prot · GQ099 · 2002-10-24 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:9Torsdagen den 24 oktoberKl. 12.00 - 13.1814.00 - 15.01Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 17 oktober.2 § Ny riksdagsledamot och ersättare för riks-dagsledamöterUpplästes och lades till handlingarna följande frånValprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis för riksdagsleda-mot och ersättare för riksdagsledamöterTill har från Valmyndig-heten inkommit bevis om att (),, utsetts till ny ledamot av riksdagenfr.o.m. sedan () avsagt sig sitt uppdrag som riksdagsledamot. har också inkommit protokoll angå-ende utseende av ersättare.Valprövningsnämnden har denna dag granskatbeviset för den nya ledamoten och protokollet angå-ende ersättare och därvid funnit att de blivit utfärdadei enlighet med 19 kap. 11 § vallagen.Stockholm den 23 oktober 2002Lars /§ Utökning av antalet extra suppleanter ivissa utskott och i EU-nämndenValberedningen hade, enligt ett till kammaren in-kommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet supple-anter skulle utökas enligt följande:från 23 till 24 i konstitutionsutskottetfrån 22 till 23 i finansutskottetfrån 22 till 23 i justitieutskottetfrån 22 till 23 i socialförsäkringsutskottetfrån 22 till 23 i kulturutskottetfrån 22 till 23 i utbildningsutskottetfrån 22 till 23 i trafikutskottetfrån 23 till 24 i miljö- och jordbruksutskottetfrån 27 till 29 i EU-nämndenKammaren medgav dessa utökningar.4 § Val av extra suppleanter i vissa utskott ochi EU-nämndenFöretogs val av extra suppleanter i vissa utskottoch i EU-nämnden.Kammaren valde i enlighet med valberedningensförslag tillsuppleant i konstitutionsutskottetLars ()suppleant i finansutskottetLars ()suppleant i justitieutskottetKalle ()suppleant i socialförsäkringsutskottetSven-Erik ()suppleant i kulturutskottetTasso Stafilidis (v)suppleant i utbildningsutskottetPeter ()suppleant i trafikutskottetAnders ()suppleant i miljö- och jordbruksutskottetKarin ()suppleanter i EU-nämndenSven-Erik ()()5 § AvsägelserTredje vice talmannen meddeladeatt Per () avsagt sig uppdraget somledamot i skatteutskottet,att () avsagt sig uppdragetsom ledamot i socialutskottet,att () avsagt sig uppdragen somledamot i utbildningsutskottet, som suppleant i Riks-banksfullmäktige och som suppleant i den svenskadelegationen till i kon-ferensen om säkerhet och samarbete (),att () avsagt sig uppdra-get som ledamot i miljö- och jordbruksutskottet,att () avsagt sig uppdraget somledamot i arbetsmarknadsutskottet,att statsrådet () avsagt sig uppdra-get som ledamot i krigsdelegationen,att () avsagt sig uppdragetsom suppleant i försvarsutskottet,att () avsagt sig uppdragetsom suppleant i kulturutskottet ochatt () avsagt sig uppdraget somsuppleant i arbetsmarknadsutskottet.Kammaren biföll dessa avsägelser.6 § Kompletteringsval till vissa utskottTredje vice talmannen meddelade att Vänsterpar-tiets riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanseranmält som ledamot i skatteutskottetoch Per som suppleant i skatteutskottet.Tredje vice talmannen meddelade vidare att Soci-aldemokraternas riksdagsgrupp på grund av uppkom-na vakanser anmält som ledamot ijustitieutskottet, som ledamot i social-försäkringsutskottet, som ledamoti socialutskottet, som ledamot iutbildningsutskottet, som ledamot i mil-jö- och jordbruksutskottet, som ledamot iarbetsmarknadsutskottet, som leda-mot i riksdagsstyrelsen, som ledamot ikrigsdelegationen, som leda-mot i besvärsnämnden, som suppleanti , som suppleanti försvarsutskottet och utbildningsutskottet, MatildaErnkrans som suppleant i kulturutskottet, som suppleant i miljö- och jord-bruksutskottet, som suppleant iarbetsmarknadsutskottet, som sup-pleant i riksbanksfullmäktige och somsuppleant i den svenska delegationen till i konferensen om säkerhet ochsamarbete ().Tredje vice talmannen förklarade valda tillledamot i skatteutskottetMarie ()ledamot i justitieutskottetSusanne ()ledamot i socialförsäkringsutskottetTomas ()ledamot i