prot · GP0990 · 2002-04-04 00:00:00 — Det är väl bra det.Det andra är att begrepp är en sak, målsättning ären annan sak. Men det ska också tillföras resurser föratt man ska nå dit. Just nu är jag mest bekymrad överutvecklingen i de två stora landstingen som är hörn-pelare i resonemanget, de i och ,med jättelika miljardunderskott.Vi klarar inte en nationell vårdgaranti om miss-skötseln av ekonomin fortsätter i de landstingen. Viklarade inte heller 1995 att leva upp till tillräckligtbra statsbidrag för att lova en vårdgaranti. har vitillfört resurser, de senaste åren.Vi kan troligen tillföra mer resurser kommande man-datperiod om ekonomin utvecklas rätt.Det kräver i så fall att vi också har ett fördelnings-system över landet, en rättvis skatteutjämning lands-tingen emellan. Det är när vi kommer in på de saker-na som målsättningen fylls med ett innehåll. Det är dåsom agnarna skiljs från vetet. Vi får väl se vilka somär kvar när det verkligen handlar om att se till så attvårdgarantin också genomförs med gemensammaresurser, dvs. 147 ():Fru talman! vet statsministern att det inte ärvården som leder till underskottet i t.ex. Stockholmsläns landsting. Det beror på den straffbeskattning avborgerlig politik som där bedrivs genom utjämnings-system och de ändringar som socialdemokraternagjorde 1996.Det som gör att man drar sig för att ställa frågor idenna kammare under frågestunden är alltid att re-geringens representanter drämmer tillbaka och intesvarar på frågan. Jag är genuint intresserad av att fåveta: Vari består garantin?Med den gamla nationella vårdgarantin, statsmi-nistern, hade patienten rätt att på bekost-nad att få vård i ett annat landsting eller av någonannan vårdgivare på bekostnad.Det som statsministern för fram är en allmänmålsättning. Ni har tillfört pengar . Köerna är som längst i de socialdemokratisktstyrda landstingen, där statsministern säger att mansköter verksamheten så bra. Vari består garantin,?Anf. 148 Statsminister ():Fru talman! Först till det fria vårdvalet. Det är in-fört. Vi är övertygade om att alla landsting kommeratt vara med i den verksamheten.Så till det andra. Visst är köerna långa på sinahåll, för långa. Å andra sidan är det, som i VästraGötaland, ordning på ekonomin. På andra håll är endel av köerna borta, som i , men ett morasoch nästintill konkurs i ekonomin. Det finns revi-sionsrapporter som är allt annat än roligt att läsa.Om man skyller underskottet i på ut-jämningssystemet, som gör, har vi pre-cis den debatt jag förutser. Det blir ingen nationellvårdgaranti värd namnet om vi inte också vågar ut-jämna mellan landets olika landsting.Om så fort vi diskuterar resurser tillsjukvården ska börja med att säga: Vi ska ta undanStockholm och , där tillväxten finnstänker vi inte bidra solidariskt till övriga delar avlandet, bryter detta ihop.En förutsättning för en nationell vårdgaranti är attvi har ett utjämningssystem. Det utjämningssystemetbekämpar inte bara i utan nutydligen också via sin sjukvårdstalesman . Det är en bra beskrivning av vad konflikten liggerkring den nationella vårdgarantin.FN-trupp till ockuperade områden i MellanösternAnf. 149 ():Fru talman! Det här är en fråga till Sverigesstatsminister vill gärna veta vad som är skillnaden. När ettland som bryter mot EU:s handelsavtal kan EUfrysa handelsavtalet. Varför kan man inte göra det närIsrael bryter mot EU:s handelsavtal?.Vad är skillnaden? När ett land bryter grovt motfolkrätten, som , kan man skicka FN-trupperäven om det finns en part på som inte vill det.Men det kan man inte när bryter mot folkrättenoch har gjort det ända sedan 1967.Själva ockupationen av och ochannekteringen av östra är ett brott motfolkrätten. Varför kan man inte i denna situationskicka FN-trupper - inte till , utan till de ocku-perade områdena?Man kunde göra det i , och då var inte allaparter överens. säger att det är ettstarkt argument för att inte skicka FN-trupper att enpart är emot. Vad är skillnaden mot ett land som Haitieller konflikten