prot · GQ0929 · 2002-12-04 00:00:00 — Väljarnas besked avspeglas också tydligti det betänkande som finansutskottet nu lägger framför , och därmed är det ett styrkebesked förden svenska demokratin.Fru talman! Låt mig inleda med att lämna en kortbild av hur regeringen ser på det ekonomiska läget.Vi kan snart summera . Det är som harpräglats av den internationella konjunkturnedgången.Men trots nedgången i den internationella ekonominär arbetslösheten i fortsatt låg. vararbetslösheten , och det är en mycket låg siffrasett i ett europeiskt perspektiv.Reformer och skattesänkningar har tillsammansmed löneökningar gett utrymme för en ökad privatkonsumtion som därmed har hållit efterfrågan uppeoch arbetslösheten nere. Det är bra för välfärden ochför alla människor i vårt land. Det är bra för rättvisan.Och det är också bra för jämställdheten, som vi kundekonstatera på det seminarium som jag var med på där vi diskuterade just jämställdhetsfrågor.Regeringens prognos är alltjämt att tillväxten i årkommer att vara för att öka till un-gefär 2 ½ %. Precis som när jag stod i den här talar-stolen i budgetdebatten vill jag dock po-ängtera osäkerheten. Utvecklingen i Mellanösternliksom ett öppet krig mellan och påverkarnaturligtvis den internationella ekonomin, och där-med även Sverige.Men vi är faktiskt bättre rustade i än imånga andra länder. Vi slösade inte med våra gemen-samma pengar när det gick som bäst. I stället betaladevi av på den offentliga skulden och höll emot storakrav på utgiftsökningar eller skattesänkningar. Detvisar sig nu att vi gjorde rätt. Trots en sämre interna-tionell ekonomisk utveckling kan nu fattabeslut om att genomföra de reformer som harutlovats utan att det äventyrar de offentliga finanser-na. Det är en situation som faktiskt är ganska unik omman ser ut över världen, och inte minst Europa.Fru talman! Med det betänkande finansutskottetpresenterar för kan reformer för närmare 20miljarder kronor bli verklighet . Det handlarom satsningar i skolan, höjda tak i sjukförsäkringen,höjda pensioner, ökade resurser till en bättre äldreom-sorg och till vården för att kapa köer och mycketannat.Dessa reformer förutsätter naturligtvis en ekono-misk tillväxt som gör att våra gemensamma resurserfortsätter att växa. Den svenska tillväxten har sombekant varit högre än den genomsnittliga tillväxteninom både EU- och OECD-området under senare år.Att tillväxten också har varit högre än under de år dåvi socialdemokrater inte satt i regeringsställning ärockså ett faktum. De missväxtår som vi hade underden borgerliga regeringen ochsom vi har fått betala dyrt är nu borta. Men de ärnaturligtvis en påminnelse om hur viktigt det är attsköta ekonomin för att inte råka ut för det som Sveri-ge råkade ut för i början på 90-talet.Framgångar i tillväxtpolitiken mäts inte i gradenav lättsinne och löften om stora skattesänkningar.Graden av framgång i tillväxtpolitiken mäts faktiskt iresultaten. De senaste årens resultat, där Sverigestillväxt varit högre än genomsnittligt i vår omvärld,talar sitt tydliga språk. har exempelvis entillväxt som är ungefär dubbelt så hög som EU-genomsnittet.Sverige står också väl rustat . Detär inte bara regeringens bedömning; det är också enbedömning som görs av utomstående. , som gör en genomgång av län-dernas ekonomier, konstaterar att har flyttatupp från 9:e till 5:e plats på den tillväxt- och konkur-renslista som upprättar.Även en så stor och internationellt ansedd invest-mentbank som anser att till-växtpotential tillhör de allra främsta i världen.Sunda offentliga finanser och låg inflation är na-turligtvis grundläggande för den regering som jagrepresenterar. Vi tänker inte tumma på de kraven.Bara den regering som tar ansvar för ekonomin kanlyckas med tillväxten. Det lärde oss de borgerligamissväxtåren i början på 90-talet.Ordning och reda i ekonomin är en förutsättningför den goda tillväxt som har haft de senasteåren, men det räcker inte. Därför lyfter regeringenockså fram tre andra viktiga områden i tillväxtpoliti-ken.För