prot · GP0952 · 2002-01-16 00:00:00 — Det hade varit orimligt.Ingen av oss skulle väl få för sig att säga något så-dant.Sedan sade något som han bordeha funderat över hur rimligt det var. Han sade: Sys-temskiftet i drivs vidare utan eftertanke.Stockholmspolitikerna är alltså så usla, simpla ochoförmögna att syssla med politik att landets statsmi-nister kan stå här i kammaren och säga: Stockholmdrivs vidare utan eftertanke.När den socialdemokratiska majoriteten förramandatperioden minskade anslaget till vården med 3miljarder, var det med eftertanke? När den nuvarandeborgerliga regimen i har ökat anslagetmed 4 miljarder, har det varit utan eftertanke? Är detdär den ideologiska gränsen går?Göran sade här: Vi har hållit vad vi lova-de. Det är strongt. Sedan kom det i ett replikskiftemed : En del barn får det bättre i Lundgrenssamhälle, andra får det sämre. behöver vi inte talaom samhälle. Vi kan tala om Stockholm.Vi kan jämföra med de tre andra stor-stadskommunerna satsar mer per barn än de tre vänsterstyrdakommunerna. satsar mer på åldringsvår-den än de tre vänsterstyrda kommunerna. Stockholmsatsar mer på skolbarnen än de tre vänsterstyrdakommunerna. Är det brist på eftertanke? Kan vi få ettbesked?(Applåder)Anf. 11 Statsminister ()replik:Fru talman! är allas vår huvudstad. Jagär oerhört stolt över . Jag reser mycket ivärlden och ser många städer men ingen som kanmäta sig i skönhet med vår huvudstad. Det ska ocksåvara en huvudstad som vi är stolta över i andra sam-manhang. Då blir inte utvecklingen i denna helt avgö-rande del av någonting som bara är en ange-lägenhet för en grupp borgerliga politiker i ett stads-hus. Det angår oss alla och avgör på många sätt Sve-riges framtid och vår framtoning.Det är klart att vi har varit bekymrade den senastetiden, , när vi har sett kaoset på gatorna.Det är ingen bra bild.Många gamla har varit rädda och har inte kunnatgå ut. De har brutit sig och slagit sig.Eftersom är talesman för Stock-holmspolitiken - säg ändock att detta var trist! Åt-minstone någon skulle väl kunna säga någonting omatt detta inte ska upprepas. Eller säg någonting ompendeltågen! Säg någonting om alla de hyresrättersom nu har sålts ut till dem som råkar ha en, två, treeller fyra miljoner! Andra, som inte har det, och derasbarn - var ska de bo ? Säg någonting, AlfSvensson, om de jättelika underskotten i Stockholmläns landsting! Säg någonting om de två och en halv,kanske tre, miljarder kronor som fattas i detta lands-ting och som någon annan ska betala!Säg någonting, , om det som sägsfrån Stockholmspolitikerna om att får vi bara en bor-gerlig regering så ska utjämningen landets kommuneremellan upphöra! Säg någonting, , tilldem i som bedriver en politik som är beroen-de av utjämningssystemet! Är det iStockholm som ska få med sig påatt stoppa den kommunala skatteutjämningen?Säg någonting, ! talarju uppenbarligen ändå för Stockholmspolitiken.(Applåder)Anf. 12 () replik:Fru talman! Jag vet inte när jag i den här kamma-ren har hört en så undanglidande statsminister. Säg någonting själv!Herr statsminister började tala om barnen i Lund-grens samhälle. Då började jag tala om barnens ochde äldres situation i , som utpekas som densämsta av alla. Då började tala om attStockholm är en vacker stad. Det var väl en upplys-ning som denna kammare var i särskilt stort behov av,kan jag tänka mig! Sedan kom nästa upplysning: Jagreser mycket. Vi tackar också för denna upplysning.Men vad jag stod och sade här var att om vi jäm-för de fyra stora städerna så ser vi att det per kronasatsas mer på varje heltidsplats i barnomsorgen iStockholm än i , än i och än i Göte-borg, som styrs från vänster.Jag påpekade dessutom att det är likadant när detgäller skillnaden för de äldre, och när jag talade omskolorna så gäller det där också. satsarmer per skolbarn än vad man gör i vänsterstyrdaGöteborg, och Malmö.Jag tycker också att det är ynkligt att man inte fickbort snön, men jag tycker inte riktigt att det är jäm-förbara enheter.