på ?Anf. 150 Statsminister ():Fru talman! Jag tror att det är en utsiktslös idé attsända in FN-trupper i i ett läge där intebåde och är överens om att så ska ske.Det skulle bara vara att direkt dra in en tredje part iden väpnade konflikt som växer. Det skulle skapaen utomordentligt explosiv situation och ytterligareförsvåra ett fredsslut.Sedan skulle det troligen också bryta upp koali-tionen mellan EU, , och Arabförbun-det. Det skulle inte, som jag ser det , ha någraförutsättningar att över huvud taget vinna något stöd iFN:s säkerhetsråd.Ska man föra en opraktisk politik som omöjliggörvåra förutsättningar att spela en roll ska man drivakrav som man vet får motstånd i FN:ssäkerhetsråd. Ett sådant krav är att sända in FN-truppbåde på och på utan att bådaparter i regionen är överens om det.Jag skulle inte ha något emot att göra det. Jagskulle i och för sig välkomna det. Men jag ser ingamöjligheter att så skulle kunna ske i dag.Anf. 151 ():Fru talman! Jag tror att det är utsiktslöst att få fredi så länge regeringar låter USAvara den som styr politiken.I fråga om , eller hadeUSA ingenting emot att internationella samfundeteller EU agerade med sanktioner eller annat för attförsvara folkrätten och ett handelsavtal. Men i denhär frågan har någonting emot det.Det är den stora stötestenen. regeringarhar inte modet att föra en politik som skiljer sig frånUSA:s. För den israeliska och den palestinska befolk-ningens behövs en internationell intervention.Jag tror att EU har en väldigt stor och betydelse-full funktion att fylla som faktiskt kan skapa fred.Men då måste man våga föra en annan politik än denUSA vill ha.Anf. 152 Statsminister ():Fru talman! Vi har i den här kammaren undermånga år lyssnat på kritik av militarise-ringen av EU. Vi har sagt att innan EU gören insats måste det bygga på ett FN-mandat.Nu står här i kammaren och ta-lar för att EU tillsammans med andra internationellaaktörer ska gå in med trupp och göra det i något slagsopposition mot , som har veto i FN:s säkerhets-råd.Jag kan förstå de ideella motiven bakom YvonneRuwaidas position, och jag kan sympatisera meddem. Men det är ingen praktisk politik, och den stri-der mot alla de principer ni tidigare hävdat i kamma-ren när det gäller EU och EU:s militära roll.Drogfri trafikAnf. 153 ():Fru talman! Trafikdöden är ett vardagsgissel. Enav de stora orsakerna till att vi efter våra förhållandenhar många döda i trafiken är rattfylleri och drogfylle-ri. Därför skulle jag vilja ställa en fråga justitiemi-nistern.Vi kan konstatera att det kanske sker 4-5 miljonertrafiknykterhetsbrott och att så där 17 000-18 000 upptäcks, dvs. kanske en halv procent. Har re-geringen för avsikt att angripa den del som är denenskilt största orsaken till att människor dödas ochskadas svårt i trafiken?Vi skulle då kunna komma ett stycke närmare dennollvision som regering och riksdag har ställt sigbakom, nämligen att ingen ska dödas eller skadassvårt i trafiken.Anf. 154 Justitieminister ():Fru talman! Ja, regeringen följer noga det arbetesom görs inom polisen, och jag kan meddela att an-talet kontroller har ökat . Mendet räcker inte bara med kontroller utan vi måsteockså ge poliser och åklagare andra verktyg. Det somvi just nu arbetar med inom regeringen och Justitie-departementet är att ge större möjligheter för polis,åklagare och domstolar att förverka de bilar somanvänds av personer som regelbundet kör onyktraeller narkotikapåverkade och utgör en livsfara för allavåra medborgare.Anf. 155 ():Fru talman! Jag tror att det är riktigt att försökaägna mera kraft åt att förverka fordonen, men det ärväl så, justitieministern, att ett lagrum för detta finns . Min fråga i den delen blir: Vad är det som hind-rar att utnyttja detta?Det är väl bra att det blir fler poliser. Jag hör tilldem som tror att det är väldigt viktigt att övervak-ningen ökar, inte för att vi ska ertappa och sätta fastfler människor utan för att det ger en mycket viktigsignal. Jag tror mera på levande, rörliga