prot · GP0969 · 2002-02-14 00:00:00 — Skrivdärför ansvarskontrakt mellan elever, föräldrar ochskola som en överenskommelse där tre parter hardelansvar för kunskapsinhämtandet, men också föruppförande och uppträdande.Föräldrar måste involveras och infor-meras om barnets framgångar och behov av stöd.Muntlig och skriftlig information och betyg behövs istörre utsträckning.Föräldrar som uppmuntrar och stöder gynnar bar-nets kunskapsutveckling. Det visar all tillgängligforskning. Allra bäst lyckas barn som lever i stabilafamiljerelationer.Varför, , är det så att det i Social-demokraternas skola finns färre föräldrar än de somkänner sig behövda på fotbollsplanen?Det behövs ett tydligt ledarskap i skolan. Ge rek-tor beslutsbefogenheter så att han eller hon kan varaen synlig och tydlig pedagogisk ledare, men också enledare som har befogenheter nog att garantera entrygg arbetsmiljö med ordning och reda och frihetfrån mobbning. är rektorerna vingklippta.Är beredd att fort lägga redskap irektorernas händer?Herr talman! Det ginge väl att stå ut med om trä-varubranschen eller mineralindustrin fungerade då-ligt, men handlar det om största arbets-plats som rymmer 100 000 lärare och drygt en miljonelever, dvs. alla talanger mellan 6 och 16 år.För deras skull måste svensk skola få möjlighet attutvecklas till skolor där kunskap förmedlas, där ar-betsro råder och där alla barn får lyckas.Axel ska börja skolan . Kan ThomasÖstros garantera att han möts av en skola med ord-ning och reda, att han får nödvändiga kunskaper i denskolan och att han får värdebärande normer med sig ibagaget?Anf. 6 ():Herr talman! När krafttag borde sättas in för sko-lan och när resurser och konkreta förslag borde kom-ma till väljer regeringen en ganska märklig strategi,en strategi som innebär att man nickar och håller medi stort sett allt och alla. Man säger att man ser pro-blemen och att någonting måste göras. Vad som skagöras får vi andra inte reda på.Sluta med nickedockspolitiken, in och se till att resurserna kommer fram så att detfinns förutsättningar som syns på varje skola i varjeklassrum. Det är inte antalet nickar och mängden texti protokoll som förändrar och förbättrarden svenska skolan.När skolministern nu också fokuserar på denskolpolitik som förs i , som för övrigt hansegna partikamrater i stort ställer upp på, undviker handet verkliga problemet. Skolministern börjar också ifel ände. Det viktigaste är ju att ge alla barn en brastart i livet. Valfriheten är viktig, men det blir ingenverklig valfrihet om inte alla barn får en bra start, ominte alla barn får rättigheten och möjligheten att lärasig det svenska språket och lära sig räkna, skriva ochläsa.Här har utbildningsministern ett stort ansvar. För-slagen från regeringen om att förbättra skolan har intedirekt haglat över oss här i riksdagen.I åtta år har Socialdemokraterna haft makten. har ni socialdemokrater pratat om att vård,skola och omsorg måste förbättras. Det måste förbätt-ras är det tydliga budskap som vi alltid får höra, menvi har inte sett några konkreta resultat. Vi har inte settatt de verksamheterna har förbättrats under de åttaåren.När statsministern säger att skolan återigen kom-mer att bli en av de största, om inte den största, val-frågan är det ett stort svek mot alla landets elever,föräldrar och lärare.Centerpartiet har satsat och kommer att satsa stortpå skolan. Vi är helt övertygade om att kunskap ärden enda rätta och hållbara vägen för verklig socialutjämning och lika villkor för alla.Att satsa på barn är vår viktigaste investering ochinte någon arbetsam kostnad, som några verkar tycka.Vi vill ta ett helhetsgrepp om skolpolitiken medökade resurser direkt till skolor och kommuner. Vihar en mängd förslag om hur vi stärker arbetet påskolorna för att varje elev ska få en sådan bra startsom han ska garanteras. Vi behöver högt ställda kravpå kunskaper, på trygghet och ordning och reda, menframför allt måste alla elever få den hjälp och det stödsom de behöver.I har vi, herr talman, satt