prot · GP0965 · 2002-02-07 00:00:00 — går de ju inte på samma taxa därföratt man tycker, och har tyckt, att det är väldigt viktigtatt brottsoffren, t.ex. utsatta kvinnor, får rejält medstöd som rättsprocessen pågår.Effekten blir antingen att en mängd advokater el-ler juridiska ombud kommer att jobba gratis därför attde tycker att det är så viktigt att hjälpa dessa männi-skor eller att arbetet med att hjälpa och stödja kvin-norna - och för den delen också andra brottsoffer -kommer att vältras över på polisen, en polis somredan är väldigt ansträngd personalmässigt.Hur ska detta sedan utvärderas om vi redan nu harett system som just genomförts och man sedan skagenomföra samma gamla system på prov? Det blirlite konstigt.Anf. 64 Justitieminister ():Fru talman! Först vill jag understryka att det ärDomstolsverkets beslut.Det är alltså så att man nu för målsägandebiträdeninför samma system som dagens system för offentligaförsvarare. När det är taxesystem - det tror jag attJohan känner till - är det schablon, och detmäts på tid för kortare rättegångar. Det här är inte,tycker jag, ett bra system därför att det inte ger inci-tament att arbeta mer.I praktiken är det också så att man i vissa fall kantjäna på systemet och i vissa fall förlora på systemet.Men i och för sig kan det, tycker jag, vara korrekt attha samma system för målsägandebiträden som föroffentliga försvarare. Men min förhoppning är att detotala kostnaderna inte ska öka, så att vi i framtidenkan ta bort taxorna för både målsägandebiträden ochoffentliga försvarare.Stöd till kommunernaAnf. 65 ():Fru talman! Jag skulle vilja rikta en fråga till fi-nansministern. Det har ju talats om ettsärskilt stöd till kommunerna för att man ska kunnaanställa extrapersonal redan under innevarande år.Helt kort skulle jag vilja höra hur det blir med denfrågan. Kommer det någon proposition där?Anf. 66 Finansminister ():Fru talman! Alltsedan i höstas har vi diskuterat enmöjlighet att tidigarelägga kommunernas chans attanställa sjuksköterskor, lärare, elevvårdspersonal,folk i osv. Vi är medvetna om att detfinns en stark sådan efterfrågan och att kommunernavill hjälpa till för att möta konjunkturproblemen.Dock är kommunernas problem att de inte har pengar.Regeringen har arbetat med hypotesen att föra överungefär från staten till kommuneroch landsting just för att kunna tidigarelägga de häranställningarna under innevarande år.Som svar på fråga kan jagsäga att jag hoppas att inom kunna åter-komma till med en proposition i ärendet.Anf. 67 ():Fru talman! Jag tackar finansministern för svaret.Det är bra att den propositionen kommer eftersom dethär är en fråga som kommer upp ganska ofta när manär ute. Inte bara i mitt hemlän utanockså på andra ställen är människor med kommunalbakgrund väldigt fundersamma vad gäller den härfrågan. Man upplever att det här skulle vara väldigtbra.Jag vet att det i det första utkastet till hur fråganskulle lösas fanns en kritik mot att det bara var denegna verksamheten, alltså kommunens egen verk-samhet, som kunde dra nytta av stödet. Jag undrar omdet i den tänkta propositionen finns en lösning inne-bärande att också alternativa verksamheter kan fåstöd - alltså även kooperativ och andra som ocksåjobbar med kommunala frågor.Anf. 68 Finansminister ():Fru talman! Vi har arbetat med ut-gångspunkten att hela den kommunalt finansieradeverksamheten - vare sig den sker i egen regi eller densker via entreprenader, kooperativ eller andra former- ska ingå i underlaget. När det gäller den satsning på3 miljarder kronor som här sker - pengar som delas uttill kommunerna - fördelas det neutralt och rättvisttill kommunerna, oavsett om en kommun har lite ellermycket entreprenadverksamhet. Från konkurrenssyn-punkt är detta alltså helt neutralt för alla kommuneroch landsting.Satsningen på polisenAnf. 