prot · GP0996 · 2002-04-16 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:96Tisdagen den 16 aprilKl. 14.00 - 16.3018.00 - 20.50Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 10 april.2 § Anmälan om fördröjt svar på interpella-tionTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 2001/02:357Till riksdagenInterpellation 2001/02:357 av () om norra kommer att besvaras måndagenden 13 maj 2002.Skälet till dröjsmålet är resor och arbetsmöten.Stockholm den 12 april 2002UtrikesdepartementetJan O Karlsson3 § Svar på interpellation 2001/02:347 om be-redskapen vid oljekatastrofer i ÖstersjönAnf. 1 Försvarsminister ():Fru talman! de har frå-gat mig vilken beredskap har för att möta denökade risken för en stor oljekatastrof i ochvilka åtgärder jag avser att vidta för att skakunna hantera större utsläpp av råolja. Interpellantenhar vidare frågat vilka åtgärder jag tillsammans medövriga avser att vidta för att förbättraberedskapen för oljebekämpning.I är den myndighet somhar ansvar för att bekämpa utsläpp av t.ex. råolja tillsjöss. Myndigheten ska, som interpellanten skriver,ha en beredskap att kunna bekämpa utsläpp på upptill olja. Detta riktvärde är satt mot bak-grund av den riskanalys som ett antal myndigheter påregeringens uppdrag redovisat i rapporten Det svens-ka oljeskadeskyddet inför 2000-talet. Detutgör en rimlig operativ målsättning för den marinabekämpningsförmågan.Min bedömning är att har en förhållande-vis välutrustad miljöskyddsflotta. Den har ytterligareförstärkts genom att fåtttvå s.k. kombinationsfartyg. har således enrimlig förmåga att bekämpa utsläpp till sjöss.Regeringen anser också att övervakningsfrågornahar hög prioritet. I propositionen Svenska miljömål -delmål och åtgärdsstrategier har föreslagits att Kust-bevakningen ska tillföras ytterligare ca 50 miljonerkronor för att skärpa övervakning-en till havs och öka satellitspaningen, proposition2000/01:130.Det bästa sättet att stärka beredskapen är att mins-ka sårbarheten, t.ex. genom att minska risken för ochkonsekvenserna av ett totalhaveri av en större olje-tanker.Inom EU pågår ett arbete med attskärpa lagstiftningen inom gemenskapen i syfte attöka säkerheten vid oljetransporter till sjöss, de s.k.Erikapaketen. Förslagen omfattar bl.a. utökad kon-troll av undermåliga fartyg i europeiska farvatten.Rådet och har genom den nyligenantagna förordningen, EG, nr 417/2002 om påskyndatinförande av krav på dubbelskrov eller likvärdigkonstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov.Erikapaketen omfattar även ett direktivförslag omskärpt övervakning av sjötrafiken. Detta kommer attge medlemsländerna ökade möjligheter att övervakafartyg som trafikerar deras vatten. Därmed kan ut-släpp från fartyg bättre förhindras och möjligheternaatt ingripa vid eventuella olyckor förbättras.Vid ett extraordinärt ministermöte i , Helcom, den 10 september förra åretenades ministrarna i Östersjöstaterna också om ettantal åtgärder för att ytterligare stärka sjösäkerheten iÖstersjön. En viktig punkt i denna deklaration är attÖstersjöländerna enats om att inte utnyttja några somhelst undantag när det gäller utfasning av enkelskro-viga oljetankfartyg. Det innebär att denna fartygstyphärmed kommer att förbjudas att trafikera Östersjönfr.o.m. år 2015.När det gäller resurser för sjögående brandbe-kämpning och tyngre nödbogsering så finns vissaresurser att tillgå i Östersjöområdet.Skulle det ske en större olycka i vårt närområdekan i enlighet med internationella överens-kommelser räkna med hjälp från våra grannländer.Inom ramen för Helsingforskonventionen bedrivssedan länge ett väl etablerat samarbete. Det syftar tillatt skydda miljö. Samarbe-tet är operativt inriktat. Ansvariga myndigheter får påegen hand begära och lämna operativ assistans. Ös-tersjöstaterna har i rekommendationer bl.a. enats omvilken som ska vara den lägsta nivån för staternasoperativa förmåga.Anf. 2 ():Fru talman! Försvarsministerns interpellationssvarväcker