både för att dettvingar oss att se framåt och för att samhället faktiskthar ett särskilt ansvar för barnen.Man pratar ofta om att vuxna är stressade. Mendet mest alarmerande är nog ändå att stressen har nåttända till barnen och in på dagis. Det är ingen slumpatt det står flera olika organisationer här utanförRiksdagshuset och kräver att vi ska prata ombarnen. TCO:s ordförande står utanför Riks-dagshuset och pratar om behovet av sänkt arbetstidoch förlängd föräldraförsäkring för barnens skull.Det är heller ingen slump att det i Miljöpartietsvalmanifest, det dokument där vår kongress har slagitfast vad vi vill prioritera under nästa mandatperiod,finns flera förslag för att förbättra barnens situation.För oss har barnen alltid varit i fokus. När föräldran-ätverket granskade partierna fick Miljö-partiet bäst betyg.Vi vill förlänga föräldraförsäkringen från 16 må-nader till 18. Det ger barnen mer tid med sina föräld-rar, och man kan skjuta upp förskolestarten.Vi vill minska barngrupperna på dagis. Den härmandatperioden har vi varit med om att genomföra ensänkning av avgifterna på dagis genom maxtaxan,och det har gett en viss effekt i form av mer pengar iplånboken till barnens föräldrar. Men det har intebara varit positivt, utan det har också lett till att barn-gruppernas storlek på dagis har ökat. Många barn fårockså tillbringa på dagis.Häromdagen var det t.o.m. en professor som kal-lade de stora barngrupper på dagis som finns ivissa kommuner för barnmisshandel.Nu måste vi ta tag i detta. En rimlig målsättning ärmax 16 barn i åldersblandade grupper och ännu färre,helst inte fler än 11, i småbarnsgrupper.Miljöpartiet kommer att driva en politik för att gö-ra detta möjligt, både i och i kommunerna.Vi är beredda att öka bidragen från staten till kom-munerna så att de ekonomiska hinder som kan finnasför att satsa på dagis undanröjs.Vi vill återinföra barntillägget i studiemedlen förstuderande med barn, en grupp som har enmycket utsatt situation. Vi har för många fattiga barni . Är det inte dags , , att låtabarnen stå i fokus i valrörelsen och minska barngrup-pernas storlek och förlänga föräldraförsäkringen?Men vi i bryr oss inte bara om hurbarnen har det , vi bryr oss också om deras framtid.Hur kommer den här planeten och det här samhälletatt se ut när barnen växer upp.Herr talman! Vi i har påverkat miljö-politiken den här mandatperioden. Vi har ökat sats-ningarna på miljöfrågor, på att skydda natur och påmiljöforskning. Men det är inte tillräckligt.Enligt en kommer en fjärdedel av jor-dens däggdjur att vara utrotade , om vi integör någonting. Det fick små notiser ikvällstidningarna, med en bild på en tiger vid sidanav, där det stod att tigern var en av de arter somskulle utrotas.Enligt FN:s klimatexperter kommer medeltempe-raturen att öka med mer än fem grader, med enormaklimatförändringar i form av stormar, översvämning-ar, stigande havsvattennivåer och torka som följd.Om vi minskar utsläppen av växthusgaser, framförallt koldioxid, kan vi bromsa den globala uppvärm-ningen.Torsken i håller på att ta slut på grundav hänsynslös fiskepolitik. kunde kustborna draupp torsk utanför husknuten. är det bara medavancerade trålare som det är möjligt att få upp någontorsk över huvud taget. är i högsta grad an-svarigt för att torsken håller på att försvinna. Detbehövs ett stopp för torskfiske i Östersjönunder . Tyvärr är det inte säkert att deträcker. I väntade man för . När torskfis-ket stoppades var det . Fiskenhar inte kommit tillbaka än utanför Newfoundlandskust.Jag kan inte förstå hur vi ska kunna se våra barnoch barnbarn i ögonen när de undrar varför torskeninte finns kvar. Är det okej för att baraskylla ifrån sig på att EU och de baltiska staterna inteville stoppa fisket?Herr talman! Det finns många problem i världensom