(Applåder)Anf. 13 Statsminister ()replik:Fru talman! är en rikare kommun änGöteborg och . Det är så - det känner vi ju till.Stockholm har större förutsättningar att bedriva verk-samhet. Men trots dessa rikedomar ser vi spänningar-na växa i . Jag har en lista framför mig härsom beskriver hur exempelvis antalet barn fördelasper förskollärare i olika delar. Där ser viväldiga sociala spänningar.Jag är inte ute efter att säga att allt som sker iStockholm är farligt eller fel. Men jag är djupt be-kymrad, och jag är av uppfattningen att det är möjligtatt genomföra ett systemskifte i tack vareatt med i spetsen görhögerpolitiken möjlig.Min rikspolitiska poäng är denna: Ska det bliStockholms sätt att bedriva politik som efter valetockså blir medicin?I stället för att gå in i debatten om de brister somvi nu ser i med vårdköer, med jättelikaunderskott i framför allt , med brister isnöröjning och i kollektivtrafik och allt sådant drarAlf jämförelsesiffror med ochMalmö. Låt oss då förbättra situationen i Göteborgoch - men de kan knappast höja skattenmycket mer än vad de har gjort. Det här handlar omhur vi ska få en rättvis fördelning landets kommuneremellan, men också den vill ju Kristdemokraternauppenbarligen attackera. Ska vi ha en kommunalverksamhet som har hög klass i hela så krävsdet också att vi har resurser i hela . För det harvi en utjämningssystem, men det bekämpar Stock-holmspolitikerna.Det är viktigt för mig att veta var Kristdemokra-terna står. Ställer de upp på en utjämning över landet,eller är det bara det som säger i sittinlägg som gäller? Det är det som det handlar om,och den debatten kommer inte ifrånnågon gång. Den kommer vi att komma tillbaka till.(Applåder)Anf. 14 () replik:Fru talman! Statsmi-nistern tog i sitt anförande upp barnens situation. Jagmåste säga att det var en lättnad för mig att han gjor-de det. kom Välfärdsbokslutet, skött av Joa-kim som ordförande. Man konstaterade där attbarnen är den stora förlorargruppen under de här treåren.Rädda Barnen, som vi alla vet är en seriös organi-sation som bevakar barnens rättigheter, har konstate-rat i rapport efter rapport - - att storagrupper av barn har fått det sämre under de senastetre åren.Man fokuserar särskilt på två områden. Det gällerförst utbildningssidan. Det är klart att det är ett miss-lyckande att så många barn eller ungdomar - mankanske får säga så i den åldern - går ut grundskolanutan att ha en biljett till framtiden. Så många krossadedrömmar det finns i det här lan-det! Det är en tragedi, och den är vi ansvariga för. Detgäller framför allt den regering som har drivit skol-politiken under de senaste tre åren.Detta drabbar invandrarbarnen ännu hårdare.Dubbelt så många invandrarbarn som andra barn harinte fullständiga grundskolebetyg. Det beror mycketpå att de under sin väntan på uppehållstillstånd intehar haft den rätt till utbildning som andra barn har. Vihar en grupp barn i som över huvud taget intefår någon utbildning trots att har skrivit underett oändligt antal internationella konventioner om justbarns rätt till utbildning. De är de gömda barnen.Jag har inte heller hört statsministern säga någon-ting om de unga invandrarkvinnornas situation. Deutgör kanske den absolut mest utsatta gruppen i da-gens . Detta kräver verkligen en ansvarsfullpolitisk diskussion, en annan skolpolitik, en annansyn på människors rättigheter till utbildning och del-tagande och mångfald i ett utbildningssystem sompassar alla.Frågan är om statsministern är beredd att ändrautbildningspolitiken så att alla barns rätt till utbild-ning tas till vara.(Applåder)Anf. 15 Statsminister ()replik:Fru talman! Jag kan hålla med om attskolfrågorna är oerhört viktiga. Det sade jag också imitt anförande. En central del i mitt tal handladeprincipiellt om detta. Det är svåra frågor. Det är ingenkonst att bygga ett skolsystem om man inte har ambi-tionen att få med alla barn. Vi vill att alla barn skavara med. Då krävs det verkligen en satsning på lä-rarna, och det krävs stöd i skolorna för att undervis-ningen ska vara möjlig.