prot · GQ0928 · 2002-12-03 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:28Tisdagen den 3 decemberKl. 14.00 - 16.2918.00 - 22.15Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § Aktuell debatt: Åtgärder för att förebyggaoljeolyckorAnf. 1 ():Herr talman! Ännu en oljeolycka har fäst våruppmärksamhet på det skandalösa tillstånd som råderi haven runt våra kuster. Som så ofta annars när detgäller havet är det uppenbart att om samma situationhade rått på land skulle det ha lett till att vi omedel-bart ändrade reglerna och skärpte skyddet, eller rätta-re sagt att vi skulle ha gjort det för länge sedan.Miljöpartiet har begärt en särskild debatt för att vifrån alla partier här i ska få en chans attdiskutera hur vi ska förhindra att en oljekatastrofinträffar i vår närhet. Vi vet att detta är en fråga somhar bekymrat många , och ävenvid många tidigare tillfällen, får man tyvärr tillägga.Det är inte för att vi inte har diskuterat frågan ti-digare som vi har begärt debatten. Det har vi gjort. Vihar diskuterat den . Miljörörelsen hardrivit frågan med hög prioritet . Vi harbegärt debatten för att vi just nu ser de tydliga kon-sekvenserna av vad som händer efter en oljekatastrof.Vi hoppas att den insikten ska leda till att viljan stärksatt göra någonting.Vi ser att nu snabbar på pro-cesserna så att en del förslag som varit på gång skagenomföras. Det gjorde man också förra gången detskedde en större olycka. Man tog fram två paket medåtgärder. Men sedan gick det mycket långsammare attverkligen genomföra dem.Vi vill inte få anledning att begäraen särskild debatt om åtgärder för att förhindra olje-katastrofer. får det vara nog. Låt oss visa att vi fören gångs skull är överens om att det finns ett pro-blem, att vi behöver göra någonting åt det och vad vibehöver göra.Anf. 2 Miljöminister ():Herr talman! Låt mig först säga att jag välkomnaratt har tagit initiativ till riksdagsdebattenom vad vi kan göra för att stärka skyddet för miljö. Det är också en styrka för regeringen attkunna driva frågan om ökad sjösäkerhet i Östersjönmed ett stärkt och brett stöd i riksdagen.Sjösäkerheten är en av de största och svåraste ut-maningarna för det internationella miljösamarbetet.Få näringar är så svårövervakade som sjöfarten. Denär global i ordets djupaste bemärkelse. Havsrättenbygger på frihandelns tradition. Det är en traditionsom har skapat dynamik åt den ekonomiska globali-seringen. Men det är också en tradition som måsteifrågasättas. Det vet vi alla som värnar om miljön ochen hållbar utveckling.På toppmötet i som ägde rum förbara sedan var det bärande budskapetatt utveckling måste vara hållbar utveckling. Denekonomiska globaliseringen med frihandeln och dengränslösa konkurrensen som ledstjärna måste balan-seras av politiska överenskommelser till skydd förmänniskor och hälsa. Detta budskap måste ocksågälla sjöfarten.Sjösäkerheten rymmer, som , fortfarande förfärande brister, och ambitio-nerna när det gäller förbättringar är långt ifrån till-räckliga. ser vi ändå en för-ändrad inställning. Efter den svåra olyckan med tan-kern utanför den agera-de EU för att förbättra bland annat hamnstatskontrolloch trafikövervakning.Man lyckades också få gehör internationellt attdriva på utfasning av enkelskrov. ska enkel-skroven vara borta. Det låter långt fram i tiden, menför hade vi inte ens detta. På motsva-rande sätt manifesterade transportministrarna kringÖstersjön en ökad ambitionsnivå genom det extraministermötet inom Helcom . Man antog dåKöpenhamnsdeklarationen, som bland annat innefat-tar utfasning av enkelskrov . Man följer nudet internationella arbetet, och även accep-terar detta. Man beslutade om särskilda rutter fördjupgående fartyg nära känsliga områden. Deklara-tionen inrymmer också beslut om att upprätta marinaskyddsområden och utöka användningen av automa-tiska identifieringssystem för fartyg, . Vid sammamöte fattades beslutet att presentera enanalys av möjligheten att utpeka delar av Östersjönsom ett särskilt känsligt område, TSSA. Jag