socialutskottetKristina ()ledamot i utbildningsutskottetLouise ()ledamot i miljö- och jordbruksutskottetRolf ()ledamot i arbetsmarknadsutskottetBritta Lejon (s)ledamot i riksdagsstyrelsenCarin ()ledamot i krigsdelegationenLilian Virgin (s)ledamot i besvärsnämndenAnn-Marie ()suppleant i konstitutionsutskottetInger ()suppleant i skatteutskottetPer ()suppleant i försvarsutskottetMarie ()suppleant i kulturutskottetMatilda Ernkrans (s)suppleant i utbildningsutskottetMarie ()suppleant i miljö- och jordbruksutskottetAnn-Kristine ()suppleant i arbetsmarknadsutskottetLuciano Astudillo (s)suppleant i riksbanksfullmäktigeGöte ()suppleant i den svenska delegationen till i konferensen om säkerhet ochsamarbete ()()7 § Anmälan om fördröjt svar på interpella-tionTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 2002/03:6Till riksdagenInterpellation 2002/03:6 av omförsvarets ansvar för det gamla övningsområdet iFalun.Interpellationen kommer att besvaras den12 november 2002.Skälet till dröjsmålet är regeringsombildningenoch svårigheten att hitta en debattdag som passarbåde interpellanten och försvarsministern.Stockholm den 22 oktober 2002.FörsvarsdepartementetEnligt uppdragIngvar ÅkessonExpeditions- och rättschef8 § Svar på interpellationerna 2002/03:11 och12 om fastighetstaxeringens beskattning av ener-gibesparande åtgärderAnf. 1 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att en övergång till ettmer energisnålt och miljövänligt samhälle stimuleras.Jag vill för det första påpeka att regeringen i åretsbudgetproposition har vidtagit ett flertal åtgärder isyfte att förbättra miljön. Som exempel vill jag näm-na den gröna skatteväxlingen.Gunnar pekar på att den som vidtar vissaenergibesparande åtgärder får högre taxeringsvärdeoch därmed högre fastighetsskatt. Som exempelnämns att isolerglasfönster och värmepumpsystemger extra standardpoäng och därmed högre taxerings-värde.Det finns enligt min uppfattning skäl för att vidtaåtgärder för att stimulera miljöinvesteringar. Däremotanser jag det principiellt felaktigt att sådana åtgärderska genomföras genom att taxeringsvärdena justeras,eftersom dessa ska spegla de faktiska marknadsvär-dena. Jag anser därför att eventuella stimulansåtgär-der ska ske på annat sätt.Frågan om vissa energibesparande åtgärders in-verkan på fastighetsskatten har varit föremål församtal mellan regeringen, och Miljö-partiet de gröna.Anf. 2 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet, för da-gen inte bara finansminister utan även miljöminister,för svaret.Jag vill börja med att i allra största förtroende be-rätta en sak för finansministern - en sak som jag ärövertygad om kommer att glädja honom väldigtmycket: Jag har slutat bränna hemma, men inte därföratt de på polisstationen kände att jag brände. Möjli-gen kan grannarna ha märkt det. Oss emellan, i allrastörsta förtroende: En del av dem bränner fortfarande.I stället tyckte jag att en övergång till ett annat sätt attvärma upp huset var bättre. Därför har hela utrust-ningen från förbränningsanläggningen burits ut medbehållare, slangar och allt sådant. Man vill ju levasom man lär.I stället har jag låtit borra utanför huset. Det ärmånga i detta land som har gjort så. Det är ett mycketdjupt hål, rakt ned i marken. Upp ur dettahål strömmar vatten som ständigt håller samma tem-peratur. Vi tar lite av den värmen och skickar sedanned vattnet igen. Det kostade en slant att göra så. Detär många som vet att det inte är gratis att anläggabergvärme eller skaffa andra värmepumpssystem. Förmin del kostade det plus en kommunalavgift, som var momsbefriad, på . Ovanpå de108 tillkom i mervärdesskatt,som mina företag säkert på ett förtjänstfullt sätt harskickat in till finansministern. Jag är övertygad om atthan inte har slarvat bort ett enda öre utan att han haranvänt dessa pengar mycket väl. Jag tycker att det ärriktigt att man ska betala på detta sätt.I ännu större förtroende kan jag berätta att närman gör sådana här investeringar kan man få