prot · GP09101 · 2002-04-24 00:00:00 — Därför är det lite märkligt att samtidigtsom ni kräver fler disputerade lärare kritiserar ni detnya forskarutbildningssystemet.Anf. 122 () replik:Fru talman! De insatser som har gjorts följer interiktigt verkligheten. Vi vet att det krävs stora insatser.Det krävs rejäla insatser framför allt på resurssidanmen också för forskarstuderande doktorander. Vitycker att vi har tagit ett steg, men det är flera somkräver att vi ska gå ännu längre. De mål som vi harsatt upp och den verklighet som finns på lärosätenaska hänga ihop. Problemet är att visätter upp ett mål för hur det hela ska se ut, vi delege-rar ansvar till lärosäten och skolor, men resurserna,möjligheterna och makten följer inte alltid med.Det är där det stora problemet är. Om vi säger attvi ska ha x studenter ute och att vi ska se till att detfinns lärare där måste det också finnas möjlighet förde lärosätena att genomföra det.Det är ju det som inte hänger ihop längre. Det ärdet som vi i kritiserar. Det är därför somvi har lagt en budget med mer pengar till lärosätena,så att de kan satsa på att få en bra kvalitet. Det är detsom är den stora skillnaden mellan Socialdemokra-ternas politik och den politik som vi för, där vi sägeratt kvantitet och kvalitet ska gå hand i hand.Vad gäller den studiesociala utredningen vet jagatt det är en stor fråga och att det har varit ett stortproblem. Det är därför som vi så aktivt har arbetat föratt få till stånd en sådan här utredning. säger att vi ska avvakta. I och för sig ärvi vana att vänta, men vi väntar med spänning på attfå se vart det här tar vägen - det är en mycket viktigfråga - och hoppas att man relativt snart kommerfram till bra resultat.Anf. 123 () replik:Fru talman! kan tryggt avvakta direktiven.De har tagit tid, men de är då inte etthafsverk. Även utredningen kommer naturligtvis attfå ta sin tid. Jag delar helt åsikt att den ärmycket viktig, därför att dagens student ser inte utsom 50-talets student. Men vi har i mycket haft enstudiesocial organisation som har varit uppbyggdkring den gammaldags studenten.Om vi ska förändra vill vi göra det rejält, för atthitta ett system som åtminstone kan vara uthålligt ettantal år framåt. Det är därför det har fått ta den tid dethar tagit.Anf. 124 () re-plik:Fru talman! Jag skulle vilja ta upp frågan om kå-robligatoriet. Vårt parti ställer sig också bakom för-slaget att det ska tas bort. här att det är väldigt viktigt att alla människor ihögskolan är tvungna att tillhöra studentkåren för attfå sin studiesociala trygghet. Vi hoppas nu att utred-ningen ska komma fram till ett bra resultat.Är det inte förvånansvärt att det behövs ett tvångatt betala en viss avgift för en viss grupp människor,för att de ska känna sig trygga och få den socialatrygghet som de behöver? I så fall skulle man kunnatänka sig att en vackerdag föreslår att det ska vara en avgift för alla gymna-sieelever för att de ska få tillhöra elevrådet. Elevrådethar ju ett inflytande och kan ombesörja det hela.I ett demokratiskt samhälle ska väl inte en gruppmänniskor behöva betala för att de ska få utöva ettinflytande eller för att de ska få den vanliga socialatrygghet som alla andra får.Jag tittade på SFS synpunkter på vårpropositio-nen, och de kommer tillbaka till den situa-tion som studenterna befinner sig i, i relation till and-ra medborgare i landet.Nu är Socialdemokraternas mål att ska gå påhögskola och universitet. Är det inte rimligt att allamedborgare, oavsett om de är studenter eller vanligasamhällsmedborgare, finns inom samma lagrum och isamma sociala skydd och har samma möjligheter tillinflytande på den verksamhet som de utövar utan attbetala en obligatorisk avgift?Anf. 125 () replik:Fru talman! När det gäller kårobligatoriet och dessställning måste man se på och akade-mins traditioner och historia. Kårobligatoriet äregentligen ingenting som staten har uppfunnit, utandet är studentsammanslutningen inom ,precis som vi har haft ett kollegium inom universite-tet. Med vissa