prot · GP0998 · 2002-04-18 00:00:00 — Men dettavisar ändå att det handlar om en oerhört komplexmateria för att man verkligen ska komma någonvartoch åstadkomma utveckling.Jan O har tidigare här i kammaren talatom att länderna måste få kreditvärdighet. Det kan jagnaturligtvis hålla med om. Det handlar om skuldav-skrivning, nya lån osv. Men det handlar också om attverkligen se till att detta når de fattiga och att det intebara är ledningen i landet utan också människorna ilandet som kommer i åtnjutande av de åtgärder somgörs. Det är inte alltid det är på det viset.Anf. 57 Statsrådet ():Fru talman! Detta är alldeles riktigt.När jag läste den här rapporten blev jag mycketöverraskad av att man i utvärderingen inte hade kon-staterat att vi har en världsbank som just harbyggt upp en fattigdomsbekämpning som ska ledasav länderna själva. Det är det bästa sättet att tillgodo-se de fattiga människornas intressen i de här länderna.Den kritik som har förts fram mot Världsbankenhar alltså till en del hörsammats, men jag ska citeraen mening som visar att en del av de föreställningarsom utvärderarna har haft sannolikt är ålderdomliga.Följande står i rapporten: "Tanken att ekonomisktillväxt ska skapas genom mer export och lägre infla-tion har i många fall inneburit en katastrof för länder-na i Syd".Med den typen av utgångsvärderingar är en sådanhär utvärdering naturligtvis dömd att misslyckas.SjukfrånvaronAnf. 58 ():Fru talman! Sjukskrivningarna ökar ,och kostnaderna skenar. 1999 var kostnaden drygt 27miljarder kronor. förväntas de bli över 50miljarder kronor, och regeringen gör inget, i varje fallinte nu.I vårbudgeten går det att läsa att kraftfulla och of-fensiva insatser ska föreslås efter valet ibudgetpropositionen för att hejda kostnadsutveck-lingen och minska sjuktalen.Min fråga till , som är stand-in för statsministern och ska svara på övergripandefrågor, är: Vilka är dessa kraftfulla och offensivainsatser? Är det 60 dagars arbetsgivarperiod? Är detsänkta ersättningsnivåer? Är det fler karensdagar,eller vad är det som kan komma efter valet om Soci-aldemokraterna vinner?Anf. 59 Näringsminister ():Fru talman! Vi har kommit överens om att jag skasvara på frågan, om det passar.Fru talman! Får jag först konstatera att vi läggerfram ett elvapunktsprogram. I det programmet finnsdet en mängd frågor, och de frågor som närmast dis-kuteras och som anknyter till frågeställarens är såda-na som har att göra med ekonomiska incitament,framför allt riktade till arbetsgivaren.Hur man än behandlar denna fråga landar man iatt det handlar om arbetsorganisationen. Det kan varaatt det är stressigt. Det kan vara att man har dåligarbetsledning, och det kan vara att man har för fåresurser, att organisationen är för tajt.Jag menar att regeringen nu har tagit ett samlatgrepp. Det är ett elvapunktsprogram där alla dessafrågor behandlas.Anf. 60 ():Fru talman! Jag kan bara konstatera att man skri-ver att man ska komma med något efter valet. Elva-punktsprogrammet, som det hänvisas till, handlar omatt man ska analysera, utreda, informera och förasamtal. Det är ungefär vad de elva punkterna handlarom. Jag kan förstå att Socialdemokraterna inte förevalet vill avslöja den beska medicin de kan kommaatt ordinera om de vinner valet. Men jag tycker det ärbeklagligt. De sjukskrivna blir en del av Socialdemo-kraternas valtaktik.Vi skulle behöva de kraftfulla och offensiva insat-serna för de sjukskrivna . Helst skulle de hakommit i går. Det går inte, näringsministern, att hän-visa till elvapunktsprogrammet. Det ger inte de åtgär-der som ni själva beskriver som kraftfulla och inten-siva.Anf. 61 Näringsminister ():Fru talman! En av de absolut viktigaste frågornavi har framför oss är just det vi nu avläser, dvs. att såmånga är sjukskrivna. Det är framför allt mångalångtidssjukskrivna. Det är vår största och viktigastefråga. Vi har arbetat fram ett elvapunktsprogram. Idetta finns en hel del konkreta åtgärder beskrivna. Vikommer att fortsätta med dessa åtgärder.Vi kommer också att få diskutera detta undernästa mandatperiod, och förhoppningsvis under valrö-relsen, inte minst med . En sak kan jagkonstatera: Vi kommer aldrig att föreslå de åtgärdersom ni har föreslagit i denna debatt, dvs. att man änhårdare ska belasta individen. Det vi vill komma åtoch föra en diskussion kring är arbetsorganisationermed människor som jobbar i hårda arbetsmiljöer. Dethandlar också om att tillföra nya resurser. Under denmandatperiod som vi har framför oss kommer dettaatt bli en av de viktigaste frågorna.Inkomstbeskattning i NordenAnf. 