prot · GP0981 · 2002-03-13 00:00:00 — Jag tycker nog att det är någotav en logisk kullerbytta.Därför skulle jag vilja fråga Elisebeht Markström:Om det nu är så att fyra partier här, många samtal,många brev och många kommunala företrädare pekarpå detta som ett faktiskt problem, som också tillståsav utskottsmajoriteten, varför ska man då inte göranågot åt problemet?Anf. 142 ELISEBEHT () re-plik:Fru talman! Jag tänkte säga att det var just frånrätt håll den här frågan kom, därför att Centerpartietoch är ju väldigt ivriga på attförsvara det kommunala självstyret. Och här handlardet just om lokala, kommunala bedömningar vadgäller det försörjningsstöd som kommunen ska betalaut.Det finns ingenting i rekommen-dationer eller i lagstiftningen som förbjuder lokalaföreträdare, socialnämnder eller vad de kan kallashemmavid att acceptera att ungdomar har en inkomsttrots att familjen uppbär försörjningsstöd. Det ärprecis det som utskottet också skriver, att det voreolyckligt om kommunerna tolkar Socialstyrelsensrekommendation så snävt att det får till konsekvensatt ungdomar hellre avstår från att sommarjobba.Här får nog ge sig ut och missionera ute ikommunerna för den fria prövningen.Anf. 143 () re-plik:Fru talman! Jag ser inte det här som någon ideo-logisk fråga. Jag ser det faktiskt som en praktisk frå-ga.Det är viktigt att de intentioner som finns och somockså påtalas i lagstiftningen får det genomslag somdet faktiskt är meningen att de ska få. Jag tycker attdet är viktigt att vi ser till att underlätta för ungdomaratt sommarjobba. På det sättet kommer de i kontaktmed näringslivet, får prova på och får tjäna sin förstamånadslån.För den första månadslönen från mitt första som-marjobb köpte jag en Facit reseskrivmaskin, och påden skrev jag min första insändare. Jag tycker att detär ett exempel på att det kan vara ett värde. Det vardet i alla för mig.Om det inte fungerar och om det sannolikt finnsbehov av tydligare riktlinjer eller insatser, ska maninte svara att det inte behövs några åtgärder. Jag tyck-er att man ska ta det här problemet på lite större all-var.Förra året sades ungefär samma sak i utskottstex-ten. Det sägs så , och jag är övertygad om att desom sitter här får höra ungefär samma sakigen.Här finns det ett problem. Man behöver inte göraideologi av det. Det är ett ganska praktiskt inriktatproblem. Låt oss i stället se till att vi åtgärdar det ochatt vi stimulerar ungdomar till att kunna ha ett värde-fullt sommarjobb att gå till.Anf. 144 ELISEBEHT () re-plik:Fru talman! Vi är helt överens, och jag, om värdet av att ungdomar så tidigt sommöjligt får möjligheten och tar möjligheten att tjänasin egen sommarpeng. Det är inte tu tal om det.Men i det här betänkandet behandlar vi motionersom skulle kunna leda till ett beslut om att riksdagenska ta något slags initiativ. Ett sådant initiativ skulleväl vara att vi gör ett tillkännagivande till regeringenatt i lag tala om att ungdomar ska ha rätt att tjänapengar och att det inte ska påverka familjens försörj-ningsstöd. Det är egentligen bara det som vi frånmajoriteten har avstått från. Vi uttalar ju precis sam-ma andemening som den som , nämligen att det är oerhört olyckligt omkommunerna, som ytterst har att hantera försörjnings-stödet, tolkar rekommendation såsnävt att det innebär att ungdomar avstår från attarbeta.Det är en mycket tydlig signal från so-cialutskott om att så snävt ska det inte tolkas. Men viär inte beredda att ta ett initiativ, vilket ju i sin för-längning skulle innebära en lagändring.Anf. 145 ():Fru talman! besökte jag ett behandlings-hem i , ett behandlingshem för missbru-kare. Ett sådant besök lämnar ju ingen oberörd. Jagträffade där missbrukare, personal och ledning. Vadsom tydligt framkom var att för att komma till rättamed att missbrukare hamnar i ständiga återfall, ochibland hamnar mellan stolarna på grund av huvud-mannaskapet, är det nödvändigt att öka samverkanmellan huvudmän och vårdgivare.Det finns få saker som berör mig så illa som närvårdtagare ska