prot · GP0977 · 2002-03-06 00:00:00 — Jag tror att alla politiska partier som är verk-samma här i delar denna uppfattning. Jagtror också att alla partiers vilja är att trädgårdsnäring-en ska finnas kvar i vårt land och inte konkurreras utav produkter från andra länder.Om vi nu har denna gemensamma syn, vad vardet då som politiskt skilde oss åt när vi i utskottetbehandlade motioner om trädgårdsnäringen från all-männa motionstiden? Meningsskillnaderna har juresulterat i fyra reservationer från oppositionen. Närjag läser innehållet i reservationerna och lyssnar tilldebatten här säger man från , kdoch c att trädgårdsnäringens konkurrensförutsättning-ar måste förbättras. Som alla känner till regleras träd-gårdsnäringens ekonomiska villkor genom en radbestämmelser inom landet och inom EU. Precis sominom jordbruk och andra näringar kan vi inte ge bi-drag och ekonomiska förstärkningar hur som helstutan måste acceptera EU:s regelverk.I det nuvarande miljö- och landsbygdsprogram-met, som är godkänt av EU och som gäller för åren2000-2006, ingår miljöstöd, kompensationsbidrag,kompetensutveckling, vidareförädlingsstöd och pro-jektstöd för utveckling av landsbygden. Dessa stöd-möjligheter kan också utnyttjas av trädgårdsnäringen.Därutöver har regeringen också avsatt fem miljonerkronor i budgeten för för en trädgårdsfond. Iårets budget sker en avsättning på två miljoner kro-nor. Därutöver kommer mer medel till fonden vidåterföringen av handelsgödselmedel. Enligt gjordöverenskommelse ska av avgifterna kollektivttillfalla LRF/TRF. Det blir ca 35 miljoner kronor.Av dessa medel kommer ca 6 miljoner TRF tillgodo, som också ska täcka potatisodlarnas önskemålom medel. Hur uppdelningen kommer att ske mellanfonden och potatisodlarnas önskemål överlåts tillnäringen att bestämma. Det innebär med andra ord attfondens sju miljoner kommer att öka ytterligare samtatt medel ställs till förfogande för potatisodlingen.Inom arbetar man med att ut-veckla formerna för fonden och hur stödet ska använ-das. Huvudsyftet är att medlen ska användas förforskning och utvecklingsverksamhet inom träd-gårdsnäringen.Trädgårdsnäringen ges genom kollektiva insatser,möjlighet till bättre kunskapsunderlag och individuellkompetenshöjning, stimulans till att rationellt ochstrukturellt stärka sin position på marknaden. Dettagäller naturligtvis under förutsättning att trädgårdsnä-ringsfonden godkänns som statligt stöd av kommis-sionen, men detta beräknas ju ske nu under våren.Vårt kyliga klimat i jämfört med Sydeu-ropa gör att växthusodlingen i har sämrekonkurrensmöjligheter eftersom produktionen krävermer energi. Av den anledningen ansåg regeringen attdet var viktigt att växthusnäringen ingår i översynenav reglerna för energiskatter. Detta uppdrag pågår ochska redovisas . Till CarolineHagström vill jag därför säga att jag inte kommer attge något annat besked här när det gällerden frågan. Men jag kan bolla en fråga tillbaka tillCaroline : Fråga ert eget parti hur ni ställerer! Har man lyssnat på debatten så hardet stått företrädare från ert parti och sagt att man skahöja skatten medan vill sänka den.Det ställs också krav i reservation 1 på att det skavara lägre arbetsgivar- och socialavgifter för säsongs-anställd personal. Detta har ju avstyrkts av socialför-säkringsutskottet. En nedsättning av socialavgifternamed har skett tidigare, och det innebär en visslättnad för företag med säsongsanställd personal. Enannan förändring som också får räknas som positivför näringen gäller tiden för arbetstillstånd för sä-songsanställd personal. Den har ökat från tre månadertill och gäller nu från till den1 november.Som svar till angående dess krav påett övervakningssystem för genetiskt modifieradeväxter som godkänts för odling i jordbruket vill jagsäga följande: Det finns ingen teknik i vårt land somär omgärdad av så många lagar och bestämmelsersom gentekniken. Vi har ingen konventionellodling i utan endast försöksodlingar, ochdessa är både övervakade och skyddade på ett