prot · GQ0928 · 2002-12-03 00:00:00 — Jagtycker inte att vi ska sänka ambitionsnivån. Om vitycker att den nya tekniken är viktig måste utgångs-punkten vara att den är lika viktig för alla i hela lan-det och inte viktigast för några delar av landet.Så skönhetstävlan var rätt väg att gå, och jag ärglad över att operatörerna då hade väldigt höga ambi-tioner.Anf. 65 ():Fru talman! Jag tänkte i mitt sista anförande taupp den andra delfråga som jag ställde i mitt förstainlägg. Det handlar om vad detta kommer att innebäraför äganderätten enligt delbetänkandet om lednings-rättslagen, SOU 2002:83.I interpellationssvaret säger statsrådet: "Enligt ut-redningens förslag förutsätts också att ledningsrättendast ska kunna upplåtas för sådana elektroniskakommunikationsnät som används för allmänt ända-mål." Om jag förstår saken rätt innebär detta attLantmäterimyndigheten kan besluta att en fastighets-ägare kan tvingas upplåta mark eller hustak åt mo-bilmaster, eftersom detta kan anses vara för allmäntändamål. Detta innebär att privata operatörer medhjälp av statliga myndigheter kan tvinga sig in påandras ägor bara syftet är allmänt ändamål.I utredningen har det suttit företrädare för och för fastighets-ägare. Bägge dessa företrädare har protesterat motförslaget och vad det kan komma att innebära när detgäller inskränkningar i äganderätten.Min fråga till statsrådet kvarstår: Vilka åtgärdertänker statsrådet vidta för att äganderätten inte skaurholkas vid utbyggnaden av 3 G-nätet?Anf. 66 Statsrådet ():Fru talman! Om jag hade alla svaren själv skullejag inte ha behövt skicka ut utredningens förslag påremiss. Men har jag gjort det, och jag är övertygadom att det finns många synpunkter, både positiva ochnegativa, på det som utredningen har föreslagit. Jagtänker läsa dem alla. Jag är inte beredd att ge enprogramförklaring om vilka förslag jag sedan kom-mer gå vidare med till riksdagen.Detta är en viktig fråga, och den ska knytas ihopockså med det andra delbetänkande som utredningenkommer med och som handlar om kompensation tillmarkägarna. Jag tänker ta helhetsgreppet när jagåterkommer till riksdagen.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 2002/03:60 om ny-byggnation av på sträckan . 67 Statsrådet ():Fru talman! har frågat om jag av-ser att ta upp med att sträckan på 4 enligt fastställda planer skaingå i den nationella planen för vägtransportsystemetmed byggstart /2005.I december förra året biföll regeringensförslag i infrastrukturpropositionen. Det innebär bl.a.att planeringsramen för nationella väginvesteringar är39 miljarder kronor under perioden 2004-2015.I mars i år beslutade regeringen om planeringsdi-rektiv till . Deras uppdrag är att utvärderaoch prioritera olika tänkbara åtgärder på det natio-nella stamvägnätet. Vägledande i detta arbete skaenligt beslut vara samhällsekonomisklönsamhet och hur mycket åtgärderna bidrar till upp-fyllelse av de transportpolitiska målen. skaredovisa sitt förslag till plan till regeringen senast den4 augusti nästa år.E 4 är mycket viktig för kommunikationernamellan norra och . På den del av E 4som den här interpellationsdebatten handlar om ärockså andelen tung trafik enligt myckethög, . Det visar också att vägen har storbetydelse för näringslivets transporter.Nuvarande sträckning av går genom tätorternaEnånger, och . Den täta trafikeninnebär en negativ inverkan på boendemiljön, fram-förallt i form av buller och barriäreffekter. Mellantätorterna har vägen en dålig plan- och profilstandard.Det leder till bristande trafiksäkerhet och låg fram-komlighet.Regeringen föreslog i infrastrukturpropositionenatt objekt i nu gällande planer där planeringen harkommit långt ska ingå i planerna för 2004-2015. nationella väghållningsplanen rör det sig omobjekt för ca . har iuppdrag att identifiera de objekt som hunnit längst iplaneringen. E 4 mellan och ärett sådant projekt.Regeringen kommer under att granskaoch fastställa förslag till nationell väg-hållningsplan. Intresset är stort inför det