upp höga målför . Vi är alla, i ett enigt klubbslag, enigaom att alla elever i ska få möjlighet attefter årskurs 9 gå ut med godkända kunskaper. Vi äralla överens om att alla elever ska få den möjligheten.Tyvärr ser vi att barn och elever inte får den möjlig-heten. Det är helt oacceptabelt.Det är inte heller acceptabelt att vi har en skolasom så tidigt sorterar ut dessa elever och dessa män-niskor och barn. Det är heller inte acceptabelt att vihar en skolminister som trots dessa negativa resultatåterigen bara nickar och håller med om att någontingmåste göras och krafttag tas. Det räcker inte längre,, med att bara nicka. måste någon-ting göras.Dagens skola är också alldeles för fyrkantig. Bar-nets ålder är överordnat den kunskaps- och mognads-nivå som eleven befinner sig på. Vi vill ändra på det.Det är kunskaperna som ska styra, inte tiden och inteåldern på eleven.Vi vill införa en individuell kunskapsrätt som in-nebär att åtagande finns kvar tills ele-ven går ut med tillräckliga kunskaper.För att alla ska klara det behöver var och en av ele-verna tillräcklig hjälp och tillräckligt stöd. Det måstefinnas fler lärare och fler specialister för att stödjaeleverna. Det är och de tidiga insatser-na som är absolut viktigast.Eleverna måste också få arbetsro i skolan. Det skavara ordning och reda så att det blir en arbetsmiljö däralla kan känna sig trygga.Herr talman! Det har ju varit en ganska hetsig de-batt kring skolan, och det har varit viktigt att visa påde problem som finns. Men vi måste också kommaihåg att det finns skolor runtom i landet som gör ettfantastiskt arbete, där det finns engagerade lärare ochpersonal och där eleverna också klarar kunskapsmå-len. Dem ska vi lyfta fram. Med dem ska vi visa hurviktigt det är att man arbetar utifrån en målstyrningoch att man har en tro till varje elev.Det är bra att skolministern har besökt några avdessa skolor. Fortsätt med det, och ta till dig idéernaoch förslagen. Kom med dem till så att vifår något konkret att besluta om.Herr talman! Skolan ska ge alla barn en bra startoch en rättvis chans i livet. Alla elever har rätt att gåut med tillräckliga kunskaper och ett brasjälvförtroende. Allt annat är oacceptabelt och detbidrar till en social klyvning som vi ser ökar. Skolmi-nistern säger att situationen är allvarlig och att nå-gonting måste göras. Vi väntar spänt på när ministernska komma med de konkreta förslag som syns ute påvarje skola.Anf. 7 ():Herr talman! har ThomasÖstros fört en debatt om utanförskap, sortering ochsegregation i skolan. Den här debatten har på någotsätt varit helt uppochnedvänd, när nuplötsligt anklagar för att vara motståndaretill integrering och för segregation. Det är ju precistvärtom: Hela vår liberala skolpolitik går ut på attminska segregationen och utslagningen i skolan.Felet med den socialdemokratiska skolan är justatt den låter utslagning och segregation fortsätta ochöka. Felet är att så många elever sorteras ut, och detdärför att de glöms bort i skolan.Man kan fråga sig varför det ständigt är sådanuppmärksamhet riktad mot skolan. Är skolan verkli-gen så dålig? Det finns faktiskt många människor utei våra skolor som gör ett både kraftfullt och bra arbe-te, och på många håll fungerar skolan verkligen bra.Men ändå måste vi konstatera att alldeles för mångalämnar utan att ha godkända betyg isvenska, engelska eller matematik. Det är , eller10 000 elever.Grundskolan ska lägga grunden, säger vi, men närvi sedan ser hur det går för eleverna på gymnasietinser vi att grunden ofta är mycket dålig. Närmare40 % av landets 20-åringar når inte upp till gymnasie-skolans mål, och antalet elever som får slutbetyg igymnasieskolan fortsätter att sjunka.Med de här siffrorna kan man säga att den svens-ka skolan, som skulle vara en skola för alla, är på vägatt bli en skola för hälften. Det är för många eleversom slås ut, och därför tycker inte jag att någonskolminister skulle kunna vara nöjd med den svenskaskolan.Det är naturligtvis lätt att förlora sig bland