prot · GP0997 · 2002-04-17 00:00:00 — 93 () replik:Fru talman! Jag delar tillfreds-ställelse över det arbete som vi tillsammans får utförai Senior . Vi är, precis som , väldigt överens om de bilder vi ser framför ossvad gäller behoven , och vi är också iväldigt hög grad överens om målen. Vi är möjligeninte lika överens om medlen och vägarna dit, men detfår vi anledning att återkomma till.För tillfället skulle jag vilja ställa en fråga om detvi har diskuterat så mycket här , nämligen perso-nalbehovet. har beräknatatt med nuvarande ambitionsnivå i kommunernabehöver vi 220 000 nya medarbetare . takt som det tillkommer nya medarbetare i dagskulle vi möjligen kunna uppnå hälften av detta, un-gefär 100 000 medarbetare när vi är framme vid2010.Jag skulle vilja fråga , som fö-reträder majoriteten, om majoriteten har någon upp-fattning om vad man ytterligare kan göra för att nådet här målet. Om vi inte gör det kommer våra äldreatt befinna sig i en mycket svår situation, om detfattas 100 000 medarbetare i kommunerna.Anf. 94 () replik:Fru talman! Jag måste säga att jag är precis likabekymrad som . Som jag sade i mitt anfö-rande räcker det inte med höjda löner eller god ut-bildning - här krävs mycket mera. Det krävs ett ny-tänkande, tror jag, för att få vården och omsorgen attfungera bättre, och jag tror att det är en av de vägarsom vi måste gå för att kunna klara av det här. Härtror jag också personligen att vi behöver ett kreativtsamarbete från alla intressenter.Anf. 95 () replik:Fru talman! Jo, naturligtvis behövs det mycketnytänkande, men då kan man fråga sig var detta stra-tegiska nytänkande ska komma ifrån. Ansvar har viallesammans, men regeringen och majoriteten harnaturligtvis ett speciellt ansvar här att ändå funderaöver om det finns någon strategi för detta. Jag vet intei vad mån det finns det. Jag har inte uppfattat någrasådana signaler.Nu lägger man ut tillfälliga pengar härför att stimulera möjligheten för kommunerna attanställa personal, men verkligheten är ju den att enfjärdedel av landets kommuner inte klarar balanskra-vet. Vilka utsikter finns det att de här pengarna kom-mer att leda till varaktigt ökad personaltäthet i äldre-omsorgen? Min bedömning är att de kommer att bliytterst marginella. När det tillfälliga stödet upphör ärju kommunerna tillbaka igen i samma läge som manär : Man klarar inte balanskravet i många fall,och man har inte resurser till att anställa mer perso-nal. Finns det någon mera långsiktig strategi än barade tillfälliga insatserna?Anf. 96 () replik:Fru talman! Det här är en av de mycket viktigafrågor som ska diskuteras i del 2, om jag får kalla denså, av Senior 2005. Det slutbetänkande som vi kom-mer med kommer att behandla vården ochomsorgen, och där kommer vi att ta upp den mycketviktiga frågan om hur vi ska intressera medborgarnaatt ägna sig åt det här yrket, att ta vård och omsorgom äldre människor.Anf. 97 ()replik:Fru talman! Jag har två frågor som jag skulle viljaställa till . Den första handlar om dekostnader som åldersbetingade funktionshinder inne-bär och som jag tog upp i mitt anförande. Jag togexemplen starr, förslitningsskador och nedsatt hörsel.Jag är övertygad om att det skulle kunna gå att fåfram uppgifter om vad detta kostar i form av kommu-nala kostnader i , landstingskommunalakostnader, sjukbesök och läkemedel. Jag tycker attdet vore värdefullt med en samhällsekonomisk analysoch genomgång. Min fråga är om uppgifter om vad det kostar och i så fall vad kost-naden uppgår till. Den andra frågan är om det intevore lämpligt att ta fram de uppgifterna för att ha somett underlag.Jag skulle också vilja ställa en fråga om subven-tionerad hemservice. har drivitdetta krav , och vi har exemplifie-rat med försöksverksamhet i somhar slagit så väl ut. Man har begärt att få permanentaverksamheten, vilket icke har mottagits positivt, åt-minstone inte från socialministerns sida. Även omTullia säger att hon vill invänta Senior2005 skulle jag vilja höra om det inte finns någonuppfattning som vi kan få