prot · GP09106 · 2002-05-15 00:00:00 — Någon sade att det varför att ni inte fick igenom de små skillnaderna för attskapa friutrymme för predikosituationer som ni komatt invända mot hela lagtexten. Men ni har en gångaccepterat lagtexten.Anf. 111 () re-plik:Fru talman! har ett antal gångersagt att vi från kd försöker sprida en oro. Det gör viinte. Vi talar om den oro som redan finns i . Det finns en oro i , och det är den viförmedlar här. Vi gör det från olika håll. Vi försökerklarlägga här att vi tycker att det finns en oro medden motivtext som finns.Det står bl.a. att när det gäller predikosituationertorde det, enligt utskottets mening, normalt kommaatt ligga utanför det straffbara området att citera reli-giösa urkunder och endast uppmana åhörare till attfölja urkundernas inriktning.Det var precis de orden som Skånberg ochYvonne tog upp när det gäller undervis-ning. Det är det som skapar oron. Var går gränserna?Jag får svara : Kanske får vi avgöra detta idomstol. Det är det som känns oroligt för oss. Det ärdet vi vill uppmärksamma. Vi vet inte konsekvensenav denna lagändring.Anf. 112 () replik:Fru talman! Lagen ska alltid tillämpas så att dengäller lika för alla. Gränserna kommer i den här situ-ationen att gå där gränsen annars går. Gränserna ärhögt satta. Vi har en stor yttrandefrihet. Vi har stormöjlighet att kritiskt värdera, granska och uttalaåsikter, men lagen förbjuder hets, dvs. grova kränk-ningar, hot och uppmaningar till att förgripa sig motmänniskors frihet.Det bör betonas. Ni erkänner väl ändå alla männi-skors lika rätt till frihet, lika rätt till kärlek, lika rättoavsett läggning så länge man inte skadar andra?Erkänner ni detta är det väl inget problem. Om detinte förekommer i kyrkoförsamlingarna någon hets,som ni påstår, så varför denna oro? Sprid inte dennaoro. Varje gång ni yttrar er vill ni underblåsa och näradenna oro. Den är obefogad. Religionsfriheten är intehotad. Det är inte uppfattningatt den ska hotas. Inget parti i den här kammaren ärför att kränka eller inskränka i människors rätt att trodet man vill och att fritt utöva sin religion. Det är vifullständigt eniga om i riksdag, och det ärutomordentligt bra.Anf. 113 () re-plik:Fru talman! Jag får upprepa för jag sade tidigare, att ingen av oss kristdemokraterhar från talarstolen sagt att vi är för hets mot folk-grupp, inte en enda av oss. Vad vi har uttryckt, enefter en, är oron för religionsfriheten. I det sista för-söker verkligen betyga att det verkli-gen inte finns någon oro. När jag läser texten frågarjag: Hur kommer detta att stämma med Europakon-ventionen? Vad innebär detta att man ska få utöva sinreligion och tro? Vad innebär detta att var och en fårgöra det genom gudstjänst och undervisning? Var gårgränsen till att man säger att nu har ni sagt lite förmycket, precis det som tog upp?Var går gränsen? Det har ingen av oss här fått klarheti. Vad innebär detta att citera och diskutera?Vi har lyft fram denna fråga inte för att skapa oroutan för att stilla oro, eftersom vi vet att många lyss-nar och kommer att läsa vad som har sagts i dennakammare . Vi har fått hört gång på gång att viskapar oro, vi hetsar. Vi gör inte det, men vi vill hasvar från er som står bakom betänkandet.Anf. 114 ():Fru talman! Jag tillhör dem som är varma an-hängare av lagen om hets mot folkgrupp. Jag kommersjälvklart att trycka på den gröna knappen, vilket intebetyder att jag gör det med gott samvete. För mig ärinte skillnaden mellan förkunnelse och hets kristall-klar, och jag förstår att och har synpunkter. Det är vår plikt sompolitiker att övervaka hur denna lag kommer att till-lämpas. Tror vi att lagen öppnar möjligheter för fel-aktiga tolkningar måste vi ingripa på en gång.Jag vill också påminna att den största faran intekommer från kyrkorna utan från fascister, från ex-tremhögern och tyvärr också från extremväns-tern. Glöm inte att en politisk rådgivare till en Euro-paregering mördades för inte så länge sedan därför atthan ville jobba för den fria marknaden. Detta