prot · GQ0935 · 2002-12-12 00:00:00 — Tonåren är en mycket viktig del i enmänniskas liv och utveckling. Under tonåren tas ste-get från barndom till en ung vuxenhet. Det handlarom att under utvecklas, få verktyg för attklara framtiden, att påverka sin framtid och också fåmod att i vuxenlivet pröva sina vingar.Vi kristdemokrater vill se en god gymnasieskolautvecklas där varje ung människas behov och tankarblir sedda och där varje elev blir bekräftad och fårförutsättningar för ett gott, mångfasetterat och givan-de liv som vuxen. Först då finns möjlighet att fokuse-ra på det som är skolans egentliga huvuduppgift,kunskapsutvecklingen.I det kunskapssamhälle som är och i änhögre grad kommer att bli är det helt avgörande attgymnasieskolan ger både de bestående kunskapersom krävs för att klara ett gott liv och en förmåga attlära och lära nytt. fungerar det inte så.Alltför många unga faller mellan stolarna vidövergången från grund- till gymnasieskola.Alltför många får inte tillräckligt med godkändabetyg under sina gymnasiestudier. Var fjärde elevlämnar gymnasiet utan godkända betyg.Alltför många tvingas gå till skolan med ångestoch oro inför de andra elevernas mobbning ochkränkningar. av grund- och gymnasieskolanselever känner oro inför sin skoldag. Det är oaccepta-belt. Ingen borde behöva ha ont i magen inför sinskoldag.Alltför många läser vidare på komvux av fel an-ledning. I årskullen födda hade påbörjaten komvuxutbildning efter gymnasiet.Det handlar alltför ofta om studier vars syfte är attskaffa eller förbättra sina gymnasiebetyg. Det måstebetecknas som ett misslyckande att våra ungdomarinte får tillräckliga kunskaper i gymnasieskolan utantvingas läsa samma kurser om och om igen, inteminst när syftet bara är att höja en gång givna betyg.Detta är ett system som inte bara kostar både tid ochkraft för våra ungdomar utan också pengar för sam-hället.Fru talman! Detta är resultatet av den förda skol-politiken. Visst finns det mycket som är bra. Men detfinns också som synes många anledningar för rege-ringspartierna att inte slå sig för bröstet.Fru talman! Skolan är tyvärr en arena där politikergärna vill utmärka sig med insatser på kort sikt. Vihar sett alltför många exempel. Det gäller till exempelde plötsliga och riktade ekonomiska insatser somregeringen gjorde och talade så väl omtidigare under debatten. Det har varit insatser, gärnamed namn efter något statsråd, som tyvärr enligtriksdagens egna revisorer visat sig ofta göra störreskada än nytta i skolverkligheten.Vi kristdemokrater tror inte på plötsliga och cent-ralstyrda påhitt. För oss handlar det i stället om attlångsiktigt bygga upp skolan med värderingar ochresurser med elevernas bästa för ögonen. Därför före-slår vi en rad åtgärder för att skapa den trygga ochgoda gymnasieskolan där eleverna får lust och tid attlära.Grunden för den goda skolan är värdegrunden.När värdegrunden tillämpas som den finns utformad igymnasieskolans läroplan med normerna om männi-skovärde och tolerans utifrån den etik som förvaltasav tradition och västerländsk humanism blirskolan trygg. Då blir det ordning och arbetsro. Det ärdärför som vi kristdemokrater vill att varje gymnasie-skola i sin kvalitetsredovisning redovisar hurman arbetar med värdegrundsfrågorna. När vi lyckasatt i vardagen arbete med den värdegrund som fak-tiskt finns i den läroplan som fattat beslutom behöver ingen elev ha ont i magen för att gå tillskolan. Då blir det en trygg skola.Fru talman! Under gymnasieåren sker ocksåmycket med en elevs mognad och livssyn. Det ärviktigt att skolan stöder den processen. Det är därförsom vi vill utveckla religionsämnet, som är ett kär-nämne, till att vara ett forum för bearbetning av livs-frågor, formande av en egen livssyn men också för attbli bekant med olika religioner, traditioner och livs-åskådningar.I samma anda vill vi utveckla historieämnet så attdet får status som kärnämne. Att ha kunskaper om detförflutna krävs för att kunna förstå