prot · GP09114 · 2002-05-28 00:00:00 — Designoch färg kan vara två medel för att nå detta mål.Det är också så att förväxlingsrisken ökar medantalet läkemedel och med all säkerhet även med enpersons fysiska ålder. Många pensionärer användermånga olika typer av läkemedel. Enligt min bedöm-ning bör det med stor sannolikhet finnas förväxlings-risker när framför allt äldre människor med mångaläkemedel själva ska sköta sin dosering.Fru talman! Jag anser att det är stötande om äldremänniskor och läkemedelskonsumenter riskerar attråka illa ut för att multinationella läkemedelsbolagdriver olika frågor om varumärkesrätt till sin spets.Det sker på bekostnad av en minskad patientsäkerhet.Det är därför intressant vad vi i kan göra föratt skydda läkemedelskonsumenter mot olika typer avförväxlingsrisker.Jag vill göra några konstateranden. Det är viktigtatt frågan om förväxlingsrisk löser sig, eftersom pati-entsäkerheten måste sättas främst på läkemedels-marknaden. Det är också viktigt för att inte parallel-limporten av läkemedel ska få ett dåligt rykte. Myck-et pengar kan ju sparas genom denna åt läkemedel-skonsumenterna och förmånssystemet. Om det skerförväxlingar med allvarliga konsekvenser finns det enrisk för att reformeringen av den svenska läkeme-delsmarknaden med generisk substitution kommer attifrågasättas.Fru talman! Jag vill fråga socialminister : Kommer socialministern att ta upp riskenmed förväxling av läkemedel med föratt få deras bedömning av frågan? Kommer socialmi-nistern att ta upp frågan med pensionärsorganisatio-nerna för att få deras syn på betydelsen av att mångapensionärer använder flera läkemedel med åtföljandeförväxlingsrisk?Anf. 51 Socialminister ():Fru talman! ansvar handlar juinte enbart om att se till att man inte förväxlar läke-medel på . ansvar handlarom patientsäkerheten i vidare bemärkelse. Man harblivit uppmärksammad på risken för förväxling efter-som flera olika läkemedel kommer att se likadana utmed principen om att bara använda svart text på vitförpackning. Därför har man bestämt sig för att gåigenom frågan och ge anvisningar. Jag är övertygadom att kommer att ha som ut-gångspunkt att ända fram till dess att patienten självska dosera sina läkemedel i möjligaste mån undvikaförväxlingar.Jag vill gärna tro att vi kommer att få en bra han-tering från sida när det gäller attgodkänna ansökningar för parallellimport.Frågeställningen är en smula märklig. Parallel-limport handlar ju egentligen från början om att manska acceptera att någon annan får möjlighet att föra inett av en annan producent redan lanserat läkemedel.Det sker då till lägre kostnad, eftersom man upp-handlar det på annan plats och för in det på markna-den.Jag kan förstå att detta irriterar de företag somfrån början utvecklat läkemedlet och lanserat det påmarknaden. Men parallellimport är en utmaning avprissystemet. Den är till för att pressa priserna.Att tvinga parallellimportören till annan typ avförpackning blir lite märkligt, eftersom man valt justdetta läkemedel. Däremot kan man mycket väl se tillatt förpackningen innehåller en information om attdet är parallellimporterat, att det är någon annan somhar importerat det. Man ska inte nödvändigtvis tving-as till en helt annan typ av förpackning, som dess-utom kan innebära de risker för förväxling som vi hartalat om.Jag vill hänvisa till den information som har gett, nämligen att man nu går igenomdetta och kommer att ha med det i sin bedömning avhur de parallellimporterade läkemedlen ska hanteras.Anf. 52 ():Fru talman! Jag hade hoppats att socialministernskulle svara på min fråga angående Socialstyrelsenoch pensionärsorganisationerna. Jag tror nog att det ärviktigt att ta reda på vilka synpunkter både Socialsty-relsen och pensionärsorganisationerna har.Fru talman! I min interpellation redogör jag förden situation som har inträtt i efter högstadomstolens utslag. Jag vill passa på att tala om att detkänns en aning olustigt att ta upp just somett bra exempel i det här fallet, när det politiska kli-matet ser ut som det gör med den danska regeringensdirekta främlingsfientlighet och med katastrofalanedskärningar inom kultursektorn.Men tillbaka till dagens fråga: När den danska re-geringen uppmärksammades på denna problematikfick den ett exempel som visar på svårigheten attskilja mellan förpackningar av olika läkemedel ochläkemedel av olika styrkor. Jag har tagit reda på detexempel som överlämnades till den danska regering-en, och jag vill passa på att här överlämna det tillsocialministern.