prot · GP09110 · 2002-05-22 00:00:00 — Det ledde till en ändrad utskottsstrukturdär vi i princip återgick till tidigare sakområden.Ministerrådet hade också siktat in sig på fem områ-den: den teknologiska utvecklingen, välfärden, deninre marknaden i , samarbetet med grannlän-der och regeringar i grannskapet samt miljö och enhållbar utveckling. Ett temamöte om ettbärkraftigt ledde till en extra kongress iKungälv.Samarbetet i närområdet är en angelägen fråga.Inte minst det parlamentariska utbytet spelar stor roll.Nordiska investeringsbanken, NIB, men också NEF-CO och NOPEF har haft betydande verksamhetermed inriktning på närområdet.Det är nu de nordiska informations-kontoren i , och inrättades, ochjag vill påstå att dessa informationskontor, som kom igång innan banden slets av till gamla ,var något av en dörröppnare. arbetas det på att fåen liknande informationspunkt i . Det ärviktigt att snabbt komma i gång eftersom det har enså avgörande betydelse för det framtida samarbetet.Utan att föregripa vad nästa års rapport kommeratt innehålla är det intressant att notera att det norskaordförandeskapet har prioriterat de tre viktiga områ-dena barn och unga, livsmedelssäkerhet och bärkraf-tig utveckling. Jag tycker att det ligger väl i linje medvad vi parlamentariker från mittengruppen har uttalatoss för, och vi känner stor sympati för dessa priorite-rade sakområden.Herr talman! När jag 1979 deltog i min första ses-sion här i var det rådets 27:e session sedanstarten. Under dessa har naturligtvis väldigtmycket hänt både i rådet och i världen i övrigt. Entydlig förändring är det ökade tempot, sessionen harkortats. Då pågick sessionen i nästan . Dåvar hela den på plats. Antaletdeltagande ministrar från övriga nordiska länder varungefär detsamma. kan man väl säga att konkur-rensen om tid för det internationella samarbetet intevar lika stor då, och många fler hade tid att delta föratt så att säga bara lyssna.I år fyller . Det är nästan likagammalt som FN och det däremellan startade som till stora delar blev förebild under första arbetsår. hade dels ettomfattande parlamentariskt samarbete i och iEuropa. Dock fick inte utrikes- och säkerhetspolitikbehandlas. Jag minns debatter då erfarna parlamenta-riker tystade nya och entusiastiska ledamöter somville tala om säkerhetspolitik. Dessa frågor var dåfortfarande tabu.Historiskt har främst arbetat somnationella delegationer. Samarbetet mellan de olikanordiska partierna fanns visserligen, men det varsvagt och inte formaliserat med partigruppsmöten ochpartigruppsförslag som det är i dag.År 1979 hade en liberal regering underledning av , och oppositionsledaren var ordförande i den svenska delegationen. Detär värt att notera att flera av de förslag som fanns pådagordningen för den 27:e sessionen har stor aktuali-tet också . Avsaknaden av överstatlighet ochbehovet av konsensus har naturligtvis inverkat påmöjligheten att handla snabbt. Jag vill bara nämna attfrågor som då diskuterades var ett förbättrat konsu-mentskydd, nordiskt dataråd, valutapolitik och mo-netärt samarbete i - ett samarbete som i dagär under snabb utveckling i hela . Medicinsktmissbruk inom elitidrotten och framfarten av drogerbland yngre var problem som då fanns med men somhar mycket hög aktualitet också . Åtgär-der för att bevara sälstammen, begränsningar av djur-försök och samarbete om genteknik är också frågorsom med hänvisning till den snabba medicinska ut-vecklingen rymmer ett antal etiska problem som vifortfarande måste ta itu med såväl på nordisk basissom i världen i övrigt.Frågor som också diskuterades vid detta möte varNordiska hälsovårdsskolan, Nordiska industrifondenoch på . representa-tion var en het fråga, inte minst för danskarna ochfäröingarna själva. Många av de verksamheter som dåvar på dagordningen utvärderas . En del kansynas spela stor roll och ha betydelse eller också börde ersättas med annan nordisk verksamhet.Med ett skutt framåt i tiden till är viåter i . är det rådets 37:e session.Statsministern