prot · GP0972 · 2002-02-20 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:72Onsdagen den 20 februariKl. 09.00 - 17.5919.00 - 21.43Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 14 februari.2 § Utökning av antalet suppleanter i kulturut-skottetValberedningen hade, enligt ett till kammaren in-kommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet supple-anter i kulturutskottet skulle utökas från 24 till 25.Kammaren medgav denna utökning.3 § Val av extra suppleant i kulturutskottetFöretogs val av extra suppleant i kulturutskottet.Kammaren valde i enlighet med valberedningensförslag tillsuppleant i kulturutskottetMaj-Inger ()4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner2001/02:K76-K82 till konstitutionsutskottet5 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återBostadsutskottets betänkanden /02:BoU6 ochBoU7Justitieutskottets betänkanden /02:JuU18 ochJuU196 § - garanti och omstrukture-ringFöredrogskulturutskottets betänkande 2001/02:KrU7Teracom AB - garanti och omstrukturering (prop.2001/02:76).Anf. 1 ():Fru talman! Frågan om utbyggnaden av ett digitaltmarknät är laddad. Debattens vågor har gått höga densenaste tiden. Det finns anledning att påminna om attbeslutet att bygga ut ett digitalt marknät fattades aven riksdagsmajoritet som bestod av , Cen-terpartiet och Socialdemokraterna. Detär alltid lätt att vara efterklok, men när det beslutettogs ansåg i alla fall vi kristdemokrater att det var förtidigt och att det fanns för många osäkerhetsfaktorermed i bilden. är ett vidsträckt land med litenbefolkning, och det är svårt att genomföra den härtypen av strukturförändring före stora och folkrikaländer som t.ex. och Frankrike.I dag sker förändringsprocessen från analog tilldigital teknik över hela världen. Vi i är långtifrån ensamma om att satsa på just marksänd digitalTV, som man ibland kan få intryck av i debatten.Tvärtom pågår sändningar via digitaltmarknät i stor skala t.ex. i . I Norgebehandlas frågan om utbyggnad av ett sådant nät justnu av , och i har man kommit sålångt att man har lagt fast ett datum för när det analo-ga sändningsnätet ska släckas ned. I pågårsedan maj 2000 testsändningar, och det digitalamarknätet täcker av landets yta. T.o.m. Austra-lien med sin glesa befolkning har fattat beslut omutbyggnad av just ett digitalt marknät.I en medievärld som karakteriseras både av sys-temintegration och av regional och internationellintegrering är det viktigt att vi i inte halkarefter. Inom ett tiotal år kommer antagligen den digi-tala tekniken att vara om inte allenarådande så i varjefall kraftigt dominerande. Och om vi menar allvarmed att ska vara en kunskapsnation medspetskompetens inom kommunikation och IT, måstevi vara en del av den utvecklingen. Oavsett vad mantycker om att en gång valde att satsa just påett digitalt marknät vore det inte särskilt klokt attavbryta utbyggnaden när miljardbelopp redan är in-vesterade.I dag når det digitala marknätet av landetsfasta befolkning. Vi kristdemokrater anser att det ärnödvändigt inte minst i ett demokratiskt perspektiv attutbyggnaden fortsätter. Staten måste kunna garanteraatt alla hushåll kan nås av digitala TV-sändningar dendag det analoga nätet släcks ned. avbefolkningen kan alltså inte nås av sådana . Detbetyder flera hundratusen människor utspridda på ca30-40 % av landets yta.Även om man skulle vilja kan man inte uppnå fulltäckning med satellitsänd TV. De sändningarna nårinte hus som ligger i skugga av berg, hus som ligger ien K-märkt miljö där de boende inte tillåts sätta uppparabolantenner eller hus som ligger så långt norrutatt mottagning från satelliter som cirkulerar runt ek-vatorn försvåras, för att nämna några exempel.Förutom av demokratiska skäl är en full utbygg-nad även viktig i ett beredskapsperspektiv. En satellitär förhållandevis lätt att störa t.ex. genom riktadesignaler. Ett marknät som är uppbyggt på ett stortantal punkter är mycket svårare att slå ut i sin helhet.Fru talman! Det som har att taställning till är det betänkande som behandlar garantioch omstrukturering av . Företaget somhar ansvaret för att uppfylla beslut ochgenomföra utbyggnaden av det digitala marknätet harbl.a. på grund av de kostnader som detta medförhamnat i en svår ekonomisk situation.Regeringen har avslagit företagets begäran om ettägartillskott och i stället föreslagit att en kreditgarantiska utfärdas med ytterligare 200 miljoner till totalthögst . Garantin ska lämnas mot enriskavspeglande avgift. Garantin skulle enligt rege-ringens förslag gälla t.o.m. . Förslagetom en tillfällig lånegaranti tillstyrks av majoriteten ikulturutskottet, och det har också tillstyrkts i fi-nansutskottets yttrande till kulturutskottet. Kulturut-skottet anser