Även om socialministern inte har hunnit granskadetta exempel kan det varaintressant att få en reaktion från socialministern. Trorinte socialministern själv att neutrala förpackningarkommer att bli problematiskt?Fru talman! Det är glädjande att socialministerLars har en positiv syn på parallellimport avläkemedel, trots att han uttryckte att det är en utma-ning. Så länge vi tillåter det måste det ändå vara på ettplan där hanteringen är korrekt. Parallellimport ärbetydelsefullt för att minska kostnaderna för läkeme-del, både för patienter och för samhället. Ett av deförsta beslut jag var med om att fatta när jag kommitin i efter valet var just att försämraoch höja högkostnadsskyddet. Jag tror att även dettaär något som parallellimporterade läkemedel faktisktkan förebygga.Parallellimport är den enda konkurrens som finnsnär det gäller de mest potenta läkemedlen. Det ärdärför viktigt att värna den. Om detta verkar jag ochsocialministern vara överens.Det är därför förvånande att ,som har att bevaka att EG-rätten följs i , harkritiska synpunkter på hur prissättningen av parallel-limporterade läkemedel går till. RFV verkar ha denmycket sympatiska inställningen att förhandla medsamtliga som säljer läkemedel i för att uppnåden största möjliga besparingen för läkemedelskon-sumenterna och förmånssystemet. Att detta stridermot artikel 28 i EG-fördraget verkar dock mindrebetydelsefullt för RFV.I propositionen om läkemedelsförmånerna angerregeringen följande vad gäller prissättning och sub-vention av läkemedel:"Bedömningen rörande subventionering bör i all-mänhet bli densamma som för det ursprungligensubventionerade läkemedlet förutsatt att priset inteöverstiger det pris som godkänts för det av nämndenursprungligen subventionerade läkemedlet. "Fru talman! Jag vill därför fråga socialministerLars : Är den citerade regleringen tillräckligför att garantera att parallellimportörer får sälja tillsamma pris som direktimportörerna? Och anser soci-alministern att det finns en förväxlingsrisk vad gällerde förpackningar som visas på det dokument som jaghar överlämnat?Anf. 53 Socialminister ():Fru talman! är det ju inte min sak att avgöra enrad komplicerade rättsmål. Det är inte heller min sakatt bedöma huruvida förväxlingsrisk föreligger i dethär fallet.Vi har en ordning för att hantera den här fråge-ställningen som jag sätter min tillit till. Först ochfrämst går igenom frågan om vilkakrav man ska ställa på förpackningen, och jag ärövertygad om att man kommer att göra det på ettrimligt sätt. Dessutom förlitar jag mig på att pensio-närsorganisationerna också kan ha synpunkter. Demträffar vi regelbundet, så det är inga svårigheter attlyssna till deras synpunkter på det här området. Mendet viktigaste är att de myndigheter som är ansvarigaför detta faktiskt hanterar det.Den andra frågan var prissättningen, och där harjag redovisat att vi tillsätter en utredning som kom-mer i oktober.I stället för att gå in på frågan om huruvida detfinns en förväxlingsrisk med just läkemedlen i ex-emplet vill jag understryka det jag sade tidigare omden rent principiella hållningen. Parallellimport förut-sätter egentligen att man faktiskt importerar just detläkemedel eller den produkt som någon annan harlanserat på marknaden. Det är själva förutsättningen:att man ska ha möjlighet att återvända till den svens-ka marknaden och sälja på andra villkor.Där finns det såvitt jag förstår tre problem. Detena är att den ursprunglige producenten inte är intres-serad av