absolutbra sätt.Fru talman! Jag inledde med att säga att träd-gårdsnäringen är en viktig näring för vårt land. Därförföljer vi socialdemokrater näringens utveckling medstor uppmärksamhet. Självklart är vi också bereddaatt göra förändringar om vi bedömer detta som nöd-vändigt för utvecklingen. De åtgärder som vidtagits,och som jag har beskrivit här, är bevis på att vi nog-grant följer näringens utveckling och konkurrenssitu-ation.Jag yrkar bifall till miljö- och jordbruksutskottetsförslag i betänkandet MJU17 och avslag på reserva-tionerna.Anf. 203 () re-plik:Fru talman! Jag kan försäkra om attnågra skattehöjningar har vi inte motionerat om. Jagvet inte var har fått det ifrån. Jag harsuttit här i kammaren och lyssnat på det mesta ,och jag har inte hört någon från mitt parti säga att viska höja några skatter. Vi har dessutom i vårt budge-talternativ avsatt som näringensjälv anser att den behöver just för kompensation,som själv sade, för de högre kostnader vihar i Sverige.Kaj säger vidare att han inte vill ge någotbesked mer än att det finns en utredning. Jag förståratt det kan vara problematiskt. Däremot frågade jagom principiella inställning när det gällert.ex. regeln om och de problem som den kaninnebära för den här näringen. Jag skulle vilja ha ettsvar på det.Sedan säger också att man inte kange nationella stöd hur som helst utan erkännande frånEU. Det vet jag också, det är helt riktigt. Det ska förstnotifieras, och därefter kan det godkännas av EU.Men är det också så, , att om viinte notifierar kan vi heller aldrig få ett godkännande.Vi måste ju försöka. Det var därför min fråga till bl.a.Kaj var: Är beredd att stödja ettsådant förslag som det vi har när det gäller ett natio-nellt stöd till ekologisk växthusodling eftersom detfaktiskt står i betänkandet från majoritetens sida att viska gynna ekologisk produktion?Anf. 204 () replik:Fru talman! Först och främst, protokollet från debatten och vadordföranden har sagt i debatten. Detta om energis-katterna.När det gäller den ekologiska odlingen i växthusvet jag att det pågår ett arbete. Man tittar på det. Jagvet också att trädgårdsnäringen har begärt uppvakt-ning om de här bitarna. Det problem som kvarstårgäller ju hur man ska räkna ut bidraget om man skaha det. Inom ekologisk odling kan man t.ex. interäkna hektar. Man får börja räkna kvadratmeter istället. Det är inte så enkelt att införa sådana här sys-tem. Men, som sagt var: Det arbetas med det.Energiskatterna och min principiella inställningom dem uttalar jag mig inte om . Jag avvaktarden utredning som kommer.Anf. 205 () re-plik:Fru talman! De gläder mig i alla fall att har en positiv inställning. Sedan får vi väl hoppasatt den håller hela vägen.När det gäller de nationella stöden är vi ju ett avde få länder i EU som faktiskt inte ger ett nationelltstöd till just ekologisk odling i växthus. Där kan manfaktiskt kika på hur de andra länderna har löst justdenna problematik. Så svårt kan det kanske inte vara.Men, fru talman, jag nöjer mig med detta för da-gen och hoppas att det här innebär att kommer att försöka verka för att vi ska få tillstånd ett nationellt stöd för ekologisk växthusodling.Anf. 206 () replik:Fru talman! Jag har absolut ingenting emot det omdet går att införa, men jag ser problemen framför mig.Det är som sagt inte så enkelt att införa sådana sys-tem. Det är inte bara fråga om att införa det. Man skakontrollera det också. Jag tror inte att detta är någonstörre fråga för trädgårdsnäringen i Sverige.Anf. 207 () replik:Fru talman! säger att trädgårdsnä-ringen Han tror också att vi är överens om detta, ochdet är vi självfallet.Men hur är det då med förutsättningarna för attdenna näring ska kunna motsvara förväntningarna iframtiden? Vi upplever ju att det är storaskillnader när det gäller konkurrenssnedvridningar.Kaj tog också upp detta med arbetsgivar-avgifterna och att man i socialförsäkringsutskottetyrkat avslag på den motionen. Det skulle vara intres-sant att höra vad själv anser om detta.Det