erbju-danden, och det hände även mig: Det skulle kunna blinågot billigare om man avstod från att ta kvitton påalltihop. Jag får väl säga att jag avstod från detta.Men att det förhåller sig på det här sättet får vi välskriva på statshemligheternas skattekonto.Jag anmälde till skattemyndigheten att jag hadegjort denna förändring. Genast fick jag ett brev tillba-ka. Jag måste säga att det gick väldigt fort. skötte sig väl på den punkten. Vi kom-mer helt enkelt att taxera upp dig vid nästa ordinarietaxeringstillfälle, sade de - en poäng ytterligare, somjag har skrivit i interpellationen.Jag tror att många svenskar helt enkelt blir nå-gonting som är väldigt tråkigt, nämligen förbannade.Man har ju gjort en god miljöinvestering och en godsak.Vad är det som inträffar när väldigt många av ossvidtar den här typen av åtgärder? Jo, man slutar eldaupp olja, och det är en viktig sak att minska oljeför-brukningen.I mitt fall var det så att det under de som jageldade upp olja rörde det sig om ungefär 5 olja . Hur mycket blir det ? Ja,det motsvarar - om finansministern kan föreställa sigdet - i kubik eller en 10 ½ meter hög frig-gebod. Det är ganska mycket.Jag förstår att finansministern inte vill ändra pånågonting i taxeringen. Ändå säger han att det ärprincipiellt felaktigt och anser att stimulansåtgärderska ske på annat sätt. Då blir min fråga: Hur har fi-nansministern tänkt sig att göra detta?Anf. 3 Finansminister ():Fru talman! och jag är överensom att det är viktigt att vi kan få fler insatser för attförbättra vår miljö. Det kan bland annat ske genomenergiinsatser och den uppvärmning som sker exem-pelvis i många av våra fastigheter.Man kan alltid diskutera vilken modell som ärbäst. Jag tycker att det är bättre att använda en modellsom handlar om att man exempelvis ger en sortsskatteavdrag, till exempel i form av ett så kallat ROT-avdrag. Det är en miljöförbättrande insats som ärpositiv men som inte har några snedvridande fördel-ningspolitiska effekter.Det kan handla om sådana åtgärder som att manskaffar treglasfönster, isolerglasfönster eller pellet-brännare, för att ta några exempel. Naturligtvis kanman fundera på den exakta avgränsningen. Man kanha en sådan lagstiftning för att pröva ettsådant system. Det är precis vad som föreslås i enmotion som under gårdagen lämnades in från Social-demokraternas, och håll.Jag hoppas och tror på en positiv behandling av ensådan motion här i kammaren.Jag utgår från att det här kan ske inom en ram omungefär . Naturligtvis får man dåanpassa nivån på beloppen för det så kallade ROT-avdraget vad gäller denna ram. Jag menar att det är enbättre metod än om man använder sig av en justeringav taxeringsvärdena.Om man exempelvis skulle justera taxeringsvär-dena är det inte bara så att det bryter mot vårt nuva-rande fastighetsskattesystem. Dessutom är det så attdet för den som i har en pelletanläggningeller någon annan miljöförbättrande anläggning bliren större fastighetsskattesänkning än man får exem-pelvis i . Jag tycker inte att det är rimligt attgynna vissa områden på det sättet, utan det är frånbåde fördelningspolitisk och regionalpolitisk syn-punkt bättre att använda sig av tekniken med ROT-avdrag och att hålla fast vid den typ av fastighetsbe-skattningssystem som vi har och inte göra in-grepp i det systemet.Den här typen av miljöinvesteringar kopplas dåinte till fastighetens värde men får ändå lika godaeffekter. Det underlättar för den enskilde fastighets-ägaren vad gäller dennes möjligheter att skaffa enmer miljövänlig teknik för uppvärmningen av sinfastighet.Anf. 4 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för detta. När jagskrev min interpellation kände jag inte till den motionsom inkommit. När jag läste de 121 punkter från den4 oktober som ni har kommit överens om studeradejag punkt efter punkt. Men den här viktiga punktennämndes inte med ett enda ord. hör jag alltså attdet finns en motion. Jag är ledsen att jag inte harobserverat den bland de 3 234 motioner som jag i