faktiskt fler frågor än det ger svar.Skälet till min interpellation är att det haröppnats en hamn, Primorsk, som ligger i ,söder om i . Den kommer atttrafikeras av ganska stora fartyg som kommer attrymma 100 000-150 000 ton olja. Till en början blirdet kanske ungefär hundra fartyg , men såsmåningom kommer det att bli så många som ettfartyg som går i året runt. Somboende i en skärgårdskommun, , här i Stock-holm är det klart att jag blir ganska orolig.Vi vet att huvudanledningen till fartygsolyckor - ialla fall bakåt - har varit kollisioner och grund-stötningar. Alldeles upptäckte man ett nyttgrund söder om , så sjökorten är ju inte såhelt säkra.Antalet fartyg som trafikerar ökar, ochde går på både längden och tvären, vilket naturligtvisökar risken för olyckor. Av de 251 olyckor som sked-de resulterade en femtedeli oljeutsläpp. Det är faktiskt ganska mycket. är ett ganska ekologiskt ömtåligt område, ochäven små mängder olja kan förorsaka ganska storaproblem om utsläppen sker då mycketsjöfågel vistas i området, och det gör de väldigt ofta iÖstersjön. Man tror att ungefär 9 miljoner sjöfåglarav ett 30-tal arter övervintrar i Östersjön.Som jag sade har trafiken intensifierats i , och när Primorsk har öppnats blir det ännufler fartyg. Därför har jag ytterligare några frågor tillförsvarsministern, för som jag sade tycker jag attsvaret öppnar för många nya frågor.Min första fråga är: Kan försvarsministern defini-era vad som är en rimlig förmåga att bekämpa utsläpptill sjöss?Försvarsministern säger att det bästa sättet att för-stärka beredskapen är att minska sårbarheten. Dåundrar jag: På vilket sätt minskar regeringen sårbar-heten?Sedan hänvisar försvarsministern i sitt svar till attom det skulle hända något kan vi räkna med hjälpfrån våra grannländer. Har försvarsministern någotgrepp om vilka resurser våra grannländer har? Har deresurser så att de kan hjälpa oss? Det verkar faktisktinte så eftersom man i verkar väldigt orolig.Ministrarna där sitter och diskuterar hur de ska hante-ra den här situationen.Försvarsministern säger i sitt svar, vilket gör migväldigt konfunderad: "När det gäller resurser försjögående brandbekämpning och tyngre nödbogseringså finns vissa resurser att tillgå i . "Om han då menar våra egna resurser som Kustbevak-ningen har, kan jag bara konstatera att de klarar kan-ske att hantera fartyg som har mycket mindre oljelastän de stora som kommer . Jag tror att de klarar5 olja. Skulle det hända en olycka med defartyg som kommer att trafikera , står sigKustbevakningens fartyg slätt.Jag tycker att mycket av försvarsministerns svarhandlar om övervakning och att fartyg släpper ut oljaolovligt. Det händer också, men vad jag talar om ärstora olyckor. Konsekvensen må kanske bli densam-ma för miljön, men det är ju lite andra saker vi talarom. Det gäller inte bara att bevaka, utan det gäller attbekämpa en olycka. Vad jag är ute efter är ett beskedom vilken beredskap har.Anser försvarsministern att vi i har en braberedskap eller inte för att ta hand om stora olje-olyckor i ?Anf. 3 Försvarsminister ():Fru talman! Man får vara ödmjuk när det gällermöjligheterna att förutspå och planera mot storaolyckor i vårt samhälle. Man kan aldrig, tror jag, ochbör inte, ställa i utsikt att vi har perfekta förebyggan-de system eller räddningsresurser. Men det finns uppmärksamhet på de frågeställningar som inter-pellanten tar upp.Det här bygger också på internationellt samarbete.Det är helt omöjligt att tänka sig att ha egna, natio-nella regler utan koordination med grannarna ochmed sjöfartens FN-reglerade regelverk över huvudtaget. Det är naturligtvis också omöjligt för alla län-der, även de största skulle jag tro, att ha helt egnanationella resurser för mycket stora olyckor. Det är juen av anledningarna till att vi vill ha ett internationelltsamarbete.Vi är väl medvetna om vad avser attgöra och att de redan har kommit i gång med sin nyaoljehamn i . Det är vår förhoppning