det första: Konkurrensen i näringslivet måsteöka. Det är en klassisk uppgift för socialdemokratinoch arbetarrörelsen - redan i början av förra sekletbildades kooperationen bland annat som en motkraftmot privata monopol och höga priser. har detstatliga fått i uppdrag att belysakonkurrensen inom exempelvis tandvårdssektorn ochmediemarknaden. Det behöver också göras insatserinom bankområdet.För det andra: Småföretagens villkor ska förbätt-ras. Det finns drygt 800 000 företag i ,varav drygt 600 000 är enmansföretag. Det finns i dag80 000 fler företag än när den borgerliga regeringenlämnade in 1994. Att se över och kritiskt pröva regel-verk och skatter är en ständigt återkommande uppgift.En förändring av skattereglerna för fåmansbolagen,de så kallade 3:12-reglerna, står därför på regeringensdagordning framöver.För det tredje: Tillväxten ska ske i samklang medmiljön. Omställningen till ekologisk hållbarhet kanbli en av de starkaste drivkrafterna i ekonomin underde kommande åren.Fru talman! Jag vill peka på två stora utmaningarför den kommande mandatperioden: ohälsan och denbristande integrationen.Att ta krafttag mot ohälsan i arbetslivet och attskapa jobb till alla invandrade svenskar är inte baraviktigt för rättvisan; det är frågor som också är avgö-rande för våra tillväxt- och välfärdsmöjligheter iframtiden.Med finansutskottets betänkande möjliggörs ettantal viktiga åtgärder för att öka hälsan i arbetslivet.Sjukvården ska få mer resurser, så att sjuka får ensnabbare behandling. Alla långtidssjukskrivna ska fåen egen kontaktperson på . Arbets-givarna ska ges starkare ekonomiska drivkrafter föratt minska ohälsan. Alla sjukskrivna ska få bättre stödför att komma tillbaka till arbetet. Den offentligasektorn ska bli en mönsterarbetsplats. Här finns ut-rymme för alla goda krafter att enas bakom en offen-siv satsning för att minska sjukfrånvaron.Riksdagen har ju tidigare ställt sig bakom rege-ringens mål för de offentliga finanserna, arbetslöshe-ten, sysselsättningen och behovet av att minska soci-albidragen. Regeringen ser med tillfredsställelse påatt finansutskottet med detta betänkande föreslårriksdagen att ställa sig bakom ett mål om att bekämpaohälsan. Fokus för insatserna på ohälsoområdetkommer att vara att halvera antalet sjukdagar fram till2008.Utöver insatser mot ohälsan måste också krafttagtas för ökad integration. Vi måste bli bättre på atttillvarata den kunskap som invandrade svenskar haratt bidra med. För att stärka invandrarnas ställning påarbetsmarknaden behövs flera insatser. Ökade ar-betsmarknadspolitiska insatser till invandrare är en.Kortare tid mellan beviljat uppehållstillstånd ocharbete är en annan. Andra insatser är bättre undervis-ning i svenska och förbättrat skydd mot diskrimine-ring. Alla offentliga arbetsgivare ska utarbeta hand-lingsplaner för mångfald och mot diskriminering.Listan skulle kunna göras mycket längre.Fru talman! Steg för steg ska utvecklastill de många möjligheternas land - inte de stora mot-sättningarnas samhälle. Steg för steg ska vi skapa ettSverige där alla - oavsett av vem man föds, var manväxer upp eller vilka kontakter ens föräldrar har - fårmöjlighet att pröva sina vingar och spränga sina grän-ser. Med en tillväxtpolitik som ger utrymme för allamänniskors vilja att utvecklas skapar vi goda förut-sättningar för morgondagens välfärd.Jag vill framföra ett tack till finansutskot-tet och dess ordförande liksomtill och för ett utomor-dentligt gott samarbete i samband med budgetpropo-sitionen.Anf. 53 () re-plik:Fru talman! Jag vet inte vad man ska säga omBosse som denna. Han har ju haften jobbig höst. Först medverkade han till att detegentligen enda ljudliga vallöfte som Socialdemo-kraterna framställde i , nämligen att inteinföra trängselavgifter, bröts. Sedan har det före-kommit anklagelser om internt fusk och därefter ävenanklagelser om externt fusk. Det är svårt för oss attexakt veta vad som är rätt eller fel i detta, men BosseRingholm återkommer som en centralfigur i