och låt miggärna säga varma poliser än på de kyliga plåtlådorsom också kommer till användning för hastighets-kontroll och annan trafikövervakning. Jag tror alltsåatt vi behöver mer av aktivitet på det området.Justitieministern sade inget om de frivilliga trafik-säkerhetsinsatserna. Det skulle vara intressant att fådel av hans synpunkter på dessa. De har tyvärr blivitnedprioriterade ekonomiskt från regeringens sidaunder senare år. Det skulle vara bra om justitieminis-tern kunde ge ett löfte om att också det ideella arbetetför en drogfri trafik ska prioriteras.Anf. 156 Justitieminister ():Fru talman! Låt mig först svara på frågan om vil-ka förbättringar man kan göra. Det är riktigt att detredan finns ett lagrum för förverkande, men man har ipraxis kunnat konstatera att det inte är tillräckligteffektivt. Det är för svårt att förverka bilarna pågrundval av en bedömning av risken för återfall. Vitittar nu på detta och ska komma med förslag till enförändring, så att färre människor regelbundet kananvända sina egna eller andras bilar när de är onyktraeller narkotikapåverkade.En annan fråga som togs upp skulle egentligennäringsministern kunna svara på, men jag kan redannu säga att man fortsätter att göra satsningar på poli-sen. Jag vill i det sammanhanget säga att också jagtror att det behövs fler - låt mig uttrycka det så -fysiska poliser. Regeringen har också satsat på detta,och görs den största satsningen . Mer än700 poliser kan utbildas , och anledningen tilldet är att antalet polisutbildningar har ökat från en tilltre. Vi har en sådan i , en i och eni Växjö.Också detta kommer självklart att ge resultat närdet gäller att komma åt personer som kör onyktra ochnarkotikapåverkade.Barn till ensamföräldrarAnf. 157 ():Fru talman! Jag har en fråga till har lagt fram en rapportbl.a. om barn som lever med en förälder, oftast enkvinna. av barnen i olika åldrarlever så. Inkomststandarden för av de här barn-familjerna ligger under socialbidragsnormen.Barnombudsmannen ger en rad förslag om hurdessa familjers situation ska kunna förbättras, t.ex.höjning av underhållsstödet, ett bostadsbidrag somgaranterar en bra boendestandard, kortare arbetstidoch rätt för ensamföräldrar att få flexibel arbetstid.Barnombudsmannen anser också att regeringen börutreda hur vår tids familjemönster påverkar barnenoch deras utveckling.Frågan blir hur ministern ser på de här förslagenoch hur regeringen kommer att jobba med dem.Anf. 158 Statsrådet ():Fru talman! avlämnade utredarenGabriel ett betänkande som han kalladeFattigdomsfällan. Han fick uppdraget bl.a. för att gåigenom hur utvecklingen varit för ensamförsörjarhus-hållen. Som ett resultat av hans utredning har detgjorts vissa justeringar, och vi återkommer med yt-terligare förslag, bl.a. om det som togupp, nämligen hur underhållsstödet framöver ska seut. Vi ser också över på vilket sätt man ska kunnaunderlätta för studerande med barn. Också mångasådana familjer lever under den här typen av ekono-miska förhållanden.Barnombudsmannens förslag om att studera påvilket sätt familjemönstren påverkar får vi väl göra enbedömning av när vi granskar barnombudsmannensrapport lite närmare. Jag har lite svårt att se hur justfamiljemönstren i sig skulle påverka barnens uppväxtutöver vad gäller ensamförsörjarfamiljer. Dock trorjag att det är väldigt viktigt att alla barn har tillgångtill både kvinnor och män för att få bra förebilderunder uppväxten.Anf. 159 ():Fru talman! Ekonomisk knapphet kan naturligtvisi allra högsta grad påverka barnens utveckling ochvardag. Statsrådet känner igen många av barnom-budsmannens förslag från den familjepolitiska utred-ningen, som framlades sedan.Tyvärr har också papporna till de här barnen imånga fall det ganska illa ställt. av dem som harunderhållsskyldighet har hamnat hos kronofogden.Jag vill få litet närmare besked om när regeringentänker lägga fram en proposition med ett samlat greppöver dessa frågor.Anf. 160 Statsrådet ():Fru talman! Vi har med anledning av