Är det någonting jag är glad för att vi har kunnatgöra så är det att vi successivtoch återigen har börjat tillföra skolorna resurser så attde klarar undervisningen för de barn som är särskiltkrävande. Det gäller de pojkar och flickor som tyckeratt skolan är pest och pina. De finns ju - kanske harmånga i den här kammaren rentav tillhört dem engång i tiden, men fick då ett hjälpande handtag ochstöd så att undervisningen kunde fungera. Detta görvi nu målmedvetet. Jag beskrev det i talet. Men dessaresurser vill ju vissa borgerliga partier plocka bort!Jag vet inte var står, men det vore skönt omCentern sade: Den här satsningen ska fullföljas ävenom det blir en borgerlig regering.De här resurserna är ju också beroende av att vihar ett utjämningssystem, och det talade vi om förut.Skolan ska ju vara bra i hela . Det vore bra omCentern kunde säga någonting om hur man ser påutjämningssystemet och att man inte tänker medverkai en regering som omfördelar på ett sådant sätt somt.ex. Om kanlämna sådana besked skulle de vara välkomna.Men en sak är viktig: Skolan har en dubbel upp-gift. Det är att förmedla kunskaper men också kärlekoch fantasi. Barn ska fostras inte bara med goda kun-skaper utan också med respekt för varandra. Ett sam-hälle ska bygga på kunskap och kärlek. Skolan skavara en bild av den vision vi har av det framtida sam-hället. Vi kommer kanske inte dit, men det är värt attsträva efter. Det kan jag försäkra.(Applåder)Anf. 16 () replik:Fru talman! Jag konstaterar att statsministern intesvarade på frågan varför både Välfärdsbokslutet ochRädda Barnen konstaterar att stora grupper barn harfått det sämre . Jag tyck-er att den person som har det största ansvaret för denförda politiken bör ge den förklaringen.Detta beror kanske på barnfamiljernas ekonomis-ka situation. Statsministern var ju inne på skattesänk-ningsfrågan tidigare. Jag tänker inte prata så mycketom det, men jag kan konstatera att den skattesänkningsom vänstermajoriteten beslutade om gav70 kr till människor med låga inkomster medan dengav 1 700 i det översta intervallet. Detta är ett steg ien fyrastegsreform. Man kan alltså fyrdubbla dessasiffror om man fullföljer den skattesänkningspolitiksom regeringen har fört.Det kan också handla om att skatter plus bidraglåser in människor i fattigdomsfällor. Centerpartietsskatteförslag är faktiskt sådant att det i stället lyfter utmänniskor ur fattigdomsfällor. Ett skatteavdrag på10 000 och ett förvärvsavdrag på 10 800 skulle hjälpafamiljer där mamma eller pappa - det kan ju varapappa också - är undersköterska.Det är viktigt att vi funderar på barnfamiljernastotala ekonomi. Jag undrar varför min ena grannesom är sjuksköterska och ensamstående med fyrabarn tjänar månaden på maxtaxan medan denandra grannen som bor nere i tätorten, är högutbildadoch också faktiskt har fyra barn tjänar 3 000 i måna-den på maxtaxan. Det är bra med lägre barnomsorgs-kostnader, men jag förstår faktiskt inte fördel-ningstanken i detta. Detta har mycket att göra medbarnfamiljernas trygghet.Sedan har vi polisfrågan. Vi ser gärna en po-lisskola till och 900 poliser till. Det är jättebra. Mennästan alla polisdistrikt går ju med underskott och harlånat på framtida anslag. Vad ska de betala de nyapoliser som ska skapa trygghet i samhället med? Varska de pengarna komma ifrån?Anf. 17 Statsminister ()replik:Fru talman! Det blir många siffror. Jag tror att desom följer debatten har svårt att sortera detta. Det blirså oerhört mycket som sägs på en gång. Låt mig sägaså här för att göra det lite enkelt: Just den här måna-den, , tillförs barnfamiljer väldigtstora förbättringar, framför allt via maxtaxan, men detsker också smärre justeringar på skattesidan och ävenandra insatser. Det är en bra januarimånad. Det ärklart att det kunde vara bättre, men vi får gå mycketlångt tillbaka för att hitta en enskild månad då förbätt-ringen har blivit så stor för barnfamiljer somden nu blir.Sedan kan man ju reflektera över om det verkli-gen är ett sunt system som