ta del av i den frågan.Anf. 98 () replik:Fru talman! Först går jag till frågan om kostnaderför äldres funktionshinder. Jag vet inte om det finnsnågon sådan undersökning. Jag håller med om att detborde vara väldigt viktigt att ta fram uppgifter om det,eftersom vi blir fler och fler äldre som kommer att fåökade kostnader för de krämpor som vi tyvärr intealltid kan undvika.När det sedan gäller frågan om subventioneradehushållstjänster har vi, som jag sade, tagit upp den iSenior 2005. Men vi har inte velat komma med ettförslag, utan vi har menat att frågan ska gå ut på re-miss. Själv är jag väldigt nyfiken på vad man anserom detta. Jag vill alltså passa ett år.Anf. 99 ()replik:Fru talman! När det gäller just en samhällseko-nomisk analys tror jag att detta innebär väldigt storakostnader. Om man får det klart för sig är det ytterli-gare ett argument för att vi måste hjälpas åt för attkapa vårdköer, för att både få ökad livskvalitet förenskilda människor och på det viset kunna göra eninsats.Då är vi tillbaka till debatten om nationell vårdga-ranti m.m. Jag tror att just underlagsmaterialet härskulle vara bra - det styrks speciellt av att vonSydow säger att hon inte heller vet vad kostnadernauppgår till. Därför är det synd att vårt förslag om enfördjupad samhällsekonomisk analys inte kan bifal-las.När det gäller subventionerad hemservice har jagfull respekt för att jag inte får ett besked. I Centerpar-tiet tror vi att detta är ett mycket viktigt komplementtill , där försöken i kan tjäna somett underlag. Jag hoppas på en större öppenhet frånSenior 2005 och därefter från regeringen än vad soci-alministern har visat. Det skulle vara intressantom kunde säga något om hur ut-redningsarbetet i Senior har bedrivits i den de-len.Anf. 100 ()replik:Fru talman! Vi har haft uppe frågan om subven-tionerade hushållstjänster, men vi har inte velat läggaett förslag. Vi har eftersträvat en stor enighet i utred-ningen, och för att kunna uppnå så stor enighet sommöjligt har vi velat inhämta synpunkter utifrån, dvs.från alla de remissinstanser som vi har gått ut till.Väldigt många av de frågor som vi jobbar med iSenior 2005 är nya frågor - frågor som man inte harpratat om så . Därför menar vi att det är viktigtatt vi inte går ut och tycker till rakt av, utan verkligenkan arbeta på ett lyhört sätt.Anf. 101 (m) replik:Fru talman! uppehåller sigmycket vid Senior 2005 och det diskussionsbetän-kande som har lagts. Jag är också ledamot i dennautredning. Jag kan bara konstatera att vi inte kananvända detta diskussionsbetänkande till att försvaradagens äldrepolitik, som majoriteten för. Denna ut-redning har trots allt bara lagt ett delbetänkande ochska återkomma . Vad det blir med den utred-ningen efter remisser osv. och vad regeringen görmed den vet vi inte. Vi har sett att mycket har sopatsunder mattan på vägen.Tullia inledde sitt anförande med attnämna att vi inte är överens när det gäller äldrepeng-en. Då måste jag få fråga : Vad ärdet som är fel i att äldre får välja äldreomsorg var devill i land och att pengarna följer den äldreoch dennes val? Genom att säga nej till det befästerman politisk makt och ett ekonomiskt styrsystem sombara hindrar och försvårar.I dag får både och jag välja lä-kare över landstingsgränser och kommungränser, ochsnart ska vi förhoppningsvis också - ett beslut som vialla väntar på - kunna få välja att bli behandlade ihela . Varför ska inte också äldre kunna fådenna möjlighet?Anf. 102 ()replik:Fru talman! Det här är i mycket hög grad en ide-ologisk fråga. Äldrepengen bygger på ett marknads-tänkande. Det kommer i så fall att bli så att man meroch mer ser gamla människor som kunder, ungefärsom i affären, men så är det inte. Som vi ser det ärsjukvård och äldreomsorg inga varor eller tjänstervilka som helst som man kan byta hur som helst.En god äldreomsorg ska vara en rättighet som ärkopplad till ett visst behov. Man ska kunna känna och kunna lita på kvaliteten. Därför anser vi attdet är viktigt att kommunen har ett ordentligt ansvarför