beslutet, ochdet har kommit önskemål från ett flertal olika håll ilandet om att regeringen redan nu ska gå in i proces-sen och beordra att ta in nya objekt i sittplanförslag. Jag är inte beredd att ta något sådantinitiativ. Regeringen har inte något un-derlag för att jämföra olika investeringar med varand-ra. Jag vill därför att ska slutföra sitt prio-riteringsarbete och sedan ta in synpunkter på försla-gen genom en remiss. Först när detta är gjort finns detförutsättningar för regeringen att ta ställning till förslag.Anf. 68 HANS ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret.Enligt gällande, av regeringen fastställda plan ärbyggstarten för en nybyggnation av på sträckanEnånger-Hudiksvall angiven till 2002 men sena-relagd till 2004/05. har för yttrande över-sänt Förslag till inriktning av fortsattaarbete med Nationell plan för vägtransportsystemet2004-2015. Om yttrande skulle realiserasinnebär det att nybyggnationen av på sträckanEnånger-Hudiksvall påbörjas först efter 2007.Vägverket har regeringens uppdrag att ta fram ennationell plan för vägtransporterna 2004-2015. Syftetär att dokumentet ska vara vägledande för det fort-satta arbetet , för att resultera i Vägver-kets officiella remissversion i mitten av januari 2003.I augusti 2003 kommer att redovisa sittförslag till regeringen. Beträffande investeringar i nyavägar återfinns i dokumentet endast förslag till pro-jekt som beräknas starta . Byggstarterunder resten av planperioden kommeratt klarläggas under höstens planeringsarbete.För E 4:ans del genom innehåller do-kumentet följande skrivning: "E 4 X och Y län. 2+1-sektion i befintlig sträckning på flera delar av . "Detta kan inte tolkas på andra sätt än att sträckanEnånger-Hudiksvall kommer att påbörjas efter 2007eftersom det inte är möjligt att bygga 2+1-sektion ibefintlig sträckning. Detta har mycket tydligt visats iden förstudie som föregick försträckan. Om en igångsättning sker först kom-mer sträckan inte att vara färdig förrän tidigast år2010. Det är ju . I sak innebär det en an-märkningsvärd avvikelse från fastställd plan.Den nu gällande planen fastställdes av regeringen1998 för . I planen anges ut-byggnaden för sträckan till peri-oden med vägstandarden fyrfältsväg.Nyinvesteringar har, bland annat på grund av detstatsfinansiella läget, framflyttats . Bygg-start har därefter av angivits till 2004/05.Den nya sträckningen är klarlagd genom Vägutred-ningen och av kommunen antagen fördju-pad översiktsplan. är för närvarandeföremål för regeringens tillåtlighetsprövning enligtmiljöbalken.I samband med att den tidigare näringsministernAnders överlämnade Söderhamnspaketetangav han ett löfte att hela sträckan upp till Hudiks-vall skulle byggas. har viduppvaktning av näringsministern fåttbudskapet att en igångsättning av objektet ska varamöjlig 2004-2005 efter regeringens prövning enligtmiljöbalken. Därför finner jag det olyckligt och oro-ande att projektet nu tycks bli senarelagt.Anf. 69 ():Fru talman! Detta är en viktig debatt om hur vikan klara infrastrukturfrågorna med de stora stråken icentrum.När regeringen för nästan precis pre-senterade den stora infrastrukturpropositionen tog juden dåvarande näringsministern ord i sin mun och sade att den enda begräns-ningen för de stora satsningarna på vägar och järnvä-gar egentligen var de maskiner och de byggbolag somman kan mobilisera för att sätta fart på utbyggnadenav vägar och järnvägar. Det lät ju imponerande ochstorstilat.Nu ser vi att det inte är riktigt så. Detta projekt harprecis som redovisar skjutits framåt itiden gång på gång. I nu gällande plan, fastställd avregeringen , för anges2002-2004 som utbyggnadsperiod. Detta har flyt-tats fram i omgångar, först till 2004 och senast iVägverkets dokument till efter 2007. Det är naturligt-vis därför som jag och många andra oroar oss för hurdet blir med denna väldigt viktiga pulsåder längssödra . Det är bra att vi får dennadebatt och att vi får tillfälle att tala direkt med nä-ringsministern om hur det ligger