detta och inte vill acceptera att man mark-nadsför läkemedlet med samma förpackning. Detandra är att han heller inte accepterar att man radikaltbyter förpackning trots att det är samma läkemedel.Det kan ge intrycket att det är någon ny producentoch att den ursprunglige producentens roll således tasbort ur sammanhanget. Det tredje gäller den väg somhar diskuterats, nämligen att införa någon sorts neu-trala förpackningar. Då har vi förväxlingsrisken.Jag tycker att det rimliga är att acceptera tankenatt man använder den ursprungliga förpackningen,dock med den upplysningen att det är parallellimpor-terat. Detta borde vara huvudregeln när det gäller attlansera på marknaden. Då vet man vad det är förläkemedel, den ursprunglige producenten vet vilkenförpackning det är och varför man valt det och kon-sumenten får en information om att detta är det ur-sprungliga läkemedlet men att det är parallellimporte-rat av en annan än den ursprunglige producenten. Jagtycker att man ska försöka följa den grundregeln ochhitta en väg för att få detta att fungera för alla paral-lellimporterande företag.Anf. 54 ():Fru talman! Tack, socialministern! Det tycker jagär en väldigt bra grundregel.Jag vill återkomma till den fråga jag ställde tillsocialministern . I denna fråga kon-staterades att andelen parallellimport av läkemedels-försäljningen har minskat från till . Dennaminskning kanske inte tycks så dramatisk, men där-med har samhället faktiskt betalat ungefär 20 miljo-ner kronor mer än vad som varit fallet om parallel-limporten bibehållit sin marknadsandel.En särskilt angelägen grupp i sammanhanget ärhivläkemedel, som ofta är mycket dyrare än andratyper av läkemedel. Det är därför särskilt viktigt attparallellimporten får möjlighet att fungera utan admi-nistrativa eller andra hinder. Zerit, som också finnsmed bland exemplen på det papper jag gav socialmi-nistern, är ett hivläkemedel med stor försäljning iSverige och där parallellimport förekommer. Detfinns dock flera hivläkemedel som är nya och somännu inte har hunnit bli föremål för parallellimport.Den nya läkemedelsförmånsnämnden påbörjar sittarbete . Därför vore det intressantatt höra om det finns något socialministern skullekunna göra för att parallellimport av läkemedel skaunderlättas fram till dess. Vi verkar ju vara helt över-ens om att parallellimport av läkemedel gynnar pris-sättningen på läkemedel, som ju har varit ett av destörre problem som vi på olika sätt har försökt ochförsöker komma till rätta med i . Det vore braom det kunde tas initiativ från Socialdepartementetsom kunde underlätta parallellimport av läkemedelfram till . kan det faktiskt kännassom om detta i stället motarbetades.Anf. 55 Socialminister ():Fru talman! Jag är ledsen att säga att jag förmod-ligen inte kan ge fler konkreta svar på interpellantensfrågor.Det pågår nu ett arbete. Vi får en ny läkemedels-förmånsnämnd. Den är alldeles beslutad och skatillsättas och komma i gång med sitt arbete den 1oktober. Det förändrar ganska mycket när det gälleratt bedöma läkemedel. Det kommer naturligtvis att taett tag innan denna nämnd kommer i gång, så vi vetinte riktigt vilken effekt det får. Till det ska ocksåläggas den utredning som jag tidigare hänvisade tilloch det arbete som sker på Läkemedelsverket.Det enda jag vill opponera mig mot är påståendetatt det skulle finnas en negativ hållning till parallel-limport. Det finns det inte. Vi är för att man ska geparallellimportörerna möjligheter.Det finns många som vill motverka det av begrip-liga skäl. Men samhället, dvs. staten och statligamyndigheter som hanterar detta, är för parallellim-port. Det är ganska viktigt. Det gäller bara att se tillatt de parallellimporterande företagen kan ges vettigaarbetsvillkor och rimliga villkor för att lansera sinaprodukter. Det menar jag att de åtgärder som vi vidtarkommer att leda till.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 2001/02:450 omfolkhälsanAnf. 