behöva hamna i diskussioner om vemsom ska betala vad. Ingen ska behöva drabbas avbristande samverkan i fråga om ekonomiska åtagan-den från kommuner eller landsting.För att ge missbrukare en reell möjlighet till reha-bilitering räcker det inte heller enbart med vård ochbehandling. Det fordras också möjlighet till studier,arbete och bostad. Annars riskerar behandlingsinsat-serna att bli värdelösa.Det gäller att kunna skapa sig ett nytt liv och etthopp för framtiden. Det är därför angeläget att ut-veckla effektivare behandlingsformer, som genomsamlade vårdprogram kombinerar insatser i öppenvård och sluten vård. Ett intressant försök pågår iSödermanland, där man tillämpar ett öppet intag tillinstitutionsvård i form av avgiftning samt grundläg-gande tolvstegsprogram. Projektet, som är mycketframgångsrikt både för människor med känt missbrukoch för nya i vården, drivs genom samfinansiering avkommunerna, och . Attgenerellt öppna möjligheterna för samfinansiering avdetta slag skulle enligt genomförd forskning innebärastora vinster såväl samhällsekonomiskt som välfärds-politiskt.Jag ser glädjande nog att min motion SO487 harbehandlats välvilligt och inte avslagits. Utskottet ser ilikhet med motionen positivt på denna utveckling avvårdsamverkan och nytänkande.Därmed tackar jag för mig.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §. )11 § Jämställdhet m.m.Föredrogsarbetsmarknadsutskottets betänkande 2001/02:AU3Jämställdhet m.m.Anf. 146 ():Fru talman! var det den internationellakvinnodagen. Man har i svensk press kunnat läsa enhel del om situationen för kvinnor i . Till detska läggas det tragiska mordet på . Man kankonstatera att löneskillnaderna i , i detsocialdemokratiskt styrda , är stora. Lö-neskillnaderna är framför allt stora i den offentligasektorn. Man kan fråga sig: Vad gör Socialdemokra-terna åt detta? Det är ju Socialdemokraterna som harmakten i den offentliga sektorn; i ,i och i regeringen.53 % av kvinnorna arbetar i offentlig sektor me-dan av männen gör det. Unga kvinnor ochtjejer utsätts för könsord i skolan. Våld mot kvinnorökar. av kvinnorna är räddaför att gå ut på kvällarna.Läser man i gårdagens kanman också konstatera att värnpliktiga sextrakasseras.Enligt en rapport från Högkvarteret anmäldes sexu-ella trakasserier på mer än vart fjärde förband förraåret. Det är bara trakasserier mot kvinnor som harrapporterats. Den mest utsatta gruppen är kvinnligavärnpliktiga. Vi vet att det förekommer mer än vadsom anmäls. Jag tror att det förekommer trakasserier iolika former på varje förband, säger en kvinna inomdet militära.Våldtäkterna ökar. Vad gör den socialdemokratis-ka regeringen åt detta? Vad gör man åt det alltmerökande våldet mot kvinnor? Vad jag kan se gör maninte speciellt mycket. Man pratar, i vanlig ordning,men inget sker.Inte bara vi moderater utan även EU kritiserar årefter år svensk jämställdhetspolitik, men inget sker,mer än att man har genomfört en tandlösjämställdhetslag - som har ökat lönegapet.Det är ju faktiskt så att ni socialdemokrater harhaft regeringsmakten . Det är faktiskt ni somhar ansvaret för vad som sker på jämställdhetensområde i Sverige.Låt mig fortsätta beskrivningen: Kvinnor svararför två tredjedelar av de långa sjukskrivningarna. Vihar en lång arbetsorsakad sjukfrånvaro för kvinnligachefer och städare.Låt oss titta lite grann på vad som har hänt vadgäller löneutvecklingen. LO visar i en rapport attlöneklyftorna mellan män och kvinnor ökat med ca1 om man jämför situationen i dagmed hur den var när den socialdemokratiska rege-ringen tillträdde . Rapporten visat attlängst ned på löneskalan befinner sig kvinnor somarbetar i kommuner och landsting. Huvudorsak tilldenna utveckling är enligt LO den dåliga löneutveck-lingen inom vård och omsorg.Socialdemokraternas politik vad gäller jämställd-het är alltså ett misslyckande. Vad gör man då för attskyla över sina misslyckanden? Jo, givetvis angriperman oss moderater. Det är ett vanligt knep, menibland faller det på sin egen orimlighet. Låt