får viinte glömma.Vi hade en demonstration mot antisemitism förnågra veckor sedan här i där folk blevslagna blodiga, och ingen ingrep. Jag menar att lagenom hets mot folkgrupp tidigare mycket ofta inte hartillämpats. Jag har varit med då Auso-nius sprang omkring och sköt svartskallar som jag.Jag fick höra då att vi inte vet om detta inte är enmaffiauppgörelse mellan olika invandrargrupper. Detfick vi höra då innan man började agera. Jag tyckeratt den här debatten har varit obehövlig. Den harflyttat fokus i diskussionen från den riktiga faran, denpolitiska extremismen, till en sekundär problematik.Vi måste alla mobilisera oss mot den politiskaextremismen.Anf. 115 vice talman ():Fru talman! Jag har med stort intresse följt den härdebatten, och jag vill rikta ett stort tack till konstitu-tionsutskottet för den gedigna behandling som det härärendet har genomgått. Jag vill också till fullo in-stämma i anförandena från mina partikamrater som redovisat parti-ets ståndpunkt på ett föredömligt sätt.Nu skulle jag vilja säga några ord därför att jagsom aktiv och politiker gör många reflexioneri den här situationen. Först vill jag säga att jag harblivit väldigt chockad över de reaktioner som harkommit från olika kyrkor och olika kristna. De brevom mig som jag har fått har varit rätt obehagliga. Detsäger jag utan att ha nåtts av den grad av obehagligaoch osmakliga brev som jag tror att drabbats av. Det visar också hur man gör skillnadmellan människor.Jag har väldigt svårt att förstå den kritik somkommer från olika kristna samfund och olika enskildakristna personer. Precis som uppfat-tar jag att de som står för hets, våld, mord och hotmot homosexuella och andra folkgrupper är rasisteroch fascister. Det är det hotet som är det stora. Jaghar inte som gått i kyrkan ,jag har inte hunnit dit än och kanske inte är lika fre-kvent som andra, men jag har gått åtskilligt i och där aldrig nåtts av ett budskap som skullekomma i närheten av det som många uttrycker somen farhåga. Jag vet alltså inte vilka kyrkor det är. Dekontakter jag har med olika frikyrkor ger mig inteanledning att tro att där förekommer någon hets motfolkgrupp. Jag förstår därför inte varför den diskus-sionen har uppstått.Jag menar att kyrkorna förvisso har väldigt myck-et på sitt samvete, framför allt vad gäller olika för-följda grupper - jag talar inte bara om homosexuella.Det gäller t.ex. människor som tillhör andra trossam-fund, judar, muslimer osv. Där har man gjort väldigtmycket för att försöka förändra inställningen så attkyrkan visar tolerans och förmedlar kärleksbudska-pet. Men där finns det väldigt mycket göra.Jag skulle vilja att vi som är kristna, bekännandekristna i olika samfund, i stället för att åberopa denoro som finns och förmedla den oron för religionsfri-heten - vi som har läst lagförslaget kan själva klargö-ra att det inte finns någon anledning till oro för religi-onsfrihet - tillsammans i olika partier stillar den oronoch visar att den är obefogad. Människor utifrånkanske bara har hörsägen om vad lagförslaget inne-bär. Vi som är både kristna och makthavare har ettväldigt stort ansvar för att visa vad lagförslaget gäller,vara med och förstärka rättigheterna för att slippadiskriminering, slippa hets, hot och våld mot en av degrupper som varit utan skydd, nämligen homosexu-ella.Anf. 116 ():Fru talman! Det är verkligen att lagenändras. Det är någonting som vi har kämpat för väl-digt . Det har varit fördomar mot homo- ochbisexuella som har förhindrat oss att ändra dennalagstiftning. Det borde ha gjorts mycket tidigare. Detär skamligt att man inte kunde fatta beslut om dettaredan efter . Vi ska inte glömma atthomosexuella fanns i gaskamrar därför att devar homosexuella.Det finns ett hot mot homosexuella, och detutförs rasistiskt och nazistiskt våld mot homosexuel-la. Grupper hotas kollektivt på nätet.Tasso talade tidigare om att man säger "Utrota bög-pesten" och annat. Det är oacceptabelt, och denna lagborde ha ändrats mycket tidigare.Det är skamligt att gör