till.Vi har ambitioner, bland annat att ha en god in-frastruktur i landet i största allmänhet. Men vi harockså en nollvision som är väldigt viktig, nämligenatt vi ska försöka reducera antalet svårt skadade ochdödade människor på våra vägar. är ambi-tionen att högst 270 människor ska dödas längs våravägar. Vi vet också att vi inte klarar denna nollvisionsom det ser ut . Vi ligger kvar på ungefär 600dödade i vägtrafiken.Just denna sträcka mellan och Hudiksvallär något av dödens väg där väldigt många människorhar omkommit. Och senast inträffadeåter två tragiska dödsfall vid en kollision mellan och som illustrerar att denna väghar ett antal dödsfällor som måste byggas bort snarastmöjligt.Nu har näringsministern i sitt svar sagt att dettaska prövas på sedvanligt sätt och så vidare. Och har i uppdrag att identifiera de objekt somhunnit längst i planeringen, säger näringsministernhögst upp på s. 2 i svaret. Hon säger också i nästamening att E 4 mellan och är ettsådant projekt.Detta är lite kryptiskt, och jag skulle vilja att nä-ringsministern utvecklar vad som egentligen står idessa meningar. Är detta regeringens bedömning, attE 4 mellan och är ett sådantprioriterat objekt, eller är det som redan nuhar hunnit identifiera detta som ett av de objekt somär högst prioriterade? Och vad innebär i så fall dettidsmässigt för utbyggnaden?När man talar med näringslivsföreträdare, företa-gare och kommunföreträdare längs - , , - äralla starkt besjälade av att detta måste komma tillstånd möjligt om och Gävleborgska kunna hänga med i utvecklingen, kunna erbjudaarbetstillfällen och kunna utveckla näringsliv ochtillväxt. Därför är det så oerhört angeläget att vi fårett besked. Jag hoppas att näringsministern kan ge detoch om det är ett besked som står högst upp på s. 2 isvaret, att E 4 mellan och är ettsådant projekt som är högt prioriterat och som kom-mer att finnas med och därmed kommer att kunnastartas 2004.Anf. 70 ():Fru talman! Jag hade tänkt ge näringsministernlite mer tid att reflektera över nya ochsensationella planering och kanske också inväntaremissvaren. Men jag kan inte undgå att delta i kväl-lens interpellationsdebatt, inte bara därför att jag har varit pådrivande för att få denna frågasatt i fokus utan mer för den skull som också nämnde att två unga män, två poj-kar, varav en 24-årig pojke var son till bekanta tillmig, förolyckades i Delåkvarn . Det kantyckas vara fullständigt onödigt eftersom det skeddepå en sträcka som är omgiven med så kallade hastig-hetsövervakande kameror, det första pilotprojektet iSverige. Man har för övrigt sänkt medelhastighetenpå den sträckan från tillstrax enligt polisensmätningar, och man har trots det tagit 1 250 fortköra-re. Olyckstalet har alltså blivit lägre, men fortfarandehänder det, och det hände förra helgen.Jag kan inte undgå att gå upp i denna debatt redannu. Och jag tycker att det är på gränsen till oansvarigtav att skjuta på denna ombyggnad till tidenefter . Det är en samhällsplaneringsfråga som hardryftats ända begynnelse då dennaväg hette Rikstretton. Då var det en stor fråga församhällsplanerarna att försöka bygga bort dennaflaskhals i Norrlandstrafiken och den tungt belastadesträckan och söderöver frånIggesund.1992-1996 har 11 personer förolyckats på dennasträcka. 102 har skadats, varav 26 mycket svårt, ochnågra av dem kommer aldrig tillbaka till ett normaltliv igen. Det finns ingen sträcka i vårt nationella väg-nät som jag har åkt på, och jag har kört 4 000-5 000tjänstemil tills jag kom in i riks-dagen och kunde åka tåg lite mer, som är så besvärligoch där man kontinuerligt hamnar efter tungt lastadelångtradare och försöker hitta lägen för att köra om.Det är inte för inte som denna vägsträcka har 70-, 50-,70-sträckor på mer än halva vägen från Enångerskyrkby genom och genom denoerhört smala passagen över den 70-reglerade delen i samhälle och in till Hu-diksvall.Det är en skam för svensk vägstandard att vi fort-farande har den kvar. Därför kan jag inte acceptera,fru talman, att