måste väl ändå vara rimligt att man har sådanamöjligheter att man kan skörda den produktion somblir. har vi ju problem med det. Det vet KajLarsson mycket väl. Även om tiden för utländskarbetskraft nu har utsträckts är det inte tillfyllest.Sedan har vi frågan om dieselskatten. Jag skullegärna vilja höra uppfattning om den.Den bidrar ju nämligen i mycket hög grad till attsnedvrida konkurrensförutsättningarna, inte minst närdet gäller den fältmässiga trädgårdsodlingen.Anf. 208 () replik:Fru talman! talade om stora skill-nader mellan länderna. Här ska man naturligtvis,liksom i andra sammanhang, räkna in det totala.Jag vet debatter med att han vill göra gällande att vi alltid är missgyn-nade i . Han glömmer att titta på de fördelarsom finns här också.Jag tror att man också här ska vara försiktig medatt gå in och kompensera på något speciellt sätt. Jagtror att det kan vålla problem. Jag är inte beredd att säga att detta ska och bör ske.Anf. 209 () replik:Fru talman! Jag förstår att som van-ligt inte är beredd att vidta några ytterligare åtgärder.Det allvarliga är att han inte riktigt inser att det fortfa-rande råder betydande skillnader när det gäller kon-kurrensförutsättningar. Det är mycket allvarligt urnäringens synpunkt.Vi vet att detta har dokumenterats i utredningenEn livsmedelsstrategi för , som lades fram1997. Det har gått dess. De föränd-ringar som har skett är väldigt små i förhållande tillvad den utredningen föreslog.Det skulle vara intressant att höra om denna uppfattning och ambitionen att åstad-komma jämställdhet när det gäller konkurrensförut-sättningarna. Vi måste ju ha en gemensam vettiginställning i riksdag. Jag hoppas vi kan varaöverens om detta.Anf. 210 () replik:Fru talman! Än en gång, : Detfinns många andra aspekter man ska väga in. Man skainte bara titta på en enda sak och säga att det är felak-tigt och att det snedvrider konkurrenssituationen.Jag har här belyst vad vi har gjort och vadsom håller på att göras för trädgårdsnäringen. Jagtycker att det som sker är positivt. När det gällerenergiskatt osv. har ju regeringen också tagit hänsyntill trädgårdsnäringen.Jag anser att vi från socialdemokratisk sida verk-ligen har uppmärksammat trädgårdsnäringen, och viföljer noggrant utvecklingen. behö-ver inte vara så bekymrad.Anf. 211 ()replik:Fru talman! Jag blev lite bekymrad av tvärsäkra uttalanden om säkerheten i de svenskaförsöksodlingarna med genetiskt modifierade orga-nismer. Det stämmer att det är just försöksodlingar,även om de i och för sig har ett tydligt kommersielltsyfte.Socialdemokraterna brukar ju ofta fästa stort all-var vid vad man säger från EU. Efter vad jag harförstått kommer EU att kräva att manganska radikalt ändrar de säkerhetsregler som gällerjust dessa försöksodlingar och t.ex. ökar säkerhetsav-ståndet till näraliggande odlingar med en tiopotenseller något liknande.Jag tror inte att man ska vara så tvärsäker på attden säkerhet som råder kring dessa odlingar ärtillräcklig ens ur en socialdemokratisk synvinkel. Denär definitivt inte tillräcklig ur en miljöpartistisk syn-vinkel.Anf. 212 () replik:Fru talman! Det är möjligt att EU ändrar reglerna,och eftersom vi tillhör gemenskapen får vi naturligt-vis följa det.Eftersom jag också sitter i harjag noggrant följt vad som sker på försöksodlingarnaute i landet. De avstånd som finns är såvitt jaghar fått veta enligt forskarna ganska säkra avstånd.Men visst kan det förflyttas partiklar med vind osv.,så jag vill inte uppfattas som tvärsäker. Om forskareoch EU kommer med bestämmelser om att avståndenska ökas ska vi självklart göra det.Anf. 213 ():Fru talman! Det är nu fjärde gången vi motionerarom koloniträdgårdar och lokal odling, med förhopp-ning om att droppen ska urholka ste-nen. Vi vill att den här viktiga folkrörelsen får denuppmärksamhet och det stöd den förtjänar. Repre-sentanter från och S-kvinnor har även pådetta område samarbetat och inte endast inom detsociala och bostadspolitiska området.Vid riksdagsbehandlingen av våra