prot · GP09112 · 2002-05-24 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:112Fredagen den 24 majKl. 09.00 - 11.29Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2001/02:430Till riksdagenInterpellation 2001/02:430 av () om diskriminering av funktionshindradeInterpellationen kommer att besvaras den 28 maj2002.Skälet till dröjsmålet är att det inte funnits plats ikammaren.Stockholm den 22 maj 2002NäringsdepartementetMona SahlinEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2001/02:476Till riksdagenInterpellation 2001/02:476 av () om mobbning på arbetsplatserInterpellationen kommer att besvaras den 28 maj2002.Skälet till dröjsmålet är att det inte funnits plats ikammaren.Stockholm den 22 maj 2002NäringsdepartementetMona SahlinEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2001/02:477Till riksdagenInterpellation 2001/02:477 av () om sänkt veckoarbetstidInterpellationen kommer att besvaras den 28 maj2002.Skälet till dröjsmålet är att det inte funnits plats ikammaren.Stockholm den 22 maj 2002NäringsdepartementetMona SahlinEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2001/02:479Till riksdagenInterpellation 2001/02:479 av () om integrationspolitikInterpellationen kommer att besvaras den 28 maj2002.Skälet till dröjsmålet är att det inte funnits plats ikammaren.Stockholm den 22 maj 2002NäringsdepartementetMona SahlinEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2001/02:460Till riksdagenInterpellation 2001/02:460 av ()om offentlig konkurrensInterpellationen kommer att besvaras den 27 maj2002.Skälet till dröjsmålet är att det inte funnits plats ikammaren.Stockholm den 22 maj 2002NäringsdepartementetUlrica MessingEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2001/02:469Till riksdagenInterpellation 2001/02:469 av () om sociala arbetskooperativInterpellationen kommer att besvaras den 27 maj2002.Skälet till dröjsmålet är att det inte funnits plats ikammaren.Stockholm den 22 maj 2002NäringsdepartementetUlrica MessingEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2001/02:488Till riksdagenInterpellation 2001/02:488 av () om glesbygdsombudsmanInterpellationen kommer att besvaras den 27 maj2002.Skälet till dröjsmålet är att det inte funnits plats ikammaren.Stockholm den 22 maj 2002NäringsdepartementetUlrica MessingEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2001/02:429Till riksdagenInterpellation 2001/02:429 av () om svenskt glasInterpellationen kommer att besvaras den 27 maj2002.Skälet till dröjsmålet är att det inte funnits plats ikammaren.Stockholm den 22 maj 2002NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2001/02:461Till riksdagenInterpellation 2001/02:461 av ()om miljövänlig energiproduktionInterpellationen kommer att besvaras den 27 maj2002.Skälet till dröjsmålet är att det inte funnits plats ikammaren.Stockholm den 22 maj 2002NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2001/02:465Till riksdagenInterpellation 2001/02:465 av Per ()om företagsklimatetInterpellationen kommer att besvaras den 27 maj2002.Skälet till dröjsmålet är att det inte funnits plats ikammaren.Stockholm den 22 maj 2002NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2001/02:472Till riksdagenInterpellation 2001/02:472 av ()om regelkrångelInterpellationen kommer att besvaras den 27 maj2002.Skälet till dröjsmålet är att det inte funnits plats ikammaren.Stockholm den 22 maj 2002NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2001/02:475Till riksdagenInterpellation 2001/02:475 av ()om företagares villkorInterpellationen kommer att besvaras den 27 maj2002.Skälet till dröjsmålet är att det inte funnits plats ikammaren.Stockholm den 22 maj 2002NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2001/02:449Till riksdagenInterpellation 2001/02:449 av () om omställningsarbetetInterpellationen kommer att besvaras den 28 maj2002.Skälet till dröjsmålet är att det inte funnits plats