siffror,men bakom varje siffra döljer sig en flicka eller pojkesom förmodligen en gång tyckte att det var väldigtroligt att börja skolan. Bakom många av siffrornamed ej godkända döljer sig en flicka eller en pojkesom glömts bort ofta redan i tredje eller fjärde klass.De har fångats i det man kan kalla en snällhets-fälla. Ingen har haft modet att ställa krav på dem, ochtill sist slutar det med ett stort misslyckande. Rädslanför att sätta upp tydliga kunskapsmål och rädslan föratt ställa krav lämnar just dem i sticket som behöverskolan bäst.Folkpartiet säger tydligt att kunskapsmålet måsteuppvärderas, och vi envisas med att tydliga krav iskolan är bevis på att skolan bryr sig om eleverna.Skolan i kostar mycket pengar. Det skaden också göra, och därför är vi i med påresurstillskotten till skolan. En bra skola kostarmycket pengar, men tyvärr kostar en dålig skola ännumer pengar. Därför måste vi tänka nytt när det gällerskolan.De har rädslan för att talaklarspråk om skolan varit kännetecknet för socialde-mokratisk skolpolitik. Rädslan för utvärdering ochbetyg har gjort att skolans resultat blivit otydligt, attföräldrar inte fått reda på hur det har gått för barnen.Bara har ett antal märkliga utspelkommit från det socialdemokratiska partiet, frånregering och myndigheter eller från utredningar. Jagkan nämna några riktigt tokiga förslag, herr talman.Det är förslag att slopa kravet på godkänt i eng-elska, svenska och matte för att komma in i gymnasi-et.Det är förslag att slopa betygsgränserna på de na-tionella proven, så att lärarna inte får något stöd ibetygssättningenDet är förslag att slopa de tydliga målen i läropla-nen, så att vi kan utvärdera om skolan nårmålen.Det är förslag att avskaffa betygen i ,från Socialdemokraternas partikongress.Det är förslag att stoppa rätten att ge skriftligaomdömen och information till föräldrarna.Allt detta är negativa förslag, som går i motsattriktning mot vad skolan skulle behöva göra om vi skabryta utanförskapet för alla de elever som läm-nas i sticket.Folkpartiet har en rad reformförslag för att allaelever ska få en bättre skola.Genomgående är att eleverna, precis som vi vux-na, behöver olika tid på sig för att nå målen. Genom-gående är också att det är bäst att hjälpa eleverna såtidigt som möjligt i skolan. Flytta därför de resursersom nu används till att repetera på gym-nasiets individuella program till stöd, speciallärareoch extratimmar i grundskolan.Behåll kraven på förkunskaper för att få börjagymnasieskolan, för att tvinga fram att grundskolanverkligen lägger grunden.Låt elever lämna först när de verkli-gen nått målen, även om det kan ta olika förolika elever. Det kan finnas elever som har nåttgrundskolans mål , och ska de fålämna om de vill. Men det finns ocksåde som behöver gå i . I en flexibelgrundskola är det inte konstigt att man tar olika tid påsig.Sätt också betyg , så att det intekommer som en överraskning näst . Låtföräldrarna få skriftlig information om hur det går förbarnen redan från början i skolan.Utvärdera resultaten med nationella prov redan itrean, så att ingen enda elev som behöver extrastödglöms bort.Oavsett om det handlar om mobbning, arbetsro iskolan eller kunskapsmål behöver vi en ny tydlighet iskolpolitiken. Men Socialdemokraterna vägrar envisttala tydligt om vad de vill.Från oss i kommer det ett tydligt bud-skap att barn och ungdomar är värda en riktig skola,och i en riktig skola finns det kunskapsmål och entrygg miljö, och där är det också roligt att söka kun-skap tillsammans.Anf. 8 ():Herr talman! Låt mig börja med att säga vad vigröna tycker att den svenska skolan behöver, förkvalitetens skull, för elevernas skull och för lärarnasskull. Det är mer personal, inga graderade betyg ochökad elevmakt.Mer personal, inga betyg och ökad elevmakt ärockså titeln på vår nya skolrapport, som ni, tittare ochlyssnare, kan hitta på vår hemsida, kom betygsstatistik som visar att aveleverna i avgångsklasser inte fickgodkänt betyg i kärnämnena svenska, matematik