nattförsökte läsa inför denna interpellationsdebatt. Denmotionen gick mig alltså förbi.Låt mig återkomma till detta med hur man skataxera. Jag håller med finansministern och, inte minst,statsministern som brukar säga att det är viktigt att vihar rättvisande taxeringsvärden. Det är mycket vik-tigt, inte så mycket för beskattningen utan framför alltmed tanke på arv och andra former - lån och vad detnu kan vara. Detta är mycket viktigt.Dock tycker jag att finansministern på den härpunkten blandar ihop två saker, nämligen detta medatt vi ska ha rättvisande taxeringsvärdena och dettamed hur mycket som ska beskattas i detta avseende.Vi har ju redan principen att taxeringsvärdet är ettvisst belopp - låt säga . Av det ska bara75 % tas upp, så man har redan gjort en sådan an-passning.Vad vi liberaler skulle kunna bidra med är enökad idérikedom för socialdemokratin på den härpunkten, så att man skulle slippa ifrån många andrasaker. En sådan teknik kunde till exempel vara att inteta upp till lika hög beskattning när det gäller taxe-ringsvärdet. Man skulle till exempel kunna tänka sigatt för den som har gjort en miljöinvestering för säg100 sänks det beskattade värdet med 50 000kr. Då blir det lika mycket i som det blir iStockholm. Jag håller med om att det är väldigt vik-tigt att inte införa regionala skatteskillnader. Det är enav anledningarna till att jag är emot en del andraskattesystem som vi har. Jag tror att vi skulle kunnakomma längre på den punkten.Vidare är jag tveksam till detta med ROT-avdrag.Statsministern var själv i en TV-utfrågning med ErikFichtelius till och med inne på detta. Man skulle kun-na till och med kunna tänka sig bidrag till den härsortens investeringar. Det tycker jag inte är en godliberal politik. Inte heller är det, tror jag, i grunden engod socialdemokratisk politik. Om man använder merav marknadsekonomiska incitament också i miljöpo-litiken får man nog en mera långsiktig och hållbarenergipolitik.Anf. 5 Finansminister ():Fru talman! Om vill undvika attvi får regionala skillnader i beskattningen av fastig-heter utifrån miljö- och energisynpunkt tycker jag attROT-avdragsmodellen faktiskt är exemplarisk. Denbibehåller vårt nuvarande fastighetsskattesystem. Jaghåller med om att det är viktigt att vifår en viss logisk utformning också i fortsättningen.Vi kan naturligtvis via ROT-avdraget reglera hur vikan stimulera så att det blir lika för alla fastighetsäga-re att få stöd för den investering som man gör ochsom kan bidra till en bättre miljö och ett bättre ener-giutnyttjande över huvud taget.Jag kan dela uppfattning om attbidragsmodellen inte är en särskilt bra modell. Omman inte vill ha en bidragsmodell - och det vill inteGunnar ha - och vill undvika en regionalsnedfördelning, dvs. att en investering blir mer värd iStockholm om taxeringsvärdet sänks än den blir iexempelvis , då är ROT-avdragsmodellenden mest korrekta. Den är neutral ur geografisk ochfördelningspolitisk synpunkt, och den ger en godstimulans för den enskilde att bidra till en bättre miljöoch ett bättre energiutnyttjande.Anf. 6 ():Fru talman! Jag ska sluta med att säga att vi frånFolkpartiet liberalerna naturligtvis noga ska titta påden motion som har kommit för att se om vi kan gåvidare på det sättet för att åstadkomma ett mera håll-bart samhälle när det gäller energihushållningen. Jagtackar och lovar att jag återkommer vid tillfälle.Anf. 7 Finansminister ():Fru talman! Jag har förståelse för att inte har hunnit läsa alla de 3 000 motioner somlämnats in, men jag är glad om sär-skilt vill titta på den motion som vi från Socialdemo-kraterna, och har lämnat idet här ämnet. Jag tror att det, med de utgångspunktersom här har anfört, borde finnasmöjlighet att få stöd från många partier för en såutmärkt idé som finns i den motionen.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 12.30 i väntan på att justitieminister skulle infinna sig i kammaren för att lämnasvar på interpellationer.