ikammaren.Stockholm den 22 maj 2002NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2001/02:452Till riksdagenInterpellation 2001/02:452 av ()om regler för moped och skoterInterpellationen kommer att besvaras den 28 maj2002.Skälet till dröjsmålet är att det inte funnits plats ikammaren.Stockholm den 22 maj 2002NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2001/02:468Till riksdagenInterpellation 2001/02:468 av () om drivmedel och miljöInterpellationen kommer att besvaras den 28 maj2002.Skälet till dröjsmålet är att det inte funnits plats ikammaren.Stockholm den 22 maj 2002NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2001/02:470Till riksdagenInterpellation 2001/02:470 av ()om arbetsmarknadspolitikenInterpellationen kommer att besvaras den 28 maj2002.Skälet till dröjsmålet är att det inte funnits plats ikammaren.Stockholm den 22 maj 2002NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2001/02:471Till riksdagenInterpellation 2001/02:471 av ()om svensk arbetsmarknad och ohälsaInterpellationen kommer att besvaras den 28 maj2002.Skälet till dröjsmålet är att det inte funnits plats ikammaren.Stockholm den 22 maj 2002NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2001/02:478Till riksdagenInterpellation 2001/02:478 av () om friårsreformenInterpellationen kommer att besvaras den 28 maj2002.Skälet till dröjsmålet är att det inte funnits plats ikammaren.Stockholm den 22 maj 2002NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2001/02:484Till riksdagenInterpellation 2001/02:484 av () om bilägares kostnaderInterpellationen kommer att besvaras den 28 maj2002.Skälet till dröjsmålet är att det inte funnits plats ikammaren.Stockholm den 22 maj 2002NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2001/02:497Till riksdagenInterpellation 2001/02:497 av ()om planeringsdirektiv till trafikverkenInterpellationen kommer att besvaras den 28 maj2002.Skälet till dröjsmålet är att det inte funnits plats ikammaren.Stockholm den 22 maj 2002NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschef2 § Hyresrätt, bostadsrätt och ägarlägenheterm.m.Föredrogsbostadsutskottets betänkande 2001/02:BoU13Hyresrätt, bostadsrätt och ägarlägenheter m.m.Anf. 1 ():Herr talman! I bostadsutskottets betänkande 13,Hyresrätt, bostadsrätt och ägarlägenheter m.m.,behandlas motioner från allmänna motionstiden. Vimoderater har ensamma eller i samverkan med andraborgerliga partier fogat nio reservationer och ett sär-skilt yttrande till betänkandet.Jag avser att i detta inlägg beröra fyra av dessamen yrka bifall endast till reservation 1. Det betydernu inte att övriga reservationer inte är viktiga utan skaendast ses som ett uttryck för respekt för kammarenstidsplanering.Herr talman! När bruksvärdessystemet infördesvar dess yttersta syfte att få ett hållbart besittnings-skydd för hyresgästerna. Systemet var marknadsbase-rat, och hyran skulle återspegla förhållandena påbostadsmarknaden.Dagens tillämpning, där de kommunala bostadsfö-retagen är hyresledande, innebär att många hyresgäs-ter upplever hyressättningen som orättvis. I våra stör-re städer är hyran för en lägenhet i stadens ytterkantereller i förortskommuner i stort densamma som för enattraktiv lägenhet i stadskärnan. Omsättningen avlägenheter har sjunkit dramatiskt, och en omfattandesvarthandel och andrahandsmarknad har vuxit sigstark.