tillåts planera bort dennaombyggnad som har blivit utlovad gång efter annanav minister efter minister, av vägverksplanerare eftervägverksplanerare. Och det löftet har getts till bådeSöderhamns och kommuner för att nuinte nämna alla de kommuner vilkas industrier ärberoende av transporter ned till väg 67 över Gysingeoch ned till eller E 4 vidare mot Stockholm.Att vi dessutom har åtta stoppljus i att passe-ra är en skam i sig. Men det finns oerhört annorlundaorsaker till att det har varit svårt att bygga bort, arke-ologiska och kulturhistoriska. Men här finns det ingasådana hinder . Här är det miljöplanerat. Här harman blivit överens om sträckningen.Jag vädjar till ministern att göra vad hon kan i sittämbete för att påverka att tidigareläggadenna ombyggnad.Anf. 71 Statsrådet ():Fru talman! Jag delar den beskrivning som ni allatre gör av vikten av och värdet av att den rustasupp på olika sträckor. Det är viktigt både ur ett trafik-säkerhetsperspektiv och ur ett tillväxtperspektiv.Därför tycker jag att det är oerhört värdefullt att vi nuhar kunnat börja med den sträcka som är förbifartgenom och upp till Mehedeby för att få enbättre standard på den sträckan för att också där byg-ga bort en del farliga vägar där man kommer oerhörtnära både skolor och bostäder där det bor mångabarn. Det är oerhört viktigt.En av förklaringarna till att vi har kunnat byggabort också en del av de farliga sträckor som funnitssöderöver - söder om , nämligen mellanGävle och Hagsta - är att vi gjorde en omprioriteringi budgeten för . Vi bad dem att dämpatakten beträffande en del nya objekt för att i ställethöja säkerheten på en del av de vägar som redanfanns.Nu vet vi av erfarenhet av att just vajerräckena påsträckan varit oerhört värdefulla. Se-dan de kom upp har inte en enda kvinna eller mandödats på den sträckan. Det är allvarligt varje gångsådant sker. Därför är det naturligtvis viktigt att depengar som ställde sig bakom nuanvänds på bästa sätt.Det är fråga om oerhört mycket pengar. Vi har av-satt 87 miljarder till drift och underhåll av vägar, 17miljarder till tjälsäkring och bärighetsåtgärder, 39miljarder till det nationella vägnätet och 30 miljardertill den regionala transportinfrastrukturen.När regeringen fattar beslut om den na-tionella planen ska vi självklart följa de två mål somriksdagen har satt upp för de här investeringarna. Jagdelar uppfattning att till detta kom-mer att också det regionala tillväxtperspektivet äroerhört viktigt. Med en fungerande infrastruktur räd-dar vi liv. Dessutom vidgar vi både möjligheterna föross som enskilda personer att resa, bo och pendla ochnäringslivets möjligheter att agera och växa. Vi harnu framför oss ett gyllene tillfälle att ha dessa trefokuseringar för ögonen när vi ska fatta beslut omden nationella planen. Jag har ingen annan uppfatt-ning än den som ni tre har om vikten av att ocksåsträckan får en högre standardoch att vi ska göra vad vi kan för att både korta av-ståndet där och, framför allt, öka trafiksäkerheten.Anf. 72 HANS ():Fru talman! Det gläder mig att statsrådet i mångtoch mycket delar vår uppfattning om vikten av attbygga ut nämnda vägsträckning. I andra debatter här ikammaren har vi talat om vikten av att få fart pånäringslivet i vårt län. Vi har problem med utflytt-ningen av människor från vår del av landet. Ickeminst har vi problem med en stor ungdomsarbetslös-het. till den totala befolkningen i landet liggerarbetslösheten högt för alla generationer, och förungdomar är den väldigt hög.Den aktuella sträckan är på något vis en ryggradgenom i det förgrenade nätverk av vägar somtäcker landet. Den är alltså avgörande för utveck-lingsmöjligheterna i , så det är bra att stats-rådet delar vår uppfattning att det här är viktigt.Jag vill understryka det som ochäven statsrådet var inne på, nämligen att den härvägsträckan är viktig även från trafiksäkerhetssyn-punkt. Det är fruktansvärda tragedier som sker på denhär vägen. Det är många som omkommer. Man harräknat ut att skadekvoten