är nu , och ordförandeför svenska delegationen är , som vid densessionen också väljs till rådets president.Också vid detta möte behandlades frågor som harhög aktualitet , som arktisk medicinsk forskningm.m. Andra förslag som lades fram var att sätta igång en nordisk studie angående Europasamarbeteoch en utredning om det nordiska samarbetet ochEG:s inre marknad.Nu vet vi resultatet med flera nordiska länder i EUoch några som står utanför men ändå med en anknyt-ning genom . Det är inte fråga om anting-en eller utan om både-och. Vi behöver såväl Nordensom och världen.IT-frågorna står högt på dagordningen, ochdet finns ett särskilt IT-ministerråd. varde faktiskt aktuella genom förslag om en nordiskinformations- och databank och förslag om en nor-disk datautbildning. Det är ett fint inslag i det utbytesom sker med våra närområden och inte minst med detidigare av styrda områdena. Nord-jobbs verksamhet spelar här en stor roll. Att på platskunna utbyta erfarenheter i ett främmande land medbåde skillnader och likheter spelar en stor roll inteminst för unga människor.Fumliga försök i det förgångna har bl.a. NORD-SAT, Nordisk ekonomisk union - NORDEK - ochFörsvarsförbundet varit. Alla dessa tre försök har detgemensamt att det inte blev någonting av dem. Jaglägger ingen särskild värdering i det påståendet, menuttrycket står sig att nordiskt samarbete har haftmånga små framgångar och några få men stora bak-slag.Vid senaste möte i dis-kuterades globaliseringen, som har många ansik-ten. Det må vara internationell handel som växer,stora kapitalflöden över nationsgränserna, framsteginom högteknologin i stora delar av världen, lägrekostnader för kommunikationer, en kraftigt ökadmigration - allt detta i en alltmer integrerad världs-ekonomi och en explosiv utveckling av finansiellatransaktioner. Det är stor risk att klyftan växer mellanrika och fattiga länder.Globaliseringen, som framför allt kom i gångkring , har i verkligheten främjat ekono-misk tillväxt. Det visar sig att länder som ökade sinöppenhet gentemot omvärlden har haft en snabbareutveckling än länder som mälde sig ut från handeloch investeringar.På tal om öppenhet är vi från sidaockså öppna för att valkretsen utvidgas till att ocksågälla Europaparlamentariker. Det gör att vi har yrkatbifall till reservation 2 i betänkandet.Herr talman! Ett par korta reflexioner till. I enrapport som jag själv lade fram för förett par år sedan som hette Globaliseringen och Nor-den tog jag upp globaliseringens betydelse för kultur-politik och socialpolitik. Jag utgick från ett nordisktperspektiv men med en positiv syn på globaliseringeni betydelsen regional samverkan, tillväxt och mark-nadsekonomi för att motverka tendenser till slutenhetmot omvärlden, att få en vidgad arbetsmarknad ochatt åtgärda brister som orsakar arbetslöshet, t.ex.genom bättre vidareutbildning och kompetensutveck-ling. Rapporten debatterades och ledde till rådsbeslut.En rekommendation gjordes till ministerrådet och enrekommendation i fyra punkter till de nordiska län-dernas regeringar. Några delpunkter som fanns i re-kommendationerna: Hur möter vi de utmaningar somden nordiska modellen gentemot den allmänna glo-baliseringen innebär? uppmanas attklarlägga vilka delar av vår välfärdsmodell som detfinns samstämmighet kring och är angelägna att vär-na. Välfärdsforskningsprogrammet ska undersöka hurman harmoniserar men också särskilt beakta skatteba-sernas rörlighet. Kan detta påverka vår handlingsfri-het vid val av välfärdsmodell, och hur påverkar de alltstörre enheterna och koncentrationen i finans- ochnäringsliv maktförhållandena i samhället och konsu-menternas situation?De nordiska regeringarna uppmanades att främjagoda levnadsvillkor i . Vi ger också endemokratisk dimension åt detta genom uppmaningenatt presentera gemensamma handlingslinjer för hurman stärker demokratin och förnyar dess former.Vidare uppmanades till att sprida kunskap om våranordiska erfarenheter av folkrörelse och medbestäm-mande, om byalag och