åter-kommer till detta.Sedan Köpenhamnsdeklarationen har ak-tivt deltagit i sjösäkerhetsarbetet kring . Vihar också bidragit till att lyfta sjöfartens mil-jöproblem i andra sammanhang, bland annat inomramen för , där nu ärordförande och har satt sjöfarten högst upp på agen-dan. har regeringen liksom riksdagensledamöter kunnat konstatera att vidtagna åtgärderkring inte är tillräckliga.Oljetrafiken har ökat kraftigtframför allt i ryska hamnar. Den svåra olyckan medoljetankern har än en gång visat vilka storarisker som trafiken med oljetankrar verkligen innebär.Sist men inte minst framstår miljötillståndet i som mer problematiskt . Detger oss anledning att ytterligare skärpa det politiskaarbetet för att skydda Östersjön.En utgångspunkt för regeringens arbete med hav-smiljöfrågorna är att flertalet miljöproblem måstehanteras i internationellt samarbete. Det gemensam-ma skyddet av miljö samordnas inomramen för Helsingforskonventionen om Östersjönsmarina miljö. Till konventionen har en särskild kom-mission, , Helcom, skapatsmed uppgift att främja samarbetet mellan Öster-sjöländerna.IMO, , upprätthåller sek-retariatet för den internationella konventionen förskydd mot föroreningar från fartyg, , somantogs . IMO är det organ som blandannat avgör om ett havsområde får klassas som sär-skilt känsligt område.Nationellt utgår regeringens havsmiljöpolitik frånmiljömålen Hav i balans och Levande kust och skär-gård. antog miljömålspropositio-nen där dessa mål ingår. Jag ska inte gå in i detalj påmiljömålen. Men låt oss konstatera att några av del-målen för havsmiljön särskilt tar upp , olje-olyckor och olagliga utsläpp av olja.Det gäller bland annat det delmål som säger attsenast ska av skyddsvärda marinamiljöer och av kust och skärgårdsområ-den med höga natur- och kulturvärden ha ett långsik-tigt skydd. Det finns olika former av skydd. Vi har nuNatura 2000-områden i miljöer. Inom Helcomhar vi Baltic Sea Protected Areas där haranmält några områden och kommer att anmäla fler.Hoburgs bank söder om är nu ett Natu-ra 2000-område och kommer också att anmälas somBaltic Sea Protected och arbetar förnärvarande med beslutsunderlag för att vi ska kunnainrätta fler skyddsområden. Ett delmål sägerockså att vi genom skärpt lagstiftning och ökad över-vakning ska få ned utsläppen av olja och kemikalierfrån fartyg så att de minimeras och ska vara försum-bara . Som ni vet är också hela klassad som så kallat känsligt hav-sområde. Det innebär striktare regler för avsiktligaoljeutsläpp, utsläpp av rengöringsrester, skeppsavfalloch luftutsläpp av svaveldioxid.Den löpande miljöövervakningen har haft storbetydelse för skyddet av miljö. Här vill jagsärskilt nämna det arbete inom Helcom som sker föratt genomföra den så kallade Östersjöstrategin. Sedannågra år tillbaka byggs mottagningsanläggningar utför fartygsgenererat avfall, bland annat oljeförorenatballastvatten. Avfallet kan lämnas utan avgift, vilketuppmuntrar utnyttjande av anläggningarna. För attpåskynda arbetet har givit ekonomiskt stödtill ryska och polska hamnar. Arbetet har visat godaresultat och inspirerat liknande insatser inom EU. Ettannat viktigt initiativ för att förbättra miljöövervak-ningen runt är det åklagarsamarbete sominletts mellan Östersjöländerna.När det gäller kapacitet har re-geringen i budgetpropositionen för bemyndi-gat att inleda förstudier av nyafartyg som svarar mot myndighetens behov. För mil-jöövervakning avsätts ytterligare 50 miljoner kronorper år . När det gäller katastrofberedska-pen återkommer jag gärna i en senare replik.Vad kommer regeringen nu att göra för att intensi-fiera arbetet med sjösäkerheten kring ? Låtmig presentera två handlingslinjer.Den första avser hur regeringen kommer att agerainom EU. Den andra gäller vår handlingslinje inomHelcom med fokus på arbetet med att klassa som ett särskilt känsligt område.Såväl transportminister som jagsjälv har redan tagit initiativ för att driva frågan omsjösäkerheten och klassning av områden somPSSA, särskilt känsligt