oskrivna regler och lagar och skrivnaregler och lagar har kårobligatoriet levt vidare, kanman säga.Vi har faktiskt fattat två principbeslut i . Vi fattade ett principbeslut om avskaffandeav kårobligatoriet 1977, dvs. Vifattade ett principbeslut . Inget av dessa princip-beslut har någonsin lett till ett konkret beslut om enny konstruktion och form för studentsammanslut-ningen för att dels lösa representationen i alla deberedande organen vid lärosätena och universiteten,dels lösa just de delar som har med den studiesocialaverksamheten att göra, men inte bara försäkringar -det är kanske den mindre delen - utan studentaftnar,studentkvällar, idrottsorganisation osv.Jag tittade på de siffror som lades fram , ochjag såg att det då skulle röra sig om en statlig kostnadpå om allt skulle täckasmed statliga medel. Det var ju så man tänkte.Anf. 126 () re-plik:Fru talman! Det förvånar mig att kan stå här och försvara att en medbor-gare i vårt land ska behöva betala för sindemokratiska rättighet, som man har i andra utbild-ningar. Här står och talarom hur viktigt det är att vi tar steg framåt och att viska ta hänsyn till traditionerna.Det finns principbeslut, och likväl är kårobligato-riet kvar. Och staten välsignar detta, i stället för attgöra det till något frivilligt. Låt i så fall studenternabestämma att alla studenter ska få finnas kvar! Mendet är väl inte så att representationen i just universi-tetets verksamhet när det gäller studenterna innebäratt man måste ta betalt för att de ska få vara med? Jaghar själv varit med och betalat avgiften ett drygt tiotalår, så jag är fullt medveten om vad det innebär.Jag vet också vad det innebär när man inte känneratt man får ut någonting av pengarna. Här är situatio-nen , på grund av inflation och annat, sådanatt studenterna i många avseenden har det svårt eko-nomiskt - för att inte tala om dem som är föräldrale-diga, som finner det nästan omöjligt att få det att gårunt men ändå ska betala till en studentförening föratt få göra sin examination. Det finns något korkat idet tänkandet hos ett demokratiskt sinnat parti.Vi från kan inte acceptera attmänniskor ska behöva ha det så, att det ska behövassådana anslutningar över huvud taget. Det måstefinnas en föreningsfrihet som träder in i det här fallet,där människor som vill vara med i en förening, t.ex.studenterna, säger ja till det och betalar sin avgift. Desom inte vill vara med behöver inte betala. Det är välen självklarhet.Anf. 127 () replik:Fru talman! Jag kan inte låta bli att förvåna migöver att , som i debatten om denöppna högskolan talade för terminsavgifter på läro-sätena, universitet och högskolor, här är så fruktans-värt upprörd över de få hundralappar som går tillkårobligatoriet.Anf. 128 () replik:Fru talman! Jag har den uppfattningen att en stu-dent i förväg ska få information om vad han kan för-vänta sig. Det är det vi sammanfattar i begreppetstudentkontrakt, som ärväldigt främmande för. En student ska helt enkelt haen garanti för vilken grad av handledning, vilkenutbildningsnivå på läraren och vilken möjlighet attpröva betyg osv. han har.Majléne tycks tro att det ser li-kadant ut på alla högskolor, eftersom hon säger attstudentkontrakten skulle se olika ut.Högskoleverkets omdiskuterade och fina gransk-ningar redovisades . Man skriver så här:"För studenterna själva är det omöjligt attkunna jämföra utbildningar mellan de olika lärosäte-na. . utbildningskatalogerna de får hemskickadeinnehåller inga konkreta detaljer om hur många lärareinstitutionen har eller hur många undervisningstim-mar det finns. "säger: "Vi är mycket kritiska tillkatalogerna, som snarare ger reklam än konkret in-formation. Utbildningskvaliteten kan skilja sig bero-ende på vilket lärosäte som ger utbildningen, men detär mycket svårt för studenter att få kännedom omdet".Därför vill jag fråga om studenterna inte behöveren betydligt mycket bättre information . Behöverstudenterna inte också en mycket bättre garanti änvad de har för att utbildningen verkligen hållervad