tidigare motio-ner på samma tema tyckte vi att rörde sigett steg i rätt riktning då man instämde i våra syn-punkter om koloniträdgårdarnas betydelse för männi-skors hälsa och rekreation och vikten av att männi-skorna i våra tätorter ges möjlighet att bedriva odlingpå sin fritid.Tyvärr avvisades då vårt andra yrkande om att detbör skrivas in i miljökvalitetsmålet God bebyggdmiljö att koloniträdgårdar behövs för att tillgodosebehovet av lokal odling. Argumentet för att avvisavårt yrkande var att vi skulle avvakta propositionenom miljökvalitetsmålen - en proposition som vi tyck-er i det avseendet blev en besvikelse.Men jag ska försöka vara lite positiv. nämns ialla fall lokal odling under delmålen för en god lokalmiljö i propositionen.Som skåning behöver jag bara fara över sundet tillDanmark för att hitta en annan inställning till kolo-niträdgårdar. Där lagstiftade man se-dan om regler som säkrar markanvändningen i be-fintliga koloniträdgårdsområden och främjar att nyakoloniträdgårdsområden anläggs. Även om jag inte ärsäker på att lagstiftning är den bästa vägen att gå, hardet danska ändå valt en väg som vi bordeockså överväga här i Sverige.Jag tycker att en av våra viktigaste uppgifter sompolitiker är att påverka attityder. Förutom opinions-bildning och lagstiftning knyter vi starka förhopp-ningar till att det går att få berörda myndigheter ochkommuner att samarbeta bättre med den organiseradekoloniträdgårdsrörelsen, så att vi gemensamt kanhjälpas åt att tillgodose behovet koloniträdgårdar ochodlingslotter i våra tätorter.Fru talman! Frågan är hur målet ska uppnås. berörde inte frågan, och det gjordeinte heller regeringen i sin proposition om hur miljö-målen ska uppnås.Jag har försökt att finna uppdaterat material frånolika håll, men jag har ej lyckats.En publikation från dåvarande Sta-tens planverk, nuvarande , finns inom områ-det. , som utskottet upprepadegånger har hänvisat till när det gäller koloniträdgår-dar, borde har mera att komma med.1988 gav dåvarande Lantbruksstyrelsen, en statligmyndighet, ut en liten publikation med syfte ochengagemang för att få fram fler koloniträdgårdar ochodlingslotter. var det ett uttalat rekrea-tionspolitiskt mål och i första hand en kommunaluppgift att skapa förutsättningar för odlingslotter,koloniträdgårdar och stadsnära fritidsbebyggelse. Dåanlades också ett stort antal nya koloniområden. Nuverkar kommunerna i stället börja se befintliga kolo-niområden som lämplig mark för bostadsbyggande.Det finns exempel på det.Fru talman! har vi ett trädgårdsintresse i vårtland utan motstycke i modern tid. Fritidsodlingenssamhällsnytta är bättre dokumenterad än någonsintidigare. är det viktigt att statsmakterna tydligaremarkerar behovet av lokal odling och koloniträdgår-dar för alla dem som inte har råd eller lust att köpa etthus för flera miljoner kronor.Det är alltså dags att markera och att redovisa vil-ket ansvar kommunerna bör ta och hur de statligamyndigheterna kan medverka med råd och anvisning-ar, i samråd med den organiserade koloniträdgårdsrö-relsen.Även om vi motionärer tycker att det går på tokför sakta hoppas jag att vi nu steg för steg rör oss irätt riktning. Och vi kommer definitivt att fortsättaslåss för koloniträdgårdarna och den lokala odlingen,och det är glädjande att det är många som under årengenom motionsyrkanden har engagerat sig i dessaviktiga frågor.Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkan-de.Anf. 214 () replik:Fru talman! Jag delar till fullo om koloniträdgårdarnas betydelse i vårt sam-hälle. De är viktiga för människors hälsa, rekreationoch avkoppling och de ger också många människormöjligheter att träffas och umgås. Detta ger en socialtillfredsställelse.Ronny säger att propositionen om mil-jökvalitetsmålen blev en besvikelse. Då vill jag pekapå vår skrivning i betänkandet på s. 8. Jag citerarnågra rader:"Som ett av delmålen under miljökvalitetsmåletGod bebyggd miljö fastställdes att natur-och grönområden med närhet till bebyggelsen ochmed god