69 ():Fru talman! Jag har en viktig fråga att ställa tilljustitieminister . fick virapporterat om de utryckningstider som Polisförbun-det gjort en rapport om. Det handlar om misshandeloch inbrott, som jag tycker är allvarligast för männi-skor. Det kan vara flera timmars väntetid från det har larmat. Många, både unga och äldre, är oer-hört oroliga. Jag undrar: Vilka åtgärder avser justi-tieministern att vidta vad gäller den situationen?Anf. 70 Justitieminister ():Fru talman! Ja, det är klart att det i vissa delar avSverige på grund av avstånd tar från det attett larm kommer och till dess att man kommer tillplatsen. Det kommer vi nog att alltid få leva med.Men självklart arbetar polisen efter linjenatt förkorta de här tiderna.Detta hänger naturligtvis också ihop med antaletpoliser. Det är ett av skälen till att regeringen nu görden största satsningen någonsin på polisen. Baraunder ökade nettot med bortemot 300 poli-ser, dvs. med nästan 1 polis . Detta kommernaturligtvis att ge resultat och utgör enviktig del i fråga om det här problemet.Anf. 71 ():Fru talman! Någonting är egendomligt om man nuhar satsat så mycket. I län, mitt hemlän - somligger risigt till - har det under den socialdemokratis-ka regeringen skett en minskning. Från att ha haft 34närpoliser har vi nu 8 kvar.I det kristdemokratiska budgetförslaget har vi av-satt 1 miljard extra utöver regeringens förslag varjeår. Det skulle betyda 3 000 poliser extra fram till år2006.Det är förfärligt att vi har ett samhälle där det skabehövas så många poliser. Men jag vill fråga ThomasBodström: Vad gör alla poliser eftersom antalet poli-ser har minskat så drastiskt i den operativa verksam-heten över landet?Anf. 72 Justitieminister ():Fru talman! Det är riktigt att antalet poliser harminskat - på samma sätt som antaletlärare och sjukvårdspersonal har minskat. Jag villdock understryka att vi även när vi hade minsta anta-let poliser ändå hade fler poliser jämfört med t.ex.våra nordiska grannländer. Den situation som målasupp från de borgerliga är således inte korrekt.Nu gör vi alltså den här satsningen. Det är ingen-ting som vi ser resultatet av , utan det härhar redan börjat. Vi har nämligen ökat från en till trepolisutbildningar. Det gör att 700-900 poliser årligenkan utbildas.Ett större antal poliser går inte att utbilda om viska behålla samma höga kvalitet som vi vill att vårapoliser ska ha. Detta har redan börjat ge resultat, ochdet kommer det naturligtvis att göra även i fortsätt-ningen.Föreningars skatter och avgifterAnf. 73 ():Fru talman! Jag har en fråga till kulturministerMarita Ulvskog.Om en idrottsförening tar initiativ till ett arrange-mang där t.ex. en medlem beger sig ut i skolorna föratt informera om föreningens verksamhet för att fånya medlemmar så kan idrottsföreningen ersätta ho-nom eller henne med upp till ett halvt basbelopp ochvara undantagen sociala avgifter.Om en kulturförening tar initiativ till ett arrange-mang där t.ex. en medlem ger sig ut i skolorna för attinformera om föreningens verksamhet för att få nyamedlemmar så ska kulturföreningen betala socialaavgifter för den ersättning som den person som är utefår.Det är mycket bra att idrottsföreningen har dennamöjlighet som undantaget i skattelagstiftningen ger,men varför ska inte kulturföreningen ha samma möj-lighet?Anf. 74 Finansminister ():Fru talman! Jag kan svara på den frågan. Den harvarit uppe ett stort antal gånger till diskussion här iSveriges riksdag.I samband med den skattereform som gjordes fördrygt gjordes också ett försök att ta bortalla de olika typer av undantag och avdragsmöjlighe-ter som fanns i vårt skattesystem och i stället skapaett så likformigt skattesystem som möjligt.I det läget gjordes bedömningen att de ersättning-ar som förekommer till exempelvis fotbollsdomare,hockeydomare och ledare i idrottsrörelsen var av denomfattningen att det skulle leda till ganska stort ochomfattande administrativt krångel om man hade sär-skilda avdrag för dessa. Därför infördes denna möj-lighet att via ett halvt basbelopp generellt sett befriadenna typ av kostnadsersättningar.Det har begränsats till idrottsrörelsen, och fråganhar naturligtvis ställts om man också kan tänka