den lovar?Anf. 129 () replik:Fru talman! Jag anser att rättssäkerhetssystemetska se likadant ut för alla universitet och lärosäten.Det är det mest naturliga.Ulf andra fråga när det gäller studenternahänger till viss del ihop med frågan om rättssäker-hetssystemet, som alltså ser lite olika ut för olikalärosäten och universitet. Det är klart att högskolornadriver utbildningar som till viss del är unika, även omde leder fram till lika många poäng i samma ämne.Det finns studentkataloger, som talar om vad manförväntar sig av studenten och vad de olika utbild-ningarna innehåller. Men jag kan dela att man kanske inte bara skulle presenterautbildningarna och utbildningarnas innehåll utanockså publicera de utvärderingsresultat som har avlevererat när det gäller de olika hög-skolorna. Då får den enskilde studenten verkligenmöjlighet att jämföra de olika utbildningarna. Jag ärinte alls motståndare till att även detta publiceras istudentkatalogerna.Anf. 130 () replik:Fru talman! Det jag vill ska ingå i ett studentkon-trakt är information om t.ex. hur många undervis-ningstimmar jag garanteras om jag börjar läsa, vilkenhandledning jag garanteras, vilken utbildningsnivålärarna har - om de har doktorerat eller inte - ochvilken kompensation jag får om högskolan inte leverupp till det utlovade. Det är inte så konstigt att detkommer att se olika ut på olika ställen, eftersom an-talet undervisningstimmar och lärarnas utbildningsni-vå varierar från högskola till högskola.Studenterna kan värdera olika saker. En del stu-denter värderar väldigt högt att träffa en forskarutbil-dad lärare. Andra tycker att annat är viktigare i un-dervisningen.Jag tycker att har fåttförslaget om studentkontrakt att låta mycket konstiga-re än vad det är. Det handlar om en tydlig rätt tillinformation t.ex. om vad som händer om studenteninte får det han eller hon har utlovats.Anf. 131 () replik:Fru talman! Om det är det menar medrättssäkerhet för studenterna måste jag säga att detinte riktigt ligger i linje med det harpresenterat. Man betonar rätten att överklaga betygoch vikten av att veta vad som händer om studenteninte kan delta i tentamina, osv. Det gäller t.ex. möj-ligheten till omtentamen.Jag hoppas att delar min uppfattningatt dessa delar måste vara lika på alla lärosäten. Deska inte kunna användas i kvalitetskonkurrensenlärosäten emellan. Man ska inte kunna vara lite snäl-lare när man sätter betyg på ett lärosäte än på ettannat.Jag fick när jag läste motion uppfatt-ningen att det var detta man menade när man taladeom rättssäkerhet. har jag fått veta vad med rättssäkerhet i motionen, och det är någotannorlunda.Anf. 132 ():Fru talman! Ingen vänsterpartistisk motion be-handlas i betänkandet. Trots det vill jag försöka klar-göra vår uppfattning i några av de frågor som hartagits upp i betänkandet.Det första gäller studenternas rättssäkerhet, som äroch länge har varit en oerhört betydelsefull fråga förVänsterpartiet. Det är väldigt viktigt att studenternasrättssäkerhet garanteras.För att det ska vara möjligt krävs det först ochfrämst att de föreskrifter som tillämpas är klara ochadekvata, att de är publicerade och att de tillämpaslojalt och på ett korrekt sätt.Av egen erfarenhet - jag har varit ledamot av enuniversitetsstyrelse - kan jag konstatera att det fak-tiskt finns behov av att ge i uppdragatt återuppta den juridiska servicen och rådgivningentill universitet och högskolor i syfte att höja den för-valtningsrättsliga standarden vid lärosätena.För Vänstern är studenternas möjlighet att få enfullständig omprövning av betygsbeslut ett viktigt ochnaturligt steg för att öka rättssäkerheten. Däremot ärjag personligen tveksam till om ett ekonomiskt ska-destånd ska kunna utkrävas vid felaktig myndighets-utövning eller när undervisningen har visat sig inteuppfylla de krav som man kan ställa på god undervis-ning.Vi ska också när vi pratar om Högskoleverketsutvärderingar, som jag tycker är utmärkta, kommaihåg att man än så länge utvärderar enstaka ämnen.Ett ämne är