Överprissättningen i mindre attraktiva områdendrabbar de boende hårt. Ett billigare boende i sådanaområden skulle utan vidare öka deras attraktivitet ochbidra till en större integration. Dagens bruksvärdes-system innebär också att en överprissättning sker närhyrorna utanför större städer bestäms. Det beror på attsystemet motverkar konkurrens, bl.a. genom att kost-naderna för de lägenheter som de kommunala bola-gen inte lyckas hyra ut läggs på hyran, direkt ellerindirekt. Lägre hyror på lägenheter på dessa orterskulle öka deras attraktivitet. Det kapital som satsats idessa bostäder skulle komma att utnyttjas på rätt sättoch kunna ge ränta. Det skulle ge många delar avlandet en chans att överleva och utvecklas.Vi anser att ursprungstankarna med bruksvärdes-systemet bör vara vägledande för de förändringar avhyreslagstiftningen som framstår som mer än nöd-vändiga.De kommunala bostadsföretagens hyresledanderoll ska avskaffas. Därmed skapas förutsättningar fören hyressättning som tar större hänsyn till hyresgäs-ternas och de bostadssökandes önskemål.Alla likvärdiga lägenheter bör, oavsett vem somäger fastigheten, få ingå i jämförelseunderlaget medsamma vikt när hyran för en lägenhet ska prövas.Först då får man det omfattande och rättvisande jäm-förelseunderlag som avsågs när bruksvärdessystemetinfördes.De kommunala bostadsföretagens hyresledanderoll motverkar i sig bruksvärdessystemets grundtanke,dvs. att hyressättningen ska avspegla vad de olikalägenheterna från hyresgästsynpunkt kan anses värdai förhållande till varandra.Hyresgästernas intresse av trygghet och framför-hållning i boendet ska förbli säkrat genom ett fort-sättningsvis starkt besittningsskydd. En fastighetsäga-re, eller privat, ska inte kunna kringgådetta skydd genom oskäligt höga hyreskrav. Vid tvistmellan fastighetsägare och hyresgäst bör rimlighetenav en av fastighetsägaren krävd hyreshöjning ävenfortsättningsvis kunna prövas.Det måste också bli möjligt att skriva mångårigakontrakt när det gäller hyran och därmed ge hyres-gäster samma möjlighet som en villaägare har att fåmer förutsebara boendekostnader. Mångåriga kon-trakt ska dock självfallet inte innebära att en hyres-gäst skulle vara förhindrad att säga upp sitt hyres-kontrakt för avflyttning.De borgerliga partierna är helt överens om dessaförändringar, och jag vill klart och tydligt deklareraatt de också kommer att bli verklighet om väl-jarna ger oss det förtroendet.Herr talman! Vi befinner oss i ett läge därbyggandet av hyresrätter ligger på en för låg nivå.Bostadsbrist råder på många orter. Om denna utveck-ling får fortgå kan hyresrätten som upplåtelseformkomma att hotas.Att bruksvärdessystemet i allt väsentligt återfården utformning som det hade när det infördes räckerinte för att snabbt få fart på produktionen av nyahyresrätter. Vi anser att det hyresavtal som träffas vidinflyttning i nya hus inte ska kunna prövas mot hy-reslagens bruksvärdesregel. Den hyra som hyresgästoch fastighetsägare träffar avtal om ska gälla underavtalstiden. Då kommer man till rätta med den all-varligaste bristen i bruksvärdessystemet. Det möjlig-gör nämligen tillräckligt stora hyresintäkter för attmöta kostnaderna, så att en förlust inte uppstår redanfrån början. Därmed skulle den osäkerhet som stopparmånga nya hyresprojekt kunna brytas.Herr talman! föreslog bostads-utskottet ett tillkännagivande om ägarlägenheter.Först , , beslutaderegeringen om direktiv till en utredning i enlighetmed riksdagsbeslutet. Först för-ordnades en utredare som skulle redovisa sitt förslagsenast . Hon gjorde det i mars i år.Förslaget remissbehandlas nu och ska sedan behand-las vidare.Det finns, som kammarens ledamöter säkert för-står, anledning att betvivla att det kommer ett förslagså länge nuvarande regering sitter kvar.En annan utredning har lagt fram förslag om s.k.tredimensionell fastighetsindelning, SOU 1996:87 -även det för sedan.Herr talman! Det här är min sista riksdagsdebatteftersom jag i och med utgången av den här mandat-perioden lämnar . Jag har ar-betat i och har suttit i civilut-skottet eller bostadsutskottet, somordförande.En av mina första frågor gällde just införandet avägarlägenheter. Motionerna och debatterna i fråganhar varit många. Det är trist att behöva konstatera attjag inte lyckats få möjligheten för människor att ägaen lägenhet i flerbostadshus genomförd även i Sveri-ge - trist därför att jag är övertygad om att det skulleinnebära att vi kunde få mer integrerade bostadsom-råden och större