62 ():Fru talman! Jag har en fråga till samarbetsministerLeif . Jag ställer den med anledning avverkligheten men också utifrån utred-ning Nordbornas rättigheter.Vi har ett nordiskt avtal om undvikandeav dubbelbeskattning. Det har som avsikt att en in-komst från ett nordiskt land enbart ska beskattas engång. Det är tydligt att detta avtal inte fungerar. Jagska ge ett exempel.En finländare bosatt i som får pensionfrån både och betalar skatt i Sverigepå pensionen från . Dessutom betalar pensio-nären skatt i på den pension som förvärvatsdär.Min fråga är följande: Vilka åtgärder avser stats-rådet att vidta för att underlätta skattemässigt förpensionärer som vill flytta mellan de nordiska länder-na?Anf. 63 Statsrådet ():Fru talman! pekar på enväldigt svår och viktig del av den vardag som männi-skor som väljer att leva ett nordistiskt liv möter. Dethandlar om människor som lever ett liv på två sidorom en gräns, som t.ex. pendlar över gränsen mellanSverige och eller mellan och Danmarkeller som arbetar en del av livet i och sedanpensionerar sig t.ex. i Finland.Min åsikt är att vi har gjort hyggliga framsteg påområdet genom att förenkla och göra reglerna tydli-gare och synligare. Men vi har väldigt långt kvar. Påen del områden har utvecklingen gått i fel riktning.Det nya avtal som vi slöt med för ett par årsedan innebar att vi löste ett antal problem som deframför allt hade på dansk sida. Detta skedde tillpriset av att komplexiteten och de praktiska svårig-heterna för de enskilda ökade radikalt. Vi jobbar nurätt intensivt med våra danska vänner för att försökahitta enklare och smidigare lösningar. Jag medgergärna att det är en svår uppgift. Vi har mycket kvaratt göra, men vi jobbar intensivt med det.Anf. 64 ():Fru talman! Det exempel som jag tänkte ta upp vi-sar att en nordbo som har intjänat pension i Sverigemen som bor i också får betala en särskildsjukförsäkringsavgift där, som han får be-tala skatt på sin intjänade pension i och ocksåpå den intjänade pensionen i Finland.Med de regler som finns blir man beskattadpå flera olika nivåer. Jag skulle vilja veta vad manutifrån Norrbacks utredning kommer att göra konkretåt problemet.Anf. 65 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig först säga att är alldeles pinfärsk. Den har precis lagtsfram. Den innehåller många exempel, men eftersomutredningen är så färsk vet vi inte exakt vad viska vidta för åtgärder utifrån de exempel som tas uppdär. De fall som Norrback tar upp dras nu in i proces-sen. Jag kommer att se till att de dåliga exempel pånordiskt samarbete som han visar upp hanteras ochdras fram i ljuset. Vi ska försöka göra vårt bästa föratt lösa dem.Jag vet att de nationella systemen är så olika,framför allt mellan och men ocksåmellan t.ex. och , att det ibland ärväldigt besvärligt. När var min kollegai den finska regeringen ondgjorde vi oss tillsammansöver de olikheter i bilbeskattning mellan ochFinland som gjorde att tullen beslagtog personbilar iTornedalen för den som råkade träffa en tjej på andrasidan och ville åka över lite oftare än tidigare.Vi har mycket kvar att göra i det nordiska samar-betet för att underlätta en smidig vardag. Jag kommeratt fortsätta att engagera mig för det.Svenska medborgare fängslade utomlandsAnf. 