att deåtgärder som vi vidtar ska vara tillräckliga också förden typen av tonnage.Jag fick några frågor som jag vill svara på. Denpraktiska bekämpningskapaciteten i när detgäller olja till sjöss beräknas vara väsentligt högre ände som är det mål som vi har. Det målet ärsatt från den kapacitet som det bedöms vara möjligtatt få fram operativt, dvs. i en akut situation. Mensvaret på den frågan är att vårt system är inriktat påatt definitionen är att kunna bekämpa utsläpp på upptill 5 000 ton.När det gäller att minska sårbarheten finns detmer att rapportera från den överläggning som var den10 september inom Helcom. Man enades på minister-nivå om att bl.a. dra nya rutter och farleder för far-tygstrafiken i , få en bättre tillämpning avsjösäkerhetsreglerna och få förbättrade nödfallsåtgär-der. Därtill ska man undersöka möjligheterna attklassa vissa delar av som extra känsligaområden, förbättra övervakningen av fartygsrörelseroch inom vissa områden öka användningen av lots-ning.Jag har redan antytt, både i svaret och här , attett internationellt samarbete är nödvändigt om detsker en olycka. Det gäller själva oljeutsläppet. Detgäller för tyngre nedbogsering och sjögående brand-bekämpning. Läget är där att Helcomkonventionenger oss möjlighet att vid behov begära hjälp frånövriga kontraktslutande parter. Det är myndigheternasbedömning att det är få länder om något som ensamthar tillgång till nödvändiga resurser. Det är därförsamarbetet vid behov ska kunna äga rumländerna emellan.Anf. 4 ():Fru talman! Vi kan vara överens om en sak; attinget land klarar detta självt, försvarsministern. Menjag fick verkligen inte svar på frågan: Vad har deandra länderna runt för resurser för att klaraen större oljekatastrof i ? Vi har det ju intesjälva, det är vi också överens om. Kustbevakningensäger själva att de får klara dessa , menförutsättningarna har faktiskt förändrats sedan ham-nen i Primorsk öppnades.I kan vi inte hantera det här om det blir ettutsläpp i storleksordningen 20 000 eller 40 000 ton.Det finns alltså inga bogserbåtar, ingen brandbe-kämpning, ingen möjlighet att pumpa över oljan ellernågot sådant. Därför anser att deskulle behöva båtar som kan hantera större mängderolja än i dag.Om vi alltså inte kan hantera detta i hän-visar försvarsministern till de andra länderna. Jag har,återigen, inte fått svar på vad de andra länderna harför resurser som vi ska kunna luta oss mot. Man kantitta på , på hur och olikaministrar har reagerat. Jag upplever det som att de ärmycket mer oroade än vad jag upplever att försvars-ministern är här . Visst ska man vara ödmjuk.Det är en sak. Men man kan inte vara så ödmjuk inte gör någonting.I har, vad jag förstår, ettantal ministrar från olika partier haft ett möte där mankonstaterat att beredskap för oljebekämp-ning är bristfällig. Det säger de själva. De erkänneratt den är bristfällig, de gör i alla fall det erkännandet.De säger att visst kan de försöka renovera ett fartygsom de har, men de inser att det inte kommer atträcka. De behöver förmodligen köpa in ett större ochmer mångsidigt fartyg. Det är så de uttrycker sig.Därmed kan jag konstatera att jag inte vet vem detär vi ska luta oss mot. Jag tror inte att det är Rysslandvi ska luta oss mot, eller , och Litau-en. Det är nog inte de länderna försvarsministernmenar, utan det är nog närmast som skullehjälpa oss. Om då inte har något som de kanhjälpa oss med står vi ju där själva utan att ha till-räcklig beredskap och tillräckliga resurser för attkunna ta hand om en större oljeolycka i Östersjön.Då hänvisar försvarsministern till Helcom, därman har kommit överens om olika saker. Då blir jagfaktiskt ännu mer orolig. Det sägs att 2015, då skaman inte få trafikera med fartyg som intehar dubbla bottnar. En dubbel botten är i och för sigingen garanti för att det inte inträffar en olycka, fördet kan ändå läcka ut. Men det är i alla fall bättre.2015, försvarsministern! Det är till 2015, tillsman vidtar den