måste tas på allvar för barnens framtid: rasismoch främlingsfientlighet, fattigdom och bristen pådemokrati. En ny fråga som har blivit aktuell är attvärldens vattenresurser håller på att köpas upp avmultinationella storföretag.I höst hålls en världskonferens i iSydafrika. Temat är hållbar utveckling. Där bordeSverige engagera sig för att miljöansvaret och demänskliga rättigheterna ska få gå före storföretagenskortsiktiga vinstintressen och frihandelsreglerna. Vimåste gå emot privatisering av världens vattenresur-ser. Vatten är ett grundläggande mänskligt behov ochborde lika lite som luften vi andas kunna ägas. KanGöran garantera att motsätter sigprivatisering av världens vattenresurser?I den närmaste omgivningen är det främlingsfi-entligheten som bekymrar mig allra mest. Särskiltbekymmersamt är det, tycker jag, att den svenskaregeringen agerar aktivt för att göra flykting- ochinvandringspolitiken gemensam i hela EU. Är detverkligen läge att, som det heter, harmonisera flyk-tingpolitiken när har deklarerat att dendanska asyl- och invandringspolitiken ska vara enförebild för EU, när och har uttalat enflyktingfientlig inställning, när Socialdemokraternaspartikolleger i och vill för-svåra för människor att söka asyl och öka förföljelsenav människor med utomeuropeiskt utseende som kanmisstänkas befinna sig illegalt innanför EU:s muraroch när riskerar att få en minoritetsregeringmed stöd av Nationella fronten? Främlingsfientlig-heten kommer man inte till rätta med genom att ur-holka asylrätten, tvärtom gör man den rumsren. Medsådana socialdemokrater som i och behövs det kanske inte någon nationellfront. Och barnen lär sig att det är skillnad på folkoch folk.Herr talman! Det är för övrigt rejält otaktiskt attförsvåra invandring när vi har så lågt barnafödandeoch alla prognoser tyder på att vi behöver en arbets-kraftsinvandring på uppemot en miljon människor detnärmaste för att klara den offentliga sektornoch företagens behov. Vill vi att barnen ska leva i ettvälfärdssamhälle bör vi tvärtom göra det enklare förmänniskor att komma hit. Jag förstår inte vad GöranPersson är rädd för när det gäller den frågan.Herr talman! Jag har försökt att ge en bild av vadvi i tycker är viktiga frågor inför denkommande mandatperioden. Vi vill ge barnen ennutid och en framtid. För att lyckas med det behövsvisioner, nytänkande och nya prioriteringar.Det sägs att människor, särskilt unga människor,inte vill engagera sig politiskt. Jag ifrågasätter denbilden. När vi, bl.a. i , har öppnat vägar förmänniskor att påverka har det visat sig finnas ettenormt engagemang. Det gäller bara att släppa framdet. Demokratin kräver att vi alla är delaktiga. Allapartier har ett ansvar för att det engagemang somfaktiskt finns hos människor tas till vara. Vi vill för-nya demokratin och vara en röst i politiken för demsom inte har någon, för barnen, naturen och kom-mande generationer.Ni som lyssnar på den här debatten på radio ochser på TV har en stående inbjudan att delta och enga-gera er med oss för att skapa ett samhälle där vi intesliter ut människor och miljö.(Applåder)Anf. 56 Statsminister ():Herr talman! Först ett varmt tack till förden fyraårsperiod vi har arbetat tillsammans. Rege-ringen har inte alltid fått som vi har velat, men vi harpresterat väldigt mycket gott tillsammans, och det ärjag tacksam för. Tack för det samarbetet!Ett särskilt tack till och Miljöpartietsom i många frågor konstruktivt har bidragit till att geSverige en bra utveckling.För mig känns det lite märkligt att lyssna till de-batten . Den har ett drag av dåligt humör översig, en dysterhet, i ett läge där vi faktiskt tvärtomborde se de enorma möjligheter som vårt land har.Här finns en dysterhet och sedan en splittring. Varoch en talar om sitt. Ingen gör anspråk på att