sigandra typer av organisationer. Det kan gälla ung-domsorganisationer, kristna organisationer, kultur-verksamhet och liknande. Jag är mycket medvetenom att detta är en svår avgränsningsfråga, men denbedömning som då gjordes var att gränsen går vididrottsrörelsen.Anf. 75 ():Fru talman! Det undantag som finns är bra, ochdet har varit bra för idrottsrörelsen. Men det hadevarit bra för andra föreningar också.När vi har diskuterat frågan här i kammaren tidi-gare har det varit med skatteutskottet eller socialför-säkringsutskottet. Men det departement eller denminister som har att handskas med föreningarna ochderas verksamhet har inte varit med i diskussionen.Det var därför jag ställde frågan till kulturministern.Jag tycker att det skulle vara bra om de här tre minist-rarna satte sig tillsammans för att försöka lösa dennafråga. Detta skulle ju vara samma fina stöd till restenav föreningslivet som det är till idrottsföreningarna.Anf. 76 Finansminister ():Fru talman! Vi har självfallet diskuterat detta -inte bara mellan finansministern och kulturministernutan också med ungdomsministern och andra minist-rar som är berörda av diskussionen. Det är ju mångaolika typer av folkrörelser som kan vara berörda.Som jag sade är jag medveten om att det alltid ärsvårt att göra den här typen av avgränsningar. Dettahar gjorts mot bakgrund av att man gjorde bedöm-ningen i dess helhet att detta var av en oerhört storomfattning och att det gällde ett stort antal ersättning-ar, framför allt för olika funktionärer inom idrottsrö-relsen. Detta borde då vara ett enklare sätt att hanteraskattefrågorna. Man fick också göra en bedömningtotalt sett av det stöd som finns för olika kulturakti-viteter, idrottsaktiviteter och annat föreningsliv. Därär detta en del av den sammanvägda bedömningen.Detta har alltså diskuterats och ständigt ventileratsmellan olika typer av intressegrupperingar.Satsningen på SkåneregionenAnf. 77 ():Fru talman! Jag har en fråga till snart nio månader sedan framträdde de treSkåneministrarna den regionala framtidskonferensen 2001 iMalmö och presenterade en lista över planerade na-tionella satsningar i Skåne.Min fråga är: Kommer detta arbete att fr.o.m. nubedrivas med bara två tredjedels intensitet, ellerkommer gruppen att utökas på något sätt? Det finnsju fler regeringsledamöter med Skånebakgrund.Anf. 78 Statsrådet ():Fru talman! Jag känner inte till några planer på attutöka gruppen, men vi tre som hade att ägna oss -och har att ägna oss - åt Skånefrågorna har ju fortsattatt göra det.Det var inte bara den insats som vi gjorde genomatt anordna konferensen och sätta av särskilda medelför framför allt storstadsåtgärder i och mark-nadsföringsinsatser för . Det handlarockså om att fortlöpande följa förut-sättningar att positivt utvecklas i anslutning till denintegration som sker mellan den danska och densvenska sidan om Öresund.Arbetet med att följa utveckling och tainitiativ som syftar till att stärka konkurrens-kraft på olika områden fortsätter alltså inom regering-en som helhet.Integration och flyktingmottagandeAnf. 79 ():Fru talman! Jag har en fråga till an-gående integrationen.Det är lätt att konstatera att integrationspolitiken istora stycken har misslyckats när grupper kan kännasig så marginaliserade att de tror att de kan åsidosättade mest grundläggande mänskliga rättigheterna.Jag tror att mycket beror på det mottagande vi harhär i , där vi inte har ställt tillräckliga krav pådem som kommer hit när det gäller att respekterasvenska lagar. Vi informerar inte tillräckligt om derättigheter men också om de skyldigheter som detinnebär att leva i vårt land.Jag menar att det är först då vi ställer krav som viockså visar respekt för människor och undviker att demarginaliseras.Jag undrar vad avser att göra för attförbättra integrationen för de här grupperna och föratt undvika att liknande problem uppstår i framtiden.Anf. 80 Statsrådet ():Fru talman! Det är riktigt att integrationspolitikenhar en del - och en mycket viktig del - i det som