åtgärden!Det här gör mig otroligt oroad, måste jag säga. Vihar inga egna resurser. är oroad ochvet inte riktigt hur den ska hantera situationen. År2015 kan vi möjligtvis få säkrare fartyg som trafike-rar . Det är ödmjukt - ja. Men försvarsmi-nistern borde vara väldigt oroad, tycker jag.Anf. 5 Försvarsminister ():Fru talman! Om man ska nå framgångar i det in-ternationella miljösamarbetet måste man ha med allaländer, i det här fallet alla de länder som trafikerarhamnar i . Den bedömning som jag har fåttmig förmedlad är att först till 2015 finns det möjlig-heter att få med sig alla länder på de åtgärder som dethär handlar om.Sveriges egna resurser är inte tillräckliga för att visjälva ska kunna hantera en stor katastrof - även omman naturligtvis inte på förhand kan bedöma hur ettstort haveri kommer att falla ut när det gäller miljö-påverkan. Det beror på räddningsoperationerna, mennaturligtvis också på väderförhållandena. Jag kansäga att myndigheterna, framför allt Kustbevakningeneller miljömyndigheterna, inte har framfört till mig attdet finns ett , akut behov av förbättringarnär det gäller resurskapacitet. Däremot har vi i bered-ning i frågan om Kustbevakning-ens framtida investeringar. Vi genomför en mycketordentlig och sorgfällig granskning av investerings-behovet. I det sammanhanget har också möjlighetenoch behovet av att kunna ha större fartyg för mermångsidiga uppgifter uppmärksammats. Jag har in-ställningen att vi ska vara beredda att ta de grepp somkan behövas i ljuset av det nya trafiksystem somhåller på att växa fram i Östersjön.Anf. 6 ():Fru talman! Jag kan bara konstatera att 2015 ligg-er , och det betyder att vi måste göra något mer själva här i . För-svarsministern har fortfarande inte talat om det härför mig. Hela svaret, och hela den debatt vi har haft,bygger egentligen på att det är internationellt vi skalösa det här. Vi ska lita till andra, inte bara till osssjälva. Men försvarsministern har fortfarande intesvarat på vad det är för resurser som de här andraländerna har, dem som vi ska kontakta om det sker enstörre olycka. Det svaret har jag inte fått. Då blir jagväldigt oroad. Allt bygger på att man ska lita påandra. Man ska fundera på om man ska göra någotsjälv. Men dessa fartyg från Primorsk går redan nu.Som jag sade i början är ett väldigtkänsligt område. Man hittar nya grund, så sjökortenär inte säkra. Risken för en olycka är därför tyvärrväldigt stor.Om jag vore försvarsminister - nu är jag inte det,och jag har nog aldrig tänkt att bli just försvarsmi-nister - skulle jag vara otroligt oroad över detta ochinte sätta mig ned och fundera alldeles för länge utanganska raskt se över om vi ska tillföra resurser i Sve-rige. Om inte skulle jag se till att få garantier för att vifrån länderna runt tillsammans har tillräck-liga resurser. Så mycket är nämligen värd.Vi vet vad en katastrof innebär och hur dettar att reparera detta. Det tar otroligt många år.Anf. 7 Försvarsminister ():Fru talman! Jag ska självklart orientera mig omvilka resurser som de andra länderna har rent konkret.Det är naturligtvis en viktig information att ha ochsom får vägas mot vad vi bör göra för ansträngningarsjälva när det gäller vårt miljöskydd och vår sjörädd-ning.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 2001/02:353 omuppföljning av arbetsmiljölagen och skolanAnf. 8 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat vilkaåtgärder jag avser att vidta för att utvärdera om ar-betsmiljöarbetet i grundskolorna bedrivs i enlighetmed arbetsmiljölagstiftningen samt om jag avser attutreda möjligheten till arbetsmiljölagstiftning ocksåför förskolan.Sedan tio år tillbaka omfattas alla elever av ar-betsmiljölagens bestämmelser om att förebygga ohäl-sa och olycksfall i arbetet. redovisa-de ett uppdrag om att effektivisera sittsamarbete med dåvarande , somnumera heter , när det gäller sko-lornas fysiska och psykosociala arbetsmiljö. Skolver-ket konstaterade att det finns skillnader