område, vid våra kommandeministerrådsmöten. förbe-reds rådsslutsatser om ökad säkerhet till sjöss. Sveri-ge stöder slutsatserna och har bidragit till att de skaformuleras. förbereder nurådsslutsatser om att tidigarelägga en utfasning avoljetankfartyg med enkelskrov och om att EU-staterna ska åta sig att inte acceptera att fartyg medenkelskrov transporterar de tyngsta formerna av rå-olja till hamnarna. Det handlar om att påskynda ge-nomförandet av EG:s direktiv om hamnstatskontrol-ler. Det handlar om att underlätta för kuststaterna attpå ett icke diskriminerande sätt begränsa sjötrafikenmed farligt gods inom från kustlinjen.Detta är några av rådsslutsatserna.Sverige har särskilt rest frågan att EU ska stöttaden typ av gemensamma initiativ som nuarbetar med när det gäller att ska klassassom ett särskilt känsligt område. Vi skriver i slutsat-serna att medlemsstaterna uppmanas att dels läggafram gemensamma ansökningar om områden somskulle kunna identifieras som särskilt känsliga hav-sområden, dels i sin tur uppmana IMO att utvecklaanvändningen av detta instrument. Vi menar att det ärviktigt att få stöd också av EU när detta kommer uppi IMO.Till sist föreslår man tekniska samarbetsprogramoch stöd till öststaterna.Detta kommer att följas upp i miljöministerrådetoch som sade har också kom-missionen tagit initiativ.Vi är alla eniga om att bör skyddas somett särskilt känsligt område. Men vi har haft olikauppfattningar om på vilket sätt. Regeringen har drivitatt vi i första hand bör försöka gå fram med ett ge-mensamt initiativ. Det är inte därför att vi invändermot att vi också kan gå fram ensamma på olika områ-den - det har vi gjort och det gör vi just nu på mångaområden. Det gäller torskstoppet och inom kemikali-epolitiken när det gäller till exempel de bromeradeflamskyddsmedlen. Men vår linje brukar vara att viförst bör pröva den internationella samarbetsvägeninnan vi går ensamma. Vi anser att det fortfarandefinns möjlighet att inom Helcom med alla eller fler-talet stater få ett stöd för ett gemensamt agerande. Detvill vi fullfölja.Jag kan senare återkomma till vad som har skett iHelcom. Regeringens linje är nu att vi gerSjöfartsverket ett uppdrag att i samverkan med berör-da myndigheter utreda förutsättningarna för effekter-na av att peka ut hela eller delar av somPSSA där den nationella möjligheten ingår. Det inne-bär att vi fortsätter arbetet inom Helcom. Vi driverpå, och vi får en rapport . Jag ser fram emotett beslut av miljöministrarna. Om inte det ärpositivt så får vi anledning att återkomma och se överden nationella möjligheten. Då har vi inte förloratnågon tid.Jag avser också att fortlöpande informera riksda-gen om hur arbetet fortskrider i denna viktiga fråga.Jag anser och ser att vi är eniga i grunden om vad vivill uppnå. Vi måste också enas om de bästa sätten attuppnå detta. Jag hoppas att vi från sidakan få stöd för denna linje - att vi arbetar parallelltmed en ansökan inom Helcom och även undersökerden nationella möjligheten.Anf. 3 ():Herr talman! Som jag nämnde i mitt tidigare in-lägg har alltså försökt snabba påprocesserna. Man har gjort en del utspel nu somkänns som om de ligger i rätt riktning. Det är bara atthoppas på att detta verkligen också kommer att ge-nomföras i praktiken.Jag vill upprepa det som jag sade tidigare om attkommissionen gjorde samma sak efter den förra storaoljeolyckan. Man tog fram ett paket med åtgärder,men när man väl sedan skulle sätta dem i verket såsköt man upp dem om och om igen och lät de kort-siktiga ekonomiska hänsynen till starka lobbygruppergå före miljöskyddet. Det är någonting som jag tror ärväldigt farligt. Det blir inte billigare i längden.Tänk om kommissionen hade upprättat sin svart-lista över icke önskvärda fartyg i EU-vatten för ett årsedan! Då hade den här olyckan kanske kunnat und-vikas. Om vi i gör vad vi kan nu så kanskenästa olycka, som kanske skulle hända i ,kan undvikas. Det är värt mycket om vi kan lyckasmed det.