ärutanförskap, isolering och att inte komma in på ar-betsmarknaden. Därmed får man en allt längre vägför att möta det samhälle som man har flyttat till.Men när jag har sagt det så vill jag lägga till attdet är farligt om man tror att allt det som skedde medFadime som exempel är en informationsfråga - somom inte far eller andra förövare vet om attdet är förbjudet att mörda sin dotter och att lagarna iSverige ser ut på ett annat sätt! ärmycket, mycket mer komplicerad än så. Annarsskulle vi ju kunna lösa alla brott i genom atttala om för alla medborgare här att det är förbjudet attvara kriminell.Därför är däremot frågeställningen viktig om hurvi kan göra introduktionen av flyktingar som kommertill vårt land ännu tydligare och ännu bättre än vadden är . En statlig utredning jobbar just nu meddet, och jag hoppas att den ska lära oss en del om hurvi kan göra mottagandet starkare och tydligare. Devärderingar vi talar om nu är nämligen inte kompro-missbara.Anf. 81 ():Fru talman! Jag ska ge ett litet ex-empel. I min kommun, , har vi eldsjälar somjobbar med flyktingmottagningen. Det fungerarmycket bra. Människor känner sig välkomna och dekänner att de kommer in i samhället ganska fort. Detvisar sig också genom att väldigt många stannar kvari kommunen.Men man berättar för mig att de familjer där manser att det finns ett kvinnoförtryck med misshandel,med att man inte låter tonårsflickorna leva som andratonårsflickor, där man låser in kvinnor osv. och intetillåter dem att röra sig fritt, tenderar att flytta till t.ex.Angered i där de kan gömma sig lite mer. Iett litet samhälle märks ju detta, och man kan integömma det på samma sätt.Jag tycker att detta är ett problem. Jag vet inte vadman ska göra åt det, för vi kan ju inte tvinga folk attstanna. Egentligen önskar man att man skulle kunnagöra det.Jag vill skicka med detta, och samti-digt undrar jag: Vilken lärdom kan man dra av justdet här exemplet?Anf. 82 Statsrådet ():Fru talman! Det är nog tyvärr så att det som vipratar om nu - hederskulturen och kyskhetskulturen -inte är så enkelt att man kan uttrycka att det är ettstorstadsfenomen eller att denna problematik inte allsfinns i mindre samhällen.Jag tror att frågeställningen är svårare än så, menjag tror dock att en del av lösningen ligger i det somMarianne också uttrycker. Det handlaralltså om hur man bemöts, om hur tidigt man fårvänner, om tydlighet och om möjlighet att komma in idet samhälle som man kommer till. Detta är mångagånger enklare på mindre orter - det tror jag är sant.Därför är en viktig del i översynen av integra-tionspolitiken och flyktingmottagandet nu hur vi kanstimulera kommuner utanför storstadsområdena att taemot fler flyktingar och även hur vi kan informeraflyktingar så att fler vill flytta till samhällen ocksåutanför storstadsområdena. De förslagen tror jagkommer att bli väsentliga som en viktig del av enlösning - men inte en hel lösning - på kyskhetspro-blematiken.Akademiska Hus hyressättningAnf. 83 ():Fru talman! Jag har en fråga till finansministern.Att sätta hyror eller betala hyror är inte alltid så en-kelt, och det är väl inte heller alltid så att parterna äröverens. Då är ju frågan vilka åtgärder som är rimligaom man förblir ordentligt oense.Vid i har det uppstått en hy-restvist mellan och Akademiska Hus sommedfört att deponerar en del av hyran hoslänsstyrelsen, den del som man tycker att man betalarför mycket, i avvaktan på att den här oenigheten lö-ses. Då svarar nu Akademiska Hus med att uppskjutatvå planerade investeringar. Till råga påallt är det ena fallet en ombyggnation där Chalmersbetalar full hyra.Min principiella fråga utifrån det här exemplet är:Anser finansministern att det är rimligt att en institu-tion ska kunna drabbas av att få nödvändiga investe-ringar uppskjutna på grund av en hyreskonflikt?Anf. 84 Finansminister ():Fru talman! Jag har naturligtvis ingen anledningatt göra uttalanden om en enskild hyrestvist mellan ettstatlig bolag och en hyresgäst, och det efterfrågadeinte heller.Min