bara en liten del i ett sammanhängandestort program. Dålig kvalitet i det ena fallet kan kan-ske till en del kompenseras av god kvalitet i andrakurser och ämnen i ett utbildningsprogram.Jag tror att man med ett väl fungerande kvalitets-säkringssystem med en annan periodocitet - vi skullegärna se att det fanns finansiella resurser för utvärde-ringar vart fjärde eller femte år i stället för vart sjätte- bör kunna komma till rätta med eventuella brister.Jag håller med om attdiskussionerna och samtalen på universiteten ochhögskolorna sedan utvärderingarna startade i myckethögre grad har gällt just utbildningens kvalitet.Vi vill invänta remissbehandlingen av den s.k.rättighetslista som har givit ut innanvi tar ställning till ytterligare förbättringar när detgäller studenternas rättssäkerhet. Det är en lista somvi tycker innehåller ett antal utmärkta förslag, men viväntar med vårt definitiva ställningstagande tills vihar sett remissvaren.Miljöpartiet tar i en motion upp frågan om bristenpå geografisk rörlighet bland akademiker, som avmånga anses som ett problem. Två aktuella utred-ningar slår till en del hål på myten om den akademis-ka orörligheten. Enligt de utredningsresultaten är detframför allt adjunkterna som tar jobb utanför hög-skolan. har lämnat högskolan under de se-naste fem åren. Också lektorerna lämnar högskolan i ivarje fall för mig oväntat stor utsträckning. Professo-rerna, däremot, tycks vara en mer stabil grupp.Jag är förespråkare för rörlighet. Jag tror att detkan vara bra. Det vitaliserar systemet. Men det ärklart att vi inte får passera det acceptablas gräns, medtanke på att vi faktiskt har en akut lärarbrist. Jagskulle vilja säga att det är det stora problemet förhögskolan, nu och i framtiden.För att vi ska kunna behålla kvaliteten på utbild-ningen i ett expansionsskede, som vi ju befinner oss i,måste också lärarförsörjningen vara god. Jag tyckerdärför att det är viktigt att regeringen och utbild-ningsministern försöker göra någonting för att säkratillgången på välutbildade och kompetenta lärare ochäven för att förbättra rekryteringsläget när det gällerkvalificerade forskare inom främst teknik och medi-cin. Det är två områden inom vilka den akademiskakonkurrensen har ökat och där det finns ett starktavnämarbehov.Jag ska också kommentera den diskussion somförts om kårobligatoriet. Vår principiella inställninghar inte förändrats. Vi skulle faktiskt helst vilja av-skaffa det. Men vi har intagit en pragmatisk hållning,vilket för övrigt också Socialdemokraterna har gjort.Vi ser att det inte har funnits möjligheter att säker-ställa en god studiesocial miljö för studenterna. Degoda och kloka förslag som Per efterlyste har viännu inte sett.Vi har inte heller löst frågan om representationen ibeslutande organ. Frågan borde kanske utredas igen,men än så länge tycker vi att det finns skäl för attbehålla obligatoriet.Majléne tog upp den studieso-ciala utredningen och svarade på den fråga som jaghade tänkt ställa om direktiven. Det är bra om vi fårdem nu , för jag och vi har svårt att acceptera attde skulle föranleda en fördröjning in till nästa man-datperiod. Det gäller särskilt med tanke på den pro-cess som faktiskt föranledde det här beslutet.I en flerpartimotion från , Social-demokraterna, man upp attityderna gentemot homosexuella,bisexuella och transpersoner. Motionärerna menar attkunskaperna om de här grupperna inte tas upp på ettriktigt tillfredsställande sätt i utbildningen för främstlärare, socionomer, präster, läkare, psykologer, juris-ter och poliser. Jag delar motionärernas synpunkter isak men ser det som väldigt principiellt tveksamt attriksdagen ska styra och detaljreglera de olika utbild-ningarnas kursinnehåll.Det finns också en motion från en moderat riks-dagsledamot som behandlar tandhygienistutbildning-en. Jag har försökt titta på detta och skulle vilja ställaen fråga till propositionen 1997/98:112 Reformerat tand-vårdsstöd säger sig regeringen avse att ge i uppdrag att bedöma de utbildningsmässigaoch