66 ():Fru talman! Då och då inträffar det att en svenskmedborgare kommer i klammeri med rättvisan i ettannat land, fängslas eller utsätts för grym behandling.Jag vill fråga utrikesministern vad en svensk medbor-gare som sitter fängslad har rätt att kräva av svenskaUD. Vad har den fängslades familj rätt att kräva?Anf. 67 Utrikesminister ():Fru talman! Det är alltid så att man kan bara ge enbegränsad hjälp till svenska medborgare. Det är deutländska rättssystemen som gäller, men Sverigebrukar alltid försöka att bistå medborgare som ham-nar i akuta problem med rättvisan i andra länder.Vi märker att det ibland finns en övertro på attsvenska myndigheter ska kunna komma in och hante-ra ett utländskt rättssystem, hjälpa till med borgens-summor eller hjälpa till att lösa ett rättsfall i ett annatland. Det har inte vare sig eller företräda-re för de svenska rättssystemen möjlighet att göra. Viförsöker hjälpa till genom att se till att människor fåren rättvis behandling. Vi försöker hjälpa till så att deklarar sitt uppehälle, klarar sig rent humanitärt, menvi kan inte åstadkomma underverk när det gällerutländska rättssystem.Anf. 68 ():Fru talman! Jag ställer den här principiella fråganutifrån några konkreta fall. Jag tänker just nu särskiltpå ett fall med en svensk journalist som, om informa-tionen är korrekt, har fängslats och utsatts för tortyrav eritreanska myndigheter. Informationen säger attdenne svenske medborgare inte har hört ett ord frånden eller från representanter förden , att stödet har varit obefint-ligt. Det är en situation som inte är acceptabel, att enperson som har utsatts för tortyr - om nu informatio-nen är korrekt - inte ska kunna känna stöd frånsvensk sida.Anf. 69 Utrikesminister ():Fru talman! När det gäller den typen av assistansär det klart att svenska myndigheter alltid försöker gesådan. Jag talade om att påverka själva rättssystemen.Jag vet inte exakt vilken hjälp som har getts ellersom man har försökt att ge i det eritreanska fallet. Närdet gäller att bevaka rättssäkerheten, att protesterabåde genom myndigheter och politiskt ifall svenskamedborgare råkar ut för tortyr eller för en omänskligbehandling eller blir behandlade i strid med interna-tionella regler, är det självklart att svenska myndig-heter agerar. Det kan finnas fall där vi inte känner tillatt en person har fängslats, där vi inte känner till atten person har fått den här typen av problem. Då kandet ta tid innan svenska myndigheter kan agera. Detfinns några sådana exempel. Jag vet inte exakt vadsom har skett i det här fallet i , men det ska jagockså gärna återkomma till.Utvidgning av flyktingbegreppetAnf. 70 ():Fru talman! Jag ska be att få ställa en fråga tillmigrationsminister har lagt fram ett direktivför-slag som innebär att flyktingbegreppet kommer attutvidgas till att också omfatta kvinnor som förföljs pågrund av sitt kön. Min fråga till migrationsministerJan O är: När tänker regeringen se till attdetta också genomförs i vår egen lagstiftning?Anf. 71 Statsrådet ():Fru talman! Det är riktigt som sägeratt har lagt fram ett förslag - somvi tycker är mycket bra - om en vidgning av tolk-ningen av flyktingbegreppet. Ursprungligen hade jagden föreställningen att vi skulle kunna avvakta ettgenomförande av detta direktiv och därigenom kunnalösa denna fråga, som har viktiga principiella impli-kationer. Vi har haft denna konvention , ochdet är alldeles uppenbart när man läser den att flyk-tingen är en man, dessutom en heterosexuell man.Både flyktinglagstiftningen och konventionen är ibehov av en översyn.Efter samtal med kommissionären stårdet dock klart att detta kommer att ta alltför lång tid.Jag har därför föreslagit regeringen att vi får göra dethär själva först. beslöt regeringen påmitt förslag att tillsätta en utredning om att i Sverigevidga flyktingbegreppet till att omfatta kvinnor somär förföljda på grund av sitt kön och människor somär förföljda på grund av att de är sexuellt avvikande.Anf. 72 ():Fru talman! Tack för det svaret! Jag skulle ocksåvilja veta vad migrationsministern och regeringen harför tankar om det skulle visa sig att EU-direktivet intenår ända fram. Kommer detta i så fall att påverka denförändring som migrationsministern nu har