proces-serna.Vidare läcker om budgeten införremissdebatten, så att vi kom till ett färdigavdukatbord, vilket jag påpekade för finansministern.När vi ska debattera går finansministern påseminarium och kommer insläntrande föratt kolla om det har varit något. Då har oppositions-partierna redan framfört sina anföranden. BosseRingholm inleder med att prata om styrkebesked förden svenska demokratin. Det lämnar kanske en delövrigt att önska.Jag tycker att det som kanske är det viktigastebudskapet framöver är att blåserfaran över och säger att vi nu har kommit igenom alltsom är svårt, att det går bra för och att det nuär det att utöka utgifterna. Därefter nämns de 20miljarder som också pekade på.Men riktigt så enkelt är det väl inte. Ser inte BosseRingholm några problem med frånvaron av ett till-växtmål och en tillväxtstrategi för denna regering?Här finns inte resonemangen om hur kraftigt arbets-kraftsutbudet behöver höjas och vägarna för att nåfram till det.Det nämns en del om ohälsotalen. Regeringen harju lånat in moderata idéer på det området, men deflesta är överens om att det förmodligen är otillräck-ligt och inte kommer att ge den effekt som regeringenanger.Den demografiska utvecklingen kommer snart attställa nya typer av krav på den ekonomiska utveck-lingen och förmodligen på balans mellan utgifter ochintäkter på en lägre nivå.Av allt detta verkar inte se nå-gonting.Anf. 54 Finansminister () replik:Fru talman! Jag har stor förståelse för att FredrikReinfeldt är både besviken över och kanske chockadav den kraftiga moderata valförlusten i höstens val.Det var en valförlust för inte bara här iriksdagen, utan det gick ordentligt utför för Modera-terna också i de allra största städerna och de storalandstingen i . Jag kan förstå att denna besvi-kelse och chock sitter i ännu och att han därför harsvårt att hålla sig till ämnet.Jag vet att det har varit mycket diskussion i Mode-rata samlingspartiet om att skälet till den stora val-förlusten för var att man talade förmycket om skatter. Jag tror att det är mycket enklareän så, : har en orättvisskattepolitik. Det tycker faktiskt väljarna också. Manbehöver inte göra en märkligare analys än så av Mo-deraternas valförlust.Vi har i haft en framgångsrik tillväxtpoli-tik som Socialdemokraterna har haftregeringsmakten efter den borgerliga regeringen ibörjan . Vi har haft en högre tillväxt änomvärlden. När vi hade den borgerliga regeringenunder 90-talets missväxtår hade vi alltid lägre tillväxtän omvärlden. har vi högre tillväxt än omvärlden,och det har väljarna säkert också uppskattat.Jag är intresserad av att veta om har någon kommentar till de tio punkter somvi i budgetpropositionen presenterar för vår fortsattatillväxtpolitik. Jag tycker att det är oerhört viktigt attdet förs en tillväxtpolitik som har både en ekologiskbalans och naturligtvis en rättviseinriktning. Den allraviktigaste uppgiften för en tillväxtpolitik är att se tillatt vi får nya företag. Vi har fått 80 000 nya företagsedan borgerliga kamrater ficklämna regeringen . Att vi får flerföretag och fler nya arbetsplatser är den största ochviktigaste tillväxt- och rättvisereform som vi skajobba för.Anf. 55 () re-plik:Fru talman! Att diskutera demokrati och männi-skors förtroende för folkvalda är aldrig fel debatt,. Det finns alltid utrymme för det,och det behöver alltid lämnas besked till väljarna omhur vi uppfattar våra mandat och om hur vi skötervåra ämbeten. Många av oss tycker att det är viktigtatt den här debatten kan komma till stånd och att vilyssnar på varandras argument. Det förväntar sig våraväljare, även om de inte alltid håller med. Då tyckerjag att det också ska gälla landets finansminister.Vi kan notera att detta med att använda skatte-sänkningar inte är obekant för socialdemokrater. Dethar påpekats att vi har haft en ganska efterfrågedriventillväxt under innevarande år - det har talats om val-budget - som ju mycket har baserats på tidigare soci-aldemokratiska skattesänkningar. Jag har också note-rat det omslag som har