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 12.30.9 § Svar på interpellation 2002/03:8 om poli-sens interna personalansvarAnf. 8 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig om jagkommer att vidta några åtgärder avseende . Han menar att depoliser som är åtalade för tjänstefel i samband medEU-toppmötet i inte bör fortsättaatt arbeta som poliser om det blir en fällande dom.Först vill jag understryka att polisinsatsen vidSchillerska gymnasiet i ärföremål för en rättslig prövning. Det innebär att jagvarken kan eller vill kommentera händelserna somägde rum där. Det är inte heller min uppgift somjustitieminister att recensera personalansvarsnämn-dens arbete eller uttala mig om hur nämnden böragera i enskilda fall.Däremot vill jag översiktligt redogöra för perso-nalansvarsnämndens roll i samband med att ett åtalhar väckts mot en anställd inom polisen.Innan den rättsliga prövningen inleds av ett åtalmot en polisanställd begär domstolen regelmässigt inett yttrande från personalansvarsnämnden. Av dettayttrande framgår om nämnden bedömer att den an-ställde kommer att avskedas eller inte vid en fällandedom. Vid straffmätningen ska domstolen utöverbrottets straffvärde beakta om det finns grundad an-ledning att anta att den dömde kommer att drabbas avavskedande eller uppsägning från anställning.Jag tycker att det är viktigt i det här sammanhang-et att inte blanda samman personalansvarsnämndensoch rättsväsendets olika roller. Nämnden ska efterdomstolsprövningen i brottmålet göra en arbetsrätts-lig bedömning om en anställd inom polisen har ar-betsgivarens fortsatta förtroende och därmed får hakvar sin anställning. Denna prövning skiljer sig alltsåfrån domstolsprövningen, som endast tar sikte på omstraffansvar kan utkrävas eller inte.Det är därför viktigt att det inom polisen finns enpersonalansvarsnämnd, men hur den arbetar i enskil-da fall är inte min sak att ha synpunkter på.Anf. 9 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka justitie-ministern för svaret. Jag är dock inte helt nöjd meddetsamma.Jag är fullt införstådd med att justitieministernvarken kan eller bör uttala sig om de fyra polismänsom nu sitter åtalade för tjänstefel i samband medstormningen av den 16 juni2001 och deras eventuella skuld. Jag är också fulltinförstådd med vad har för uppgifter. Det är mot dessa upp-gifter och med denna insikt som jag i min interpella-tion riktar en del kritik.Det ter sig för mig som en märklig ordning att deninterna personalansvarsnämnden ska yttra sig omenskilda polisers möjlighet att arbeta vidare sompoliser eller inte att domen har fallit. Dettasänder, om än felaktigt, ut en otäck signal till offrenför polisens eventuella brott, att polisen står överdomstolens prövning.Ännu märkligare är givetvis den ordning som göratt sålättvindigt friar poliser från avsked. Det är också härhändelserna vid förra åretkommer in i bilden.På eller rättare sagt på dessskolgård lärde sig 78 personer allt om sprickorna iden svenska rättsstaten. Lättklädda och frusna tvinga-des så många människor ligga på mage på våt asfalt.Deras brott var att de rest till för att genomdemonstrationer och fredliga aktioner visa att de trorpå ett annat samhälle, på global rättvisa och på attmakten inte ska centraliseras till EU-staten. Dennasyn bekräftas också av att poliserna som sitteråtalade förklarar sina brott och sitt beteende med devåldshandlingar som andra vid gymnasietinte närvarande personer hade utfört tidigare på dagenoch dagarna innan.För att ha gjort som de här personerna vid Schil-lerska, rest till och deltagit i fredliga aktio-ner, kan man inte gripas, häktas, åtalas eller straffas.Men man kan uppenbarligen straffas på andra sätt:med frihetsberövning på våt asfalt, hot med skarplad-dade automatvapen, hånande tillrop med sexistiskaoch rasistiska undertoner och i något fall misshandel.Det finns anledning att kritisera den rättegång somhar inletts i . Åtalet gäller, som sagt, tjänste-fel på grund av oaktsamt olaga frihetsberövande.Poliserna är alltså inte