i synsätt hosde båda myndigheterna. Uppdraget har resulterat iriktlinjer för samverkan och ett informationsutbyte.Skolverket har genomfört en undersök-ning för att få en beskrivning av hur elevskyddsom-budens medverkan fungerar. De flesta skolor, ca90 %, har någon form av elevskyddsombudsverk-samhet. I är det lättare att få represen-tanter från varje årskurs, medan det är svårare att fåen heltäckande organisation med representanter frånvarje program i gymnasieskolorna. Elevskyddsombu-den deltar främst i arbetet med den fysiska arbets-miljön. De vill också vara med och påverka denpsykosociala miljön, men anser att de har fått ettsvagt gensvar för detta.Propositionen Hälsa, lärande och trygghet(2001/02:14) behandlar bl.a. elevernas arbetsmiljö.Regeringen uttrycker där att elevernas roll och delta-gande i arbetsmiljöarbetet behöver förtydligas ochstärkas. Skolan som elevernas arbetsmiljö bör bliföremål för särskild uppmärksamhet genom följandeåtgärder. Vid en översyn av arbetsmiljölagen kommerfrågan att tas upp om att förtydliga elevernas infly-tande över arbetsmiljön i skolan. För tillsyn av frågorsom rör elevernas miljö och hälsa finns tre myndig-heter med delvis olika uppdrag och utgångspunkter,nämligen , ochSocialstyrelsen. Översynen bör också gälla berördamyndigheters tillsyn i syfte att åstadkomma en ökadsamsyn och samordning.I propositionen tas även förslagen upp från . BO:s förslag innebär bl.a. att be-stämmelserna i arbetsmiljölagen bör utvidgas till attockså gälla barn i förskola och fritidshem, att elev-skyddsombuden bör ges en starkare ställning och attnationella riktlinjer bör utfärdas för deras utbildning.BO föreslår också att vuxna "barnskyddsombud"införs från förskoleklass t.o.m. årskurs 6. Barn-skyddsombuden ska enligt BO:s förslag representerabarnen och ges samma ställning som skyddsombud.Vidare föreslår BO att och bör åläggas att följa arbetsmiljön ur ett elev-och barnperspektiv. BO:s förslag kommer att övervä-gas i den översyn som ska göras av arbetsmiljölagen.Av direktiven till skollagskommitté (dir.1999:15) framgår att de ska överväga om förskolanska bli en egen skolform inom skolväsendet. förslag leder till en utvidgning av utbild-ningsbegreppet som innebär att förskolan blir en egenskolform, bör även eventuella följdändringar i ar-betsmiljölagen beaktas vid översynen av arbetsmil-jölagen.Skolverket har enligt regeringens uttalande i pro-positionen Hälsa, lärande och trygghet fått i uppdragatt i samverkan med se över elev-skyddsombudens utbildning och medverkan i arbets-miljöarbetet.Skolverket ska även i samverkan med utreda och ge förslag till utformning av stati-stikuppföljningar av flickors och pojkars ohälsa ocharbetsmiljö inom skolväsendet. uppdragska redovisas senast i november 2002.Anf. 9 ():Fru talman! Att alla elever sedan tio år tillbakaomfattas av arbetsmiljölagens bestämmelser om attförebygga ohälsa och olycksfall i arbetet är hittillsrelativt okänt. Det är viktigt att också förskolan om-fattas.Mina frågor till utbildningsminister gäller vilka åtgärder utbildningsministernvidtar för att utvärdera om arbetsmiljöarbetet i grund-skolorna bedrivs i enlighet med arbetsmiljölagen ochhur han avser att i högre grad se till att lagen upp-märksammas. Sedan maxtaxan införts och lett till attgrupperna i förskolan blivit större, är det hög tid attockså här diskutera om inte förskolan bör omfattas avsamma arbetsmiljölagstiftning.Fortfarande har många barn sin dagliga verksam-het i ohälsosamma lokaler. Det finns mycket att öns-ka vad gäller ergonomi. Flickor avstår från att besökaskolans toaletter osv. Arbetspassen är långa, inteminst för de allra minsta barnen i förskolan. Maxtax-an borde kompletteras med en maxtid för små barn.Barnomsorgsveckan i förskolan är för många barnmer än en 40-timmars arbetsvecka.Luft-, ljud- och ljusförhållanden är några faktorersom är en självklarhet att de fungerar tillfredsställan-de, men som inte diskuteras i kommunala