skett inom socialdemokratinoch vänstern att närmast jaga tanken bara på skatte-sänkningar därefter, men det har inte varit alldelesobekant för majoriteten att använda sig av skatte-sänkningar.Det som är problematiskt, tycker jag - och det ärskillnad mellan och mig - är att vifrån och de andra borgerliga partiernakan föreslå strategier och idéer för att få i gång till-växten, men har ju den skarpa möj-ligheten att föreslå saker och lägga saker på riksda-gens bord.Jag noterade att stora delar av det tal som BosseRingholm höll inte handlade om det här dokumentet.Det handlade om saker ni tittar på, som kanske kom-mer sedan och som ni har haft på er attföreslå skarpa förslag till förändringar om och kundeha klubbat igenom . Då menar jag att vihade kunnat lägga en grund för en varaktigt högretillväxt än de 2-2 ½ % som man nu bedömer är denhållbara tillväxtnivån för . Det är ju via denökade tillväxten som de fria resurserna ska skapas,som jag kanske mer vill använda för skattesänkningaroch för reformer. Men jag menar attdet inte ens finns en strategi. Det finns inte förslaglagda på bord. Då duger det inte att stå häroch prata om att vi kanske har problem som vi snartska åtgärda. Regeringen har haft möjlighet att läggafram de skarpa förslagen men har inte gjort det.Anf. 56 Finansminister () replik:Fru talman! Det finns en konsekvens i den mode-rata politiken, och för övrigt kanske också hos deövriga borgerliga. har de borgerliga stått ochsagt att den socialdemokratiska politiken inte ledertill ökad tillväxt. har vi sett att resultatet harvarit att vi har haft en snabbare tillväxt än omvärlden,och har haft fel. På så vis fortsätter Mo-deraterna felaktigheterna konsekvent, det vill säga gör en bedömning som visar sig inte stämmamed verkligheten. Det må så vara att de gör en felak-tig prognos. Möjligtvis önskar de att skullegå sämre. Jag tycker att det är en märklig politiskprognos i så fall, men de har kunnat kon-statera att har gått mycket bättre än vad dehar velat, önskat och prognostiserat.Men det finns två skillnader mellan Moderaternasskattepolitik och Socialdemokraternas skattepolitik.Den ena är att för oss socialdemokrater är det faktisktviktigare - och det har vi fått väljarnas stöd för - attbygga ut välfärden. Det är viktigare för oss att se tillatt skolorna får fler lärare, att vården får fler under-sköterskor, läkare och sjuksköterskor, att de äldre fåren bättre omsorg, att barnomsorgen förbättras medmer personal och mindre barngrupper och så vidare.Det är viktigare än skattesänkningar. Det är en avgö-rande skillnad mellan moderat och socialdemokratiskskattepolitik. Den andra skillnaden mellan socialde-mokratisk och moderat skattepolitik är att när vi sän-ker skatten, som vi gjorde förra perioden för storainkomstgrupper, finns det alltid en finansiering. Detfinns det aldrig när sänker skatten.Sedan, , är det intressant att seatt det finns ett antal borgerligt styrda kommuner häri - för många, skulle jag vilja säga.Det är de som höjer skatten mest av alla just . Desom höjer skatten mest i just nu ärborgerligt styrda kommuner. Det är och ettstort antal andra borgerligt styrda kommuner somhöjer skatten mest. Tala om att predika en teori ochpraktisera något helt annat, som gör!Anf. 57 () replik:Fru talman! Det är tur att det inte är styr i den här kammaren, för då hade nog BosseRingholm fått en rejäl kvarsittning för sen ankomst idag.Jag skulle vilja återföra till själva ämnet. Dethandlar ju just om riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken, inte om moderat valutvärdering eller någotannat. Då tycker jag att det finns en väldigt intressantparadox i argumentation mot skat-tesänkningar, nämligen att ni anser att ni vann valetpå att vara emot skattesänkningar som Bos-se står här och gör sig väldigt bred övereffekterna på den svenska ekonomin av just de skatte-sänkningar som genomfördes. Det för i viss måntanken till - vi har haft det uppe förut - när MagnusUggla sjunger om att "den 25 smäller det" och är kung i