föresla-git?Anf. 73 Statsrådet ():Fru talman! Nej, det kommer inte att påverka vårlagstiftning. Vi anser att kvinnor som förföljs pågrund av sitt kön och människor som förföljs pågrund av sin sexuella läggning ska flyktingförklaras.Ett EU-direktiv som inte tar hänsyn till detta kommerinte att inverka på den lagstiftning som vi nu har tagitinitiativ till och som ska genomföras.Låt mig tillägga en sak av mycket stor principiellvikt, och det är att arbetet på våra flyktingmyndighe-ter, och , mo-derniseras. Detta är en viktig utbildningsfråga förpersonalen, framför allt i . Jag harförsäkrat mig om att nu arbetarfram riktlinjer för utredningar av kvinnor och männi-skor med annan sexuell läggning som prövas i dettaavseende. Genom de resurser som i tilläggsbudgetanvisas till våra myndigheter finns det också praktis-ka möjligheter att intensifiera detta arbete.Avvecklingen av kärnkraftenAnf. 74 ():Fru talman! Regeringen har lagt fram ettförslag om att halva elproduktion ska av-vecklas. Basindustrin är mycket beroende av kärn-kraften och god tillgång till el till konkurrenskraftigapriser. Basindustrin ger jobb och välfärd i stora delarav landet. Bara i finns det nio elintensivaindustrier som totalt gör av med knappt 4 terawat-timmar el.Jag vill fråga näringsministern vad han tänker gö-ra för att se till att inte stora delar av basindustrinavvecklas med halva elproduktionen.Anf. 75 Näringsminister ():Fru talman! För det första är det så att de åtgärdersom vi har vidtagit och som också ligger ipropositionen, gröna certifikat etc., inte belastar ba-sindustrin. För det andra handlar det förslag vi harförelagt om att vi ska kunna ersättakärnkraften med alternativa energikällor som är för-nyelsebara.Därför menar jag, apropå den här diskussionenom att vi plötsligt ska lägga ned all kärnkraft, att vinu ska släcka hälften av lamporna här i kammarenetc., att det inte är detta det är fråga om. Vad det ärfråga om är en planmässig ersättning av kärnkraftensom ska ske successivt.Vad vi också säger är att vi ska bygga ut med ytterligare när det gäller alternativ- biobränsle, vind etc. - som ska tillföras de ca 150terawattimmar vi producerar och förbrukar i dettaland.Anf. 76 ():Fru talman! Det regeringen föreslår är ju att kärnkraft ska avvecklas, och det ska dåersättas med gröna certifikat och lite annat smått ochgott samt vindkraft. Men att ta borthalva elproduktionen innebär ju att hälften av den elsom går åt i , hälften av den el som går åt iSSAB i och hälften av den el som går åt i Kap-pa uppe i ska ersättas med någontingannat - eller försvinna helt.Basindustrin svarar för tiotusentals jobb och gervälfärd i stora delar av landet - i glesbygden, i Berg-slagen, efter osv. Basindustrin kaninte drivas och eldas med gröna certifikat. Vad tänkernäringsministern göra för att värna basindustrinskonkurrenskraft?Anf. 77 Näringsminister ():Fru talman! Vi socialdemokrater har, tillsammansmed och , byggt upp enenergipolitik och en energiförsörjning i det här landetsom har givit mycket bra och mycket billigenergi till basindustrin. Det kommer vi att fortsättamed.Vad vi föreslår med de gröna certifikaten är atttillföra ytterligare . Det är detena. Det andra är att vi ska börja föra en diskussionmed elproducenterna om att vi ska kunnaavveckla kärnkraften, och det ska vi göra tillsammansmed dem - ungefär som i den tyska modellen. Däravföljer att vi både utvecklar ny teknik och nya energi-källor och har en successiv avveckling av kärnkraftensom kommer att leda till att basindustrin och allaandra får en billig energiförsörjning. Det är den poli-tik vi har drivit. Den har vi lyckats driva medframgång, och det kommer vi att fortsätta att göra.Bojkott av evenemang med israeliskt deltagandeAnf. 