ochengelska. Som ett brev på posten kom enbegäran från om en aktuell debatt i riks-dagen. Så har det varit varje gång betygsstatistikenpresenterats den här mandatperioden. Moderaternaoch tävlar med varandra i ett osmakligtförsök att slå mynt av de problem som de själva ladegrunden till under sin regeringsperiod 1991-1994.Beatrice sade i sitt inlägg att mer pengar tillskolan är som att hälla vatten i en hink full av hål.Men det var ju som tillsammans medBo Lundgren, och hålen i hinken.De borgerliga partierna borde ägna sig åt litesjälvrannsakan och självkritik. Det är nämligen denborgerliga draksådden första år som ärhuvudorsaken till missväxten i skolan. De barn somslutade , vars betygsstatistik fickModeraterna att begära den här debatten, när börjadede i skolan? Jo, de började . Vad händehösten före? Jo, fick en borgerlig regering -en borgerlig regering där var skolmi-nister, en borgerlig regering som skar så mycket istatsbidragen till kommunerna att barnen och skolanblev lidande. Borgerliga politiker ute i kommunernaskar och skar i skolans budget - 1992, 1993 och1994. "Det finns luft i systemet", sade ledande moderataoch folkpartistiska skolpolitiker när vi gröna kritise-rade nedskärningarna. I min hemkommun skarman under ledning bort 30 miljonerunder de här tre åren. I skar man bort 20 %av skolans personal. Över hela landet försvann under90-talets första år massor av fritidspedagoger, speci-alpedagoger, skolsköterskor, skolpsykologer, kurato-rer, vaktmästare och, inte minst, lärare.Betygsstatistiken visar att det finns en grupp ele-ver som lämnar med icke godkänt i etteller flera ämnen. Den gruppen utgörs av just de ele-ver som borde ha fått särskilt stöd . nämner just hur viktigt det är attstödet sätts in . Det var det stöd som skolan, medde minskade resurserna, då inte kunde ge. gruppen barn och ungdomar med läs- ochskrivsvårigheter eller andra lättare funktionshinder,barn och ungdomar som lever i familjer med mycketstora sociala problem och barn och ungdomar medinvandrarbakgrund som inte kan svenska språkettillräckligt väl. Det är dessa barn som får betala prisetför den borgerliga budgetsaneringen. Det är dessaungdomar som fått icke godkänt i ett eller flera avkärnämnena.Det är oerhört att påstår att orsaken tillatt barn inte klarar godkänt i slutbetyget är att dehamnat i "snällfällan" och att högre krav är rätt medi-cin.Till min fasa hörde jag i går av en journalist attFolkpartiet överväger nationella prov i förskolan. Jaghoppas att kan dementera det i sitt nästainlägg.Socialdemokraterna går heller inte skuldfria. Attåterförandet av resurser för de elever som är i behovav särskilt stöd påbörjades först är en skamfläcki svensk skolpolitik. Ansvaret får delas mellan denborgerliga regeringen, som gjorde nedskärningarna,och den socialdemokratiska regering som under peri-oden i stort sett inte gjorde någonting föratt komma till rätta med bristerna.Men ökar resurserna successivt, bl.a. tack vareMiljöpartiets samarbete med regeringen. Men taktenborde vara högre. Någonting hållerpå att hända.Det syns ingen ljusning, sade . Mendet syns faktiskt en ljusning. Enligt ökarvisserligen antalet elever som inte får godkänt i kär-nämnena, men ökningstakten har minskat. Trenden ärfaktiskt på väg att brytas.Miljöpartiet har tillsammans med regeringenoch anslagit särskilda medel för sko-lan. 17 ½ miljard extra går tillskolan för anställning av mer personal. Till dettakommer extra medel för kompetensutveckling avlärare. Vi får en helt ny modern lärarutbildning.Men det tar tid att utbilda lärare, och det tar tid attbygga upp skolmiljöer som har raserats. Att modera-ter, folkpartister och kristdemokrater under dennauppbyggnadsperiod försöker driva opposition genomen kombination av svartmålning av skolverklighetenoch krav på fler betyg och mer ordning och reda visarpå en beklämmande idéfattigdom. Det är inte det somelever med läs- och skrivsvårigheter eller elever medinvandrarbakgrund behöver.Det som behövs för en bättre skola är fler