ekonomiska konsekvenserna av Socialstyrelsensförslag till kompetensområde för tandhygienisterna,som just pekade på att tandhygienisternas arbete nuomfattar viktiga delar av det förebyggande tandhälso-arbetet, det som man kallar oral hälsa, och att utbild-ningen därför inte borde omfatta mindre än 120 po-äng. Jag skulle vilja veta vad det egentligen blev avdet här.Jag skulle i samband med det här också vilja taupp tandsköterskeutbildningen. Jag vill bestämt sägaatt vi ser den som en eftergymnasial högskoleutbild-ning om alternativt 40 eller 60 poäng som kan ledafram till en yrkeshögskoleexamen. i sin utredning tydligen tänkt sig att göra tands-köterskeutbildningen till en KY-utbildning, vilket vibestämt motsätter oss. Jag kan bara hänvisa till attutredningar läcker, och även den här utredningen hartydligen läckt på den här punkten.KY-utbildningarna ska vara sådana att de tillgo-doser ett visst behov , och de skainte ha permanent karaktär. Dessutom ska det varamöjligt att tillgodoräkna sig tandsköterskeutbildning-en när man senare kanske vill söka till tandhygie-nistutbildningen, vilket faktiskt många tandsköterskorgör . Jag ser som vår uppgift här i attvi verkligen ska arbeta för att inte skapa återvänds-gränder i utbildningssystemet.Jag tycker att inställning är lite märk-lig. Jag tycker till skillnad från att indust-riforskningsinstituten faktiskt spelar en väldigt viktigroll både när det gäller att överföra och att utvecklaforskningsresultat till en möjlig produktion. De spelarockså en betydelsefull roll för kunskapsutvecklingeninom de små och medelstora företagen.Dessutom, , fungerar samarbetet mel-lan universitet och högskolor liksom även mellanuniversitet och högskolor respektive industriforsk-ningsinstituten oftast utmärkt. Även när det gällerforskarutbildningen och forskarskolorna finns det ettinte oväsentligt engagemang från institutens sida.Sist vill jag ta upp lite grann om fakultetsansla-gen. Främst för och för Umeåuniversitet är fakultetsanslagen katastrofalt låga iförhållande till läget vid andra universitet och läroan-stalter, vilket gör de här universiteten extremt bero-ende av externa anslag och även mycket känsliga förförändringar i forskningsfinansieringssystemet.Konsekvenserna av neddragningarna av SSF:sfoskningsfinansiering är ett tydligt exempel på detta.För universitet utgör de låga fakultetsan-slagen ett särskilt problem när det gäller att uppfyllade ökande kraven på motfinansiering i extern an-slagsgivning. Forskarna vid ärnödsakade att i större utsträckning än kolleger vidandra universitet finansiera sin egen verksamhet.Universitetet lär därför endast i begränsad omfattningkunna satsa på egna forskarassistenter och dokto-randtjänster.Linköpings universitet är faktiskt trots allt ett avde få universitet som har lyckats nå upp till taket, ochtrycket är fortfarande stort inom flertalet program.Universitetet fick också vid omfördelningen av ut-bildningsplatserna mellan högskolorna ett stort nytill-skott. Jag vill säga att det i ett så expansivt skede närman ökar antalet utbildningsplatser faktiskt måstefinnas en balans däremellan och fakultetsanslagen.Fakultetsanslagen måste öka i samma utsträckning.Annars kommer vi att förlora en del av kva-liteterna i grundutbildningen.Vi menar att utnyttjandet av existerande offentligamedel för forskning måste optimeras utifrån priorite-ringar och profilering, men borde faktiskt tidenvara inne för att tillåta en ökning av de statliga forsk-ningsresurserna i stort, också i samband med fakul-tetsanslagen. Vid en sådan ökning ser jag det somsjälvklart att och uni-versitet den här gången kompenseras för sina lågafakultetsanslag, så att de kommer på samma nivå somövriga lärosäten.Anf. 133 () replik:Fru talman! Jag fick en direkt fråga av Britt-MarieDanestig om både tandhygienister och tandsköters-kor. Precis som i fråga om den studiesociala utred-ningen är det väntan som gäller. Tandvårdsöversyn2000, vars resultat ska redovisas nu , har bl.a. iuppdrag att visa vilken