Östersjön är ett särskilt känsligt havsområde. Detär ett brackvattenhav, och som ett sådant är det enunik plats med många känsliga och hotade arter.Samtidigt är belastningen på havet enorm; det ärövergödning, miljögifter och fysikaliska förutsätt-ningar som dålig syre- och salttillförsel genom lång-sam vattenomsättning. Det uppfyller gott och väl dekrav som ställs inom IMO för att få klassas som ett såkallat PSSA. Det är vi och miljörörelsen fullständigteniga om. Men historiskt sett har kanskesnarare betraktats som en kombination av soptipp ochmotorväg. har man överutnyttjat havetsresurser - över bristningsgränsen. Detfinns stora ekonomiska värden i att ha ett levandehav. Det är betydligt större ekonomiska värden änman har med ett hav i den situation som råder i dag.Sverige har av . Så mycket ärsvenskt vatten. Det gör har alltså stor bety-delse. Jag tycker att det är lite ledsamt att läsaVärldsnaturfondens beskrivning av hur man har ar-betat inom Helcom för att driva på frågan om attÖstersjön ska bli ett PSSA. Man har försökt drivafrågan , och det tar väldigt . Det ärjust av den anledningen som vi vill att skagöra någonting självt. Det går för långsamt! Det be-tyder inte att vi ska sluta arbeta inom Helcom, utandet betyder att vi ska göra båda sakerna . Dehär långdragna processerna riskerar att göra så attdetta inte blir av över huvud taget, och vi har inte tidatt vänta.Sverige bör alltså gå före. Vi bör ansöka om attvår del av ska klassas som ett så kallatPSSA. Det kan ge också draghjälp åt det internatio-nella arbetet för att stärka skyddet mot oljekatastrofer.Men vad innebär då det här? Jo, det innebär att vifår en möjlighet att ställa hårdare krav på de fartygsom trafikerar . Det enda sättet att få rätt attställa dessa hårdare krav är i princip att klassa som ett särskilt känsligt havsområde. finnsdet internationella regler som säger att fartyg i principhar rätt att åka var som helst om det inte finns sär-skild anledning att skydda något område. Vi kan, omvi har som ett PSSA, kräva att man ändrarrutterna. Vi kan i princip kräva dubbelskrov och ska ha miljölots. Vi kan också ställa krav på inte ska köra över de områden som är extraskyddsvärda exempelvis. Det går en stor led genomsvenska vatten i som går just över extrakänsliga områden. Där kan vi alltså förhindra att detgår fartyg.Man behöver också jobba med försäkringsfrågor-na. För vem ska egentligen betala när det sker enoljekatastrof på det sätt som det har gjort nu? Nudiskuterar man om man ska upprätta fonder inom EUsom ska betala de kostnader som de länder som fåroljeutsläpp längs sina kuster drabbas av. Naturligtvisborde de som transporterar oljan och de som äger oljavara de som är tvungna att betala kostnaderna. Jagtycker inte att vi skattebetalare kollektivt ska ta an-svaret för att betala de kostnader som är orsakade avatt de här företagen strävar efter att göra maximalavinster och därmed väljer de fartyg som oftast är deabsolut sämsta ur säkerhetssynpunkt.Jag tror att jag avslutar där, och låter några ytter-ligare partier komma in i debatten innan jag fortsätter.Anf. 4 ():Herr talman! Tänk om olyckan utanför den spans-ka kusten hade skett utanför ! Det ärfaktiskt ett verkligt scenario. Oljetankern fylld med eldningsolja i början avnovember och passerade ut genom förbiden svenska kusten. Hade Prestige förlist i Östersjönoch inte utanför så hade en kuststräckahärifrån ända ned till täckts av ensvartgrå klistrig sörja. Det hade varit en ekologiskkatastrof. olja är mycket stora mängder iett så känsligt hav som . Vi hade inte kunnaträkna med den typ av utspädning som i viss mån skeri Atlanten.En sådan katastrof hade fått allvarliga negativakonsekvenser för djur- och växtliv. Det hade varit ettslag mot turistnäringen i kustområdena och det hadeinte minst tvingat oss att liksom spanjorerna stoppafisket med mycket svåra konsekvenser för fiskenä-ringens framtid. Och ändå har vi låtit denna verksam-het pågå mitt framför våra näsor. Vi beter oss somsmå barn som blundar så att spöken ska försvinna.Det