mig ta ettcitat från :"En kvinna i . - - - blir hon plöts-ligt inkallad till chefen - - - Plötsligt känner hon enhand på sitt ena bröst. Det är platschefen som samti-digt leende säger att hon inte behöver se så ledsen utoch att hennes lön kanske kan bli bättre om hon ärsnäll mot honom. Stopp ett tag - så här får det ju integå till. Naturligtvis inte, men tyvärr skulle det kunnainträffa om de förslag som lämnat tillriksdagen blev verklighet. "Vem kan tänkas ha skrivit detta, ?Det är vår jämställdhetsminister har skrivit detta. Jag skulle vilja fråga MartinNilsson om det. är ju inte här,och jag har full förståelse för att hon inte är det. Honborde vara här. Det är enda jämställdhets-debatt. Men med tanke på sådana uttalanden i tid-ningen har jag en känsla av att hon borde skämmas.Det här tycker jag är ett rejält bottennapp av en soci-aldemokrat, och ännu värre är att det är en ministersom säger så här.Jag skulle vilja fråga om är bereddatt å vägnar be om ursäkt fördetta yttrande i den här frågan. Är det så här Social-demokraterna tänker bedriva sin politik, att skyllasina egna misslyckanden på moderater? Menar hanverkligen att moderat jämställdhetspolitik har någon-ting att göra med vad säger i denhär debatten? Det är, tycker jag, ett skrämmandebottennapp av en svensk minister. Jag förväntar migatt få en ursäkt för detta från åministerns vägnar.Den här typen av uttalanden gör ju att jämställd-hetsdebatten inte går framåt. Och inte blir det bättrenär man går till , som tycker attsvenska män förtrycker kvinnor på samma sätt somtalibanerna förtrycker kvinnor i Afghanistan.Så här sade hon i sitt berömda tal på kongressen:Det är samma norm, samma struktur, samma mönstersom upprepas såväl i talibanernas . Somfeminist är jag övertygad om att det går att ändra på.Jag skulle vilja ställa en fråga till Vänsterpartietsrepresentant: ni också upp på detta uttalandeom att svenska män beter sig som talibaner? Det härär ett sätt att föra jämställdhetsdebatt som ger totaltfel signaler och inte på något sätt för debatten framåtutan snarare åt ett helt annat håll.Vi moderater är inte nöjda med jämställdhetspoli-tiken. Vi vill förändra den. Men för att nå en föränd-ring måste kvinnor och män arbeta gemensamt. Medutgångspunkt i de mänskliga rättigheterna kan mansäga att det finns två grundläggande faktorer för attuppnå verklig jämställdhet: dels friheten för varjeindivid, dels rätten till personlig utveckling. Någrafriheter är särskilt viktiga, inte minst för kvinnor:· Ekonomisk frihet - att kunna leva på sin lön· Personlig frihet - att hinna med jobb, familj ochfritid· Yrkesmässig frihet - att ha en arbetsmarknad medvalmöjlighet· Frihet för familjen - en flexibel barnomsorg· Kvinnofrid - att känna sig trygg.De här frågorna kommer vi att driva hårt för attdriva på jämställdheten. Förhoppningsvis är MartinNilsson och Socialdemokraterna beredda att gå vidareåt samma håll som vi, även om jag tvivlar på det.Vi moderater säger att politiken inte ska tvinga enkvinna att vare sig vara yrkesarbetande förälder elleratt vara hemma med sina barn. Det är den enskildaindividen och familjen som ska avgöra vad som pas-sar bäst. För att uppnå detta krävs en politisk föränd-ring. Den förändringen tänker vi arbeta för att uppnå.Vi måste också få skattereformer, så att man kanleva på sin lön. Arbetstiderna måste vara individuellaoch flexibla. Möjligheterna att starta företag inomvård och omsorg måste förbättras. Arbetsmarknadenmåste öppnas för dem som arbetar inom den offentli-ga sektorn. Man måste ge föräldrarna möjlighet attsjälva välja sin barnomsorg.Som jag sade tidigare: Det är upprörande att kvin-nor i vårt samhälle inte kan känna trygghet. Lagstift-ningen måste utformas så att kvinnors trygghet ökar.Från moderat sida lade vi här i kammaren fram ettantal förslag om bättre trygghet för kvinnor i vålds-situationer. Samtliga avslogs av Socialdemokraterna.Varför är man från Socialdemokraternas sida inteberedd att gå längre? Givetvis motsätter man sigockså