den här verksamheten.Anf. 103 (m) replik:Fru talman! Jag kan inte låta bli att fråga Tulliavon om det är negativt att kunna få välja, attdet är en ideologisk fråga och att det är fel att kännasig som kund på en marknad.Jag måste dra en parallell: Ska vi då ta bort allaprivata läkare och låta all tandvård återgå till mono-polet? Där har man möjlighet att välja, men inomäldreomsorgen har man inte möjlighet att välja. Ärdet alltså bra att man kan välja läkare men fel att mankan välja äldreboende? Jag kan inte se någon skillnadpå detta.Tullia talar ofta och varmt om äldresom en resurs och om attityder och värderingar. Jagkan inte låta bli att i denna sista replik ta upp fråganom 67-åriga läkare. Jag kan inte förstå att vonSydow och Socialdemokraterna gång på gång hind-rar, försvårar för och säger nej till 67-åriga tandläka-re, läkare, sjukgymnaster och tandtekniker som villarbeta.Å ena sidan säger man i debatten och i handlings-planer m.m. att vi ska se äldre som en resurs och attett aktivt åldrande är viktigt. Men å andra sidan sägerman att äldre läkare som inte har någon arbetsplatsinte ska få förskriva läkemedel med subvention ochatt äldre tandläkare inte ska få fortsätta trots att det ärlånga köer. finns det många läkaresom är pensionärer som skulle kunna fortsätta meninte får.Jag skulle gärna vilja höra sva-ra på denna fråga: Hur kan man säga vackra ord omäldre och äldre som en resurs, men säga nejoch gömma denna fråga i en utredning?Jag vill säga några ord . Trots att vi iblandhar olika åsikter och olika ideologier har jag upp-skattat diskussionerna med . Jagförstår att vi inte kommer att diskutera äldrefrågor idenna kammare fler gånger. Men jag hoppas att viska ha ett gott samarbete och kunna diskutera frågor-na vidare i Senior 2005.Anf. 104 ()replik:Fru talman! Jag håller med om och står helhjärtatför att äldre ska ses som resurser och att man ska tavara på äldres kompetens. Men jag menar inte att manalltid ska kunna göra det rakt av. Det finns individu-ella olikheter. Det finns speciella yrken. Man behöverinte tala om balettdansöser. Men det finns yrken däräldre inte kan utöva yrket såsom det ska utövas. Dekan bli , lärare eller något sådant, men det ären annan sak.Därför tror jag att det är viktigt att man utrederden här frågan om äldre läkare, äldre tandläkare, äldretandtekniker, osv. Man måste ta hänsyn till attdet finns individuella skillnader som kan göra att därden ena kan vara väldigt lämplig till är kan-ske den andra det inte. Det är svårt att just i de speci-fika fallen ha en enhetlig åldersgräns.Över huvud taget tycker jag inte att man ska talaom åldersgränser. Det är kompetens och kvalitet somska vara utslagsgivande.Anf. 105 ()replik:Fru talman! Jag måste återkomma lite grann tillfrågan om äldrepeng. Vi har också det som ett förslagi betänkandet. Vi vill ha en äldrepeng som bygger påatt biståndsbedömning ska göras precis som . Deäldre har då tillgång till kommunens olika typer avservice - boende, hemtjänst eller annat - eller denentreprenör som kommunen har godkänt och kvali-tetssäkrat.Den stora skillnaden mot hur det är är attäldre får möjlighet att välja var de vill bo och vemsom kommer hem och tar hand om dem. Det är oer-hört viktigt för mig som enskild individ att kännatrygghet inför den människa som t.ex. kommer hemtill min bostad och ska hjälpa mig med dagliga syss-lor som jag inte själv klarar av.Jag har svårt att förstå varför det skulle vara enväldigt stor ideologisk skillnad mellan t.ex. Social-demokraterna och . Det enda där det i såfall kan vara är den syn vi från har attäven människor som är äldre och behöver hjälp ocksåhar rätt att kunna välja precis som jag kan väljat.ex. var jag vill bo och var jag vill handla.Anf. 106 ()replik:Fru talman! Möjligheten att få välja är oerhörtviktig. Själv tycker jag nog att det för de allra flesta ärallra viktigast att ha en valfrihet i vardagen, dvs. attjag kan välja när jag vill gå upp, när jag vill gå ochlägga mig, vad jag vill äta för mat och vad jag vill