möjligheter för människorna att bosom de själva vill.Men med vissheten om att en borgerlig valsedelkommer att leda till ett snabbt införande av ägarlä-genheter både i befintlig bebyggelse och i nyproduk-tion samt till införandet av tredimensionell fastig-hetsindelning vill jag slutligen framföra ett varmt tacktill både ledamöter och tjänstemän för samarbetet ibostadsutskottet där stämningen alltid har varit god.Anf. 2 ():Herr talman! Först vill jag passa på att tacka KnutBilling för de här fyra åren. Från sidavill jag också tacka för de under vilka han harvarit utsatt för ordförandeskap.I det här betänkandet behandlas en rad motionerom den sociala bostadspolitiken - hur den fungeraroch hur den borde förbättras. har nioreservationer och två särskilda yttranden i betänkan-det.Skälet till det mycket stora antalet reservationer ärnaturligtvis ett uttryck för vad vi upplever som storabrister i det som borde vara en självklarhet: allas rätttill en egen bostad.Alla våra reservationer bygger på förslag som ti-digare förts fram i motionsform. Det är inte utan att vitrots allt upplever att vår envishet gett en viss fram-gång. Efter att ha läst utskottsmajoritetens avslags-motiveringar vad gäller en del av våra reservationerskulle man kunna säga att de faller under avdelning-en: Ni har rätt, men vi vill vänta lite till.Det här kan naturligtvis ses som en ringa fram-gång, men det känns ändå lite grann som att Social-demokraterna har börjat inse att det finns stora pro-blem på bostadsmarknaden. Dessutom har man för-stått att det kanske äntligen är dags att göra något åtproblemen. Vi i lovar att ställa upp idetta förändringsarbete. Dessutom ska vi vara pådri-vande.Herr talman! Vilka förändringar är det då som vikräver för att svensk bostadspolitik återigen ska harätten att kallas för en social bostadspolitik?Jag tänker faktiskt redovisa de flesta av våra re-servationer.I reservation 4 föreslår vi att reglerna om avhys-ning ska förändras - detta för att ge hyresgästerna ettstärkt skydd. Ganska många avhysningar skergenom användande av skälet upprepade försenadehyresinbetalningar. För att stärka ställningen för dehyresgäster som har fastnat i skuldfällan är det viktigtatt se över hyreslagen och att förbättraförutsättningarna för de boende att kunna behålla sinakontrakt.En normal konsekvens av sena inbetalningar är iandra sammanhang först en betalningspåminnelse ochdärefter någon form av straffavgift. Det torde vara enrimlig ordning också när det gäller försenade hyre-sinbetalningar. Ingen borde kunna avhysas enbart pågrund av försenade inbetalningar.Vi kräver också ett obligatoriskt samrådsförfaran-de mellan hyresvärden och inför varjehot om vräkning. Majoriteten håller uppenbarligenmed oss men tror sig behöva avvakta enberedning av slutbetänkande,som för övrigt ligger helt i linje med de förslag somVänsterpartiet har fört fram.Även reservation 5 avstyrks med hänvisning tillHemlöshetskommitténs slutbetänkande. När manläser majoritetens text kan man tro att de delar våruppfattning i sak. Det är därför mycket underligt ochbeklagansvärt att majoriteten inte orkar fullfölja sittresonemang och stödja vårt krav på en förändring avhyreslagen för att komma bort från det godtycke somde kommunala sociala kontrakten utgör.Att hoppas att , som normalt hartecknat alla de här kontrakten, själv ska kunna brytade destruktiva regler som finns på den här formen avbostadsmarknad upplever jag som både naivt ochfeltänkt. Genom sociala kontrakt flyttas dessutomgränserna för rätten till ett eget kontrakt.I de kommuner där man inte har sociala kontrakthar det visat sig att man inte har större problem meduteliggare och hemlösa än man har i kommuner medsociala kontrakt. Det enda som de sociala kontraktengör är att de skapar en möjlighet för både allmännyt-tiga och privata fastighetsägare att höja ribban förrätten till ett eget kontrakt.Herr talman! I reservation 7 tar vi