skattereduktion på hemnära tjänster, en kanskeoerhört viktig reform för att kvinnor ska få mer tidihop med sina barn.Låt mig slutligen ta upp en sektor till, nämligenden offentliga sektorn. Den måste reformeras. Vimåste ha en ökad konkurrensutsättning av verksam-heter inom denna sektor - äldreomsorg, skola m.m. -där vi har en traditionellt kvinnlig arbetsmarknad. Jagär övertygad om att det ger en bättre lönesättning förkvinnor. Vi kan se vad som har hänt när friskolornavuxit fram. Kvinnliga lärare och andra har fått bättrelöner. Inom sjukvården säger uppemot en tredjedel avkvinnorna att de vill starta eget men inte har möjlig-het att göra det. Man måste ges större möjligheter attreformera den offentliga sektorn.Vi, , pratar om vår politik när detgäller jämställdhet. Vi är stolta över den. Att vi intepratar om er politik kan bero på att vi tycker att deninte är bra. Men det vore intressant om ni i valkam-panjen också kunde hålla er till fakta, så vi slipperuppleva den valdebatt som Socialdemokraterna hardragit i gång om den moderata jämställdhetspolitiken.Det ska bli intressant att se vad vi kanfå fram när det gäller den politiken.Låt mig slutligen yrka bifall till reservation 1,även om jag givetvis står bakom samtliga moderatareservationer.Anf. 147 ():Fru talman! En av viktigare mo-tioner när det gäller jämställdhet har vi valt att gerubriken till feminism. Det är enrubrik som både beskriver vår syn på den politik somförs och vår analys av de systematiska orättvisor somfinns mellan kvinnor och män.Från jämställdhet till feminism kan också använ-das som en lägesbeskrivning. Vi har och har haft enpolitik som i mångt och mycket har flyttat fram posi-tionerna och relativt sett stärkt kvinnors oberoende.Men hitintills har det handlat om att flytta fram posi-tioner och inte om att förändra maktstrukturerna igrunden.Det handlar om maktstrukturer, vilket är precisvad redogjorde för utan att han för denskull drog slutsatsen att det handlar om strukturer.Det sade var just det. Han anförde ex-empel som handlade om löner, om att kvinnor utsättsför våld - 60 kvinnor dödas i vårt land avmän - så visst finns det mönster och strukturer. Dessamönster och strukturer finns i och i Afghani-stan.Sedan är det skillnad i hur diskrimineringen tarsig uttryck. Det är ju en väldig skillnad mellan attdiskrimineras när det gäller löner eller att osynliggö-ras i en möteslokal och att bli stenad till döds för har varit otrogen eller att som kvinna nekasutbildning. Det är stor skillnad i uttrycken, men det ärmönster och strukturer som är viktiga att se. tog fram ett helt batteri av exempel på hurkvinnor diskrimineras. Just det, det är strukturer.Att vi betonar frågan om att gå från jämställdhettill feminism handlar inte om att en politik för jäm-ställdhet är oviktig eller att vi inte har nått framgång-ar. Svensk jämställdhetspolitik har påmånga sätt inneburit viktiga positionsförändringar,inte minst när det gäller den samlade politiken för fullsysselsättning, utbyggnaden av offentlig sektor ochden generella välfärden.Just den offentliga sektorn har inneburit att storadelar av det obetalda omsorgsarbetet har förvandlatstill avlönat yrkesarbete. Det innebär att kvinnor i storutsträckning finns ute i förvärvslivet och därmedockså aktivt deltar i samhällsbygget. Så är det inteöver allt. När vi läser kritik av attvi har en könssegregerad arbetsmarknad ska vi kom-ma ihåg att det problem som vi diskuterar och densegregation som vi har är på arbetsmarknaden. Påandra håll är det en segregation där männen finns påarbetsmarknaden medan kvinnorna i stor utsträckningfinns utanför.Därför är offentlig sektor en grundbult i vår jäm-ställdhetspolitik och definitivt inte orsak till lönedis-kriminering. Den är tvärtom en motkraft mot diskri-minering. Utan utbyggnaden av den offentliga sek-torn kan vi vara säkra på att orättvisorna mellan kö-nen hade varit ännu större. Att diskutera om att pri-vatisera offentlig verksamhet och låtsas att det skullestärka jämställdheten