utbilda-de lärare och specialpedagoger och individualiseradundervisning. Det ska inte bara vara en skola för allautan också en skola för var och en, så att elever ibehov av särskilt stöd verkligen får stöd.För att det ska bli möjligt att genomföra behövs enstörre satsning på skolan från , men ocksåett intresse från borgerliga politiker ute i kommuner-na, där de avgörande besluten fattas, för att verkligensatsa på skolan.Anf. 9 Utbildningsminister ():Herr talman! Mer resurser, precis om säger, är alldeles grundläggande. Det gällerlärare, specialpedagoger och andra viktiga yrkesgrup-per i skolan som kan hjälpa och stödja barnen tidigt,när de behöver det. Det kommer mer resurser. Visatsar 17 ½ miljard de kommande åren.Hur är det möjligt att , när hon räknarupp vem som har ansvaret för skolan, nämner Pers-son, , och men hopparöver , som var den person som satte i gång destora besparingarna i skolan? Får jag be om lite själv-kritik, säger på samma sätt att det behövsmer pengar direkt ut i skolorna. Men ni säger ju nejtill öronmärkta bidrag till skolorna. Ni säger nej tillatt vi ska ange att de resurser vi nu lämnar till kom-munerna ska gå till att anställa fler lärare. Hur går detihop med kravet på mer resurser direkt ut i skolorna?Mer resurser, menar jag, är alldeles grundläggan-de. Starkare kvalitetsarbete ute på varje skola i varjekommun, med ett skolverk som följer upp tydligt ochklart, är också nödvändigt. Också föräldrars och ele-vers rätt till information måste stärkas. Det ska läm-nas information om hur det går i skolan i utveckligs-samtal. Det ska också finnas en utvecklingsplan förhur vi ska arbeta för att nå målen för varje elev fram-över.Den allmänna förskolan, som vi , ären av de viktiga utbildningspolitiska reformerna. Allafyra- och femåringar bjuds in till förskolan, medleken som idé och pedagogik.Det sker också en storsatsning på en ny lärarut-bildning. Vi måste se till att de som är obehöriga fårchansen att skaffa sig de kunskaper de behöver. Detär ett bra program för en stärkt kvalitet i den svenskaskolan.Moderaterna har ett recept: skolpengen. En natio-nell skolpeng ska införas. Det gäller inte det lokalaansvaret, utan vi ska ha en statlig skolpeng till varjeelev. En check kommer hem i brevlådan. Man säger:Här har du den resurs du ska köpa skola för till dittbarn.Hur ska räkna ut vilken summa somska stå på checken? Vi bor olika i landet. Vi haribland långt till skolan och behöver skolskjuts. Iblandär det en landsbygdsskola, och ibland är det en storstadsskola. Hur ska man räkna ut vad de olika behovsom eleverna har kostar?Eleven kan behöva extrastöd. Eleven kanske intebehöver extrastöd just , men senare.Hur ska vi räkna ut vilken summa som ska stå påchecken för varje barn?Vad händer när jag som förälder står framförskolan med den check jag har fått av upptäcker att pengarna inte räcker till det mittbarn behöver? har vi en idé om att det är en ge-mensam skola och att vi tar ett gemensamt ansvar.Det är allas vårt ansvar att se till att barnen får deresurser och det stöd som de behöver. Men ska vi haett checksystem? Ska jag snegla på grannen och frågaom jag får låna lite av hans check, så att mitt barn fårdet stöd det behöver?Folkpartiet ställer upp på statlig skolpeng, somverkligen undanröjer alla möjligheter att ge alla barndet stöd som de behöver efter behov. Centerpartiethar sagt nej, men kanske är man på väg attvika sig i den skolpolitiska arbetsgrupp som arbe-tar. kritik i går mot ochFolkpartiet är lovande på den punkten, men jag ärorolig. Jag tror inte att det är möjligt att ha en likvär-dig skola för alla med den typen av checksystem, därman ska ut och köpa utbildning till sina barn.Låt oss slå vakt om idén om den gemensammaskolan. Privatisera inte idén om att vi har ett gemen-samt ansvar för varandra. Vi ska ställa upp med merresurser, bättre kvalitet, tydligare information tillföräldrar och elever och alltmer välutbildade lärare.