dock att garantin bör utsträckas att gällat.o.m. , alltså ett par månaderlängre än det som regeringen föreslog.När detta är sagt är det bara att konstatera att lå-negarantin förstås inte löser bolagets problem på långsikt. Finansieringen och inriktningen måste ocksålösas långsiktigt. Utskottsmajoriteten vill därför attmarknätet ska kunna användas för telekomsatsningarsom ett sätt att öka bolagets lönsamhet. En omorgani-sation av bolaget med huvudinriktning mot kärnverk-samheten, utförsäljning av några dotterbolag ochutformning av ett sparprogram har redan inletts. Ut-skottet vill att ska göra ett tillkännagivandesom innebär att regeringen ska återkomma till riksda-gen med en redovisning av finansiellaställning och långsiktiga finansieringsbehov.Så här långt delar vi kristdemokrater majoritetensställningstagande, men vi vill gå ett steg längre. Våruppfattning är att ägande bör breddas menatt staten ska behålla majoritetsägandet. Breddningenbehövs både för att få in nytt kapital och ny kompe-tens i företaget. Det går inte i längden att säga nejtill ägartillskott utan att öppna andra möjligheter förkapitaltillskott. Bolaget behöver kapital för att kunnafullfölja beslut, och det är bråttom.Jag yrkar bifall till reservation 4, där vi kräver attfrågan om ett breddat ägande i skynd-samt ska utredas.Som jag inledningsvis konstaterade var vi krist-demokrater tveksamma till utbyggnaden av det digi-tala marknätet 1997. anser vi däremot attdet är för sent att dra i handbromsen. Att i det lägesom vi nu befinner oss i inte fullfölja utbyggnaden äroklokt ur såväl demokratisk och säkerhetsmässig somekonomisk synvinkel.Anf. 2 ():Fru talman! ligger på bord ettnytt exempel på hur den socialdemokratiska regering-ens ideologiska kompass än en gång har pekat totaltfel. stod det klart att främstkulturministern var inställd på att skapa en distribu-tionsform för digital TV som man med ägandet sommaktbas kunde reglera och dirigera. Alternativet attriksdagen skulle stifta lagar som säkerställde konkur-rensneutraliteten mellan olika distributionsformer ochsedan låta tittarnas val styra utbyggnadstakten verkaraldrig ha varit riktigt aktuellt. I sin ägarroll har manaccepterat, ja kanske rent av drivit fram, totalt orea-listiska prognoser och kalkyler och därmed tvingatsitt lydiga verktyg in i en situation där mannu inför offentligheten måste blotta sin utomordent-ligt besvärliga ekonomiska situation. När inte detydliga riksdagsuttalandena om hur en utbyggnadskulle finansieras har kunnat förenas med Kulturde-partementets visioner har företagsledningen valt attlåta de senare vara styrande, förmodligen i förviss-ningen om att man därigenom skulle kunna utverkaförlåtelse i sinom tid.I sin iver att hitta argument för särbehandlingenav det marksända nätet har man i debatten dessvärrevalt att även använda direkta osanningar, t.ex. attmarknätet ger tillgång till fler regionala program elleratt det är så mycket enklare att åstadkomma den s.k.portabiliteten, dvs. att det går att ta med sig sin antennoch sin dekoderbox till sommarstugan eller monteraupp den på husvagnen. Som bevis för dessa påståen-den åberopar man betänkan-de. Detta är så mycket mer anmärkningsvärt eftersomföreträdare för det av staten delägda Nordic SatelliteAB kontaktade kommittén ochförklarade att dessa påståenden är felaktiga. Man kanförstå att departementet meddelat att något förslagbaserat på kommitténs förslag inte kommer att före-läggas . Detkommer att behövas tid för att förklara bort olikaremissorgans berättigade kritik av kommitténs för-slag.Därmed kommer jag in på den proposition som visnart ska fatta beslut om. Det är ett, milt uttryckt,kortfattat aktstycke, som till stora delar bygger påhemligstämplat material och analyser som i sina för-utsättningar avviker från vad beslutat. Jagtänker t.ex. på finansieringsprincipen och utbygg-nadstakten. Det är viktigt att notera att regeringen intevalt att till föra vidare det förslag som i första hand fört fram, nämligen attdet behövs ett ägartillskott på 825 miljoner kronor.Här avspeglas återigen regeringens dubbelmoral.Regeringen avslår begäran. I stället för att förberedaför en utförsäljning av - man skapar inte ensden minsta lilla öppning för att släppa in nya ägare -väljer man att föreslå en kreditgaranti. På så sätt ska-par man sig rådrum för att uppfylla några av de kravsom ställs för att ska uppnå lönsamhet understatligt ägande. Inte ens utvägen att låta Teracomägna sig åt mobiltelefoni stängs helt. Den tillåts omden är förenlig med kärnverksamheten. Vid Teracomsbesök i utskottet visade man bilder som indikerade att70 % av intäkterna 2010 avseskomma från dels , dels det man kallar övrigradio och TV, dvs. t.ex. att skicka bild och ljud frånriksdagens högtidliga öppnande till förvidare befordran ut på TV-nätet.Utan att avslöja för mycket ur de hemliga hand-lingar som utskottsledamöterna fått läsa kan mankonstatera att det är ett avsevärt antal åtgärder sommåste till: utförsäljning av dotterbolag, en s.k. sale-lease back-transaktion av och sist meninte minst ett antal ändringar till favör inuvarande radio- och TV-lag. Som en randanmärk-ning kan man då konstatera att den översyn av lag-stiftningen som skulle varit färdig har drab-bats av för omvärlden dåligt förklarade förseningar.