56 Socialminister ():Fru talman! har frågat mig omjag avser att utarbeta kortsiktiga och långsiktigahandlingsplaner för att komma till rätta med välfärds-sjukdomar som övervikt, hjärt- och kärlsjukdomarsamt högt blodtryck. Vidare har mig om jag avser att ta initiativ till ett folkhäl-soprogram som bl.a. innefattar allmän folkhälsoscan-ning och därmed sammanhängande rådgivning församtliga 18-åringar i t.ex. regi.Jag tror att snarare avser scre-ening än folkhälsoscanning, dvs. att genom test ellerundersökningar kunna upptäcka individer som tro-ligtvis är sjuka eller hos till synes friska människorkunna påvisa riskindikatorer som individen inte kän-ner till.För att en sjukdom ska vara lämpad för scre-eningverksamhet bör enligt WHO tio kriterier varauppfyllda. Bl.a. ska det finnas en accepterad behand-ling för patienter med sjukdomen i fråga, och det skafinnas möjlighet att diagnostisera och behandla pati-enter med positiva fynd från screeningverksamheten.Vidare ska kostnaderna vara rimliga i förhållande tillutgifterna för vården som helhet, och proceduren skavara en kontinuerlig process och inte en engångsfö-reteelse.Medicinsk expertis är inte överens om attdessa kriterier är uppfyllda vad avser 18-åringar, ochdärför har vi inget vetenskapligt stöd för att ta initia-tiv till en sådan verksamhet som . När det gäller hjärt- och kärlsjukdomar är18-åriga män således en alltför frisk grupp för attscreening ska vara motiverad. I den hälsoundersök-ning som genomförs i samband medmönstring ingår bl.a. blodtrycksmätning.SBU (av medi-cinsk metodik) kommer att överlämna enrapport till mig om fetma, och vi ser med spänningfram emot den. Det finns en omfattande kunskap ommatens betydelse för hälsan. Kostrådgivning före-kommer inom bl.a. mödravårdscentraler, barna-vårdscentraler, primärvård och inom skolans Hem-och konsumentkunskap, som främst syftar till attförebygga att kostrelaterade sjukdomar uppstår.På var general-sekreterare budskap "Motion för hälsansskull" bokstavligen en uppmaning. Han skriver vida-re: "Sjukdomar som inte är smittsamma, som t.ex.diabetes, sjuklig fetma och hjärt- och kärlsjukdomar,har blivit en stor epidemi i alla samhällen, både rikaoch fattiga. Detta beror till stor del på en motsvarandeepidemi av stillasittande, ohälsosamma livsstilar,kostförändringar och en ökad tobaksanvändning. "Även i är trenden tydlig, och enligt betänkande, SOU2000:91, är av befolkningen överviktig i vårtland. Problemet består av ett för högt energiintag ikombination med ett alltför stillasittande liv. Särskiltalarmerande är att barn och ungdomar är drabbade.Åtskilligt görs för att bromsa och motverka dennautveckling. Skola och förskola är här viktiga arenor.Ämnet idrott och hälsa syftar till att ge barn och ung-domar sunda levnadsvanor. Stöd till ungdomsidrot-ten, simundervisning och skolans hemkunskapsun-dervisning är också motkrafter.Regeringen gav i uppdragatt driva irörelse. Regeringen avser att uppdra åt att följa upp kampanjen genom att fort-satt ta initiativ till verksamhet som syftar till att ökaden fysiska aktiviteten hos människor samt öka an-delen människor som är fysiskt aktiva. Det fortsattaarbetet benämns Håll i rörelse.Regeringen avser att lägga fram en folk-hälsomålsproposition för . Ipropositionen avser regeringen att presentera tio mål-och uppföljningsområden varav ett omfattar fysiskaktivitet och ett annat matvanor och säkra livsmedel.Anf. 57 ():Fru talman! Jag ber att få tacka för svaret, där jagtycker mig mellan raderna kunna märka en respektför den fråga som har stor betydelse för våra liv ochvår levnad, nämligen hälsan.Jag vill påstå att förebyggande verksamhet i allatider har varit mer eller mindre ifrågasatt. Det ärnämligen svårt att mäta hälsovårdens och friskvår-dens direkta effekter eftersom resultaten av derasverksamhet innebär att exempelvis det svenska folketfår en bättre hälsa generellt sett. Att säga att t.ex.medellivslängden blivit högre på grund av en viss typav friskvård går inte. Det är så många olika variablersom har stor betydelse för människors hälsa och