vi har haft inom barnom-sorgen med dessa starkt progressiva taxor. Vi vet juatt väldigt mycket av en inkomstökning har ätits uppav barnomsorgstaxan för en barnfamilj där man för-värvsarbetar. Det är inte bra. På sina ställen har junästan allt gått bort. Detta ändrar vi nu på. Jag tror attdet är en välfärdsreform som kommer att bli mycketuppskattad av barnfamiljer. Det kommer numed räkningarna en direkt bekräf-telse på att politiken gör skillnad.Men det är klart att det kan bli bättre. villuppenbarligen genomföra sina förbättringar medhjälp av den moderata politik som jag beskrev.Jag ska inte säga som Per sade, men mankan väl säga som någon annan känd potentat sade,fast det kanske inte går i talarstol. Jagtvekar verkligen om detta är vad centerfolket i Sveri-ge efterfrågar. väljare har ofta låga inkoms-ter. Vilket intresse har de av skattepo-litik som ni nu uppenbarligen vill binda er för attgenomföra?Anf. 18 () replik:Fru talman! I går avgick skolministern som endramatisk kulmen på en serie socialdemokratiskamisslyckanden i skolpolitiken. Jag tycker inte om närpolitiker abdikerar från ansvaret för skolan, sadestatsministern som en sista spark på började ana vartåt det lutade när jag läste ennyårsintervju med statsministern där han sade att deborgerliga attackerna på skolan delvis har träffat rätt.Då är vi inne på en mycket intressant fråga. Den äregentligen intressantare än vem i ef-termiddag kommer att utnämna till ny skolminister.Det är vad statsministern har tagit till sig av miss-lyckandena i skolan. Det gäller t.ex. detta att såmånga slås ut.Jag undrar om statsministern är medveten om ivilken hög grad skolan är en utslagningsmaskin.Hur många är det som börjar det individuella pro-grammet, som är nutidens hjälpklasser? Det är 15 %som inte har med sig tillräckliga kunskaper frångrundskolan. Hur många av dem som börjar på detindividuella programmet går ut med slutbetyg? Det är16 %. av dem som börjar på det individuellaprogrammet går aldrig ut med slutbetyg. Hur mångaav dem som över huvud taget går i klarar de krav som engång satte upp som mål? Är det , , 70 %eller ? Nej, med är det av 20-åringarna som eftergymnasietiden har uppnått den högskolekompetenssom satte upp som mål. Det är resul-tatet.Vilka politiska signaler är statsministern bereddatt ge den nya skolministern?Anf. 19 Statsminister ()replik:Fru talman! Jag har sagt att det finns fog för kritikav skolan. Det finns fog för kritik av vården och om-sorgen. Det vore dumt att inte se det. Men hur serlösningarna ut? Det är där vi skiljer oss. Vi har enoerhört tuff tioårsperiod bakom oss. Det var väldigtmånga av dem som arbetade i skolan som framför allthade till uppgift att möta de pojkar och flickor somhar det svårast i skolan som fick sluta sina jobb på90-talet därför att ekonomin var sönderkörd. Så sågdet ut.Nu tillför vi resurser, och vi skärper kraven. Viutvärderar, och vi redovisar. Vi vänder oss mycketmålmedvetet till lärarna för att söka en allians meddem. som vi är kritiska ser vi också att delyckas i väldigt många avseenden. De svenska lärarnagör ett bra jobb. Jag är rädd för den folkpartistiskaoffensiven i skolfrågan. Den beskriver den svenskaskolan som ett totalt misslyckande. Så är det ju inte.Det är inte sant. Om vi jämför oss internationellthävdar vi oss väl. Det finns brister; dem ska vi rättatill. Men om vi inte ser det som är starkt och bra i densvenska skolan kan vi inte heller ge en ärlig uppskatt-ning åt dem som arbetar i verksamheten, och de ärvärda en uppskattning. Men det räcker inte. De skaockså ha mer stöd. Det ska vara fler lärare och annanpersonal som hjälper till. Det programmet genomförs,och jag är glad åt att programmet har fått beteckning-en Wärnerssonpengar därför att det var merän någon annan som drev fram denna satsning. Jagvet inte om ska riva upp den om han fårregera med . Det kan han väl svara på häri talarstolen.Förresten undrar jag, , om ni frånFolkpartiets sida ska riva upp maxtaxan. Det kanockså vara ett besked att ge till