lokal tillgänglighet skall värnas så att beho-vet av lek, rekreation, lokal odling samt ett hälsosamtlokalklimat kan tillgodoses. "Det är som har det övergripande ansva-ret för programmet och strategierna, och även kom-muner och länsstyrelse. Trots att vi nu har sammauppfattning om koloniträdgårdarnas stora betydelseså är jag av uppfattningen att miljö- och jordbruksut-skottet inte kan åstadkomma mer.Instrumentet finns, och gäller det att använda det.Kommer på något mer konkretsom utskottet och kan göra så är vi natur-ligtvis intresserade av att få veta det. En sak är juändå gemensam: Koloniträdgårdarna är viktiga förvårt samhälles byggande.Anf. 215 () replik:Fru talman! Jag tackar för den positiva tolkningsom , som är föredragande från utskottetssida, gör. Som jag sade i mitt anförande var vi be-svikna just i den här delen. Vi trodde att vi skullekomma en bit längre. Det är väl så när man vill göramycket - då kan man också känna en besvikelse. Mendet har också känts som om vi rör oss i rättriktning, men att vi kanske skulle försöka vara någotskarpare när det gäller att säkerställa koloniträdgår-darnas utveckling och den lokala odlingen.Samtidigt är det rätt att vi inte kan styra Boverkethärifrån. Men jag tror precis som många andra attBoverket följer vårt riksdagsarbete mycket noga ochdärigenom också kanske gör nya ansatser inom om-rådet.Som sagt var yrkar jag bifall till utskottets förslagi betänkandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Övergrepp i rättssak, m.m.Föredrogsjustitieutskottets betänkande 2001/02:JuU12Övergrepp i rättssak, m.m. (prop. 2001/02:59).Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut skulle fattas . )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till förmiddagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.13 § Våldsbrott och brottsofferFöredrogsjustitieutskottets betänkande 2001/02:JuU11Våldsbrott och brottsoffer.Anf. 216 ():Fru talman! Vi står bakom samtliga våra reserva-tioner men följer vår princip att endast yrka bifall tillreservation nr 1.Under många år av socialdemokratiskt styre varden största delen av samhällets intresse inriktat påbrottslingen. Brottsoffret sattes inte i centrum. I vissmån lever den attityden kvar.Fru talman! Inledningsvis vill jag framhålla att närvi lägger fram våra förslag för att minska brottslig-heten och därmed minska antalet brottsoffer ellergöra tillvaron något lättare för dem som redan drab-bats av brott gör vi det i ödmjuk vetskap om att maninte enbart genom kriminalpolitiska åtgärder kanåstadkomma underverk. Detta sagt för att slippa hörapåhoppen att vi bara sysslar med straff.Det är genom ihärdigt brottsförebyggande arbetesom de stora vinsterna kan göras, att barn redan ifamilj och skola lär sig att skilja på mitt och ditt. Ochdet överlägset bästa sättet att motverka våld motkvinnor är att små pojkar redan i hem och skola lärsig att respektera kvinnor och flickor och ta avståndfrån våld.Fru talman! Att ett brott upp och att en gär-ningsman döms har mycket stor betydelse även förbrottsoffret. Samma sak gäller om polisen har möjlig-het att rycka ut även vid s.k. bagatellbrott. Även dåman utsatts för ett bilinbrott eller fått sin cykel stulenär det av stor betydelse att brottsoffret faktiskt fårträffa en polis.Tyvärr är det så att allt färre brott upp. Flerbrottslingar är på fri fot som samhälletsreaktioner i många fall är alldeles för veka och kraft-lösa i de fall någon åker fast för brottet. Det blirmindre och mindre vanligt. Rättsstaten befinner siglängre och längre ifrån den vanliga människan. Poli-serna är för få. Åklagarna hinner inte med, och dom-stolarna har en tung arbetsbörda. I dagens ärdet faktiskt t.o.m. kö till en anstaltsplats och den vårdoch rehabilitering som är en förutsättning för en brakriminalvård. Men bra kriminalvård har mer och merblivit vackra önskemål och fina formuleringar i rege-ringens budget snarare än rejäla satsningar.Fru talman! Detta betänkande inleds i vanlig ord-ning med