kompetens och utbildningsom tandvården behöver . Jag har inte hörttalas om de läckor som tydligen fått delav, men jag utgår från att man har ett ganska konkretförslag just när det gäller kompetenstillförseln tilltandvården.Anf. 134 () re-plik:Fru talman! Detta låter i och för sig bra, men jagfrågade också vart uppdraget till attutreda och bedöma de utbildningsmässiga ekonomis-ka konsekvenserna av förslag togvägen. Jag skulle gärna vilja veta det.Jag är vidare lite bekymrad över den här utred-ningen. I dess expertgrupp finns varken tandsköters-kor eller tandhygienister representerade, endast tand-läkarna, och det tycker jag faktiskt är en brist.Anf. 135 () replik:Fru talman! sade avslut-ningsvis att fakultetsanslagen, de som går direkt tillforskarna vid högskolorna, måste öka lika mycketsom andra anslag. Därför blev jag lite överraskadeftersom och harröstat emot förslag från sida om att ökafakultetsanslagen.Sedan nämnde industri-forskningsinstituten, och för tydlighetens skull skajag säga att jag tycker att det är alldeles utmärktaföreteelser. De är ofta väldigt bra exempel på samar-bete mellan näringsliv och forskning. Det är ju bra attBritt-Marie Danestig också tycker att de är bra.Vad som förvånar mig är att inte Vänsterpartietser en fara i att en väldigt stor del av forskarutbild-ningen separeras från forskningen om man lägger justmindre pengar på fakultetsanslag. Eftersom vi har enbegränsad kaka att dela på för forskningen har vi inte- jag måste verkligen säga det tydligt här - sagt någotnegativt om industriforskningsinstituten, utan tvärtompositivt. Vad vi har sagt är att regeringen bör göra enanalys av hur den viktiga forskarutbildningen påuniversiteten påverkas av de beslut som tidigare fat-tats. Jag tror att det är väldigt angeläget att följa dettaså att inte merparten av forskarna befinner sig utanföruniversitetet och får stå för forskarut-bildningar utan att ha några anslag till forskning. Detförvånar mig lite att inte kan se pro-blematiken där, även om jag uppskattar att ni är gladaför samarbete med näringslivet, precis som vi är.Anf. 136 () re-plik:Fru talman! Det är klart att forskarutbildningen ären uppgift för universiteten. Men det finns också, trorjag, en stimulans i att man under sin utbildningstidhar kontakter med den verklighet som man ska speglai sin forskning. Det kan ju aldrig anses vara fel. Hurdet organiseras och hur de här kontakterna går till kanväl variera beroende på vilket ämne man har valt attägna sig åt.Jag skulle vilja påminna om att vifaktiskt under den här mandatperioden har gjort enkraftfull satsning genom de nya forskarskolorna. Dethar funnits ett starkt intresse att få fram fler dispute-rade. Vi är medvetna om att de här satsningarna intekommer att räcka för framtiden. Ska vi klara lärarför-sörjningen och det behov som finns inom arbetslivetav högutbildade så måste vi anstränga oss mer.Anf. 137 () replik:Fru talman! Det är bra att och är medvetna om att satsningen påforskningen inte räcker. Då kanske ni kanstödja en del av de förstärkningar som Folkpartietföreslår på närmare 2 miljarder under en treårsperiodtill just forskare och forskarutbildningen.När det gällde just industriforskningsinstituten ärFolkpartiets yrkande - som tog avstånd ifrån - att regeringen bör återkom-ma till med en analys av hur den viktigaforskarutbildningen kan komma att påverkas av dereformer som är genomförda när det gäller industri-forskningsinstituten. Det tycker jag är en ganskanyanserad och harmlös tanke från vår sida. Det är intenågot negativt gentemot industriforskningsinstituten.Anf. 138 () re-plik:Fru talman! Jag kan inte riktigt förstå bakgrundentill det yrkandet, . Det är klart att finns detintresse så finns det fog, men jag kan inte se på vilketsätt man skulle motivera det. Den förändring som hargjorts när det gäller industriforskningsinstituten berörju egentligen inte forskarutbildningen på något sätt.Det är ett sätt att effektivisera och förbättra verksam-heten för industriforskningsinstituten.