småbarnsföräldrarnanu när räkningarna kommer. Svara på det!Anf. 20 () replik:Fru talman! Jag är rädd för offensiv iskolfrågan, säger . Det gläder mig. Jagtror i själva verket att det var därför som IngegerdWärnersson fick gå i går.För att ge lite plåster på såren talar då omWärnerssonpengarna. Vid förra valet var det ju Pers-sonpengarna som skulle lösa alla problem, men sedandess har problemen bara vuxit. Det verkar inte somatt det bara är resurserna som är problemet. Och jaghar sagt i den här talarstolen att ingamiljarder i världen kommer att hjälpa den svenskaskolan om man inte är beredd att lägga om kursen. Nibestämde i att man skulle lägga om kursen.Det skulle bli ännu mera flum. Betygen ska bort. Mendet är just en sådan avgörande fråga, och det är nu ettformativt skede när ska utse en ny attskicka en signal: Nej, vi tror inte på den inriktningen;vi bryter upp från den linjen.När talar om att man arbetar i alli-ans med lärarna vet ju alla att det finns ett djupgåendemisstroende från lärarkår mot den skolpoli-tik som förs, inte minst gentemot socialdemokraterna.På punkt efter punkt behöver skolpolitiken läggasom. Det är fruktansvärt att så många mobbas och attdet i praktiken så ofta är mobbningsoffren som måstebyta skola. Om någon ska byta skola är det naturligt-vis mobbaren. Men när jag sade det i talarstolen sadeju : "jag ryser". Det är ett klas-siskt citat. Utse en skolminister, , sominte ryser vid tanken på att det först och främst ärmobbningsoffren som ska skyddas i den svenskaskolan. Det ligger ett mycket tungt ansvar på GöranPersson när han nu ska utse en ny skolminister. Dettakommer att bli en verklig huvudfråga i det här valet.Anf. 21 Statsminister ()replik:Fru talman! Jag tror att avslöjadesig själv ganska rejält i den sista repliken. Jag är intesärskilt rädd för offensiv i sak; jag ärrädd för svartmålningen. Den sker ju med hjälp avicke obetydliga pressresurser. Jag är förresten glad åtatt uppenbarligen också ska börjabeskriva allt det goda som sker i den svenska skolan.Det är uppmuntrande.Men mobbningen är naturligtvis fullständigt oac-ceptabel. Alla som har sett barn som har utsatts förmobbning - och det har många av oss gjort - vet vaddet kan betyda för en liten människa i form av enspolierad framtid. Det får aldrig accepteras - det ärstenhårt. De som arbetar i skolan - lärarna, rektorernaoch andra - måste också vara kristallklart tydliga påden punkten. Men de måste naturligtvis också hahjälp. De räcker inte alltid till. Om vi ser att de interäcker till ska vi också se till att de får det här extrastödet. Det är det som vi nu gör, och det fnyser Folk-partiet åt. Wärnerssonpengar, säger man, och ryckerpå axlarna. Men det är 15 000 fler. Det är lärare medspecialkompetens. Det är kuratorer. Det är psykolo-ger. Det är fritidsledare, och det är andra som skahjälpa alla dessa små som kommer i kläm och se tillatt de som mobbar får klart för sig var gränserna gåroch sedan ge dem en möjlighet att återigen komma ini ett normalt liv. Det är ju det som vi arbetar med, ochdet arbetet ställer sig vid sidan om. Det ären dålig skolpolitik, och kärlek är det som gäller i skolan,och det är också visionen av ett gott samhälle. LarsLeijonborg blir mig svaret skyldig om maxtaxan.Kom tillbaka i anförandet och tala om var Folkpartietstår! Det är viktigt för alla föräldrar att nu få reda pådet.Anf. 22 () re-plik:Fru talman! Statsministern talade i sitt anförandeom styrkenivån i den offentliga ekonomin i Sverige.Vi kan delvis tacka en nitisk och stark svensk fi-nansminister för det och en disciplinerad budgetupp-görelse med oss och Vänsterpartiet.Låt mig kort få koppla det här till EMU. Enligtflera internationella ekonomer är EMU-projektetunikt i historien därför att man säger sig kunna hållaisär en valutaunion och en fiskal union, dvs. Men alla dokument som nukommer från , t.ex. de senasteårsrapporterna, talar entydigt om att skatteområdeefter skatteområde ska likriktas. Man må önska engemensam valuta utan att man har en ge-mensam