om folkbildning. Detta ärklassiska frågor som sprang fram ur våra stora folkrö-relser och som sedan fått en mer modern avnämare.Att verka för att folkrörelserna och frivilligorgani-sationerna stärks och att öka demokratiseringen ärbl.a. vad den globala styrningen handlar om.Där, allra sist herr talman, tror jag att det nordiskasamarbetet har sin uppgift. Det är inte bara . Vihar ett månghundraårigt gott samarbete, och därför ärdet så starkt med denna folkliga bas. Jag har sagt viden del tillfällen att det här faktiskt är något som kanvara en god exportvara.Anf. 148 ():Herr talman! I det här betänkandet finns, som ti-digare år, en sammanfattande redogörelse av reger-ingens skrivelse till om Nordiska minister-rådets verksamhet och även en kort sammanfattningav svenska delegations redogörelseför det gångna verksamhetsåret.I var ordförandeunder 2001. Man hade valt Nordbo 2001 som rubrikför sitt program. Ambitionen var att se samarbetet påolika områden ur den enskilde nordiske medborga-rens perspektiv. En särskild utredare tillsattes för attkartlägga nordiska medborgares rättigheter och skyl-digheter vid bosättning, arbete, studier och uppehåll iannat nordiskt land.Särskild vikt lades vid den s.k. visemanspanelensrapport, som tidigare nämndes här. Den lämnades ioktober 2000 med förslag till inriktning av det fram-tida nordiska samarbetet. Avsikten är att samarbetetska inriktas på fem områden: teknologisk utveckling,välfärd, där också nordbors rättigheter ingår, den inremarknaden i , samarbetet med grannländeroch grannregioner samt miljö och hållbar utveckling.Nordiskt samarbete i EU-frågor har i första handkaraktär av samråd och informationsutbyte. Samar-betet med närområdet, de tre baltiska länderna, nord-västra , och , är prio-riterat för . En stor del av resurserna satsas påprojekt med inriktning på demokrati, välfärd, bär-kraftigt resursutnyttjande och marknadsutveckling.Under året uppmärksammades, som också har sagtstidigare, att det var de nordiska informa-tionskontoren i , och inrättades.Dessa kontor har spelat en viktig roll för utvecklingenav kontakter och kulturellt utbyte mellan de baltiskaoch de nordiska länderna. Glädjande nog har ju nuockså beslut fattats om öppnande av ett svenskt kon-sulat i Kaliningrad.I regeringens skrivelse betonas samarbetet inomsektorerna utbildning och forskning, miljö, närings-politik, regionalpolitik, arbetsmarknad samt social-och hälsovårdsfrågor. Särskilt viktiga miljöfrågor dennärmaste tiden är havsmiljön och miljö och hälsa. Närdet gäller arbetsmarknadssektorn handlar det om fullsysselsättning, avskaffande av gränshinder, trygghet iarbetsmiljön och arbetslivet samt frågor som rör dennordiska välfärdsmodellen. Ett centralt område förarbetet är utvecklingen av arbetskraftens rörlighet idet gränsregionala samarbetet. Bl.a. har s.k. hinder-kataloger tagits fram för att undanröja de hinder somfinns för arbetskraftens rörlighet på den nordiskaarbetsmarknaden.Herr talman! I redogörelsen från Nordiska rådetssvenska delegation redovisas de möten som har av-hållits och de politiska utvecklingslinjerna i samar-betet. Förändringar i omvärlden har följts av organi-satoriska förändringar i arbetet inom Nordiska rådet.Vid rådets session i fatta-des beslut om ändringar i rådets organisation. Dentidigare geografiska utskottsindelningen ersattes aven fackindelning av utskotten inom områdena kulturoch utbildning, medborgar- och konsumentfrågor,välfärd, miljö och naturresurser samt näringsfrågor.Jag vet att senare kommer attytterligare belysa de förändringar som har genomförtsbeträffande rådets arbetssätt och de planer som finnsför det framtida samarbetet.Herr talman! Utskottet har behandlat ett antal mo-tioner i anslutning till skrivelsen och redogörelsen.Motionerna behandlar relationerna till närområdet,nordbors rättigheter, miljö- och hälsofrågor och soci-ala frågor, regional utveckling samt organisationsfrå-gor. Samtliga motioner har besvarats eller avstyrkts.När det gäller relationerna