presen-tera någonting sammanhållet. Det ska någon annanstå för.Här finns krav på lägre skatter. Här finns krav påhögre löner för lärare och offentlig vårdpersonal. Härfinns krav på bättre regionalpolitik, och här finns kravpå flera vägar. Här finns krav på barnkonton somtycks växa i storlek varje gång de presenteras. Helatiden.En sak vet vi alla, vart och ett av dessa förslag kanman säkert argumentera för. Men vi kommer inte attkunna genomföra alla. Skulle det hända sig så olyck-ligt att man försökte göra detta till regeringspolitik,att ta med allt, lägre skatter och större utgifter, blir detunderskott. Då blir det räntestegringar. Då blir detkonkurser i småföretag. Då får alla de som de senasteåren har köpt dyra hus och dyra bostadsrätter se hurmånadskostnaden rusar i höjden därför att räntansticker uppåt.Missa nu inte det tillfälle vi har lagt som grund fören bra utveckling genom att släppa loss en politiksom en gång störtade i fördärvet!Jag känner när jag lyssnar av debatten att den ris-ken finns där. Den borgerliga sidan är i den totalaupplösningen; man presenterar miljardre-former, uppenbarligen för att på så sätt ta röster frånvarandra. Det slutar med att små hushåll med småekonomiska omständigheter kan få sin situation total-fördärvad.Du som sitter med en nyköpt villa eller bostads-rätt, tänk efter noga vad ytterligare räntestegringarbetyder för dig.Det är lätt att lova olika typer av konton, bidragoch stora skattesänkningar. Vi vet att i slutändan skaallt betalas. Gör vi inte det blir det stigande räntor.Jag vill säga detta eftersom debatten blir lite dyster,en repetition av sådant vi har gått igenom i Sverige.Socialdemokratin kommer aldrig att medverka tilldetta. Vi kommer att stå fast och våga säga att vi intekan få allt på en gång. Vi måste prioritera. Basen förutvecklingen är att så många människor som möjligtarbetar, är i arbete, presterar och producerar. Sedanfördelar vi gemensamt efter våra fastlagda värdering-ar.Vi har en mandatperiod bakom oss som har varitframgångsrik i många delar. Vi är stolta, men intenöjda - som vi brukar säga. Det finns maxtaxor intebara för barnen men också för de äldre på sina insti-tutioner. Det är höjda pensioner, bättre bostadstilläggför pensionärerna, kraftig utbyggnad av högskolor,universitet och forskning. Vi har ett starkt förbättratstudiemedelssystem.Vi har dessutom klarat av att amortera på gamlaskulder. Vi har betalat av sådana skulder som harbyggts upp tidigare. har vitillsammans betalat av på gamla skulder.Vi har knäckt massarbetslösheten. Vi har lyckatsge en framträdande position i internationelltsamarbete, inte minst i Europeiska unionen.Vi har gjort mycket tillsammans som jag känner stolthet över, men jag ärinte nöjd med utvecklingen. Det måste bli, och detkan bli, bättre.Jag tror att folk ser detta. Men jag får det inte attgå ihop med den totala utskåpningen av regeringenoch regeringens politik, som ledamöterna i kammarenbestår oss med. Okej, det är bra med hård kritik, menden bör också bära någonting av verklighetens prägel.Människor runtomkring ser hur Sverigeutvecklas och förstår att det visst finns problem menatt det finns möjligheter, styrka och mycket att varastolta över.Jag vågar följande påstående: Vi har aldrig tidiga-re gått in i en ny fyraårsperiod med så goda förutsätt-ningar som vi har inför den period vi har framför oss.Vi kan mycket väl ha en fyraårsperiod som kankomma att domineras av en fortsatt förmåga, en fort-satt möjlighet, att successivt förbättra på område efterområde. Vi har lagt grunden under de år vi har bakomoss.Folk ser och förstår detta. En och annan är själv-klart kritisk, men de är rättvisa nog att säga att jobbetsom har utförts inte är så uselt som det påstås. Svens-ka folket är säkert inte stolt över sin regering, inteheller