upp problemetmed svarthandel med hyreslägenheter. Enligt omsätter svarthandeln ca 600miljoner kronor . Oavsett om den siffran ärriktig eller inte kan vi trots allt vara överens om attdet är mycket stora belopp som är i omlopp.De former av spekulation och ekonomisk exploa-tering som förekommer inom boendet skapar mycketstora orättvisor och måste därför bekämpas. Ockerhy-ror vid andrahandsuthyrning och svarthandel medförstahandskontrakt handlar om hur resurser på orätt-färdiga grunder överförs mellan parter som befinnersig i ett icke jämlikt maktförhållande.Allas rätt till bostad får inte förvandlas till enmarknadsvara - en marknad där vissa kan skapa storainkomster, t.o.m. på olaglig väg.Vi har lagt ett konkret förslag om hur man skullekunna använda det lägenhetsregister som byggts uppför folk- och bostadsräkningen för att delvis förhindrasvarthandeln. Detta förslag avstyrker majoriteten medhänvisning till att utskottet självt ska titta på proble-met. Det är ett av de mera märkliga avslagsyrkandensom jag har sett. Här föreligger en motion som ut-skottet ska behandla, men man hänvisar till sig självinnan beslut fattas.Allas rätt till och behov av bostad får inte för-vandlas till en marknadsvara, som sagt.Reservation 15 avstyrks med mycket grumligamotiveringar. Vi vet att en rad olika villkor sättsupp för en blivande hyresgäst och att rättstrygghetenframför allt för de grupper som har svårast att kommain på bostadsmarknaden är kraftigt åsidosatt. När vivill se över vilka krav som ställs avstyrks det med attnyttan av en sådan kunskap skulle vara begränsad.Jag tror att det är precis tvärtom. En sådan här un-dersökning av de olika krav som ställs för att få ettkontrakt skulle tvärtom skapa förutsättningar för attåstadkomma de lagändringar som jag anser är full-ständigt nödvändiga.Att vi valt att inte yrka på rätten till överpröv-ning när man inte fått ett hyreskontrakt beror enbartpå att vi först vill ha den här utredningen gjord. Jagkan konstatera att majoriteten, trots att vi inte harnågon förslagspunkt, avstyrker detta med individensrätt att överklaga när man inte har fått ett hyreskon-trakt.Skälet till överklagandet är att man ser det så attfastighetsägarnas rätt att bestämma över sin egendomskulle vara begränsad. Jag kan konstatera att för So-cialdemokraterna, och för övrigt också för de andrapartierna i denna kammare, är äganderätten starkareän individens rätt till en bostad.Herr talman! I reservation 18 tar vi upp frågan ombehovet av förmedling av bostäder i andra hand. Överhuvud taget tror vi att det är nödvändigt att se överregelverket för förmedling av bostäder just för att fåen rättvis bostadsmarknad även där det råder bostads-brist.Denna översyn borde omfatta en obligatoriskkommunal avgiftsfri förmedling av andrahandskon-trakt. Att vi föreslår en gynnsammare lösning fördenna grupp är ganska självklart med tanke på densvaga position som andrahandshyresgästerna har påbostadsmarknaden. Dessutom handlar det om attminska risken att redan utsatta grupper drabbas av enform av ocker genom oskäliga hyror och oskäligaförmedlingsavgifter.Den här gången lyckades majoriteten inte hitta enutredning att hänvisa till. Trots kunskapen om situa-tionen ser man ingen anledning att gå oss till mötes.I reservationerna 18 och 19 tar vi upp frågan ombehovet av att se över förmedlingsavgifterna, framförallt kopplingen mellan köavgifter och förmedlingsav-gifter.Reservation 21 är en favorit i repris där vi pekarpå det orimliga i att mäklare som förmedlar hyreslä-genheter är undantagna från fastighetsmäklarlagenstillämpning.Erfarenheterna från sådana mäklares verksamhetvisar att det inte finns något som helst skäl för dettaundantag, snarare tvärtom. Det finns gott om exempelpå oseriösa förmedlare av hyreslägenheter. Den bo-endesociala beredningen pekade på risken med ettökat antal oseriösa förmedlare i samband med denökade bostadsbristen. Även om ärendet