78 ():Fru talman! Även jag har en fråga kring det somtagits upp tidigare, nämligen situationen i Palestinaoch regelrätta krig mot det palestinska folket.Min fråga är till kulturminister undrar hur ser på frågan att Sve-rige skulle bojkotta kulturella och idrottsliga evene-mang där är inblandat. Jag undrar också vadkulturministern avser att vidta för åtgärder för attSverige inte ska delta vid evenemang där finnsmed.Anf. 79 Kulturminister ():Fru talman! Frågan om en bojkott av det slag somfrågeställaren tar upp är ingenting som har nått framtill mig tidigare. Första gången jag hör detta är här ikammaren.Vår allmänna hållning från regeringens sida är attinte genomföra bojkotter på det här organiseradesättet om vi inte tror att det är ett starkt stöd för denvisserligen försvagade men ändå fortfarande mycketverksamma israeliska fredsrörelsen. Så länge vi troratt den bäst stöds genom att vi inte använder oss avbojkotter, så länge de vädjar till oss om att ge demden handlingsfrihet de har om vi inte inleder en boj-kott - så länge för vi inte heller någon diskussion omatt inleda någon typ av bojkott.Anf. 80 ():Fru talman! Då undrar jag vilka det är som vädjartill oss att inte införa bojkotter mot . Vad jag vetär det en väldigt stor del av de israeliska kulturarbe-tarna som absolut inte har något emot att man faktisktvisar sin protest och sin avsky mot det krig som denisraeliska staten för mot det palestinska folket.Vi hade ju liknande bojkotter mot apartheidsys-temet i Sydafrika.Det är ändå väldigt intressant att få höra hur kul-turministern ser på kulturens viktiga roll i en frågasom den här, där faktiskt ett helt folk blir förtrycktoch mördat av den israeliska staten.Anf. 81 Kulturminister ():Fru talman! Skillnaden mellan den situation vibefinner oss i när det gäller och densom gällde för är att där vädjade mot-ståndsrörelsen, antiapartheidrörelsen, fackförenings-rörelsen och andra om att vi skulle inleda bojkott ochatt vi skulle hålla fast vid bojkotten. var juförst på plan, och vi höll fast vid vår bojkott helatiden.Här har vi det motsatta förhållandet. och , som är denstora fortfarande verksamma fredsrörelsen i ,om att vi inte ska inleda bojkotter. Så länge vi får destarka signalerna tycker vi också att det är väldigtviktigt att lyssna till dem. Vi vill inte göra något somförsvårar situationen för dem som kämpar för fredoch dialoglösningar på båda sidor, både den pales-tinska sidan och den israeliska sidan.Stöd till ryska kvinnor i för hjälp i RysslandAnf. 82 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet finns ett relativt stort antal ryska kvin-nor. Många saknar arbete. Efter kontakter jag har fått,vet jag att de känner att deras kompetens inte tas tillvara. Det finns önskemål om att arbeta med student-utbyte, hjälpa kvinnor i att få i gång före-tagsamhet, utveckla demokratisamverkan, påverkadrogutvecklingen och inte minst stödja kvinnor ochbarn som är offer för våld och kvinnohandel.Det finns en särskild önskan att stödja de ca 6 000barn som finns på 48 barnhem enbart i de måste lämna barnhemmet blir flera av demhemlösa eller kriminella. Många begår självmord.Jag vill fråga om regeringen harnågra åtgärder på gång för att ta till vara den resurssom finns i av ryska kvinnor som vill arbetamed demokratiutveckling och hjälpåtgärder i Ryss-land.Anf. 83 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill något vidga frågeställningen,men jag lovar att också informera mig om vilka re-surser som finns bland invandrade människor frånöstra när det gäller att bistå oss i arbetet medbl.a. de barn som lever på barnhem eller som, medförlov sagt, inte ens lever på barnhem utan som leverpå gatan.I samband med vår diskussion om de ensamkom-mande barnen informerade jag mig om de kontaktersom vi har med frivilliga organisationer i bl.a. Ryss-land för att kunna delta i lösningen av dessa problem.Sedan dess har jag tagit två initiativ. Ett är att föraupp frågan till det toppmöte som ska äga rum däräven den involveras och som kanleda till att ett arbete kommer till stånd på detta om-råde.Jag kommer om att resa till för attdiskutera samma typ av direkta insatser i Rysslandmed min tyske kollega inrikesminister det utesluter inte på något sätt att vi kan utnyttjadessa människor i vårt land som en resurs, förutsattatt