nöjt, men med de alternativ som har redovisatskanske den sittande regeringen rentav kommer utmed lite fördel.Det blir fullständigt groteskt när man ute i landetmöter opinionen, människorna, för samtal, känneroptimism och framtidstro, alla idéer och projekt somfrodas, allt som går att göra, för att sedan träffa dys-terheten i kammaren.Låt oss göra denna arbetsfördelning: Jag talar gär-na om möjligheter. Jag talar gärna i opti-mistiska ordalag om allt vi kan göra och hur sakeroch ting kan bli bättre, så kan de som tycker att dys-terheten är politikens kärna fortsätta med det budska-pet valrörelsen ut. Sedan får vi se om inte den somtrots allt är gladast vinner! (Applåder)Nästa gång vi ses kommer vi att mötas på gatoroch torg i debatter och samtal. Var och en av osskommer att artikulera, argumentera och agitera förjust det som vi och våra partier vill och står för. Visocialdemokrater vill ha ett förnyat förtroende att ledaSverige även efter valet . Om vi fårdet, ser jag framför mig fyra stora områden som vikommer att koncentrera våra insatser på. Det handlarom att bygga vidare på det vi är stolta över men intenöjda med.För det första: ska vara ett land i arbeteoch tillväxt. Arbete är grunden till välstånd och väl-färd. Därför måste arbetsmarknaden och näringspoli-tiken ständigt justeras och moderniseras. Det måsteske i samverkan mellan företag och facket, mellanstaten och arbetsmarknadens parter.Jag vill under den kommande mandatperioden seett nytt samförstånd i . Låt oss samlas kring eninvesteringsplan för arbete och tillväxt. Det handlarom investeringar i grundläggande infrastruktur, ivägar och järnvägar, i ny teknik och forskning ochinte minst i fler bostäder. Jag hoppas på nya kommu-nala majoriteter i en lång rad av storstadsregionernaskommuner så att vi får fart på det kommunala arbetesom ska möjliggöra bostadsbyggandet.Jag vill också säga att det handlar om investering-ar på arbetsplatserna. Det ska vara investeringar somundanröjer de jobb som bryter ned fysiskt och psy-kiskt. Det handlar om investeringar i tillväxtregioneroch i utsatta bygder. Det handlar om att ta till vararedan gjorda investeringar bättre.Se på pensionärerna! De är friskare, de är aktivareoch kunnigare än några andra tidigare pensionärer. Vivill att de ska fortsätta att bidra till samhällsutveck-lingen på det sätt och i den utsträckning de självaönskar.För det andra: ska vara modernt, öppetoch kunskapssökande. är ett av världensrikaste länder. Vi är ett av världens kunnigaste folk.Vi har en förpliktelse mot den fattiga världen, förderas skull men även för vår skull. Jag vill under denkommande mandatperioden höra en än starkaresvensk röst i världen, i och i vårt närområde.Inte minst gäller det i arbetet för gemensam överlev-nad att låta miljöhänsynen genomsyra alla beslut påalla nivåer. vet vi att världen inte längrefinns bara utanför gränser. Världen finns häroch , mitt ibland oss. Den är en enorm möjlighet.Mångfalden berikar samhället. Därför har vi inte rådatt invandrarna ställs vid sidan om. Jag vill under denkommande mandatperioden göra integrationspoliti-ken till en första rangens uppgift för hela vårt land,för regering och riksdag, för facket och näringslivet,för folkrörelser och organisationer, för enskilda män-niskor.För det tredje: ska vara ett land i trygghetoch frihet.Det finns inget frihetsvärde större än känslan avtrygghet. Så skrev i sin lilla skrift Val-frihetens samhälle.Det är så sant som det är sagt. Det är bara i trygg-het som frihet råder.Jag vill under den kommande mandatperioden ge-nomlysa hela det svenska samhället, varenda litenvrå. Var finns känslan av otrygghet? Är det på gatoroch torg? Är det inför hot om våld och brottslighet?