principiella uppfattning är att hyresvärd ochhyresgäst bör kunna komma överens och hitta engemensam lösning på den här typen av tvister. Detligger ändå i hyresgästens intresse att komma överensmed sin hyresvärd om vilka villkor som gäller ochhitta en gemensam tolkning. Förhoppningsvis skahyresgäst och hyresvärd kunna samleva fram-över också på rimliga villkor. Jag kan inte uttala migom det enskilda fallet. Jag vill inte göra något inlägg iden debatten. Jag utgår ifrån att detta är en tvist somparterna kan hantera.Anf. 85 ():Fru talman! Som finansministern sade frågade jaginte efter det enskilda fallet. Vi har den uppfattningenatt i sådana här lokaler ska det vara självkostnads-principen som råder och inte marknadspriser, men detbehandlas ju i finansutskottet.Men i fallet med Akademiska Hus är det ju så attde regelmässigt använder sig av marknadshyror. Dåkan ju det intressanta inträffa att t.ex. företag tyckeratt det är bra att finnas nära . Därmed drivshyrorna upp, och då kan även hyran för Chalmershöjas ännu mer. Jag tycker inte att det är rimligt. Jagundrar om finansministern tycker att det är ett rimligtsystem. Är det rimligt att t.ex. eller andrainstitutioner inte kan gå ut och upphandla förvalt-ningen av fastigheterna de hyr för att konkurrensut-sätta förvaltningen och därmed kanske få lägre hyroroch lägre kostnader och mer pengar till utbildningen?Anf. 86 Finansminister ():Fru talman! , och längretillbaka i tiden, hade vi ett system med en statligmyndighet som tilldelade universitet, högskolor ochandra institutioner lokaler. Vi har gått ifrån det sys-temet som vi tyckte var ineffektivt. har vi ettsystem där det inte finns någon skyldighet för enstatlig myndighet, högskola eller universitet att vistasi statliga lokaler. Myndigheten är fri att välja viljalokaler man vill.Jag utgår ifrån att tycker attmarknadsekonomins principer är bra och att det inteska vara några särskilda favörer för vissa fastighets-bolag. Om man skulle låta statliga fastighetsbolag haen annan princip än vad övriga fastighetsbolag harskulle det naturligtvis bli en väldig konkurrenssned-vridning på marknaden. Därför är det rimligt att ettstatligt fastighetsbolag får jobba med den kapitalprin-cip som finns , dvs. att det ska finnas en vissavkastning på kapitalet på samma sätt som i andrafastighetsbolag. Då måste det statliga fastighetsbola-get kunna säkra de hyresintäkter de har och agerasom andra fastighetsbolag. Det står naturligtvis frittför den enskilda hyresgästen att välja en annan hy-resvärd om man inte är tillfreds med den man har.Könsdiskriminerande reklamAnf. 87 ():Fru talman! har det diskute-rats mycket i medierna, här kammaren och blandmänniskor i allmänhet om kvinnors och unga flickorsrätt till sitt eget liv. Mycket måste till, och vi måstegöra detta tillsammans, för att stärka flickors självbildoch rätten till egna val.En åtgärd är att vi på ett bättre sätt än nu bordekomma till rätta med den könskränkande reklamen.Därför frågar jag kulturminister det verkligen med Näringslivets etiska råd?Är det inte dags för en lagstiftning mot könsdiskrimi-nerande reklam?Anf. 88 Kulturminister ():Fru talman! Vi har diskuterat den frågan i rege-ringen . När marknadsföringslagengjordes om valde vi efter enmycket grundlig analys att inte lagstifta på dennapunkt. Den nu ansvariga ministern haråterigen gjort en analys. Vi arbetar nu med olika typerav folkbildande verksamhet, särskilda pengar tillolika ungdomsgrupper, skolor och liknande just föratt i första hand se om det går att komma ytterligareen bit den vägen.Men frågan kommer med all sannolikhet att åter-komma till regeringen och till eftersom detfinns en stark folklig opinion i den här frågan, ochden kan man verkligen förstå ibland när man ser hurreklamen ser ut.Anf. 89 ():Fru talman! Jag tackar kulturministern för svaret.Jag tänkte att jag skulle testa den folkliga opinionen imin hemkommun och gjorde så. Jag ställde mig utan-för ett köpcentrum och stod där i . Det var150 personer som skrev