är bland de 10-15 högsta ilandet, vilket förstås är ohållbart. Vi måste alltsåprioritera en väg som denna.Jag vill, som sagt, understryka att jag känner oro.Att man från sida i sitt förslag har skjutitfram, tagit bort eller försenat denna vägsträcka låterväldigt konstigt. En av de aspekter som vi ska ha närvi bygger nya vägar eller förbättrar vägar är ju verkli-gen att vägar som kan vara en fara för liv och lem iförsta hand ska prioriteras.Jag är lite orolig för att man offrar resurserna istorstadsområden eller i områden med hög tillväxtoch väljer att resonera så här: Vi kanske lämnarGävleborg lite åt sidan, för där är det trots allt intesamma överhettning som det är i ett storstadsområdesom . Men då är man lite illa ute, för dåspär man på detta med att det blir en överhettning istorstäderna, medan det blir ett ännu tyngre och tuffa-re läge i vår del av landet.Hur ser statsrådet på detta? Har det funnits någratankar kring vikten av att satsa på vårt län, som ju kanbli ett nav i utvecklingen i när Stock-holmsområdet, som det visat sig, i en högkonjunkturalltid blir överhettat?Anf. 73 ():Fru talman! Inläggen här illustrerar att vi är väl-digt eniga om att det gäller ett högprioriterat objekt.Det är lite frustrerande att är tredjenäringsministern, trafikministern, i ordningen som jaghaft tillfälle att debattera den här frågan med.I mitten av 90-talet när utbyggnaden av fyrfälts-vägen - lågbudgetmotorvägen, som vi kallar det -skedde norr om , från tillEnånger, frågade jag om det inte gickatt ta de pengar som vi sparar på att bygga en smalmotorväg, en lågbudgetmotorväg, och dessutomsamlokalisera järnvägen och den nya . Vi spa-rade ett antal miljoner på detta. Jag undrade om viinte kunde ta de pengarna för att följa uppmer och bygga vidare direkt uppåt . Dåskulle vi ha haft den här motorvägen på plats. Det ärju nu motorvägen mellan ochEnånger togs i bruk, så säg att vi skulle ha haft den påplats i alla fall senast . Så blev detdock inte.Men låt oss inte nu missa tillfället att faktiskt sättapress på alla inblandade parter att inte tappa tempo!Kenth undrade om vi inte kunde tidigare-lägga. Men det är inte fråga om att tidigarelägga, utandet är fråga om att hålla fast vid tidigare planer. Sedan sköts det framåt till år2004. är inne på åren 2007-2008.Låt oss alltså hålla fast vid tidigare planer så att vikan få i gång det här ! Då tror jag attalla parter blir nöjda. Detta är, som flera sagt här, enskam för svensk infrastruktur. Vägen är, för att raljeralite, en asfalterad kostig - smal, krokig och eländig påalla möjliga sätt. Detta är inte värdigt en Europaväg.Statsrådet gav inget riktigt svar på min fråga omdet var eller om det var regeringens be-dömning att mellan och ärett prioriterat objekt.Avslutningsvis vill jag ställa ytterligare en frågasom jag hoppas få ett svar på - det pågår ju en mil-jöprövning i : När är miljöpröv-ningen klar, och kan få sätta i gång medarbetsplanerna för detta objekt trots att miljöpröv-ningen inte är helt avslutad?Anf. 74 ():Fru talman! Först vill jag helt kort vända mig tillSven . Om det nu är så att läg-ger ut ett förslag till beskådande som innebär att manvill bygga om den aktuella E 4-sträckan under år2007, måste hela vår argumentation gå ut på att förmådem att komma tillbaka till sin gamla plan. Ellervarför inte tidigarelägga? Det beror ju på vem somäger beslutet.Ulrica sade, fru talman, i sitt svar att va-jerräckena på norr om , från tillHagsta - en väg som går vidare till Tönnebro - harräddat många människoliv. Det är alldeles riktigt.Problemet är att den tekniken inte går att använda påen asfalterad kostig med anor då Hu-diksvalls och Dellenbygdens forbönder på ett prak-tiskt sätt skulle ta sig till . Det är faktisktfråga om en asfalterad kostig. Försök att sätta ettvajerräcke där! Ingen bil över huvud taget kommer dåfram. Alltså handlar det om att bygga nytt.E 4-sträckan , som har varit före-mål för prövning och där det ska byggas, har aldrigvarit så hårt olycksdrabbad som just