just , precissom , bereds i Regeringskansliettycker jag att det hade varit ganska klädsamt om ma-joriteten i alla fall hade uttalat sitt stöd för vår reser-vation.Herr talman! Avslutningsvis till reservation 22 ombehovet av återskapande av en bostadsanvisningslag.Hemlöshetskommittén har, precis som ,insett att om de svagaste grupperna på bostadsmark-naden ska ha någon som helst chans måste de kom-munala myndigheterna få tillgång till bostäder både idet privata och i det kommunala beståndet. Den bo-stadsförsörjningslag som beslutades måstekompletteras med ett sådant verkningsfullt redskapsom en bostadsanvisningslag skulle innebära för attbli det instrument som vi hoppas på. Jag förstår inteden tvekan som socialdemokratin visar inför en sådanförändring.När jag ändå talar om en bostadsförsörjningslagenkan jag inte låta bli att ställa mig frågan varför rege-ringen inte använt sig av bostadsförsörjningslagenoch ålagt och kommunerna attanordna bostadsförmedling. Det finns ingen repre-sentant för regeringen här, men kan-ske kan svara å regeringens vägnar.Med anledning av vad jag nu har sagt borde jagyrka bifall till samtliga våra reservationer, men för attvinna lite tid vid voteringen nöjer jag mig med attyrka bifall till reservationerna 5 och 22.Anf. 3 ():Herr talman! Först ett tack till för etttrevligt ordförandeskap i bostadsutskottet som bidrartill att vi trivs och har så roligt.Dagens betänkande har rubriken , bo-stadsrätt och ägarlägenheter. På bara rubriken låterdet som att det är självklart att människor har rätt tillboende, ja t.o.m. borde kunna äga sin lägenhet. Men ihyresrätten bor en hyresgäst, en gäst är beroende avsin värd, i detta fall fastighetsägaren. Med den nyatekniken är leken med ord ganska komisk. När jagsöker på Internet hittar jag www-adresserna"hyresgastforeningen" och "fastighetsagarna".Våra motioner för att göra det möjligt att produce-ra lägenheter, ge hyresgäster och bostadsrättsägarerimliga villkor, underlätta för fastighetsägarna atthålla en god etik, slippa överhyra, svarthandel ochvräkningar, ge möjlighet till självförvaltning, ta bortförbudet mot dubbelupplåtelse vid ombildning tillbostadsrätt m.m. har utsatts för en hård socialdemo-kratisk nedklubbning. Socialdemokraterna väljer attgenom på anmälda endast fyra mi-nuter med en axelryckning besvara våra motioner.Två av upplåtelseformerna finns - hyresrätt ochbostadsrätt - medan ägarlägenheter är något ovisstinför framtiden. Dagens lagregler gör det omöjligt attförvärva en av lägenheterna i ett flerbostadshus medäganderätt. 2002:21har lyft fram frågan om tredimensionell fastighets-bildning. Förslag om införande av tredimensionellfastighetsbildning bl.a. för att möjliggöra ägarlägen-heter finns i SOU 1996:87. Ytterligare ett äldre ut-redningsförslag om ägarlägenheter finns i SOU1982:40. Frågan har alltså varit aktuell i 20 år.Ägarlägenheter måste till för att bättre tillgodosebehoven i t.ex. . Jag har studeratlite historiskt. Fram byggdes här 120 980lägenheter. 299 av dem var småhus. Åren 1941 till2000 byggdes endast 51 429 lägenheter. 197 av demvar småhus. Uppgifterna är hämtade från Utrednings-och statistikkontoret, stad.Som väl är har fastigheter lång livstid. Med dennatakt skulle det ta att ersätta de byggnader sombyggdes bara i . Ändåligger denna utredning på is så att man gör det omöj-ligt att använda sig av den möjligheten.Herr talman! För det första har regeringen gått påBoverkets felaktiga beräkning att det skulle räckamed 25 000 nya lägenheter , när verklighetenför att ligga i nivå med handlar omdet dubbla, 50 000 lägenheter. Man har helt enkelt iberäkningen glömt bort att lägenheter förslits. För detandra stoppar majoriteten all möjlighet till att dehyresavtal som träffas vid inflyttning i nybyggda husskulle kunna undantas från att prövas mot hyresla-gens bruksvärdesregel. Ändå är det just dessa tankarsom , Fastighetsägarna ochSABO diskuterar.