finns ett uttryck som låter: Intet ont utan attdet har något gott med sig. Låt nu Prestigeolyckanvara den nödvändiga väckarklocka som vi behöver!Vi måste gemensamt stoppa havets grisar så snabbtdet bara går.Oljeutsläpp är en vardag i . släpp-tes olja ut i svenska vatten vid 176 olikatillfällen. var det 513 utsläpp. Slarv, arrogansoch allmänt dåligt sjövett får hundratals kaptener attrensa oljetankarna rakt ut i havet . Detta är ettoacceptabelt beteende. Låt oss slå fast det!Fartyget är av en modell som endast harenkelskrov. passerade nästa oljefyllda enkel-skroviga fartyg, , den svenska kusten. Enhändelse som den med Prestige kan inträffa här närsom helst.Därför har vi i miljö- och jordbruksutskottet tagitupp frågan om att klassa som ett särskiltkänsligt havsområde. Den har ettansvar som den inte tagit på tillräckligt allvar. Vi iutskottet kräver nu att regeringen ska bli mer proaktivi bekämpandet av oljegrisarna.Herr talman! hade en moderatkollega till mig, de , eninterpellationsdebatt med den dåvarande försvarsmi-nistern, , om riskerna med oljeut-släpp. Försvarsministern sade då: "Myndigheten skaha en beredskap att kunna bekämpa utsläpp på upptill olja. Detta riktvärde är satt mot bak-grund av den riskanalys som ett antal myndigheter påregeringens uppdrag redovisat i rapporten Det svens-ka oljeskadeskyddet inför 2000-talet. Detutgör en rimlig operativ målsättning för den marinabekämpningsförmågan. Min bedömning är att Sverigehar en förhållandevis välutrustad miljöskyddsflotta. "Dessutom visste ministern inte vilken kapacitetvåra grannländer har. Ställ detta i proportion till omPrestige hade sprungit läck utanför !Vi har kapacitet att ta hand om olja.Hittills har olja nått den spanska kusten. Ihelgen passerade fartyget med 50 000 tonolja. Slutsatsen är att vi inte har en tillräcklig förmågaatt hantera en svensk olycka i samma storlek somPrestiges förlisning.När det gäller att förhindra rostiga gamla skorvarmed enkelskrov finns det mycket som visar att densvenska regeringen svikit sitt ansvar. Det är tragisktatt vi i utskottet måste föra regeringen framför oss närolyckan redan har skett. försatt chansen viddet svenska EU-ordförandeskapet, trots att miljöfrå-gan skulle ha hög prioritet. Det har inte, tills , fun-nits något som pekar på några kraftfulla initiativ frånregeringen i internationella forum som IMO ellerHelcom, som vi har hört talas om . Det ärinstitutioner som har möjlighet att förändra regler förinternationell sjöfart.Nu måste ta på sig ansvaret attgöra något åt problemet. Det är vällovligt att kom-missionen nu föreslår att svartlista de värsta fartygenoch förbjuda enkelskroviga oljefartyg inom EU såsnart som möjligt.Herr talman! är det viktigt att vi agerar snabbtoch tar upp frågan om att hela skaförklaras som ett särskilt känsligt havsområde, så attvi kan få förbud mot enkelskroviga fartyg.Därför vill jag ställa följande fråga till miljömi-nistern: När ska få tillräcklig kapacitet för atthantera de oljeolyckor som kan ske när som helst ivåra vatten?Det är trots allt med viss tillfredsställelse jaguppmärksammar att miljöministern har tagit utskot-tets påtryckningar på ett visst allvar och möj-ligt ska ta upp frågorna. Det är, inte minst sagt, fem itolv.(Applåder)Anf. 5 ():Herr talman! Jag vill först tacka föratt de har tagit initiativ till denna viktiga och ange-lägna debatt.I måndagens finns ett stort press-foto från de Compostella i . Detvisar en oljeindränkt korsfäst sjöfågel som bärs iprocession av demonstrerande ilskna människor ge-nom stadens gator i protest mot myndigheternas age-rande, eller snarare brist på agerande. pågårett febrilt arbete för att skydda traktens musselodling-ar som tillsammans med fisket utgör grunden för helaregionens försörjning. Upp till 15 000 fåglar beräknasha dött i de oljeutsläpp som nådde denspanska kusten. En kuststräcka smutsadesned. Fiskeförbud infördes längs , vilket ställertusentals fiskare utan jobb.Nu hotar en ännu större katastrof. Ett bälte med giftig