och förändra bådesamtiden och framtiden. Det hjälper inte med i ochför sig lovvärda punktinsatser för att upplysa omenskilda epoker eller fenomen i historien. Snararekrävs det sammanhållna perspektiv som historieäm-net erbjuder.Fru talman! Kunskaperna är grunden i skolan. Detbehöver faktiskt sägas. Det behöver ställas tydligareförväntningar på kunskapsutvecklingen. ärfaktiskt det enda landet i som inte har enexamen efter genomgången gymnasieutbildning. Detär därför vi kristdemokrater vill införa både en tydliggymnasieexamen, som en kvalitetsstämpel, och na-tionella prov i fler ämnen, just för att både följa uppkunskapsutvecklingen och sätta fokus på skolansuppgift: kunskapen.Den goda gymnasieskolan tarvar också resurser.Det är därför vi lägger mer pengar till kommunernaän regeringen och dess stödpartier klarar av - just föratt möjliggöra satsningarna på skolan. Vi kristdemo-krater tror inte heller här på plötsliga insatser. I ställetkrävs ett arbete med långsiktig resursökning - precissom vi år in och år ut i har föreslagit, såockså i årets budget. Mer resurser till skolan är ennödvändighet.Det är faktiskt tråkigt att Socialdemokraterna i sinpolitik - inte i sin retorik men i sin politik - under degångna åren har urholkat kommunernas resurser. Avde ord vi har hört här i kammaren kan manförledas att tro något annat, men de sammantagnaanalyserna visar faktiskt att kommunerna har fåttmindre resurser att röra sig med. Det visar att det ärden socialdemokratiska regeringen som är det verkli-ga släpankaret när det handlar om att ge skolan deresurser som krävs.Vi kristdemokrater vill också betona rätten för varoch en att få bästa möjliga hjälp under sin skolgång.Det är därför vi vill att varje gymnasieelev får rätt individuell och unik studieplan. Det är inte minstviktigt när bara tre av fyra elever går ut gymnasietmed godkända betyg.Gymnasiet måste också möta alla elevers behov.Det är faktiskt huvudlöst att samma behörighetskravoch mål ska gälla för alla. Att som ställa kravetatt alla ska erhålla allmän högskolebehörighet ledertill att unga människors förhoppningar och drömmarinte tillgodoses, i synnerhet när det är en chimär attpåstå att den allmänna högskolebehörigheten gerverklig behörighet. För till de allra flesta högskoleut-bildningar gäller faktiskt särskilda behörighetskrav.Samtidigt ropar våra små företag efter yrkeskvali-ficerad arbetskraft. Mer än vart fjärde småföretaguppger att bristen på rätt yrkeskompetens hindrarföretagets utveckling. Det måste gymnasieskolan blibättre på att möta. Det är därför vi kristdemokraterföreslår en ny lärlingsutbildning och också skjuter tilltillräckliga resurser för att inleda en ny lärlingsutbild-ning i gymnasiet med nationell kvalitet men medlokal mångfald och i nära samarbete med det lokalanäringslivet.Fru talman! En god gymnasieskola kräver vuxnasom trivs och som är närvarande. Lärarnas betydelsekan inte nog betonas. Det är lärarnas kompetens ochskicklighet som enligt undersökning efter undersök-ning är den faktor som ensam har störst betydelse förom en elev lyckas eller ej. Svenska lärare behöveruppmuntran och en rejäl höjning av statusen för atteleverna ska lyckas. Därför vill vi att varje gymnasi-elärare får en fungerande och individuell kompe-tensutvecklingsplan som uppdateras kontinuerligt.Likaså måste rektorernas roll som pedagogiska ledaretydliggöras.Gymnasieskolan är en viktig beståndsdel ikunkspasutvecklingen och kunskapssamhället. Enannan viktig del är vuxenutbildningen. Det gäller attkunna lära hela livet och också ha möjlighet till det.Det är därför vi vill att vuxenutbildningen ska varaflexibel, tillgänglig och målinriktad. Vi förespråkar juden livslånga möjligheten att lära. Därför föreslår vikristdemokrater mer av distansutbildning och upp-byggnad av lokala lärcentrum som viktiga steg påvägen.Fru talman! Gymnasieskolans och vuxenutbild-ningens roller borde vara oomstridda i kunskapssam-hället. De är viktiga nycklar i ett samhälle som ut-vecklas. Men för att göra det möjligt krävs inte bararetorik och fagra löften. Det krävs också handling.Det krävs trygghet. Det krävs vägledning av den godaetiken, men det krävs också resurser och fokus påkunskap. Först då blir det möjligt för våra ungdomaroch våra vuxna att inte bara drömma om en framtidutan också förverkliga drömmarna. Det goda kun-skapssamhället blir en verklighet. Det är det samhäl-let vi kristdemokrater vill se.