på en lista och ville att manska göra någonting åt detta.Om man tittar på Etiska rådets hemsidan blir manförvånad när man ser svaren från företagen när manhar tyckt att något är för grovt. Jag rekommenderar entitt där för att se hur det verkligen kan gå till.Jag kommer att lämna över de här listorna tillkulturministern för att styrka den här folkliga viljanom att det måste till någonting mer.Anf. 90 Kulturminister ():Fru talman! Jag är beredd att ta emot dessa listor.Jag tycker att de är viktiga. När självsaneringen ickeräcker kommer den här diskussionen definitivt attkomma tillbaka igen, och många tycker att gränsenredan är nådd.ID-kort inom SchengenområdetAnf. 91 ():Fru talman! Jag har en fråga till justitieministerThomas . I , som riksdagengodkänt, talas bara om skyldigheten att kunna visaID-kort som anger nationalitet, men det är upp tillmedlemsstaterna att bestämma hur dessa utformasoch vilka som ska godkännas. Jag har tidigare frågatministern när ett som styrker svenskt med-borgarskap kan komma. Jag har bl.a. fått svar attunder skulle en promemoria komma,men såvitt jag vet har ännu inte någon kommit.Därför vill jag fråga: När kan vi vid resa inomSchengen ersätta våra pass med där medbor-garskapet framgår? Var ligger ärendet, hos Justitiede-partementet eller ?Anf. 92 Justitieminister ():Fru talman! Det arbetet pågår fortfarande. Mångaarbeten på har blivit försenadepå grund av händelserna . Den härfrågan är fortfarande i högsta grad aktuell. Problemet är ett utforma ett sombåde gäller för svenskar och för utländska medborga-re med permanent uppehållstillstånd i Sverige.Anf. 93 ():Fru talman! Jag tycker att det är väldigt viktigt nu skyndar på den här frågan. Det vore skönt omvi kunde släppa passen för resande inom Schenge-nområdet.Jag skulle vilja ställa ytterligare en fråga. Varförger inte regeringen redan nu officiell bekräftelse närdet gäller det med uppgift om medborgarskapsom redan finns? Det finns ca 1 miljon sådana tillverkade av bl.a. Posten. Men kan man intetillverka dem längre eftersom man inte kommer åtfolkbokföringen där medborgarskapet framgår. Manansökte om dispens hos i denhär frågan, men den avslogs. Det är upp till vår egenregering att godkänna de som redan finns.Varför gör man inte det?Anf. 94 Justitieminister ():Fru talman! Därför att vi vill ha ett system somgäller både för svenska och för utländska medborgarenär de reser till de länder där man fortfarande kräveratt man kan styrka sin identitet på särskilt sätt. Menjag kan garantera att arbetet pågår. Det är min för-hoppning att vi kan få fram ettID-kort så att vi kan uppfylla en av de förväntningarvi har på , nämligen att man skakunna resa utan pass.Gemensam gränspolis inom EUAnf. 95 ():Fru talman! Jag har en fråga till justitieministern. som vi fick från och somkom från det nuvarande ordförandelandet Spanienpresenteras en mängd förslag på hur man ska bekäm-pa olovlig invandring i EU.Där sägs bl.a. att kontrollerna vid de yttre grän-serna måste vara av hög standard för att förebyggaolovlig invandring. Upprättandet av en europeiskgränskontrollfunktion har fått politiskt stöd, och un-dersökningar som finansieras av något EU-programpågår.Vad jag vet håller på med en genomförbar-hetsstudie om en gemensam gränspolis. Hur ser justi-tieministern på en gemensam gränspolis inom EU?Anf. 96 Justitieminister ():Fru talman! Ett samarbete tycker jag är värdefullt.Men jag tycker att man ska vara försiktig med att gåalltför långt. Framför allt måste man vara oerhörtförsiktig så att det inte innebär ett försvårande avasylrätten när man nu gör gemensamma ansträng-ningar för att bekämpa terrorismen.Anf. 97 ():Fru talman! Jag tackar justitieministern för svaret.Anledningen till frågan är min oro att mer ochmer polisiärt och juridiskt arbete tas över av EU.Ibland sker det väldigt snabbt.Jag är glad att justitieministern anser att det inteska ske så snabbt. Det kanske är bra med ett samar-bete, men att bygga upp permanenta institutionerkanske inte alltid är bra.