(Applåder)Anf. 10 (m):Herr talman! Jag tycker inte att skolministern skaljuga i talarstolen. Vi har aldrig föreslagit någracheckar som ska gå till hemmen och ned i plånböck-erna. Vad vi har föreslagit är att staten ska ta ansvaretför finansiering, så att vi får en likvär-dig satsning över hela landet. Vi är upprörda över attskillnaderna mellan vad barns utbildning får kosta iolika delar av landet är så stora som de är . Detär också det som gör att vi har problem på mångahåll. Det är det som gör att det samlade resultatet -hela nationens resultat - är att 10 000 elever lämnarskolan utan att ha godkända kunskaper isvenska, engelska och matematik.Socialdemokraterna och Vänstern är ansvariga fören grundskola som ställer massor av ungdomar vidsidan. Ni måste berätta varför ni gör så och varför niinte vill göra något åt det, i stället för att gå i opposi-tion . Valet hålls inte förrän i septem-ber. Då får vi se hur det blir.Problemet är att ni måste ta ansvar för det ni intehar gjort . Det tar tid att reda ut vad Beat-rice gjorde , påstår en del. Detär möjligt att det finns problem i det. Men eftersom nihar haft på er borde någonting ha hänt.När det gäller skolpolitiken i , somtydligen retar gallfeber på , måste jagsäga att jag är stolt över att bo och leva i en stad däralla, oavsett vad mamma och pappa tjänar och oavsettvar de bor, har rätt och möjlighet att välja skola. Jagär stolt över att man tar reda på hur det går för varen-da elev redan när de går i tredje klass.Min pojke går i tredje klass i en vanlig skola. Jagär stolt som mamma och glad över att hans frökenmed hjälp av pedagogisk expertis undersöker om hanhar kommit så långt i sin läsinlärning att det fungerar.Det är lite patetiskt att ena minu-ten kritiserar och säger att det rör sig omtestning, som han andra minuten när hanska berätta om en bra skola som jobbar med läsningtar som exempel. Vi har massormed bra skolor i som gör just detta.Vi tror att det är viktigt att börja tidigt och följaupp varje barn. Vad har ni föreslagit? Det enda ni görär att ni kritiserar.Vi fick i inledningen höra att an-såg att det är viktigt att följa upp varje elev. Ja visst!Men varför har hans företrädare ägnat nästan en helmandatpetiod åt att förfölja kommuner och skolorsom har försökt hitta vägar att just ge bättre informa-tion? Det har t.ex. gällt skriftlig information.Varför kritiserar ni för att man tillsam-mans med bl.a. försöker förbättrauppföljning och utvärdering? Varför kritiserar ni dettanär ni säger att det är precis det som be-hövs? Jag tror också att det är nödvändigt. Vi måsteskärpa uppföljningen över hela landet och se till att vivet vart varje barn tar vägen och hur detta ser ut.Jag tycker att det är viktigt att tarchansen i slutet av den här debatten att berätta vilketbesked man vill ge till de 10 000 ungdomar som nustår i en akut situation, som ska lämna grundskolan.Om deras skola skulle erbjuda dem att gå tilleftersom de inte riktigt har hunnit med, ska de då fåveta att de är kvarsittare i Socialdemokraternas ögon,att det är någonting nesligt att de skulle jobba ett årtill? Det är den mest omoderna inställning till lärandeman kan ha när vi pratar om ett livslångt lärande.Den kompetens som finns i grundskolorna behö-ver ibland användas. Vi vill inte tvinga någon att gå igrundskolan hela livet, men vi tycker att möjlighetenatt få chansen att gå kvar borde finnas och att manska göra mycket för att använda den kunskapen.Vi vill också se till att de som går vidare till gym-nasiet inte är hänvisade till ett individuellt programorganiserat av kommunerna. Vi vet att inte alla kom-muner och skolor har lyckats göra något åt detta. Vihar sagt: Låt också de fristående skolor som så vill haindividuellt program. Vad gör Socialdemokraterna?Jo, skickar det till en utredning.Ni har inga besked till de här ungdomarna. Ni haringa besked om vad ni ska göra på lång sikt för attförbättra . Det är ju det som är problemet.Gå inte i opposition , utan vänta till september!(Applåder)Anf. 11 ():Herr talman! Det är möjligt att harattackerat skolpolitik.