gemen-sam sak med personer - vissa är kristdemokrater -som tycker att homosexualitet är någonting som kanbotas. Därför är man tveksam till att skydda dennagrupp. Egentligen kan de bota sig själva, och gör dedet är de inte längre homosexuella och behöver inteskyddas.De gör också gemensam sak med dem som harhört av sig inte bara till oss här i utan ocksåtill homosexuella och som faktiskt står för uttrycksom "Utrota bögpesten". Det är en skam att kristde-mokraterna och även , med sina skäl, integår med på förslaget om hetslagstiftning i dess nuva-rande form.Man säger att man försvarar religionsfriheten. Jagtycker att det är skamligt. Skulle någon här kunna ståupp och säga att vi måste försvara religionsfrihetenoch att man därför ska kunna hetsa mot judar, palesti-nier eller kristna, dvs. någon religiös eller etniskgrupp? Skulle någon från i talar-stolen kunna säga att hetslagstiftningen borde avskaf-fas när det gäller de grupperna?Med vilka motiv säger man nej till förbud mothets mot personer på grund av deras sexuella lägg-ning? Jag tycker att det är konstigt att kristdemokra-terna har den uppfattning de har. Jag undrar vilkapåtryckningar som har förekommit. Jag var glad närkristdemokraterna i utredningen tidigare var positivatill att hetslagstiftningen även skulle omfatta homo-sexuella.Att olika religiösa skrifter - eller andra -ska användas som argument eller som ett slags san-ning är fel. Vi vet att det står saker om kvinnor i reli-giösa skrifter som vi inte ställer upp på. Det står t.ex.att man ska straffas öga för öga och tand för tand. Skavi återinföra den typen av straff i vårt moderna sam-hälle?Ska man kunna använda religiösa skrifter för attsäga vad man vill? Man står bakom en viss religionoch lutar sig mot en viss religiös skrift. Det tycker jagär väldigt farligt, och jag är tacksam för att vi äntligenlåter hetslagstiftningen omfatta även sexuell läggning.Anf. 117 () re-plik:Fru talman! har nog inte följtdebatten på ett noggrant sätt, för då skulle hon intekunna göra den typen av utfall som hon gör motkristdemokraterna. Vad vi har diskuterat är att vi intevar nöjda med motivtexten när det gäller predikositu-ationer och ingeting annat. Vi är egentligen för dennalagstiftning.Nu sällar sig även till dem somtycker att motivtexten inte betyder någonting, för detär innebörden av vad hon säger. Ska motivtexten intelängre betyda någonting i svensk lagstiftning? Är detdetta som är meningen, ?Anf. 118 () re-plik:Fru talman! Jag har följt hela debatten väldigtnoggrant. Det är därför jag yttrar mig från talarstolen.Vad ska religionsfriheten innebära? Ska den inne-bära att hets ska tillåtas? Friheten att citera religiösaskrifter kommer att finnas kvar, men man får däremotinte använda de citaten i ett sammanhang som utgörhets. Det är helt rimligt. Naturligtvis ska man kunnacitera religiösa skrifter även . Det är inteproblemet.Jag förstår inte varför är såotroligt rädda. Är ni inte tacksamma för att man nuäntligen skapar en bra lagstiftning? Det är tyvärrmånga grupper i samhället som hetsar mot homosex-uella. Det förekommer även i mord på grundav att människor har hetsat mot homosexuella. Dethar förekommit här i Sverige.Är det inte bra att hets inte ska tillåtas? Det är het-sen som inte tillåts. Däremot kan man citera skrifter,så länge man inte gör det i en situation som utgörhets. Det är väl helt rimligt?Jag förstår verkligen inte upp-rördhet. Däremot vet jag att en del kristdemokraterhar uttryckt vissa saker här i talarstolen. Människorhar hört av sig till oss i och sagt att homo-sexualitet går att bota och att lagstiftningen därför ärperifer och felaktig. Har man den grundinställningentill homosexuella förstår jag varför man tycker att dengruppen inte ska skyddas. Det är ju en grupp somegentligen inte borde existera.Anf. 119 () re-plik:Fru talman! tar i så att honkräks. Det hon säger är en partiuppfattning är inte enpartiuppfattning. Vi har haft en ganska lugn och san-sad debatt, och det är bekymmersamt att vi nu fårlyssna på dumheter. Det är mycketbekymmersamt att vi ska behöva sluta debatten på detsättet.Hon säger att man får citera texter. Det säger re-geringen också. Utskottet använder orden "tordenormalt". Men det är inte det saken gäller, utan det ärom man får göra en utläggning i samband med texteneller inte.Det står i motivtexten om att endast uppmana åhö-rarna att följa urkunderna. Ligger det ingen betydelsei ordet "endast"? Jag har ställt den frågan oerhörtmånga gånger , men jag har inte fått något svar.