(forts. 6 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.5 § FrågestundAnf. 83 TALMANNEN:Från regeringen deltar vice statsminister , statsrådet , jord-bruksminister , statsrådet och statsrådet . Väl-komna.Etiska regler för statliga bolagAnf. 84 ():Herr talman! Jag har en fråga till vice statsminis-ter . brukar hon kritiseradet privata näringslivet för brist på demokrati ochetik. Jag undrar hur det är ställt med regeringens egenetik. I regeringens ägarpolicy för statliga bolag fram-går följande: För statliga företag är kravet på genom-lysning en demokratifråga eftersom företagen ytterstägs av svenska folket. Regeringen anser därför attdessa företag ska vara minst lika genomlysta sombörsnoterade företag.I Stockholmsbörsens regler står det att delårsrap-porter ska lämnas kvartalsvis. SJ har varit på tapetenflera gånger. Det är ett statligt bolag som inte lämna-de någon delårsrapport tredje kvartalet och aviseraratt man inte ska lämna någon rapport för fjärde kvar-talet.Hur kan det komma sig, , attregeringen inte håller fast vid sina egna formuleradeetiska regler?Anf. 85 Statsrådet ():Herr talman! Ansvaret för SJ ligger på Näringsde-partementet, och därför väljer jag att svara på frågan.Jag kan informera dem i kammaren som inte redanvet om det att kommer att haen information för närings-, trafik- ochfinansutskott om situationen i SJ, vad som har hänt,vad som görs och vad vi tror kommer att krävasför att få ordning på de ekonomiska problemen.Precis som påpekar är det som harinträffat ytterst allvarligt. Det egna kapitalet är för-brukat, och styrelsen har tvingats upprätta en kon-trollbalansräkning. Men vi gör ändå bedömningen attvi har tid på oss att gå till botten med de problem viser. Det är ingen akut likviditetsbrist. Självklart ska viställa krav på alla de statliga bolagen så att det blirmöjligt för oss att följa bolagens utveckling och hainsyn i verksamheten. Den insynen garanterar vi ossockså via de representanter vi sätter i bolagens styrel-ser.Anf. 86 ():Herr talman! Tack för svaret, . Jagbeklagar att vice statsministern inte ville svara, mendet gick bra så här också.Jag har tittat i Stockholmsbörsens bok om prin-ciper och regler. Det finns inte något skäl till att intelämna en kvartalsrapport. Dessutom ska beslut om attupprätta kontrollbalansräkning också offentliggörasnär beslutet fattas. Själva kontrollbalansräkningen skaockså offentliggöras. Det ökar möjligheterna för helasvenska folket till genomlysning och till insyn i stat-liga bolag.Jag menar att vi i vårt land behöver uppmuntra ettsunt och etiskt gott företagande. De statliga bolagenmed staten som ägare måste agera föredömligt i detta.Jag menar att regeringen uppenbarligen inte har tagitsitt ansvar när man har låtit detta passera. Etiken finnsuppenbarligen bara på papper. Därför ska jag gärnalämna över boken med börsregler till . 87 Statsrådet ():Herr talman! Regeringen har tagit problemet påallvar. Det var en av anledningarna till att vi tidigare iår bytte ut hela ledningen för , både ordförande ochledningen för bolaget.Vi gav dem ett tydligt mandat att gå till bottenmed de problem som SJ har dragit med ända sedanbörjan av 90-talet. Det vi nu får se är ett resultat av faktiskt har vänt på varenda sten, man har tittatpå varenda avtal.Vi kan nu konstatera att ända har SJ ingått en rad dåliga avtal som man heltenkelt har gått i förlust med. Självklart ska vi inteacceptera det. Det var bra att vi valde ledning. Vi harsatt tuffa krav på dem.Jag tycker att vi ska högre krav på våra statligabolag än vad man har på börsen. Ett sådant viktigtkrav, som inledde med, är att självklartha både kvinnor och män i våra bolagsstyrelser, tillskillnad mot hur det är på börsen.Utbildning för fastighetsmäklareAnf. 