livs-villkor.Det är därför ganska lätt att ifrågasätta friskvårdenoch hälsovården och dra ned på de verksamheter somingår där när statsfinanserna kräver nedskärningar ibudgeten. Två områden som har varit och som jaghoppas är flaggskepp i den förebyggandeverksamheten är mödra- och barnhälsovården. Vad deverksamheterna har betytt för folkhälsan går inte attvärdera. Skolhälsovården är också mycket viktig.Hälsovården och sjukvården är som kommunice-rande kärl. När man drar ned på den ena sidan får detkonsekvenser för den andra. Ett exempel är skolhäl-sovårdens och skolans förebyggande verksamhet. Därhar gjorts drastiska nedskär-ningar, även om man nu med all rätt försöker attbesinna sig lite och t.o.m. gör nysatsningar.Köerna till den psykiska barn- och ungdomsvår-den har väl aldrig varit så långa som under de senasteåren på grund av bl.a. skolans neddragningar av skol-hälsovård, inklusive psykologer och kuratorer. Krist-demokraterna var tidigt ute och varnade för de kon-sekvenser som vi nu kan se.Många barn har det jobbigt i skolan . De harofta ingen som de med förtroende kan vända sig till.Huvudmannaskapet för skolhälsovården har mångagånger ifrågasatts. Det kanske finns anledning att tittapå den frågan igen.En annan brist på förebyggande aktiviteter som nubörjar visa sig ganska tydligt är den bristfälliga sats-ningen på våra invandrarbarn och invandrarungdo-mar. Här vill jag påstå att vi har missat generationer.Fru talman! Hälsovård och friskvård handlar inteenbart om kroppens fysik och hälsa utan också omden mentala hälsan, själens hälsa. Genom att exem-pelvis visa barn och ungdomar att de är betydelsefullaoch att vi vuxna vill dem väl oavsett om de är inföddasvenskar eller inte är en satsning på välbefinnandeoch framtid.Det gäller att se till att det finns en fungerandeskolhälsovård, ett fungerande och tillräckligt utbud avfritidsaktiviteter och möjligheter att delta i sådana,möjlighet till olika kulturella aktiviteter som musik-undervisning, teaterspel osv. På så sätt kan vi öppnaolika vägar till ett rikt och sunt liv i det framtida sam-hället.Här anser jag att vi har ett stort folkhälsoansvarsom tyvärr har försummats på vissa håll under enlång följd av år bl.a. på grund av att neddragningarnatill stor del så ofta drabbade de svagaste i samhället.Vad jag vill säga med det är att vi har ett specielltansvar för de kommande generationernas både fysis-ka och psykiska hälsa.Av bl.a. den anledningen ser jag det som otroligtorättvist och ojämlikt att enbart den manliga delen avtonårsgruppen ska ha skyldighet att genomgå en full-ständig medicinsk och mental undersökning samt fådiverse råd . Min fråga är: Har inteflickorna samma rätt och skyldighet att gå genomgåen fullständig hälsoundersökning i de övre tonåren?Jag tänker förstås på den undersökning som pojkarnagenomgår vid mönstringen.De undersökningstillfällena skulle kunna använ-das mycket effektivt genom exempelvis en riktadhälso- och friskvårdsundervisning och informationoch vara en del i en heltäckande handlingsplan för attkomma till rätta med våra välfärdssjukdomar.Anf. 58 Socialminister ():Fru talman! Jag är alldeles övertygad om att och jag i långa stycken är helt överensnär det gäller att beskriva de stora utmaningar vi stårinför.Det är något tragiskt att alla utvecklade länder ihela Västvärlden kan konstatera två saker parallellt.Den ena är att ingen generation är så kunnig om derisker vi lever med som den unga generationen i dag.Utbildningssystemen har utvecklats, och alltfler ungamänniskor går i skolan . Kunska-pen totalt sett om risker är högre än hos kanske någontidigare generation. kan vi konstatera tenderar att trots denna kunskap leva med alltstörre risker.Vi har i en ökad alkoholkonsumtionbland unga människor - vi ska diskutera det alldelesstrax. Vi kan se att också tobaksrökningen börjar ökaigen, och vi kan framför allt se ett växande problemmed övervikt, som i många fall också är en sjukligövervikt.Det finns bara ett svar på de här frågorna, och