baren just vid det tillfället, och sedanfår man leva fattig ett tag. Det är väl precis just detsom de svenska väljarna nu har fått vara med om.En annan paradox är den fantastiska tilltro tillborgarna som inte bara utan ocksåövriga företrädare här har. Det är inte nog med att detfortfarande efter den borgerliga regeringen ärden som är mest ansvarig för vad som händer , utanman hade till och med inverkan på det som händeföre regeringsskiftet.Vad jag skulle vilja säga är att den viktiga slutsat-sen av 90-talet och slutet av 80-talet, som BosseRingholm själv också har skrivit i förra årets vårpro-position, är att man måste ta tag i strukturproblemeninnan allt exploderar. Och är vi tillbaka vid vårtvanliga ämne: När kommer Socialdemokraterna attvara beredda att erkänna att segregationspolitiken ärett faktum och att integrationspolitiken har havererat- sysselsättningen sjunker ju nu återigen bland utom-nordiska invandrare - och att vara beredda att göranågonting rejält åt integrationspolitiken?Och när är ni beredda att inte bara laborera medstatistiken? Vi kan ta det här med småföretagare.Antalet företagare är ju lägre än vad det var påbotten av den förra lågkonjunkturen. När är ni bered-da att göra någonting radikalt åt villkoren för jobb,företagande och entreprenörskap i det här landet?Anf. 58 Finansminister () replik:Fru talman! Jag förstår att det är intressant för Ka-rin att åberopa sin Folkpartikollega i , majoren , som bestraf-far med kvarsittning, eller om det finns andra kanskemer militära bestraffningsmetoder som man kan an-vända mot sina politiska motståndare. Men det är väländå så, , att om vi ska se tillbaka påden period som de borgerliga har styrt till exempelStockholm och ett antal andra kommuner, inte minstStockholms läns landsting, så är det någon som harråkat ut för bestraffning så är det väl just majorenBjörklund och andra som har straffats av väljarna,genom att man har tagit ifrån dem deras mandat efter-som de har misskött inte bara ekonomin i Stockholmsläns landsting och ett antal kommuner - de har miss-skött framför allt välfärden och sett till att det harblivit vidgade klyftor, längre köer till bostäderna,sämre kvalitet för barnen i skolan och större barn-grupper. Det är klart: En sådan misskötsel behöverman inte ha några militära bestraffningsdisciplinerför, utan det sköter väljarna. Det har de också gjortpåtagligt i det senaste valet, tycker jag.När vi talar om tillväxt och integration är det så,, att de människor som har invandrat tillvårt land , och som hade en jättehögarbetslöshet under de borgerliga regeringsåren, fak-tiskt i ökande utsträckning har fått jobb, till och med istörre utsträckning än vad svenskarna har fått. Vi harsuccessivt kunnat minska arbetslösheten bland in-vandrare.Men vi är inte nöjda. Vi är inte nöjda med att hafått ned arbetslösheten till . Vi vill pressa tillbakaden ytterligare. Det är därför vi har satt upp som tvåstora arbetsuppgifter den kommande mandatperiodenatt både skaffa fler jobb till arbetslösa invandrare ochatt pressa tillbaka ohälsan, ohälsokostnaderna ochframför allt de långa sjukskrivningarna som ocksådrabbar invandrare och inte minst kvinnor väldigtmycket.Anf. 59 () replik:Fru talman! Det var tydligt att min poäng gickfullkomligt spårlöst förbi hos finansministern. Denvar att jag försökte återföra finansministern till att dethär är - här styr inte - och dethär är debatten om riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken. Jag bor i och för sig inte i ,men visst kan vi bjäbba om - men det hörinte hit. Vårdköerna kortades i länslandsting, de växte inte. Det var i de socialdemokra-tiskt styrda landstingen som vårdköerna växte. Mendet hör inte hit.Jag tycker att det är väldigt intressant, och faktisktockså rätt så skrämmande, att laborerandet med sta-tistiken blir viktigare, därför att då ser manju inte verkligheten som den är, och ser man inteverkligheten som den är kan man ju heller inte görarätt saker åt den. Verkligheten, , ärden att efter en unikt