88 ():Herr talman! Min fråga går till jordbruksministerAnn-Christin Nykvist.Riksdagen har beslutat att fas-tighetsmäklare ska ha högskoleutbild-ning. är det som har den utbild-ningen i . I är motsvarande siffra90 % och i är den . Hos oss är det få.Naturligtvis finns det mäklare som är civilingen-jörer och civilekonomer och som har en komplette-rande utbildning som mäklare. Det är bra.I början av januari kommer ledamöter till att utses. Kommer jordbruksmi-nistern att se till att de fastighetsmäklare som tillsättskommer att ha högskoleutbildning?Anf. 89 Jordbruksminister ():Herr talman! Att köpa en fastighet är ofta ett stortbeslut för många människor. Det är viktigt att demäklare man vänder sig till har god kompetens. Detär en fråga som vi fick höra här har varit aktuell un-der i Fastighetsmäklarnämnden.Vi bereder ärendet i departementet.Det är klart att vi ser till att få en god balans när detgäller kompetensen i . Jagkan försäkra att vi arbetar på att få den goda kompe-tensen. Exakt hur det här ska utformas är jag inteberedd att lägga ut texten om.Anf. 90 ():Herr talman! finns två ledamöter som ärfastighetsmäklare, och de har bara komvuxutbildning.Det här kostar pengar för staten. köps 90 000villor och 40 000 bostadsrätter. I 20 000 fall blir deten tvist som går till domstol. Det kostar staten storapengar. Det skulle vara bra om statsrådet kunde se tillatt fastighetsmäklarna får bättre kunskaper. Det skulleunderlätta möjligheten att dra ned de statliga kostna-derna.Anf. 91 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag ska hålla mig kort. Jag delar sy-nen att det ska vara en balanserad kompetens. Dethandlar inte bara om högskolekompetens utan vimåste se till att det finns annan erfarenhet företrädd iorganisationen.Anmälan om barnmisshandelAnf. 92 ():Herr talman! Min fråga är till statsrådet . Den handlar om de fall av barn som misshandlasoch far illa. Dessa fall upptäcks, men det är ingensom anmäler till socialtjänsten.Jag blev glad när jag hörde påradion att statsrådet förklarade att rege-ringen kommer att föreslå att det ska varastraffbart att yrkesmässigt arbeta med barn och inteanmäla när barn far illa.Jag deltog i den utredning som kallades . Jag ville att vi skulle föreslåett införande av en disciplinpåföljd om man inte an-mäler misshandel till . Samma krav harBarnombudsmannen och framfört.Det ville dock inte den politiska majoriteten i utred-ningen.Min fråga är: Avser regeringen att lägga fram ettförslag om en bredare disciplinpåföljd än den somBarnmisshandelskommitténs föreslog?Anf. 93 Statsrådet ():Herr talman! Nej, det avser regeringen inte att gö-ra.Jag tycker att jag i Ekointervjun var tydlig om attvi ska förtydliga anmälningsansvaret inom hälso- ochsjukvården och inom skolan genom att i hälso- ochsjukvårdslagen och i skollagen skriva in det ansvarsom man har i de här personalgrupperna. Det komsedan att tolkas som att det skulle följa ett straf-fansvar på detta men så är inte det förslag utformatsom vi jobbar med. Däremot öppnar vi för attföra diskussionen vidare just när det gäller disciplin-påföljd och hälso- och sjukvårdspersonal. Jag är in-tresserad av att föra den diskussionen vidare, och detfinns skrivningar om detta vad gäller de lagar som viarbetar med. Vi har dock inte tillräckligt med under-lag.Precis som påpekar fanns för-slaget inte med i utredningen. Därför känns det somatt vi inte har tillräckligt med underlag för att i det härläget kunna gå fram med ett skarpt förslag.Anf. 94 ():Herr talman! Jag blir lika ledsen nu som jag imåndags blev glad för de utsatta barnens skull. Deflesta yrkeskategorier som arbetar med barn har ju enlegitimering och en skyldighet att anmäla till