detär att samhället tar på sig uppgiften att via alla deinstrument som man förfogar över för att nå ungdo-men, från dagis över till skolan och sjukvården, upp-lysa om riskerna och ge tips och råd om hur man kanleva ett sundare liv för att förhindra framtida hälso-risker eller för att undvika att bli sjuk. Detta bör manarbeta med.Nu handlar frågan om huruvida man just vid 18års ålder, beroende på att vi sedan urminnes tider harhaft ett system med mönstring för de pojkar som skagöra värnplikt, ska gå in med en stor skanning av allaungdomar i den åldern.Jag tror inte att det egentligen är särskilt verk-ningsfullt, för nu handlar det om att komma in myck-et tidigare och se till att vi har en väl fungerandeskolhälsovård, vilket är en uppgift som vi nu tar påoss. Vi ska se till att skolan i ett tidigare skede kanfölja upp ungdomarna och att vi har ett föreningsliv iskolan som ger skolungarna en möjlighet att engagerasig. Vi ska under uppväxten ge bättre villkor och enbättre information till ungdomarna.Jag är alltså inte säker på att just den idé somMargareta slåss för är den effektivaste - ifallvi nu har resurserna. Jag tror att man bör komma inlångt tidigare. Vi ska se till så att vi börjar tidigare föratt förhindra problemen. Det är ju redan i tonåren somvi ser problemen , och vi måste förbereda dettaarbete innan det är för sent för våra ungdomars del.Anf. 59 ():Fru talman! Jag tror inte att vi har några större av-vikande uppfattningar om behovet av en hälsounder-visning och att den ska börja . Det var vad jagockså försökte peka på i mitt förra inlägg. Det äroerhört viktigt att exempelvis skohälsovården får deresurser som den behöver ha.Man bör också satsa på våra invandrarungdomaroch på andra ungdomar så att det finns ett utbud avbåde det ena och det andra när det gäller fritidsverk-samhet och annat. Här har vi varit dåliga. Visserligenfinns det mycket kunskap, precis som socialministernsäger, men det finns också en stor påverkan av ung-domar och ett oerhört utbud av allt möjligt. Detgäller alltså att ge alternativ, och jag tycker inte att vihar lyckats särskilt väl där heller.Det kanske kan låta ambitiöst och provocerandeoch i vissa öron kanske också alltför visionärt, menom vill vara den lysande stjärnan uppe i höganord - i nordligaste - som kanskemåste vara för att över huvud taget märkas och kunnaöverleva så måste vi satsa på frågor och aktivitetersom ger genklang både hos den enskilda människanoch i internationella sammanhang. måste heltenkelt vara bäst på olika områden. Ett sådant områdeär förebyggande verksamhet. På det området harSverige tidigare legat före under en lång följd av år.Vi som talar om jämställdhet och berömmer oss av attbo i världens mest jämställda land måste ju ocksåleva upp till det.Här tänker jag återigen på hälsoundersökningenvid mönstringen, men en allmän hälsoundersökningvid kan bara ses som ett första steg moten markant förbättrad förebyggande sjukvård ochfriskvård. I följande etapp bör också resurser förkontinuerligt förebyggande sjukvård byggas upp medexempelvis tioårsintervall, där möjligheter att besökaläkare för undersökning, provtagning och rådgivningåterkommer. Därmed inte sagt att det ska vara heltgratis för den enskilde.Prissättningen för hälsovård och friskvård respek-tive sjukvård måste väl anses förlegad, och den rim-mar dessutom illa med regeringens intentioner när detgäller att få svenska folket att röra på sig lite mer.Medan hälsoundersökning är friskvård och såledesnågot som personen själv får betala är en hjärtinfarktsjukvård och således något som samhället bekostar sågott som helt. Man kan fråga sig hur många onödigahjärtinfarkter som hälsokontroller till sjukvårdspriserskulle kunna förhindra.Hur ser socialministern på det? Är det inte dagsatt se hälsovård och friskvård som en samhälletsuppgift på samma sätt som sjukvården?Anf. 60 Socialminister ():Fru talman! Jag berättade i mitt interpellationssvaratt regeringen nu arbetar med en särskild propositionom folkhälsan.