Är motivtexter värdelösa?Anf. 120 () re-plik:Fru talman! Jag har tidigare talat om detta. Mångahar tagit den debatten med här , men det verkar inte vara svar nog.Problemet är inte att man citerar en text. Problemblir det om man gör det i en situation som utgör hets.När budskapet blir "Utrota bögpesten" och att homo-sexuella borde dödas och inte har plats i samhället ärdet hets. Det är någonting som jag hoppas att krist-demokraterna inte ställer sig bakom. Att försökaskydda sig bakom religionsfriheten tycker jag är enskam.Jag ställde tidigare en fråga till kristdemokraternasom jag inte fick svar på. Det gällde om man villupphäva lagen om hets mot folkgrupp vad beträffarde andra grupperna. Där borde samma problem fin-nas. Vi har tyvärr inte fått svar på det i debatten. Jaggick upp i talarstolen efter att ha lyssnat på debattenoch blivit upprörd över inställ-ning. Jag förstår att hårda ord blirhans enda sätt att försvara sig. Jag tycker inte att vihar fått klarhet i varför inte vill låtahetslagstiftningen omfatta sexuell läggning. Det ärfortfarande frågan.Anf. 121 () re-plik:Fru talman! Jag vill förklara detta. Jag missade deti mitt första inlägg. anklagar oss föratt ifrågasätta hetslagstiftningen över huvud taget.Om hon hade lyssnat på mitt första anförande ha-de hon inte behövt ställa den typen av frågor. Dentypen av frågor kan hon ställa till , intetill . Vi vill egentligen också hadenna lagstiftning. Eftersom det handlar om engrundlagsändring hade det varit rimligt att mankompromissat sig fram i motivtexten för att hitta enbred lösning. Men sådana detaljer kanske inte intres-serar . 122 () re-plik:Fru talman! Jag har uppfattat diskussionen så attKristdemokraterna säger att om man som predikanttalar från predikstolen ska man ha frihet att inte om-fattas av lagen.Vi pratar om hets. Det är en hetslagstiftning dethandlar om. Det handlar inte om att ha olika uppfatt-ningar om hur familjen ska se ut. Man kan mycket välsäga att man bara vill ha en man-kvinna-situation,och att man bara vill ha långa äktenskap. Det är enuppfattning som man kan torgföra hur mycket somhelst. Den kommer inte att omfattas av denna lag-stiftning. Det är just hets mot homosexuella dethandlar om.Det handlar om budskapet att homosexuella skadödas, och att man ska utrota bögpesten. Det handlarom den typen av uttalanden som finns på nätet,som sprids i vissa kretsar i samhället och som dehomosexuella bemöts av i vårt samhälle. Det ärden typen av budskap som ska förbjudas med hetslag-stiftningen. Det gäller inte olika uppfattningar om hurfamiljen ska se ut. Det hoppades jag att Kristdemo-kraterna hade förstått.Vi kanske inte kan fortsätta den här diskussionen.Jag har åtminstone tydliggjort var står ifrågan och varför vi är oroade över den inställningKristdemokraterna ger uttryck för i kammaren.Anf. 123 () re-plik:Fru talman! Jag blir bekymrad över den vulgärde-batt ägnar sig åt i detta samman-hang. Är det någon kristdemokrat här i kammarensom har sagt att det ska vara tillåtet med hets? Det ärdet inte, . Alla har pekat på att maninte kan acceptera hets, men det finns en otydlighet imotivtexten. Vi har pekat på att det borde ha gjorts enförändring i den.