social-tjänsten, oavsett om man arbetar inom den privatasektorn eller om man arbetar inom den offentligasektorn. Alltför sällan lever man upp till denna skyl-dighet.Jag håller fullständigt med statsrådet att anmälningsplikten inte fungerar och att dettainte är acceptabelt. Den fråga som fortfarande ärobesvarad är vad som är idén med en plikt om detinte finns verktyg att ta till ifall människor underlåteratt leva upp till den skyldighet som plikten innebär.Anf. 95 Statsrådet ():Herr talman! Jag tycker att man ska ta en sak i ta-get. Vi tydliggör nu det ansvar som man har genomatt skriva in det i hälso- och sjukvårdslagen och iskollagen. har ett problem varit att man interiktigt har tagit den anmälningsskyldighet som manhar på allvar. Därför går vi fram med detta.Jag avvisar inte att vi i en förlängning, om vi seratt det ändå inte fungerar, kanske måste ta till skarpa-re åtgärder. Den signal som jag velat skicka med mittsvar är alltså att detta fortfarande finns med i diskus-sionen. Men problemet är att vi inte har ett riktigt brautredningsunderlag. Det måste ju i så fall också re-missbehandlas och så vidare för att kunna gå vidare idet här läget.En nyhet som också kommer när det gäller an-mälningsskyldigheten är att vi utvidgar denna till attockså gälla fängelsesituationen, alltså kriminalvårdenoch rättspsykiatrin. Också där stöter man mångagånger på fall där man ser att barn far illa. utvid-gar vi i så fall den anmälningsskyldigheten. Därmedtar vi ett kliv framåt. Men detta är bara en av delarna ilagrådsremissen.FastighetsskattenAnf. 96 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet läser första meningen i den text om bostads-politiska mål som vi har att behandla . Detstår att målet för bostadspolitiken är att alla ska gesförutsättningar att leva i goda bostäder till rimligakostnader och i en stimulerande och trygg miljö inomlångsiktigt hållbara ramar.Huvudordet här för mig är "långsiktigt". Mennästan får vi vittnesmål från människor iområden med höjda taxeringsvärden som ser det somenda lösningen att flytta eftersom de inte anser sig haekonomiska resurser att betala den fastighets- ochförmögenhetsskatt som skulle falla ut. Enda orsakentill att flytta anges vara just detta; det finns inga andraincitament. Jag tycker att det här rimmar illa med detmål som vi, såvitt jag förstår, antar här i och där det talas om långsiktigt hållbararamar.Jag vill därför ställa följande fråga: Hur vill stats-rådet komma till rätta med den beskrivna situationen,som leder till ett slags framtvingad segregation avekonomiska skäl?Anf. 97 Statsrådet ():Herr talman! fattade vi beslut om att sänkafastighetsskatten och införa en begräns-ningsregel som innebär att den som har ett hus intebehöver betala av sina inkomster i fastig-hetsskatt. Men finns det en problematik som harsamband med förmögenhetsbeskattningen. Jag hargett ett särskilt uppdrag till en kommitté under led-ning av förre riksdagsmannen , som skase över frågorna om fastighetsbeskattningen ochförmögenhetsbeskattningen i ett sammanhang. Innanvi gör några förändringar i det avseendet vill vi av-vakta det kommittéarbetet.Jag inser till fullo att det i vissa situationer kanfinnas problem på fastighetsmarknaden. Men samti-digt är det väldigt viktigt att understryka att fastig-hetsskatten ger samhället ungefär 23 miljarder i in-komster. Varje förändring som innebär minskadeinkomster från fastighetsskatten måste hanteras ge-nom andra inkomster eller genom utgiftsbegränsning-ar. Här har vi alltså en viktig skattekälla för samhälletför att finansiera de grundläggande välfärdsåtagande-na inom vården, skolan och omsorgen.Anf. 98 ():Herr talman! Den redovisningen har vi fått förut -detta med begränsningsregel och att det pågår enutredning liksom att detta är en inkomstkälla för sta-ten. Det är vi alla fullt medvetna om. Men faktumkvarstår att det finns en hel del människor på mångaställen i vårt land som inte har stora ekonomiskaresurser och som