skolplanereller av skolpolitiker i tillräcklig grad. Läromedelssi-tuationen är under all kritik. Endast per elevoch år avsätts för läromedel. Läroböckernamåste vara så fräscha att de är arbetsverktyg som gerlust att lära.Fru talman! Jag har påpekat och redovisat de lag-rum som gäller i min interpellation, så det ska jag inteupprepa. Åtgärderna har varit väldigt sena. Först1998 i regleringsbrevet till har frågan påallvar redovisats. För förskolan har de över huvudtaget inte nämnts. Utbildningsminister en del svar, men fortfarande vaga. harkonstaterat att det finns skillnader i synsätt mellanArbetsmiljöverket och . Det hade jag kun-nat konstatera direkt utan utredning.10 % av skolorna saknar över huvud taget någonform av elevskyddsombud. Gymnasieskolan har stör-re svårigheter än . Hur, utbildningsmi-nistern, ska vi skola våra barn och ungdomar till attklara elevinflytande och demokrati om vi inte klararatt få en heltäckande elevombudsverksamhet i landet?Har ministern läst kommunernas skolplaner i dennafråga? Kommer ministern att utvärdera vad skolpla-nerna innehåller om arbetsmiljöfrågorna? En sådanfråga är faktiskt också läroböckerna. De är arbets-verktyg för eleverna? De kostar, som jag tidigaresade, per elev och år. Det är hälften av enårsprenumeration av ? Ministern, görnågot!Anf. 10 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag är glad över att noterar att regeringen arbetar hårt och engage-rat med arbetsmiljöfrågorna i skolan. Vi har fram-för oss ett antal arbeten som ska resultera i en för-stärkt ställning för eleverna när det gäller att ocksåkunna driva och förändra sin arbetsmiljö. Det tror jagär väldigt viktigt. Då gäller det att se över arbetsmil-jölagen som är en viktig sådan komponent. Det gälleratt se till att myndigheterna också arbetar bättre till-sammans och i den anda som en förstärkt arbetsmiljöska präglas av. Det handlar naturligtvis om att se överelevskyddsombudens utbildningsmöjligheter. Ocksådet är en nyckelfråga.Men när tar in maxtaxan ochsin oro för kvaliteten i förskolan blir jag mer funder-sam eftersom jag tror att vi kanske har en liknandeutgångspunkt när det gäller arbetsmiljöfrågorna gene-rellt.Kristdemokraterna är det parti i somverkligen har utmärkt sig för att icke vara anhängareav förskolan. driver man en politisk debatt därman vill låta påskina att man vill satsa mer pengar påförskolan. Så måste det ju tolkas när ni driver kravom mindre grupper i förskolan. Jag har tidigare här iriksdagen verkligen välkomnat det engagemangetfrån Kristdemokraterna.Är det verkligen så att häroch kan lova att är beredda attsatsa mer pengar på förskolan, dvs. mer än de drygt 5miljarder som regeringen har fått stöd föratt dels satsa på maxtaxans genomförande, dels görarena kvalitetssatsningar på ytterligare ½ miljard? Detär en intressant diskussion som vi gärna för medKristdemokraterna om man nu vill satsa mer skatte-medel på att förbättra kvaliteten och minska barn-grupperna i förskolan. Det är klart att det är en viktigmiljöfråga.Vi kan notera den kvalitetssänkning som har variti förskolan. Det är riktigt att det skedde under sane-ringsåren - med utökade barngrupper.Under de senaste två åren ser vi tvärtom egentligenen liten ökning av antalet lärare per barn i förskolan.Jag välkomnar verkligen om vi nu ser ett histo-riskt skifte när driver detta medoffentliga satsningar på förskolan, för därmed kom-mer vi att kunna samverkabåde i kommuner och i rikspolitiken.Detsamma gäller skolan. Också där blir jag liteförvånad. Jag tror att vi, som jag sagt, har liknandeutgångspunkter när det gäller själva arbetsmiljön.Ulla-Britt tar också upp skolan och sats-ningar där. har konsekvent vägratatt öronmärka pengar till skolan. Regeringen har lagtfram förslag om 5 miljarder öronmärkta till skolan,men har sagt nej varje gång vi hardebatterat. Men kanske är också här ett skifte på gång- dvs. att och och säger att man är beredd att öronmärkasatsningar på skolan.