ekonomisk politik så mycket man vill. Mendet finns inte några realistiska möjligheter, och påsikt hindrar det om vi går med i EMU.Jag skulle vilja veta hur statsministern tänker age-ra för att undvika att EMU-medlemskapet övergår ien ren skatteunion och för att vi ska kunna behålla vårstyrkenivå i den offentliga sektorn och i de offentligafinanserna.Anf. 23 Statsminister ()replik:Fru talman! Vi kommer att komma tillbaka tillEMU-frågan. En av de frågor som är viktiga i detsammanhanget är den som tar upp. Hur klarar man en finanspolitik som ärnationell i kombination med en penningpolitik som äreuropeisk? Jag har pekat på den frågan. Den är värdatt fortsätta att diskutera. Jag tror att det går att klaradetta utan att vi hamnar i en skatteunion. En sådanutveckling är jag inte intresserad av.Anf. 24 () re-plik:Fru talman! Låt mig då gå vidare lite grann medEMU-funderingarna!Statsministern tog också upp kampen mot arbets-lösheten i slutet av sitt anförande. Vi har inte settslutet på arbetslösheten . Men den flexibla ar-betsmarknad som EMU förutsätter är faktiskt ocksåpå tvärs med klassiska socialdemokratiska värdering-ar. Hur ska socialdemokraterna lösa problemet medatt bibehålla jobben och skattenivåerna och därmedvälfärden och kunna förklara för sina medlemmar ochväljare att nyliberala mål som är inskrivna i fördragenska kombineras med arbetslöshetsbekämpning ochmed trygga jobb inom gränser?Anf. 25 Statsminister ()replik:Fru talman! Jag är glad åt att vill bekämpa nyliberalismen. Där är vi överens.Däremot är jag anhängare av en flexibel arbetsmark-nad. Den behöver inte alltid drivas fram med de nyli-berala metoderna. Den går att kombinera med starkafackföreningar och ett starkt lagskydd när det gälleranställningstryggheten. Den starkaste kraften förflexibilitet är arbetskraftens kompetens och utbild-ning. Där ligger, som jag ser det, naturligtvis svaretpå den fråga som ställer.Anf. 26 BO ():Fru talman! Apropå den diskussion vi redan haftom förnöjsamhet och skolan vill jag visa upp dagensAftonbladet, som presenterar en undersökning blandskoleleverna. Eleverna har fått nog av problemen iskolan, står det. Det räcker inte med ny minister. Detbehövs en ny politik, och det kräver en ny regering.Visst, , ska vi utjämna skattekraftmellan kommuner i . Det är självklart att viska ta ett ansvar för de kommuner som på grund avopåverkbara faktorer och av andra skäl behöver stöd.Men det gemensamma stödet ska vara statligt. Vitycker inte att låginkomsttagarna i ska betala.Det är fråga om hur skatteutjämningen ska se ut. Denska finnas, men den ska inte drabba dem som tjänarlite i och i en del andra områdenruntom i Sverige.Göran sade att han var bekymrad över ut-vecklingen i . Jag förstår det. Det måstevara ganska bekymmersamt att se att när var finanslandstingsråd lade man ned förloss-ningskliniker och skapade problem för gravida kvin-nor, medan man nu bygger upp nya förlossningsklini-ker. Det är skillnad med Socialdemokraterna, sadeGöran . Ja, med lägger man nedklinikerna; med , bygger man upp klinikerna för att detska bli bättre för människor. Med , har man en vårdgarantisom gör att människor vill flytta till för attfå sin operation i tid.Det är alldeles rätt att liksom i kom-mer en borgerlig regering att satsa mer på skolan ochvården. Hela landet ska få en vårdgaranti. Man skainte behöva flytta från till föratt få sin operation om vi får en ny regering. Vikommer också att satsa mer på polis och rättsväsende.Men det handlar inte bara om pengar. Det är detsom är stora misstag. Han tror att ombara han får ta tag i så mycket som möjligt av under-sköterskans och andras förtjänster så ska han förderas räkning kunna klara av problemen. Men då blirdet ju som när skrev: Varför märks interegeringens satsning på vård, skola och omsorg mer?Då blir det dessa rubriker i , trots det somkallas Wärnerssonpeng.Den stora skillnaden mellan mig och är att jag tror på människor. trormest på sig själv.Det där går igen på alla områden. Ta t.ex. barn-omsorgen!