känner en oerhörd oro och mårganska dåligt. Därför skulle det kännas lite tryggt förde här människorna att få ett slags besked om att dealdrig kommer att behöva flytta. Den situationen är vii dag inte i. Medan detta utreds finns alltså en oro hosmänniskorna på de aktuella orterna.Anf. 99 Statsrådet ():Herr talman! Låt vara att vi tidigare gett de härbeskeden men de förtjänar att upprepas. Vi har alltsåsänkt fastighetsskatten till och höjt gränsernaför förmögenhetsbeskattningen. Dessutom har viinfört begränsningsregeln om de 5 procenten.Det finns förvisso - det erkänner jag - en proble-matik som det finns anledning att titta närmare på.Det är därför som vi har gett kommittén i uppdrag attgöra en översyn både av beskattningen och av förmö-genhetsskatten i de här fallen. Jag hoppas att kom-mittén kommer fram till ett bra förslag som vi sedankan genomföra.Kvinnorepresentationen i universitetssjukhusensstyrelserAnf. 100 ():Herr talman! Jag vill vända mig till jämställd-hetsminister . Det gäller det somstatsrådet haft uppe i diskussionen om ledningarna ivåra bolagsstyrelser. Den frågan tål verkligen attdiskuteras, så jag är väldigt glad över att ministernhar tagit upp detta och över att hon har varit så tydlig.Av statistik framgår att det i styrelsefinns tio män och ingen kvinna. På samma sätt är detmed , , och så vidare. Detta är oerhört väsentligt, och det har mi-nistern verkligen fört fram.Men vi har ju också universitetssjukhusen och deledningsgrupperna. Vi har också en del privata sjuk-hus där man nu har en styrelse - till exempel i Hel-singborg. Mig veterligen finns det inte en enda kvin-na i ledningen där. Men sjukvård är ju verkligen nå-got som berör båda könen - inte minst kvinnor medtanke på att vi kvinnor blir äldst.Tänker ministern ta upp just frågan om hur det serut i ledningarna för våra universitetssjukhus och i deprivata sjukhusens styrelser?Anf. 101 Vice statsminister ():Herr talman! Jag delar oro förden obalans som finns framför allt i de privata bola-gens styrelser. Första gången jag tog upp detta var år1999. Jag sade då: Ni får på er. Då var detungefär kvinnor i styrelserna. är det frågaom kvinnor, så det har gått otroligt sakta.Samtidigt vill jag säga att vi för statliga bolagssty-relser har satt upp målet att vi , , skaha kvinnor. Vi har knappa kvinnordär, så vi kommer att nå det målet.Mot den bakgrunden sade jag att25 % nog inte är att ta i. Det var det tydligen,för det blev rätt så mycket diskussion om det.Samtidigt tror jag att om man sätter något slagsmål kommer det att hända saker. Jag tycker att jag serdet inom det privata näringslivet just nu.Vi går vidare och tittar på andra privata och of-fentliga institutioner.Anf. 102 ():Herr talman! Tack för det svaret. Jag ska fatta migkortare . Jag innefattade också till exem-pel våra stora universitetssjukhus. Enligt den statistikjag har finns det i ledningsgruppen i tiomän och tre kvinnor, vid i män, fem kvinnor och så vidare. Det är väldigtsnedfördelat. Jag tror att det är väldigt viktigt, avprecis samma skäl som i samhället i övrigt, att ocksåkvinnorna kommer fram i de här sammanhangen föratt vi ska få en bra vård och utbildning.Anf. 103 Vice statsminister ():Herr talman! Självfallet omfattas också universi-tetssjukhusen av det här uppdraget. Jag kan tilläggaatt , på , kommer att redovisa sin utred-ning. Hon har nämligen fått regeringens uppdrag attse vad det är som hindrar att kvinnor finns i framförallt det privata näringslivets bolagsstyrelser. Det bliren intressant rapport, och därefter kommer vi attföreslå ytterligare mått och steg, för jag tror inte att viär färdiga den 8 mars 2003.Förebyggande av ohälsa bland äldreAnf. 104 ():Herr talman! I går träffade jag ledningen för , . Vi diskuterade mångaviktiga frågor, bland annat hälsofrågor, hur viktigt detär med förebyggande insatser, friskvård och olycks-förebyggande åtgärder. SPF såg klädseln av julgransom en tidsmässigt mycket aktuell olycksfallsrisk.