den stora ut-redningen valt att inte komma till med enenda proposition med allt samlat. Utredningen gjordeen mycket bred analys av många olika situationer förmänniskorna, inte bara för ensamförsörjarhushållenutan för barnfamiljer över huvud taget, bl.a. för såda-na som har marginaleffekter med anledning av att degår från studier till arbete eller går från någon form avbidragsberoende till arbete. Regeringen har därförvalt att ta upp delar av de förslag och det utrednings-underlag som utredare lämnat och analyserar detta isärskild ordning.En del av dessa förslag kommer att behandlas ianslutning till höstens budget. Annat får komma vidett senare tillfälle eftersom vi har haft anledning atttitta lite närmare på regelverket exempelvis vad gällerunderhållsstöd och bidragsskyldiga försörjarpappor.Det gäller bl.a. bostadsbidragen för dessa pappor.Polisens resurserAnf. 161 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till justitieminis-tern, och den handlar om polisväsendet. Det harganska länge varit känt att det finns stora organisato-riska problem i polisväsendet med åldrande kommu-nikationssystem, ett delvis havererat datasystem,brister i ledningsfunktioner och för få poliser. Tilldetta kommer att en stor majoritet av landets polisdi-strikt går back ekonomiskt så mycket att man harlånat maximalt vad som är tillåtet från framtida an-slag.Min fråga blir: Vilka åtgärder tänker regeringenvidta för att se till att polisen får möjlighet att fungerapå ett bättre sätt?Anf. 162 Justitieminister ():Fru talman! Låt mig i varje fall delvis upprepa detsvar som jag gav om antalet poliser. Vi gör nuden största satsningen . Enligt Rikspolissty-relsen kommer den att innebära att vi harbortåt 17 000 poliser. Detta innebär i sin tur trots attvi har många äldre som kommer att sluta att vi kom-mer att få ytterligare nästan en ny polis per dag.Detta bygger på att det utbildas mer än 700 poliserper år. Vi kan inte utbilda flera poliser om vi villbehålla den höga standard på poliser som krävs förutförandet av deras svåra arbete.Jag vill också svara på frågan om ekonomin. Un-der hela fick jag höra från borgerliga leda-möter i debatter här inne: Pengarna räcker inte. Re-geringen har inte finansierat det här. - står vi infördet faktum att polisen sammanlagt har ett överskott.Kan man då inte från borgerligt håll lite självkritiskttänka att man hade fel? Regeringen hade faktiskt rättnär den gjorde den här satsningen. Pengarna räcktetill inrättande av ytterligare en polisutbildning, ochman kan fortsätta den satsning som innebär att vi fårfler poliser.Anf. 163 ():Fru talman! Först vill jag säga att om polisväsen-det totalt sett har ett överskott, borde man omedelbartfatta beslut om ett nytt och fungerande kommunika-tionssystem och om att ersätta nuvarande datasystemmed ett som fungerar. Både justitieministern och jagvet att det finns mycket stora och svåra problem meddetta. Det som poliserna själva får höra när de kräverde här förbättringarna är att det inte finns pengar. Detmåste jag faktiskt hålla med om, eftersom en övervä-gande del av polisdistrikten i har lånatså mycket som man får på anslagen fram-över. Jag tror att det är som är den maximalagränsen framåt. Det innebär att den lilla ökning somregeringen har anslagit inte ens räcker till att betalaränta och amortering på de lån som man har tagit föratt klara dagens verksamhet. Jag tycker faktiskt attdet får vara en måtta i hur man relaterar de här siff-rorna.Min fråga står fortfarande kvar: Vad ska göras föratt få polisväsendet att fungera på ett bättre sätt i dedistrikt som har ett underskott, som har en medelålderpå och där man inte har pengar att nyan-ställa de poliser som i och för sig inte räcker till förbehovet, trots den nya polisskolan?Anf. 164 Justitieminister ():Fru talman! Regeringens ansvar är att se till att detblir tillräckligt mycket pengar för att man samman-lagt ska kunna finansiera de reformer och satsningarsom nu görs, och det har regeringen uppfyllt.Sedan