kraftig högkonjunktur sjunkernu sysselsättningen bland invandrare. Det är ju detsom är det allvarliga: Segregationen växer ju . Dåär det så fånigt att hålla på och bjäbba om vilkenkommunalpolitiker som gör rätt och vem som gör fel.Det är inte fel eller lika lite som det då var fel eller nuAnnika fel att det ser ut så här i våra seg-regerade förorter. Det är ett nationellt problem attintegrationspolitiken inte fungerar tillräckligt bra ochatt arbetsmarknadspolitiken inte fungerar tillräckligtbra, och det är ni som är ansvariga för detta. Därförvill jag ha ett besked om detta , inte om något heltannat.Fru talman! : Det har pratats mycket omBNP-prognoser hit och dit. Vore det inte bättre såg till att ha en så pass tilltagen marginal istatsbudgeten, , att det just inte spe-lade så stor roll vem som var bäst på att göra BNP-prognoser på promillen? Då kunde man ändå i godordning genomföra de verksamheter som vi nu skafatta beslut om.Anf. 60 Finansminister () replik:Fru talman! Jag tycker att det är en bra idé om Ka-rin tar upp samtalet med Moderata samlings-partiet, som ju tycker att det är fel att över huvudtaget ha offentliga överskott och om borgerlighetenkunde bli överens på den punkten att det är bra medoffentliga överskott. Vi har haft offentliga överskottunder och vi har det fortfarande. är ettav de få länder i som har offentliga överskott.Det är just därför vi har klarat konjunkturpåfrestning-en - den internationella konjunkturnedgången, denamerikanska och den europeiska - bättre än andraländer. Men lycka till, , som det heter ifolkpartisammanhang, med att övertyga och andra om att det är bra med offentliga över-skott. gillar ju inte offentliga överskott.Man kan ha olika uppfattningar om ifall någravårdköer har minskat i ,. Vi har sett uppgifter om personer somhar fått vänta i operationskön påStockholmssjukhus. Om någon form av vårdköer harminskat har det i så fall skett med hjälp av lånadepengar. Man lämnar efter sig ett jätteunderskott iStockholms läns landsting. Till och med DagensNyheter, eller husorgan,tycker numera att det är förskräckligt att man inteföre valet berättade för väljarna att det faktiskt var ettganska stort underskott i . "Sent skall syndarn vakna", kan man säga om skri-benterna i den tidningen.Arbetsmarknadspolitiken är faktiskt det viktigasteför invandrarna om de ska få jobb. Om invandrarnaska få jobb varför vill då , Moderata sam-lingspartiet och andra borgerliga partier halvera ar-betsmarknadspolitiken? Hur ska arbetslösa invandrarefå jobb om insatserna via arbetsförmedling, utbild-ning och det stöd de kan få via arbetsmarknadspoliti-ken bara ska vara hälften så stora? Om jag drog sam-ma slutsats som , att det har blivit värreför de arbetslösa invandrarna, då skulle jag öka påarbetsmarknadspolitiken. gör tvärtom:Hon halverar arbetsmarknadspolitiken för invandrare.Anf. 61 () replik:Fru talman! Det är intressant att lyssna till den härdebatten. talar finansministern om att man iStockholms läns landsting har lånat pengar för attkorta vårdköer. Är det inte så att harbett att godkänna att han själv nu tänkerlåna 35 miljarder, vilket är ett avsevärt mycket störrebelopp än vad har behövtför sin drift? vill ha god-kännande för att själv låna 35 miljarder till den lö-pande driften. Det skulle vara intressant att få enkommentar till det.Fru talman! Man blir beklämd av en annan anled-ning också. Det är att landets finansminister införkammaren tänjer den statistiska vetenskapens poten-tial för manipulativa inslag till dess yttersta gräns närhan använder statistiska serier och säger att Sverigehar gått bättre än och EU. Då väljer han medkirurgisk precision ut någon liten tidsperiod där dettainträffar.Jag läser igen ur utredningstjänstens promemoriafrån : Om hade haft samma BNP-utveckling som totalt mellan åren1995, när Socialdemokraternas första budget fickkraft, och 2001 hade vår BNP varit 26 miljarder kro-nor högre. Hade vi haft samma BNP-utveckling somde mindre under samma tidsperiodhade den varit högre.