den korta sträck-an mellan och . Ändå har den högprioritet på grund av detta med framkomligheten.Man måste vara medveten om att så gott som heladen tunga lasttrafiken till och från , till ochfrån norra och till och från norra skerlängs och ska passera den enormt smala flask-halsen vid där framför allt Ig-gesundsindustrierna genererar en tungt lastad långtra-dare och dygnet om, veckaefter vecka året runt. Det är klart att detta skaparproblem. Ministern måste alltså göra en stor kraftan-strängning för att förmå att prioritera om.Anf. 75 Statsrådet ():Fru talman! uttrycker oro för attdet när man ska prioritera är lätt hänt att stad ställsmot land eller att land ställs mot stad. Jag vill verkli-gen inte göra det därför att det finns behov av in-frastrukturinvesteringar i både stad och land. Mycketav de infrastrukturinvesteringar som vi behöver göra iStockholm har också vi från landet nytta av. Alla vifyra pendlar ju till med tåget och vet hursvårt det är när till exempel bankapaciteten inte räck-er till.Det finns en del infrastrukturinvesteringar i destora städerna som är av nationellt intresse. Men detär inte så att om det går bra i ska det gåmindre bra någon annanstans. Ska vi ha höga ambi-tioner för vårt land, och det tycker jag att vi ska ha,måste det finnas förutsättningar för livskraft ochtillväxt i hela landet. Ska vi kunna lyckas med det ärinfrasturkturinvesteringarna oerhört viktiga, både förenskilda personer och för vårt näringsliv. Om vi lyck-as med investeringarna både inom ett län och mellanlänen ser vi också hur möjligheterna för var och en avoss ökar. Vi har goda exempel på det när det gällertågtrafiken inom , med till exempel X-tåget. Jag vill inte att vi i nästa hösts nationella planhar ställt land mot stad eller stad mot land, utan vimåste ha fokuset på hela landet.Jag kan tyvärr inte svara på frå-ga om miljöprövningen. Den kom in till Miljödepar-tementet . Jag vet faktiskt inte vilken tidsplan dehar framför sig. Däremot vet jag att vår gemensammaambition är naturligtvis att hantera prövningarna såfort som möjligt. Har man bara skickat in tillräckligtmed underlag så att man slipper hålla på med komp-letteringar brukar ärendena rulla på i hyggligt tempo,och det måste vara ambitionen varje gång.Det är bedömning att sträckan är ett projekt där man har kommit långti sin planering. Där citerade jag Vägverket.Slutligen om oro för att jagtänkte sätta vajerräcken på sträckan och slippa bygganytt. skojade jag i en allvarlig fråga, men svaretär: Självfallet inte. Men det jag tycker att vi ska göraär att använda den kunskap som vi har fått om hurman kan använda ny teknik, till exempel med mera avövervakning, använda ny teknik för att få bilarna attbromsa in på sträckor i närheten av en skola, ett ser-vicehus eller vad det nu kan vara, använda vajerräck-en där det passar och mycket annat för att nå de högaambitioner och de tuffa mål som vi satt upp om noll-visionen. Ska vi lyckas med det är allt förebyggandearbete viktigt. Men det är också viktigt att vi byggerbort de farliga vägarna. Man måste göra både-och.Att kunna lyckas med nollvisionen handlar bådeom att bygga bort de farliga vägarna och att fortsättaatt anta tuffa lagar med böter mot dem som brytermot lagen och om att självklart arbeta medmänniskors attityder och påverka dem genom olikakampanjer, så att var och en av oss i trafiken tar ettansvar. Jag är övertygad om att vi har förutsättningaratt bygga bort många farliga vägar när vi nästa höstska ta beslut om den nationella planen.Anf. 76 HANS ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för denna förvårt län så viktiga debatt. Det var trevligt med enGävleborgsdebatt så här på kvällskvisten. Det verkarsom att vi har en gemensam vilja att verkligen göranågonting bra av den här vägen, och det känns bra.Det är så som statsrådet var inne på, att precis som vihar nytta av investeringarna i via tågtrafikoch vägnät har nytta av att satsa på vår delav landet, icke minst när det gäller näringslivet.