är det riktigt att olika distrikt går med vari-erande resultat: Vissa går med plusresultat och andramed minus. Det är, som mycket väl kännertill, som har dialogen med de olikalänen. Vi ska inte ändra på det demokratiska sättet.Regeringen ska inte sitta och fördela ut pengar till deolika länen. Vi ska fortsätta med det demokratiskasystem som innebär att det här är en dialog mellanRikspolisstyrelsen och de olika länen.Det är riktigt att det behövs ett nytt kommunika-tionssystem. Det kommer också ett nytt system tillsenast utgången av 2003. Det är därför som man justnu arbetar med att få fram ett system som kommer attfungera till utgången av . Sedan får vi ser hurdet här utvecklar sig med andra delar av vårt samhäl-le. Men för polisens del måste det vara uppfyllt föreutgången av 2003, och det kommer också att uppfyl-las.Landstingens ekonomiska förvaltningAnf. 165 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern,och den gäller och RegionSkåne. Vi har tidigare berört den dåliga ekonomin,men jag har en lite annan vinkling på detta.Båda dessa landsting är ju de som borde ha bästförutsättningar tillväxtmässigt, men har den kanskesämsta ekonomin, och det är ju illavarslande i sig.Men det som oroar mig kanske mest är den attitydsom de politiska ledningarna står för, dvs. att det inteär något problem att man lånar till sjukvården och hellre säljer ut tillgångar och lever upp pengarna.Min fråga till statsministern handlar därför omdetta: fanns det spärregler i lagstiftningen såatt en politisk majoritet inte kunde hantera tillgångaroch förmögenheter uppbyggda under en generationhur som helst. Anser statsministern att det är påkallatatt överväga en sådan diskussion igen?Anf. 166 Statsminister ():Fru talman! Det finns många aspekter på den van-skötsel vi nu ser av gemensamma resurser i bådeStockholm och . Det leder för långt att nu gå inpå en diskussion om förmögenhetsskyddet, som LeifJakobsson talar om. Vi kommer säkert att diskuteradetta , just mot den här bakgrunden.Vad som trots allt har förvånat mig allra mest, ut-över den vanliga misskötseln, är den attityd man hartill revisorer och revisionsgranskning. Man säger attdet inte är något att bry sig om. När ledande förtroen-demän börjar uttrycka sig så om revisionsgranskning,då är man på ett sluttande plan.Det här handlar om ett grundläggande regelverk iett samhälle. Det handlar om respekt för regelverketoch respekt för en kontrollmakt. Säger man att dettainte är något att bry sig om, hur ska man då kunnavara trovärdig när man kräver att medborgare i övrigtska följa lagar, förordningar och uppställda regel-verk? Detta är en utomordentligt farlig situation somvi har all anledning att ta på djupaste allvar.Anf. 167 TREDJE VICE TALMANNEN:Därmed är dagens frågestund över. Jag tackarstatsråd och ledamöter för er medverkan här i dag.10 § (forts. från 8 §) Ett tillfälligt sysselsätt-ningsstöd till kommuner och landsting (forts.FiU25)Anf. 168 ()replik:Fru talman! Om man talar med socialdemokrater inuvarande läge så säger de nog rätt allmänt att detinte är något problem med arbetslöshet och syssel-sättning inom offentlig sektor. Det är ju också riktigtatt varsel inom offentlig sektor harvarit väldigt få, medan däremot varslen från företagsom har svårigheter i nuvarande lågkonjunktur äromfattande.Hans Hoff har inte svarat på frågan varför manlägger ett tillfälligt sysselsättningsstöd mot offentligsektor om det är sysselsättning man vill värna. Varförväljer man inte att rikta de åtgärderna mot att stärkaförutsättningarna för företagande? Det är en grund-läggande fråga i det här sammanhanget.Jag vill följa upp med ytterligare en fråga, ävenom jag återkommer till finansministern, och den är:Varför har ni lagt fram ett förslag som inte är kost-nadsneutralt och som därmed skapar svårigheter attåstadkomma en konkurrensutsättning av offentligsektor?Anf. 169 HANS () replik:Fru talman! Låt mig börja med den första frågan.Det är precis så som säger: Detfinns inga varsel