är att fara med osanning. Det ärmera en förevändning. driver ju detta ialla frågor. Varenda gång står här i talar-stolen handlar det om skattesänkning och privatise-ring. Det är en annan ideologisk diskussion. Säg inteatt det stärker jämställdheten, för det är inte vad dethandlar om.Offentlig sektor och full sysslesättning är som viser det en grundbult i de framgångar vi har nått närdet gäller jämställdhet. Men fortfarande består orätt-visorna. Kvinnor diskrimineras när det gäller löner,makt, inflytande, tillgång till kompetensutveckling,befordringsgång, anställningsvillkor etc.Det här vet vi. Och vi vet det tack vare att vi ock-så har kommit långt när det gäller kunskap och köns-baserad statistik och för att vi har en jämställdhetslagsom fyller en viktig funktion. Även om det kanskefinns undantag måste man rent allmänt säga att med-vetenheten om att kvinnor diskrimineras är stor. Denmedvetenheten kan vi få bekräftad via statistik ochfaktauppgifter.Nu är det att gå vidare. På något sätt är detsom om jämställdhetsarbetet och den samlade jäm-ställdhetspolitiken är framme vid en gräns där vi nuhar flyttat fram positionerna och har instrument för attse verkligheten. måste vi börja diskutera politiskalösningar för att faktiskt förändra och på allvar mins-ka orättvisorna. Då är det inte lika enkelt längre. Dåhandlar det nämligen om att män som grupp faktisktmåste avstå makt, utrymme, positioner och löneut-veckling. Någon annan väg finns inte.Om kvinnor ska ha samma lön för samma arbetekan ju lönerna inte öka lika mycket för kvinnor ochmän, eller hur? I så fall består ju löneklyftorna. Omkvinnor i högre grad ska utnämnas till chefsbefatt-ningar betyder det att det är några män som inte utses.Det är i det läget som allvaret i jämställdheten och ifeminismen verkligen prövas. Det är först då vi servilka som verkligen vill vara med på vagnen.Även om vi i mitt parti, , har kom-mit långt i dessa frågor och är beredda att på allvarjobba för förändringar så har inte heller vi alla svar.Men det vore en framgång om vi i diskussionenoch när vi tar fram våra politiska lösningar faktisktser att det är dags för någonting kvalitativt annorlun-da än traditionell jämställdhetspolitik och att vi kan-ske inom en inte alltför lång framtid har ett betänkan-de från arbetsmarknadsutskottet som inte heter Jäm-ställdhet m.m. utan Feminism m.m.Fru talman! Därmed tänkte jag lämna det merövergripande perspektivet och dyka ned i några sak-frågor. Det är nämligen en hel mängd motioner somvi ska behandla här och som handlar både omjämställdhet och om diskrimineringslagstiftning iövrigt. Många motioner hänvisas till den kommandeutredningen som ska ta upp diskriminering ur ettväldigt brett perspektiv. Detta gör att betänkandetkanske egentligen inte innehåller så många skarpaskiljaktigheter mellan partierna.Jag tänkte ändå lyfta fram några frågor. En sakgäller att vi ändå är överens om att de orättvisa lö-neskillnaderna mellan kvinnor och män består. Vi haren jämställdhetslag som ganska skärptes ochsom nu ska tillämpas i den s.k. verkligheten. Attkvinnors diskriminering är en struktur, ett mönster,som återkommer och som finns överallt är ocksåArbetsdomstolen ett bevis på. harsedan länge påtalat bristerna när det gäller hur ADbehandlar jämställdhetsmål. Ett av de senare exemp-len är domen om sjuksköterskan och medicintekni-kern, där Arbetsdomstolen hänvisar till att det ärmarknadskrafter som gör att män och kvinnor harskilda löner, alltså att om marknadskrafterna får rådaså är det inte diskriminerande. JämO konstaterar attdetta är en bevisvärdering som leder till att det ipraktiken är i det närmaste omöjligt att vinna någotlönediskrimineringsmål. Domen bekräftar vår upp-fattning om att det är befogat med en översyn av hurdiskrimineringsmål bäst ska prövas i rättsapparaten.Därför är det välkommet med det utredningsuppdragsom regeringen nu har formulerat, där man bl.a. skase över den rättsliga processen.Frågan om AD återkommer i en rad motioner frånolika