hapå mig. Det är den sortens valfrihet som jag tror att deallra flesta gamla människor är i störst behov av.Vi klarar oss ganska bra själva väldigt länge.Vi behöver inte vård av vare sig eller i ensärskild boendeform förrän vi blir väldigt sköra. Detär i det läget som jag tror att det kan vara jobbigt attvälja vilket företag som jag ska få hjälp av. Det ärkanske väldigt jobbigt att välja vilket äldreboende jagska ha, om det finns något över huvud taget. Däremottror jag att människor har ett stort behov av att fåvälja i sitt eget revir.Anf. 107 ()replik:Fru talman! Jag kan hålla med det är viktigt att man får välja vilken mat man villäta och vad man sätter på sig. Det borde vara en full-komlig självklarhet även om man är gammal ochbehöver hjälp att man får välja de sakerna, men så ärdet inte . Man får den matlåda som skickas hem,och sedan får man äta den maten antingen man villdet eller inte.Samtidigt känner jag tvärtemot vad vonSydow gör att ju mer beroende man är av andra män-niskors hjälp, desto viktigare är det att man själv fårvara med och bestämma. Självklart finns det männi-skor som är så pass dåliga att de inte själva kan be-stämma. Det är naturligtvis också jag medveten om.Då kan i vissa lägen anhöriga som känner till önske-målen kunna få vara med och bestämma.Det handlar om att vara beroende av andra, attinte kunna känna trygghet och att kanske känna olustinför människor som kommer hem till en. Det är enväldigt stor brist i att man inte kan fåsäga nej och få välja någon annan som t.ex. kommerhem.Anf. 108 ()replik:Fru talman! Det var faktiskt det jag avsåg medvalfrihet i vardagen. Det är just precis att kunna väljamina nära val. Hur långt den valfriheten sedan kankunna sträckas får bli en annan fråga. Detta är sommånga frågor inom äldreomsorgen en svår fråga.Det är en sådan individuell olikhet mellan gamlamänniskor. Alla 92-åringar har inte samma behov.Det är där som personalens, arbetsledningens ochbiståndsbedömarens kompetens är så oerhört viktigtså att man kan tillfredsställa individens vardagsbe-hov.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §)9 § Konsumenterna och miljönFöredrogslagutskottets betänkande 2001/02:LU18Konsumenterna och miljön (skr. 2001/02:68).Anf. 109 ():Fru talman! Vi diskuterar nu en skrivelse från re-geringen om hur privatpersoner ska visa omtanke ommiljön i sitt val av produkter.I denna skrivelse beskrivs vad regeringen vill attdessa personer ska välja för produkter och hur manska få dem att göra det. Jag kommer här att redogöraför inställning i frågan.För att uppnå miljömålet har vi föreslagit att poli-tiken ska vara inriktad på att öka den konkurrentut-satta sektorn, att vidga området för privat närings-verksamhet, att avveckla det offentliga monopoletoch att minska offentligt ägande i näringsverksamhe-ten. Genom dessa åtgärder kan konsumenten välja deprodukter och tjänster som enligt henne eller honomär bäst för miljön.Tesen att "kunden alltid har rätt" lever fortfaran-de. Den enskilde köparen ska genom eget inflytandebestämma sitt val och tryggt kunna förlita sig på sinegen kunskap, sunda lagar och en lyhörd och an-svarstagande marknad. Utan konkurrens försvinnerincitamenten till nya produkter till rimliga priser ochmiljövänliga lösningar.Därför, fru talman, yrkar jag bifall till reservationnr 1. Vi står naturligtvis bakom alla moderata reser-vationer i det här betänkandet.Jag ska emellertid tala lite mer om vår uppfattninginom några fler områden som betänkandet innehåller.Reservation 2 gäller uppgifter.Vi anser att det statliga engagemanget bör föras övertill andra aktörer som kan driva en både bättreoch billigare konsumentpolitik än vad staten någonsinkommer att kunna göra. Verkets uppgifter är alltföromfattande och viktiga för konsumenterna. Konsu-menterna kommer i skymundan av andra uppgiftersom regeringen tycker är viktiga.Under punkt 5, undervisning och forskning, har vien reservation. Vi anser att köparna genom kunskapoch information får ett verkligt och direkt inflytandeöver