att slå fast att alla motionsyrkanden av-styrks. Så är det alltid i de fall som Socialdemokra-terna lyckas få med sig både Vänstern och Miljöparti-et. Det är för övrigt mycket sällan som något av debåda stödpartierna vågar ha en åsikt som riskerar ettmajoritetsbyte. Som vanligt avstyrks alla våra förslagmed att det pågår utredning, att det planeras insatsereller att ärendet bereds i departementet.Jag ska nu ta upp några förslag som vi moderaterdriver då det gäller att komma till rätta med hot ochvåld mot kvinnor, frågor som vi drivit år ochdär majoriteten bara gömmer sig bakom utredningaroch beredningar. Det är på sin plats att ni gerbesked till kammaren och speciellt till svenska folketom vad ni egentligen tycker. Jag kommer att avslutaanförandet med någon fråga.Under de senaste tio åren har vi haft en kraftigökning av antalet anmälda våldsbrott mot kvinnor.Våld mot kvinnor är ett allvarligt och utbrett problem,och skyddet för utsatta kvinnor måste faktiskt förbätt-ras.Vi anser att straffen för brott mot kvinnor måsteses över. Vi hade faktiskt stora förhoppningar påförbättringar då den s.k. kvinnofridsreformen inför-des. är jag inte lika övertygad om att den funge-rar som det var tänkt. Den borde fungera så att när enkvinna utsätts för mindre hot och mindre allvarligabrott skulle det sammantaget ge en sträng bedömning,och gärningsmannen skulle dömas för ett grovt brottoch därmed ett högre straff. Jag är faktiskt inte över-tygad om att det i praktiken fungerar på detta sätt.Vi anser att minimistraffet för grov kvinnofrids-kränkning måste höjas. har lagen inte varit giltigså länge, men den lilla utvärdering som har gjortsvisar att genomsnittstiden som man döms till är 14månader. Med tvåtredjedelsfrigivning innebär det i snitt sitter 9 månader för grov kvinnofrids-kränkning. Det tycker jag är alldeles för lite.En rättsstat som tydligt reagerar mot allt våld geräven kvinnor som blir slagna av närstående män ettbättre skydd. Vi kan därför inte acceptera att mänsom slår kvinnor inte regelmässigt döms till fängelse.Reglerna om samhällstjänst har i domstolarna kommitatt tillämpas så att kvinnomisshandlare kan klara sigundan frihetsberövande straff.Enligt vår uppfattning måste därför lagen ändrasså att det inte längre råder någon tvekan om att kvin-nomisshandel ska leda till fängelsestraff. Lagen måsteändras därför att den är prövad i Högsta domstolendär det har fastslagits att man faktiskt kan dömas tillskyddstillsyn. Då är det vi här i kammaren som måstese till att lagen ändras, om vi tycker så. Tillsammansmed stödåtgärder för de misshandlade kvinnorna ärdet ett effektivt sätt att öka tryggheten för kvinnorna iSverige. Det ska kosta att ge sig på en kvinna. Detska kosta att ge sig på sin medmänniska. Misshandelav fru, sambo eller flickvän ska leda till fängelse.Vi har samma inställning då det gäller brott motbesöksförbudslagen. Brott mot besöksförbud bör i deallra flesta fall ge fängelsestraff. Straffmaximummåste höjas till . Dessutom måste besöksförbudkunna kombineras med elektronisk övervakning.Denna fråga har verkligen varit uppe i denna kamma-re år . Men med den takt som departementetskvarnar mal under nuvarande justitieminister, menspeciellt under den förra, är jag inte överdrivet opti-mistisk om att det kommer att hända något positivt, ialla fall inte innan valet.Fru talman! Visserligen har majoriteten avslagitalla våra förslag och gömt sig bakom formuleringarna"utredning pågår", "i avvaktan på planerade insatser"m.m. Men jag vill ändå ställa följande fråga, främsttill som representant för Social-demokraterna, men också naturligtvis till represen-tanterna för regeringens båda trogna stödpartier: An-ser att det ska vara möjligt attdöma män som slår kvinnor till andra påföljder änfängelse?Anf. 217 ():Fru talman! Jag tänker ägna hela mitt anförande åtatt prata om våld mot kvinnor. Det tycker vi i Väns-terpartiet är lämpligt före Internationellakvinnodagen.Jag ska börja med att yrka bifall till reservationnr 5.