partier. Det gör också frågan om stärkt skyddför föräldralediga. Det är en fråga som också vi hardrivit. gjorde ett tillkänna-givande om detta , tror jag, som har gåttvidare till den utredning på somska se över arbetsrättsreglerna. Det är bra, och detstöder vi. Men den mest avgörande frågan i dettasammanhang är faktiskt den försämring som de bor-gerliga partierna gjorde tillsammans med Miljöpartietnär det gäller turordningsreglerna. Det kan ju intevara någon överraskning för någon att denna försäm-ring drabbar gravida och föräldralediga kvinnor. Detvet vi ju . Detta har testats förut, och detgav samma resultat. Detta är allvarligt. Det försvagarpå ett allvarligt sätt anställningstryggheten, inte baraför kvinnor utan för alla anställda på småföretag, menallra mest ur ett kvinnoperspektiv.Avslutningsvis tänkte jag säga något om diskri-minerings- och mångfaldsfrågorna. Även här blirmånga motioner liggande på grund av den kommandestora diskrimineringsutredningen som det kommer attfinnas stora förväntningar på, eftersom direktiven ärmycket ambitiösa och breda.Jag ska ta upp vår reservation som handlar om attstärka de fackliga organisationernas roll när det gällerdiskrimineringsarbete. Där har vi , redannär propositionen om etnisk diskriminering ladesfram, påtalat vikten av att de fackliga organisationer-na uppmuntras till att vara aktiva och agerande i des-sa frågor och att de ska ha direkt talerätt och intebehöva gå via DO. Detta krav står vi fast vid. Vi villfortfarande att en facklig organisation ska ges talerätttill nämnden. Det är en viktig fråga för oss. Och jagyrkar, fru talman, bifall till denna reservation.Anf. 148 () replik:Fru talman! Låt mig inleda med att fråga om Ca-milla fortfarande står fast vid sin par-tiledares uttalande i samband med kongressen, nämli-gen att svenska män har samma makt och sammastrukturer som man har i . Jag tyckte attdet var lite oklart vad som gällde i den frågan. Detskulle vara intressant att höra vad tycker i denna fråga.Beträffande våld mot kvinnor tog jag i mitt anfö-rande tidigare upp ett antal förslag som vi moderaterhar för att förbättra för kvinnor. Jag hörde ingentingfrån - det är möjligt att jagmissade detta - om vad är berett attgöra. Det vore också intressant att få reda på varför nisäger nej till samtliga våra förslag där vi försökergöra situationen bättre för kvinnor. Det gäller olikaförslag om fler poliser, längre straff för dem sombegår våld mot kvinnor, fotbojor osv.Slutligen har jag en tredje fråga. säger att den offentliga sektorn är en grund-bult för kvinnor och ger dem trygghet. Är det trygg-het att jobba i en sektor där man tjänar mindre peng-ar? Är det trygghet att inte ha möjlighet att genom attbyta arbetsgivare få högre löner? Det har ju visat sigatt man får högre löner när det blir konkurrens medfriskolor. Man får högre löner när det finns privataalternativ. Och av kvinnorna säger i enundersökning att de vill ha alternativ till den offentli-ga sjukvården. Varför, , ser nidetta som ett bekymmer? Varför bejakar man intekvinnors möjligheter utan säger att det enda saliggö-rande är den offentliga sektorn?Anf. 149 ()replik:Fru talman! Först och främst är vi inte alls emotatt man reformerar och demokratiserar offentlig sek-tor. Men jag tror att jag och lägger heltolika värderingar på hur vi vill reformera offentligsektor. Jag hävdar att detta är en ideologisk fråga ochatt det inte är någon jämställdhetsfråga att diskuteraoffentlig eller privat vård, skola och omsorg.Vår utgångspunkt handlar om en demokratifråga.Vi vill att dessa verksamheter ska vara solidarisktfinansierade via skatter, och vi vill att de ska varademokratiskt kontrollerade och drivas utifrån behovoch inte utifrån plånboken. Därför är det viktigt föross att detta finns i offentlig regi.Jag vill återigen säga att om man jämför med and-ra länder så är vår offentliga sektor en grundbult förkvinnors arbetsmarknad och för kvinnors relativaekonomiska oberoende. Privat sektor har inte mindrelöneskillnader.