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )7 § Vissa tobaksfrågorFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2001/02:KU28Vissa tobaksfrågor (prop. 2001/02:64 delvis).Anf. 124 ():Fru talman, ledamöter och åhörare! Jag yrkar bi-fall till vår reservation under punkt 3 i betänkandet.Vid en första anblick kan regeringens förslag sy-nas rimligt och rätt. Smygreklam eller indirekt reklamdär tobaksvaror lite försåtligt marknadsförs borde juinte tillåtas. Vi vet att konsumtion av tobaksvarormedför ökade hälsorisker. Regeringens förslag skulleinnebära ett förbud mot användning av annonser ellerreklam, där varukännetecken har anknytning till entobaksvara.Regeringen har tidigare föreslagit ett förbud motindirekt tobaksreklam med stöd av ett EG-direktivsom sedermera ogiltigförklarades av EG-domstolen.Regeringen drog då tillbaka detta förslag. läggerregeringen fram ett likartat förslag men utan att grun-da detta på ett EG-direktiv.Fru talman! Det må vara hänt. Alla förslag måsteinte vara grundade på EG-direktiv. Men att införa enskärpning av lagstiftningen vad gäller indirekt reklamav tobaksvaror medför en mer genomgripande lag-stiftning än vad man först kanske tror.I sitt förra förslag, med anledning av EG-direktivet, förbisåg regeringen att en lagändringskulle innebära en inskränkning i tryckfrihetsförord-ningen, dvs. har vi ett nyttförslag från regeringen i vilket man vill förbjudaindirekt tobaksreklam. Men man har insett att enav våra grundläggande rättigheter, dvs. den som reg-leras i tryckfrihetsförordningen, måste förändras. Nuhar man inte heller ett EG-direktiv som stöd för detta.Ett nytt lär dock vara på väg eller är under utarbetan-de. Varför kan man inte vänta tills detta kommer?Eftersom man inte vill vänta måste rimligentunga, sakliga, dokumenterade och vetenskapliga skälföreligga som klart och odiskutabelt visar att indirektvarureklam ökar konsumtionen eller får oss att börjakonsumera den hälsovådliga produkt som tobak är.Endast detta skulle motivera inskränkningar i engrundlag, i detta fall tryckfrihetsförordningen.Frågan för KU, fru talman, är alltså inte en frågaom huruvida tobaken är hälsovådlig eller inte. Denhandlar om huruvida indirekt reklam kan få oss attbörja bruka eller missbruka denna produkt. Finns dettillräckligt entydiga vetenskapliga bevis som motive-rar en inskränkning i tryckfrihetsförordningen? Svaretpå den frågan är nej. Det finns inga tunga objektivabelägg som försvarar en inskränkning i tryckfrihets-förordningen. Om en grundlag urholkas på vagagrunder kommer det att leda till att gråzoner uppstår.Vägar kommer att skapas för att kringgå inskränk-ningarna och förbuden.Vad är indirekt reklam? Är det om ett varumärkesom Camel Trophy används i samband med en bil-tävling, eller är det om ett tobakspaket skymtar frampå en bild med en ung, frisk och smärt yngling? Hurblir det då med den välklädde unge mannen som sittermed en hamburgare eller med en chipspåse och enCoca Cola i sin hand? Vi vet att olämplig kost ledertill övervikt och välfärdssjukdomar. Är nästa steg ettförbud mot direkt eller indirekt reklam för sådanavaror? Är ytterligare inskränkningar att vänta i tryck-frihetsförordningen?Det är anmärkningsvärt att regeringen motiveraren inskränkning i en grundlagsstadgad fri- och rättig-het med att indirekt tobaksreklam är en möjlig orsakbland flera till tobakskonsumtion. Detta anser vi intevara en godtagbar inskränkningsgrund enligt de be-stämmelser som finns i regeringsformen.Fru talman! Jag yrkar ytterligare en gång bifall tillvår reservation i betänkandet.Anf. 125 ():Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i konsti-tutionsutskottets betänkande 28 om vissa tobaksfrå-gor och avslag på den reservation som finns i betän-kandet.Den moderate talaren diskuterade mycket de lag-tekniska frågorna. Han ansåg att domstolens under-kännande av EG-direktivet gjorde att man inte kundeagera vidare i . Underkännandet av detta EG-direktiv grundades från domstolens sida inte på frå-gan om huruvida tobaksrökning var hälsofarlig ellerej. Det berodde mer på den rättsliga grund på vilketdetta direktiv vilade. Därför håller man på att utarbetaatt nytt direktiv.Moderata samlingspartiet vill alltså avvakta dettaEG-direktiv. Om det bara finns ett EG-direktiv före-faller de vara uppiggade och uppmuntrade