till närområdet handlarmotionsyrkandena om det nordiska samarbetets rollför att främja utvecklingen i närområdet, dvs. de ibaltiska länderna, i nordvästra , i och i Arktis.De här motionsyrkandena har behandlats av ut-skottet ett flertal gånger, och utskottet har därför intefunnit anledning att ändra sin bedömning från tidigareår, dvs. att det nordiska samarbetet vilar på denspråkliga och kulturella gemenskapen de nordiskaländerna emellan. Det nordiska samarbetet är ingeninternationell organisation där andra länder kan sökamedlemskap. Däremot har vi från utskottets sidapekat på den pågående översynen av de strategiskamålsättningarna för närområdessamarbetet inomramen för uppföljningen av rapporten talman! När det gäller organisationsfrågorföreslår i sin motion liksom tidigare åratt även ledamöter i ska kunnanomineras till och att utskotten i denordiska ländernas parlament ska ha en aktivare roll iberedningen av de ärenden som behandlas i . De menar också att det krävs en fortsatt refor-mering av Nordiska rådet.Majoriteten i utskottet anser att Europafrågornaredan i dag har en självklar plats i Nordiska rådetsverksamhet och att de löpande kontakterna och Europaparlamentarikerna harstärkts . ledamö-ter kan delta i temamötenmed full yttranderätt. De kan också delta i rådetssessioner. I samband med omorganisationen av ut-skottsstrukturen inom har det ävenslagits fast att ordförandena i de nyskapade fackut-skotten ska etablera kontakt med motsvarande utskotti Europaparlamentet.När det gäller den fortsatta reformeringen av ar-betet anser vi att det är rimligt, efter en så pass om-fattande omorganisation, att den nya organisationenska få en chans att finna sina former innan nya, störreorganisationsförändringar diskuteras på nytt.Vad gäller förankringen i de nationella parlamen-ten har en försöksverksamhet inletts där utskott frånde nordiska länderna har hållit särskilda möten. Detär en del av det reformarbete som pågår och somkontinuerligt ska utvärderas.Herr talman! Jag yrkar bifall till förslaget i utri-kesutskottets betänkande och avslag på samtliga re-servationer.Anf. 149 () replik:Herr talman! Att utrikesutskottet har av-styrkt en motion är knappast ett sakargument för attgöra det en gång till, särskilt när argumentationen inteutvecklas. Jag skulle vilja fråga varförSocialdemokraterna är motståndare till baltiskt med-lemskap i . Den skrivning som finns ibetänkandet är ju, som jag har redogjort för tidigare,direkt självmotsägande. Man vill inte bjuda in debaltiska länderna till av det skälet attde inte har uttryckt någon önskan om att få delta.Samtidigt skriver man att är stängt förandra länder att ansöka om medlemskap i. Det ärfullständigt självklart att de baltiska länderna inteskulle förödmjuka sig genom att öppet säga att deskulle vilja komma med när Socialdemokraternasänder sådana avståndstagande signaler. Det är ju pådet sättet att och medlemsländernasjälva måste sända en signal om att de baltiska stater-na vore välkomna.Det är på något sätt underligt, och det måste väländå också tycka, att det är lättare förde baltiska staterna att bli medlem i EU och Nato änatt få minsta signal om öppenhet från nordiska rådet.Det finns fler självmotsägelser i Socialdemokra-ternas argumentation. Man talar om den språkligagemenskapen. Finskan är t.ex. inte mer lik svenskanän vad estniskan är. Det allvarligaste, tycker jag, äratt man fullständigt bortser från det gemensammaansvar som , och har förÖstersjöangelägenheter. Det gäller alltifrån miljö- ochenergifrågor, säkerhetsfrågor och att integrera detnära i ett samarbete med de västliga demo-kratierna. Jag skulle vilja be att ut-trycka något sakskäl för att de baltiska staterna skanekas medlemskap i rådet.Anf. 150 () replik:Herr talman! De baltiska staterna har faktiskt inteuttryckt någon önskan att bli medlemmar. Det före-ligger också en mycket bred samsyn i om dehär frågorna.Det är den konservativa gruppen i Nordiska rådetsom driver frågan om ett baltiskt medlemskap i . Det är däremot inte så att övriga parti-grupperingar i på något sätt tar av-stånd från de baltiska länderna. Jag har själv deltagitvid sessioner där har sammanträffatmed den baltiska församlingen, som är de baltiskaländernas samarbetsorganisation. Från de baltiskaländernas sida uttrycker man också stor tillfredsstäl-lelse med det samarbete som finns mellan debaltiska länderna och Nordiska rådet.Självklart har de nordiska länderna ett mycketstort ansvar när det gäller och länderna runtÖstersjön.Anf. 151 () replik:Herr talman! Först säger att debaltiska staterna inte får vara med. Sedan förundrashon över att de inte själva har uttryckt någon önskanom att vara med. Det är väl ändå att bjuda med arm-bågen?Den baltiska församlingen har uttryckt önskemål iriktning att man skulle kunna utvidga ,men Socialdemokraterna avfärdar denna närområ-desintegration som skulle kunna bidratill. Våga fråga, ! Stå inte här och för-sök förutsäga deras svar! Se vilken reaktion de kom-mer med.Återigen: Jag tycker att man gör en synnerligenunderlig hänvisning till språklig och kulturell gemen-skap, som skulle vara något exkluderande och skiljaNorden från övriga länder kring . Jag serinte alls på vår historia på det sättet. Både AgnetaBrendt och jag vet mycket väl att såväl somstora delar av har varit med isamma rike som och . var en avvåra största städer, och i var ett avvåra viktigaste universitet. band ihop Nor-den, men vill använda Östersjönför att särskilja de nordiska länderna från de baltiskastaterna. Det tycker jag är i grunden felaktigt.Vad sänder det för signal om det framtida samar-betet i EU om en nordlig dimension? Först avvisarSocialdemokraterna ett ytterligare närmande mellanSverige och de baltiska staterna inom Nordiska rådet.När dessa sedan kommer med i EU kommer vi för-modligen snabbt att vara där och be om deras stöd förden svenska linjen för EU:s utveckling, för den nord-liga dimensionen och för hjälp med att integrera detnära Ryssland.Jag tycker att det är synnerligen underligt att detska vara lättare för ett land att komma med i Nato ochEU än i , eller att ens få en signal omatt man skulle vara välkommen som medlem i . Socialdemokraternas argumentation hål-ler inte. Varken språklig eller kulturell gemenskapkan vara tillnärmelsevis tillräcklig grund för att avvi-sa en utvidgning och göra relevant ivardagsintegrationen.Anf. 152 () replik:Herr talman! , jag har inte uttrycktnågon förundran över att de baltiska länderna inte haransökt om medlemskap. Jag har konstaterat att så inteär fallet.Som jag sade tidigare är det oerhört viktigt att vi ide nordiska länderna och i övriga länder runt samarbetar när det gäller t.ex. miljöfrågorna,och när det gäller demokratiutvecklingen ide baltiska länderna, hälsovården osv. Men förutsätt-ningen för att göra det behöver inte vara att vi alla ärmed i samma organisation. Samarbetet mellan denordiska länderna och de baltiska länderna fungeraralldeles utmärkt redan i dag.Anf. 153 () replik:Herr talman! har en tradition attbåde besvara och avfärda med så mjuka ord att manhar svårt att ta till storsläggan. Jag skulle önska att detskulle finnas mer av tåga och vilja i utskottets beskednär det gäller de olika förslagen. Jag tänker särskilt påde gränshinder som finns. Det blir en väldigt tjockkatalog. Man har tagit upp alltför lite i försök attundanröja det.Agneta Brendt talade själv om hur viktigt det ärmed arbetskraftsutbyte. Vi har en sådan punkt somFolkpartiet har tagit upp. Den gäller problemen för des.k. Det finns ett tiotal gränsöverskri-dande områden. Inte minst i det norra, , eller det sydvästra, , serman väldigt tydligt hur viktigt det är att ha ettfungerande gränsöverskridande samarbete. Där hargränsgångarna haft det svårt genom att det har varitknöligt för dem antingen i skattefrågor eller i t.ex. hurman hanterar de dagliga färderna över gränsen. Dettahar varit alltför stelbent.Jag tycker att de nordiska regeringarna har tagitalltför lätt på detta, och vi parlamentariker har väl