de har permanent uppehållstillstånd i landet natur-ligtvis.Anf. 84 ():Fru talman! Jag vill tacka för detsvaret. Jag har mött en grupp ryska kvinnor som för-söker organisera sig för projekt för t.ex. våldtagnakvinnor. De har ansökt om stöd från flera instanser.Söker de resurser från Östersjömiljarderna för attstödja företagsutveckling får de inget svar för de ärför små. När de vill ge stöd till ungdomar utan föräld-rar i kan de gå till Sida och få resurser,men då måste de själva klara en 20-procentig insats. Ioch med att de är arbetslösa hamnar de i den situatio-nen att de inte kommer någonstans.Men jag tror att de är en väldig resurs att ta till va-ra. De har kompetensen, språket och kulturen. Jag skagärna förmedla ett namn till . 85 Statsrådet ():Fru talman! Jag är tacksam för det, därför att detger oss möjligheter att utnyttja den typen av frivillig-krafter i ett arbete som vi vet har blivit alltmer ange-läget.Jag erinrar om den diskussion vi hade här i riks-dagen om de ensamkommande barnen som i hög gradhandlar om sådana åtgärder. Vi ska ha förebyggandeinsatser på ort och ställe i de länder där dessa problemuppstår.Jag tar fasta på erbjudandeatt jag kan få förmedlat till mig ett namn som gör detmöjligt för oss att följa upp ett sådant ärende.Palestiniernas situationAnf. 86 (mp):Fru talman! Min fråga ställs till . Dengäller palestiniernas situation.Israel är skyldigt till grova kränkningar av demänskliga rättigheterna på de palestinska områdena, isynnerhet i det palestinska flyktinglägret i berättar om skövling, hundratals dödade,summariska avrättningar och massgravar som täcksmed betong enbart i flyktinglägret i . harhindrat omvärlden från att få insyn och agerar som endiktatur.Jag och anser att bör tryckapå för att tillsätta en internationell med uppgiften att klarlägga vadsom egentligen har hänt i och de palestinskaområdena.Min fråga är: Kommer utrikesministern att verkaför att en sådan tillsätts?Anf. 87 Utrikesminister ():Fru talman! De rapporter vi har fått både från Je-nin och andra ställen är väldigt allvarliga. Det storaproblemet är, precis som frågeställaren visar, att viinte riktigt vet vad som har hänt, eftersom varkenhumanitära organisationer, journalister eller andra hartillåtits att komma in.Det behövs ingen ny internationell . Det som vi både från svensk sidaoch från EU-ländernas sida redan har begärt är attIsraels regering ska acceptera att FN:s högkommissa-rie för mänskliga rättigheter, , skatillåtas att besöka de palestinska områdena för räkning och kunna rapportera till-baka till kommittén för de mänskliga rättigheternahur situationen är humanitärt och när det gäller hurIsrael har hanterat Genèvekonventionen.Anf. 88 (mp):Fru talman! Problemet är att det är Isra-el som ska säga ja eller nej till dessa förslag. De harju alltid sagt nej. vill ju inte ha dennainsyn. Ska omvärlden bara ställa sig och titta på me-dan man hör dessa vittnesmål?Om nu säger nej, vad kommer då omvärl-den att göra? Det är det som är det stora problemet.Vi måste ha åtgärder mot ett nej-sägande från Israelssida.Anf. 89 Utrikesminister ():Fru talman! När det gäller nej-sägandet kan detvara samma situation oavsett vem som kommer. Där-för tror jag inte att en internationell undersöknings-kommission är lyckosammare än vad är. Tvärtom tycker jag att detär en poäng att man utnyttjar ett organ som redanfinns och en person som redan är respekterad för attutföra det här uppdraget.I måndags fattades det här beslutet av EU:s utri-kesministrar, och jag är övertygad om att alla inter-nationella aktörer kommer att ställa sig bakom sam-ma krav. När det finns en internationell enighet kringdetta förutsätter jag också att kommeratt säga ja till en omedelbar inresa för . 90 ():Fru talman! Jag har en fråga till kulturministerMarita Ulvskog.Marionettmuseet, som grundades av MikaelMeschke, är nedläggningshotat. ären verklig företrädare för världskultur. Det riskerar nuatt försvinna.Museet drivs tillsammans med teatern. Museet harnoll kronor i bidrag.