i någon större omfattning i välfärds-produktionen . Det är också därför det är såangeläget att vi nu sätter in det tillfälliga stödet, så attvi inte hamnar i den situationen. Det handlar om attagera innan vi kommer dit för att upprätthålla syssel-sättningen i vården, skolan och omsorgen. Det är pådet viset man kan se att det här hänger ihop: man gårin tidigt, innan vi har kommit i den situationen.Lennart frågar också varför vi inte stö-der sysselsättningen totalt sett. Men de reformer ochöverföringar som görs till hushållen under innevaran-de år är betydande, liksom köpkraftsökningen. SomLennart vet är det förutsättningen för jobbäven i privat sektor.Anf. 170 ()replik:Fru talman! Det är ju så: Om man vill skapa förut-sättningar för den offentliga sektorn framåt i tidengäller det att säkerställa villkoren för företagande ochtillväxt i landet. I en konjunktur där man har svårig-heter med konkurrenskraft och sysselsättning i privataföretag bör man ägna uppmärksamheten åt detta. VadSocialdemokraterna nu gör är alltså att gå in medtillfälligt sysselsättningsstöd åt offentlig sektor, vilkethar den innebörden att man skapar sämre förutsätt-ningar för en framtida tillväxt.Jag har väldigt svårt att förstå när hantror att man gynnar vad jag inte vill kalla vård, skolaoch omsorg utan patienten, eleven och den äldre.Förutsättningarna för att de ska få goda välfärds-tjänster, som kallar det, är ju att man haren god tillväxt i hela samhället. Men där går Social-demokraterna in med ett mycket speciellt stöd åt denoffentliga sektorn och gör det dessutom inte konkur-rensneutralt.Anf. 171 HANS () replik:Fru talman! Vi gör både och, och det sade jag iförra inlägget. Vi stöder med sysselsättningsstödetdirekt välfärdsproduktionen, som handlar om vården,skolan och omsorgen och som handlar om att vi allakan känna en trygghet i att den välfärd som vi påolika sätt använder finns och har en bra kvalitet.Samtidigt stärker vi köpkraften hos svenska hushåll.Vi gör både och.Moderaterna vill inte göra den här förstärkningenoch trygga välfärdsproduktionen. Det är ingentingsom är speciellt förvånande eller överraskande, fördet ligger inte i politik att göra detta.Anf. 172 ():Fru talman! Förslagen i propositionen om ett till-fälligt sysselsättningsstöd till kommuner och lands-ting har tagits fram i samarbete mellan regeringen,och . Jag yrkar bifall tillförslaget till riksdagsbeslut.Den nu föreslagna utformningen är mer rättvis ändet ursprungliga förslaget om sänkta arbetsgivarav-gifter. Vi tycker att det är bra att vi tillsammanskommit fram till en metod som inte gör skillnad påkommunernas och landstingens kostnader för perso-nal i egen respektive privat regi.I detta sammanhang är det dessutom viktigt attnotera att det är upp till respektive kommun ochlandsting att använda tillskottet på det sätt som detycker är bäst - helt i enlighet med det kommunalasjälvstyret. Det är alltså upp till kommunerna ochlandstingen själva att bestämma om pengarna skaanvändas till att stärka de skattefinansierade jobben iegen regi eller om de vill satsa på de i privat regi. Jagär ganska förvissad om att eftersom skola, vård ochomsorg är verksamheter som är mycket personalin-tensiva, kommer dessa pengar väl till pass för att juststärka sysselsättningen och välfärden, och det är judet som är avsikten.Det är också väl motiverade satsningar av kon-junkturskäl. Syftet med stödet är att ge kommuneroch landsting möjlighet att trygga sysselsättningenoch tidigarelägga nyanställningar. Det generella stö-det på 2,2 miljarder går till alla kommuner och ärsäkert mycket välkommet speciellt i kommuner ochlandsting med ekonomiska svårigheter, t.ex. på grundav befolkningsminskning. De kan då reducera bespa-ringar om de är ense om situationen och få längre tidpå sig att anpassa sin verksamhet. Nyanställningsstö-det på är bra för de växanderegionerna.Vänsterpartiet anser att det är viktigt att det finnsen handlingsberedskap för åtgärder för att klara sys-selsättningsmålet.