sin vardagliga handel genom att de själva somenskilda köpare kan påverka miljöproblemen. Vianser också att forskningen ska vara fri. Genom attdetaljstyra forskningen med krav på ökad samhälls-nytta av det ena eller det andra slaget begränsas denakademiska friheten. En fri forskning har bättre förut-sättningar att lyckas. Staten bör skapa förutsättningarför att bibehålla starka och självständiga institutioner.Det är det bästa sättet att främja utvecklingen inomforskningen.Punkt 9 handlar om miljömärkning. Vi anser attmärkning är ett bra verktyg för köparen i själva köp-situationen. Vi utgår från att varje köpare är intresse-rad av en god produktinformation och av vilka åtgär-der företagen vidtar för att uppfylla de kriterier somvederbörande ställer på miljövänlig produktion. Omdetta framgår genom märkningen kan han eller honhandla av den som i sin marknadsföring märker pro-dukten med den information som han eller hon villha. Märkning av varor bör vara frivillig och självfi-nansierad. Andra människor, som inte efterfrågar denhär produkten, ska inte behöva bidra till betalningenav den vara som jag köper.Reservation nr 9 gäller nordisk miljömärkning. Vivill ha ett fristående miljömärkningssystem, fritt frånpolitisk inblandning. Det är mera trovärdigt. En fri-stående miljömärkning är ett sätt för företagen att visamiljömedvetenhet. Vi tycker att den nordiska miljö-märkningen fortsättningsvis ska finansieras av säljar-na själva.Detta, fru talman, är vår inställning till miljöpoli-tiken i mötet mellan köpare och säljare.Anf. 110 ():Fru talman! Det är viktigt med medvetna konsu-menter för att miljöanpassade produkter och produk-tionsmetoder ska få möjlighet att utvecklas. Det finnsflera exempel där konsumentmakten har varit avgö-rande för att förändra produktionen i en hållbar rikt-ning. Det tydligaste exemplet är utfasningen av klor-blekta papper där konsumenternas val var avgörande.Utvecklingen av ekologisk odling är ett annat områdedär konsumenternas efterfrågan av ekologisk mat harspelat stor roll för de stora förändringar som vi harsett de senaste åren.Fru talman! Konsumentpolitiken är betydelsefullnär det gäller att stödja aktiva medvetna konsumenteri deras egna val, t.ex. genom att bidra med nödvändigkunskap och information och att ge konsumenternaverktyg och nycklar. I det arbetet spelar miljömärk-ning, rättvisemärkning och liknande system en väl-digt stor och betydelsefull roll.I de förslag som vi i har lyft frammed anledning av regeringens skrivelse gäller ensamlad översyn av drivkrafter som påverkar konsu-menter till mer miljövänliga konsumtionsmönster.Utvecklingen av hållbara konsumtionsmönster förut-sätter mer än att konsumenter är medvetna och harrätt information, eftersom det finns mycket annat sompåverkar hur konsumtionen ser ut.Krafterna som försöker styra konsumtionen i olikariktningar är många. Självfallet finns marknadensegen påverkan genom framför allt utbud och mark-nadsföring. Men, fru talman, även politiken har bety-delse för om konsumenters medvetenhet och kunskapska resultera i hållbara konsumtionsmönster. Ett tyd-ligt exempel på detta är ekonomiska styrmedel sommedvetet används för att styra konsumtionen i enhållbar riktning. Ett annat exempel är olika former avbidrag och stöd som oavsiktligt motverkar en hållbarkonsumtion. Ett tredje exempel är samhällsplanering-en, som är avgörande för våra möjligheter att föränd-ra våra konsumtionsmönster i en hållbar riktning -det handlar t.ex. om den pågående utbyggnaden avexterna köpcentrum.En viktig aspekt på frågan om hållbara konsum-tionsmönster är hur resursanvändningen fördelas. Detär väl känt att de globala skillnaderna i resursanvänd-ning - och därmed miljöpåverkan - är enorma, menäven skillnaderna mellan olika inkomstgruppers re-sursanvändning och miljöbelastning inom ärmycket stora.En höginkomsttagare kan genom sin konsumtionstå för mer av miljöbelastningen än enlåginkomsttagare. Detta har stor betydelse för vilkenpolitik som bör väljas för att skapa