högsvavligolja flyter allt närmare stränderna på det som kal-las dödens kust.Herr talman! Jag kommer från kom-mun i län. har 5 000 öar.Kalmar län har en lång kust, och till vårt län hörÖland. Det finns riksintressen för naturvård och kul-turmiljö, världsarv, kustnära fiske och en blomstrandeturism. Detta skulle mycket väl kunna vara dendödens kust jag beskrev i min inledning.Prestige, det fartyg som förorsakade oljekatastro-fen, avseglade från vänort, Ventspils iLettland. Vetskapen om att oljaårligen fraktas på - det är detsamma som200 - borde få att öka insatserna föratt rädda detta känsliga hav, speciellt då vår egenberedskap att ta hand om utsläpp begränsar sig till5 , som vi har hört. Fundera en stundpå den siffran - !De fartyg som fraktar olja har ofta ilasten. Att vi dessutom inte har någon kapacitet förnödbogsering förvärrar situationen ytterligare. I dethär läget - med en beräknad ökning av oljetrafikenmed och när av fartygensom trafikerar har säkerhetsproblem - harregeringen förblivit passiv. Ska en oljekatastrof, likden som inträffade utanför , behövainträffa i för att väcka regeringen? Skaregeringens passivitet få fortsätta att prägla Sverigesagerande? Nej, i den nyvalda borde enmajoritet kunna skapas för ett mycket mer aktivtförhållningssätt än regeringen själv klarat av.Herr talman! liberalerna har under år-tionden arbetat för säkrare sjötransporter, till exempelsnabbare avveckling av gamla undermåliga fartyg ochinförandet av dubbelskrov. En snabbsökning i Rixlexger ett 25-tal motioner i denna fråga från Folkpartietenbart de senaste åren.För två år sedan intensifierade vi liberaler dettaarbete och lanserade idén om miljölotsar. Fartyg somtrafikerar bör tvingas att ta ombord mil-jölotsar. Miljölotssystemet bör vara en samverkanmellan den ordinarie lotsverksamheten, Kustbevak-ningen och marinförsvaret. bör tainitiativ för att införa ett miljölotssystem som gällerfrån och Bälten upp till norra reagerade då också på de orimliga svårigheter-na att få fram fällande domar mot de medvetna ol-jeutsläppen och de löjligt låga bötesbeloppen omnågon mot förmodan fälls. Vad som behövs är ökadövervakning, rejält skärpta straff och ansvarsregleroberoende av uppsåt. Medel för att påbörja och snab-ba på detta arbete finns avsatta i vår budgetmotion. Vivill avsätta till Kustbevakningenför att påbörja detta arbete.Efter sommarens larm om ökande ol-jetransporter, de stora bristerna hos de fartyg somtrafikerar och regeringens fortsatta passi-vitet begärde att den svenska regeringenskulle agera för att vår del av skulle klassassom ett särskilt känsligt område. Både idén om mil-jölotssystem och en begäran om att få klas-sad som ett särskilt känsligt område här därefter tagitsupp av flera partier, vilket är mycket glädjande. Vihar nu här i en ny möjlighet att stärkaskyddet för Östersjön.När inträffade förde vi i miljö-och jordbruksutskottet fram frågan om att ta ett ut-skottsinitiativ och begära att regeringen så snart sommöjligt ser till att klassa vår del av som ettsärskilt känsligt område. Då ges möjligheter till enmängd skyddsåtgärder som annars inte är möjliga.Utskottsbehandlingen har klargjort, åt-minstone för oss i , att detta beslut är bådemöjligt och nödvändigt. Att endast invänta Helcomslångsamma och resultatmässigt osäkra process kaninte vara något alternativ för . Med avÖstersjöns vatten som vårt ansvar måste vi ta initiativoch agera nu.Resultatet av det initiativ som bland annat Folk-partiet tog i utskottet är att kraven på att klassa som ett särskilt känsligt område ska snabbe-handlas så att kan fatta beslut den22 . välkomnar initiativet tilldagens debatt och den möjlighet det ger Socialdemo-kraterna och regeringen att ställa sig bakom vårt ochövriga partiers krav som skulle ge nyamöjligheter.Anf. 6 ():Herr talman! Det som hände utanför kan hända också utmed Sveriges kuster. Detfartyg som förliste och tömde sin oljelast i Atlantenhar också trafikerat . Fartyg av samma brist-fälliga standard befinner sig i svenskavatten.