intetillräckligt skjutit skarpt i de här frågorna. Jag skullevilja att hade något att skicka med föratt sätta tryck på de nordiska regeringarna, och då inteminst den svenska, när det gäller att underlätta för detnordiska samarbetet i vardagsverksamhet.Anf. 154 () replik:Herr talman! Jag är väl medveten om att det finnshinder och att det är stora problem på vissa ställen närdet gäller gränsöverskridande arbete - man bor i ettland och arbetar i ett annat. Men jag vet också att densvenska regeringen har gjort ansträngningar för attlösa de här problemen.Detta är inte bara en svensk angelägenhet, utandet handlar om regeringarna i de övriga nordiskaländerna också. Det måste finnas en önskan att se tillatt de här problemen blir lösta.Anf. 155 () replik:Herr talman! I den mån den svenska regeringenhar ansträngt sig är det inte särskilt imponerande. Detåterstår för mycket när det gäller att komma till rättamed vad jag kallar vardagshinder. Det gör att vårahögtidstal om hur självklart det nordiska samarbetetär och att vi egentligen är en enda gemenskap ekarnågot ihåligt, eftersom just vardagsproblemen intehanteras bättre.Agneta Brendt säger att hon och utskottet är välmedvetna om detta. Då skulle det faktiskt varaklädsamt att lägga in lite mer politisk tyngd när manbesvarar motioner. Det här är realiteter, där bekymrenfortfarande i alltför hög grad kvarstår.Anf. 156 () replik:Herr talman! Det är kanske framför allt i demycket vardagliga situationerna som problemen ärmest irriterande. Jag kan bara hoppas att det i framti-den blir en lösning på de problemen, så att det t.ex.blir enkelt för människor som bor i attarbeta i och vice versa. På samma sätt hoppasjag att det ska bli enklare för de människor som borlängs gränsen till eller uppe i Tornedalen.Anf. 157 ():Herr talman! Dåfrågar man sig om det är en pigg 50-åring eller entrött 50-åring. Ska man se på med oro,eller ska man se på med pessimism?Ska man se på med tillförsikt ellerbekymmer?Vi kan gå tillbaka i tiden och se vad som harhänt. Vi har vår passfrihet. Vi har den gemensammanordiska arbetsmarknaden. När man frågar människorutanför kammaren är det dessa saker de anser har betytt för dem.Men det finns problem inom om-råde. och tog upp dem,nämligen problemen med olika typer av gränshinder.Jag blir lite bekymrad när jag hör den ledande so-cialdemokratiska företrädaren säga att vi fårhoppas att vi kan lösa de vardagliga problemen. Detska inte hoppas någonting! Det ska lösas! Det ärdärför som finns. De problem somfinns ska lösas. En av de viktigaste sakerna är att lösa problemen. Vi måste lösa dessa problem för dem som tyck-er att är viktigt. Vi måste se till att koncentre-ra vårt arbete, att det blir målinriktat - människor skat.ex. kunna flytta.Låt oss titta på Norrbackrapporten - den rapportsom flera har citerat ur. Vi kan konstatera att de flestanordbor tror att det är problemfritt att flytta mellan denordiska länderna. Men det man kan stöta på är irrite-rande svårigheter och problem som man inte harkunnat förutse. En orsak är att lagstiftningen inte ärtillräcklig och inte beaktar de behov nordbor har somflyttar mellan de nordiska länderna. Vi vet att detbehövs en bättre samordning av regelverken.De flesta nordbor, som en följd av det växandenordiska samarbetet och globaliseringen inom när-ingslivet i , kommer att bo i olika länder. Dåförväntar de sig faktiskt att deras barns utbildningarska gälla i det ena landet till det andra, att de kan fåpensionsförmåner i det ena landet efter det andra. Detska inte vara några problem.Det är här, , vi politiker har vårstörsta uppgift, nämligen att se till att gränshindrenförsvinner i stället för att konstatera att det nu finnsen ny katalog av gränshinder. Vi får faktiskt se till atthindren tas bort mycket snabbt.Låt mig ge exempel på ett antal hinder som kantyckas små men som ändå är typiska.En ung svensk gick till arbetsförmedlingen för attundersöka möjligheten att arbeta på eller iGrönland. Det fanns ingen information att få.