åtalade för de allvarligare brottsom utfördes, misshandel och hets mot folkgrupp. Dehögst ansvariga för kommenderingen är heller inteåtalade.Men allra märkligast i historien är Rikspolissty-relsens personalansvarsnämnds beslut i ärendet. Oav-sett utgången av den pågående rättegången, är de fyraåtalade poliserna lovade att få behålla jobbet. Nämn-den delar alltså inte den uppfattning som jag visar på imin interpellation, att poliser som fälls för brott efteren situation som den vid har tappat såmycket förtroende att de är lämpliga attförvalta statens våldsmonopol.Jag tycker att det visar på ett farligt synsätt ochockså på ett förakt mot de människor som frös påasfalten . Det är bevis på ettmissförhållande som inte enbart gäller detta och lik-nande fall utan hela frågan om hur handlar rörande enskildapolisers lagbrott. Det är detta missförhållande som jaghar frågat justitieministern om, och jag är som sagtinte riktigt nöjd med svaret.Därför frågar jag en gång till, något tydligare: Av-ser ministern att vidta några åtgärder för att förmåRikspolisstyrelsen att vara tydligare medatt den som uppenbarligen inte kan förvalta våldsmo-nopolet inte heller ska ha rätt att göra så?Anf. 10 ():Fru talman! har en infallsvinkelpå den här frågan, jag har en annan.Jag har ställt en fråga till justitieministern medanledning av de uppgifter som Göteborgs-Postenpresenterade . Det gällde polismänsom på sin fritid misshandlat sina före detta kvinnoroch dömts för kvinnomisshandel, fått jobba kvar vidPolisen och dessutom är satta att utreda kvinnomiss-handel. Svaret på min fråga som jag fick av justitie-ministern var: Jag tänker inte göra någonting.Det här är ett stort trovärdighetsproblem. GustavFridolins angreppssätt när det gäller vad poliser gör itjänsten är en del, och den andra delen är vad polisergör utom tjänsten och hur det påverkar deras trovär-dighet som polismän. Det här visar på ett trovärdig-hetsproblem för hela polisväsendet. Vi som riks-dagsledamöter och justitieministern som en del avregeringen har en stor uppgift och ett stort ansvar attförvalta och upprätthålla det förtroende som medbor-garna ska kunna ha för rättsväsendet.Det som avslöjades då var att mellan 1996 och2001 fick sju poliser som dömts i domstol för kvin-nomisshandel arbeta kvar som poliser. Och man hadeinte någon som helst reglering av vad de fick fortsättaatt arbeta med eftersom de då fick jobba kvar. Det ärdet som är min infallsvinkel och som föranleder minfråga. Det är ju faktiskt regeringens ansvar att regleravad personalansvarsnämnden ska göra. Det gör re-geringen genom förordningar. Det är ett stort antalförordningar som regeringen utfärdar. Jag anser attdet nu är på sin plats att se över de förordningar somreglerar ansvarsnämnds uppgifter.Är justitieministern beredd att påbörja denna över-syn?Anf. 11 Justitieminister ():Fru talman! Det kanske allra viktigaste i en rätts-stat är just att hålla isär den dömande, den lagstiftan-de och den verkställande makten. Precis som sadeshär ska inte jag som justitieminister lägga mig i en-skilda fall. Huruvida man som riksdagsman och nu-mera lagstiftare ska lägga sig i enskilda fall kan verk-ligen diskuteras, därför att den dagen man blandarihop det här kommer rättsstaten att förvandlas till ettmoras.Det är alltså grundinställningen, att det är oerhörtviktigt att vi håller isär våra olika roller. När det gäll-er personalansvarsnämnder i fråga om poliser är intedetta något som bara gäller just poliser. Bakgrundenär ju att arbetstagare inom det offentliga tidigare intekunde avskedas. De kunde avsättas om han eller honhade begått ett brott. Det var allmän domstol som dåbeslutade om arbetstagaren skulle dömas till avsätt-ning. I samband med tillkomsten av lagen om offent-lig anställning fick myndigheterna befogenhet attbesluta om avsked.Grundregeln är alltså att varje myndighet skahantera sina egna personalärenden. Det tycker jag ärbra. Jag tror att vi alla är överens om att de ska hante-ra detta själva.