att görainskränkningar i grundlagen. Det är bristen på ett EG-direktiv som gör att de intar den position de har. Detvore intressant att få veta om det verkligen förhållersig på det sätt som sade. Kommer Mode-raterna att tuta och köra så fort de får ett EG-direktiv?I fråga om tobak är det ingen skillnad på bruk el-ler missbruk. Använder man tobak på det sätt den ärtänkt att användas blir en del av de som röker sjuka.Det är fastlagt. verkar anse att indirekttobaksreklam inte har någon betydelse för konsum-tionen. Inskränkningar i direkt tobaksreklam, annon-ser och annat, har de ingen invändning emot. Deanser uppenbarligen att direkt tobaksreklam leder ökning av konsumtionen.Jag har för egen del en bestämd uppfattning omden indirekta reklam som förekommer i olika sam-manhang: Om jag köper ett par tänkerjag inte bara på skor utan också på cigaretter, och detär väl själva syftet med märkesanvändningen. Syftetmed att använda varumärkena för tobak i andra sam-manhang är ju att kringgå annonsförbudet när detgäller tobak. Det är därför som frågan om den indi-rekta reklamen uppkommer.Det är möjligt att det inte finns någon vetenskap-lig undersökning som visar detta, men de som betalarför denna indirekta reklam måste väl ha något utbyteav det. Man kan kanske ändå dra den slutsatsen attdet faktiskt lönar sig med indirekt reklam.Låt mig dra en liten parallell till det alkoholpoli-tiska området. Jag har försökt få hejd påannonserandet för lättöl. Jag borde också ha fått stödfrån dem som sysslar med detta. Lättölsförsäljningenär ju inte någon riktig succé för något bryggeri, utanden har gått ned. Syftet har väl varit attanvända lättölsreklamen för att öka starkölsförsälj-ningen, och där har man verkligen lyckats. Jag före-ställer mig att de här olika reklaminsatserna har bety-delse och att även den indirekta reklamen -Marlborobilar, kläder med Marlboromärken osv. -har betydelse för konsumtionen av tobak. Det är ock-så det som föresvävat regeringen och gjort att rege-ringen velat lägga fram det här förslaget.Sedan anför väl Moderata samlingspartiet i grun-den ett slags marknadsekonomiskt resonemang. Manvill inte göra de här inskränkningarna i användningenav varumärken eftersom man egentligen tycker att detär en inskränkning av äganderätten och förfogande-rätten över varumärket ur näringsrättslig synpunkt.Det är väl det som för är mer styrandeför tänkandet och resonerandet än omtanken om folk-hälsan.Jag vill med det, fru talman, yrka bifall till be-slutsförslaget i betänkande.Anf. 126 ()replik:Fru talman! Nej, , det är intealls på det sättet. Det verkar mer som om GöranMagnusson på något sätt tar näringarna i anspråk. Vivill icke på något sätt befrämja en näringsverksamhetsom kan ha dessa vådliga konsekvenser. Vad vi vär-nar är det fria ordet och tryckfriheten. Om man görinskränkningar i tryckfriheten på de antaganden ochgrunder som här framkastar - attdet troligen skulle kunna vara så att den indirektareklamen ökar tobaks- eller ölkonsumtionen - är manverkligen ute i de gråzoner som jag redogjorde för.Hur blir det då med chipsen, pommes fritesen ochCoca-Colan, ? Ska vi i nästa stegförbjuda detta?Vad vi värnar är det fria ordet i tryckfrihetsför-ordningen. Det ska till stora och starka grunder för attinskränka detta.Anf. 127 () re-plik:Fru talman! Är det så, , attindirekt reklam inte påverkar konsumtionsutveckling-en i stegrande riktning? Är det Moderata samlings-partiets uppfattning att det är så? Och om det nukommer ett EG-direktiv som säger att man ska görapå det här sättet och det ändå inte finns någon veten-skaplig bevisning som tillfredsställer , ska detta då genomföras i alla fall bara där-för att det är ett EG-direktiv?Låt mig också säga ett par ord om ochannat, fru talman. Det är klart att det finns mycketsom inte är alldeles nyttigt, framför allt om man an-vänder det mycket - , fet mat m.m. Mendet finns naturligtvis en begränsning för vad man kanåstadkomma på det här området. Jag tror mycket påinformationsinsatser och sådant.