en hållbar kon-sumtion. En politik för en mer solidarisk fördelningav resurserna skulle underlätta arbetet med att åstad-komma hållbara konsumtionsmönster. Detta är enväsentlig aspekt som inte får glömmas bort i arbetetmed en hållbar konsumtion.Fru talman! Från sida står vi på deflesta punkter bakom utskottets förslag i betänkandet.Vi tycker att det finns en samsyn på många olika plani konsumentpolitiken. De enda som egentligen avvi-ker från denna linje är Moderaterna.Det pågår väldigt mycket arbete kring alla de frå-gor som berörs i betänkandet. Många av våra yrkan-den har på så sätt delvis blivit tillgodosedda genomatt lagutskottet på olika punkter förutsätter att vårakrav ska beaktas i pågående översynsarbete och ut-redningar och i det arbete som Konsumentverketuträttar genom sitt sektorsansvar.Vi har en reservation i vilken vi lyfter upp ett kravpå tillfälligt stopp av utbyggnaden av externa köp-centrum. Det är ett förslag som ävenhar drivit i bostadsutskottet.Fru talman! Den fysiska planeringen är avgörandenär det gäller att skapa förutsättningar för en hållbarkonsumtion och en hållbar livsstil. Inte minst vidvalet av transportsätt spelar den fysiska planeringenstor roll. Regeringen tar i skrivelsen upp att den avseratt se över frågan om externa köpcentrum för daglig-varuhandel. Självklart välkomnar vi från Vänsterpar-tiet denna översyn.Externa köpcentrum genererar mer biltrafik, för-sämrar tillgängligheten till dagligvaruhandel för demsom saknar bil eller körkort och utarmar stadskärnor-na. Detta är för oss en viktig konsumentpolitisk fråga.Men det är här som vi vill gå längre än regeringen,och vi föreslår att det ska införas ett tillfälligt stoppför utbyggnaden av externa köpcentrum i avvaktan påatt ses över.I dag är lagstiftningen uppenbarligen otillräcklignär det gäller att garantera att tillräcklig miljöhänsynoch social hänsyn tas vid etableringen av externaköpcentrum. Därför behövs ett tillfälligt stopp avutbyggnaden.Vi ser för övrigt mycket positivt på att regeringenavser att se över , och vi förut-sätter att även plan- och bygglagens betydelse när detgäller att bidra till fysiska förutsättningar för en håll-bar konsumtion i övrigt kommer att tas upp i denöversynen.Fru talman! En fråga som vi har tagit upp i vårmotion handlar om miljömärkning av fisk. Det är enmycket viktig framtidsfråga, inte minst med tanke påden senaste tidens debatter och larmrapporter omsituationen för torsken. Vi i utskottet skriver i betän-kandet om det pågående arbetet, och lägligt nog harVärldsnaturfonden nu utkommit med en konsument-guide för miljövänligare köp av fisk- och skaldjurs-produkter. Den skriften har vi faktiskt alla fått i vårabrevlådor här i . Det är en ypperligguide som vänder sig till konsumenterna för att deska kunna välja bort överfiskad och utrotningshotadfisk. I guiden finns det gröna, gula och röda ljus. Förgråsejen, t.ex., är det grönt ljus; den ska man kunnaköpa. Men för torsken är det rött ljus.Det kvarstår alltså en hel del i fiskfrågan. Bl.a.handlar det om överenskommelser mellan staterna föratt på så sätt skydda utsatt fisk för ett hållbart utnytt-jande av havsresurserna. Regeringen anger i skrivel-sen att de arbetar bl.a. inom det nordiska samarbetetför att främja en sådan märkning. Detta är ett arbetesom har pågått utan att någotkonkret resultat har framkommit.Fru talman! Vi anser att det är angeläget att pro-cessen inte drar ut ytterligare och förutsätternu att regeringen lägger i en högre växel. Det gälleralltså för regeringen att bevisa att de inte är några fulafiskar - då får de rött ljus i broschyren.Fru talman! Vad gäller miljömärkningen generelltkan jag konstatera att genom sina mo-tioner och reservationer befäster sin ställning som detminst miljöhänsynstagande partiet, och jag undrar omdet över huvud taget existerar någon tanke på hållbarutveckling. Men jag såg att har begärt replik, såhon kommer kanske att besvara den frågan.Avslutningsvis, fru talman, vill jag yrka bifall tillreservation nr 10.Anf.