Är det inför risken att inte få åldras i värdighet? Ärdet på den stressiga arbetsplatsen? Är det därför attbarngruppen på dagis är för stor? Är det för att köernai vården är för långa?Var och en av dessa otrygghetens öar måste be-kämpas. Det ska ske med ökade resurser. De behövs,och de går före skattesänkningar. Det ska ske medbättre arbetsmetoder där det är nödvändigt. Det skaske med nya lösningar där så krävs. Grunden tilltrygghet läggs tidigt, i hemmet där föräldrarna har tidmed sina barn, i förskolan, sedan , däref-ter gymnasieskolan, sist högskolan, sedan vidareut-bildning under livets olika skeenden.Vi socialdemokrater vill inte att skolan ska sorteraeleverna. Skolan ska lära eleverna att sortera infor-mation och inhämta kunskap. Det kan bara tryggaelever göra. Skolan ska stimulera lusten att lära.Jag vill under den kommande mandatperioden taytterligare steg i utbildningspolitiken: Fler förskollä-rare, fler vuxna i skolan, fler lärare, fler studenter viduniversitet och högskolor. Kort uttryckt: fler utbild-ningsmöjligheter. Någraandra ambitioner gäller inte för en socialdemokratiskutbildningspolitik. Trygghet är framtid i frihet.Låt mig säga, herr talman, att när vi talar om kun-skap och socialdemokratins kunskapssyn handlar detbåde om att den enskilde ska frigöras, få maximalmöjlighet att växa och utvecklas, och om en insikt iden del av befolkning där jag hämtar mittmandat, där socialdemokratin har sitt ursprung, eninsikt om att utan kunskap, inget inflytande i sam-hället, och utan kunskap, makt åt andra.Vi släpper aldrig det. Vår strävan kommer att varaatt se till att alla är med. Då måste vi ständigt sökanya vägar, så att vi inte tappar de pojkar och flickorsom tycker att skolan är pest och pina. Vi kommerständigt att vara beredda att ompröva politiken för attnå det målet.Vi vill naturligtvis ha arbetsro och trygghet i sko-lan, men vi vill också se till att den arbetsron ochtryggheten också kommer dem till del som annarslämnar skolan och förlorar för resten av livet.Kunskap åt alla - då blir den större. Den växer omvi delar den tillsammans. (Applåder)För det fjärde: ska vara ett land i liv ochlust, i förändring och förbättring. Den moderna män-niskan är nyfiken och kreativ. Hon prövar nya vägar,spränger gränser och vidgar perspektiven. Hon behö-ver materiell trygghet och försörjning.Men människan behöver någonting mer. Utankultur skulle vi inte kunna allt det vi kan. Utan kulturskulle vi inte förstå det vi tror oss begripa. utan kulturskulle vi inte vara de vi är. Ingen skulle se det nya.Ingen skulle förstå det gamla. På en och samma gångär kulturen ett känselspröt mot framtiden och en för-ankring i historien.Låt oss tillsammans under den kommande man-datperioden lyfta fram kulturen, arkitekturen, formenoch designen, allt det som kännetecknas av skapandeoch kreativitet, till en gemensam framtida angelägen-het för oss alla. Kulturen blir ett reformområde omsocialdemokratin får väljarnas förtroende.Herr talman! Så blir konturerna av nästa mandat-periods stora arbetsuppgifter alltmer tydliga: de storainvesteringarna för arbete och tillväxt, ett nytt sam-förståndsklimat, arbetet mot de globala miljöhoten,integrationspolitiken, att forma ett arbetsliv som intesliter ut människor, fler i arbete efter sjukskrivning,bättre sjukvård, intensifierad kamp mot brott ochorsakerna bakom brott, en skola som inte sorterarelever utan som sorterar kunskap och information, attbättre ta till vara och trygga pensionärers vilja attbidra till samhällsutvecklingen, växande universitet,kultur och än mer kultur.Så ser en modern socialdemokratisk agenda ut:både utveckling och jämlikhet, både frihet och trygg-het. Det är denna politik som vi socialdemokraterkommer att begära väljarnas förtroende för den 15september.(Applåder)Anf. 57 BO () replik:Herr talman! Jag måste säga att det var vackert,.