Ändå kan man inte ur materialet läsa ut att denfasta ekonomiska grund som borde vara en förutsätt-ning för att över huvud taget diskutera en tidsbegrän-sad garanti kommer att vara etablerad när garantin gårut. Den rapport som företagsledningen lämnade tillKulturdepartementet , och som kultur-utskottet fick tillgång till, rätar inte ut många fråge-tecken.Fru talman! Utskottsmajoriteten ställer sig alltsåbakom förslaget om kreditgaranti, ja, i sin välviljaföreslår man dessutom en förlängning med två måna-der, som just sade, för att inte störariksdagen med ett Teracomärende alldeles i början avnästa mandatperiod. Av den moderat-folkpartistiskaavvikande meningen i finansutskottets yttrande fram-går med all önskvärd tydlighet att det här med kredit-garanti nog inte är en alldeles självklar lösning. Riks-dagen har bl.a. inte fått se balansräkningvid /02, en nödvändighet för att an-svarsfullt kunna bedöma riskerna med en garanti. Inteheller förenligheten med gällande EU-rätt, med bud-getlagen eller ens med tidigare fattadebeslut finns belysta i beslutsunderlaget. Kulturdepar-tementets statssekreterare tyckte vid utfrågningen ikulturutskottet att sådana detaljer kunde vänta tillsefter riksdagsbeslutet; nu handlade det ju bara om attge regeringen, som hon sade, handlingsfrihet.Det finns tre reservationer som stårbakom tillsammans med . Det är avslag-syrkandet, det är privatiseringskravet, som jag tidiga-re berört, och det är kravet att finansieringen av bådesändningsverksamheten och subventioneringen avavkodningsboxarna ska ske utan att man använderstatliga medel.Två av reservationerna är rena moderatreservatio-ner. Det finns en om att , som en över-gångslösning innan en utförsäljning kommer tillstånd, borde skötas av precissom alla andra statliga engagemang inom infrastruk-turområdet. Slutligen föreslår vi i reservation nr 1under punkt 1 - som är den enda jag av respekt förgruppledarnas överenskommelse yrkar bifall till - attTeracom genom ägardirektiv åläggs att avyttra delsBoxer, vars bärande affärsidé verkar vara maximalsubvention av avkodningsboxar, dels , somsköter hanteringen av det s.k. programkortet. Vårtkrav att man inte ska behöva betala två gånger för attfå se SVT:s program är i sig ett tillräckligt motiv föratt detta bolag inte ska drivas i statlig regi.Anf. 3 ():Fru talman! Det här är en av de märkligaste de-batter vi kan lyssna till under det här riksdagsåret. Detsom är väldigt viktigt, tycker jag, är att vi kommerifrån de teknisk-ekonomiska detaljerna och att vi talarså att TV-tittarna förstår vad detta gäller. Det är oer-hört viktigt. De är faktiskt den viktigaste partnern iden här diskussionen.Då är det väldigt viktigt att lyfta fram de osäker-hetsmoment som så starkt hotar fortsatt verk-samhet med ett digitalt TV-nät i statlig ägo. Osäker-heten är väldigt stor. Ingen expert har sagt attdigital-TV kommer att löna sig . Detär det ena: Det kommer att gå med förlust. Och detvet vi alla, fast vissa av oss låtsas inte om det. Denandra stora osäkerheten i detta sammanhang är vadsom kommer att hända med de andra verksamheterna,som kanske, om ödet är snällt, kan bidra till att Tera-com får en ordentlig ekonomi. Det ärden s.k. telekommarknaden, dvs. marknaden för tele-komtjänster. Men vem kan gå ut och med sä-kerhet slå fast hur telekomtjänster kommer att se ut2003 eller 2004, var prisnivåerna kommer att liggaeller hur mycket pengar kan tjäna på detta?Vi vet ingenting om det. Vi vet ingenting om det,därför att vi har att göra med ett komplex av tekniskaoch ekonomiska förändringar som inte en enda män-niska har förmåga att lägga fram prognos om.Har vi inte lärt oss någonting av det som kallas förIT-bubblan? var alla så otroligt entusi-astiska. Det skulle gå så bra. Plötsligt fanns det t.o.m.riskkapital, hur mycket som helst. Man gick rakt in ien fälla, därför att marknaden inte hade fått en nå-gorlunda begriplig struktur. Det var för tidigt, och detledde till stora förluster.Vad garanterar att inte precis samma sak händermed telekommarknaden? Då kommer attförlora pengar på digital-TV som inte lönar sig, vilketvi har fått bekräftat i utskottet från alla håll, och påtelekomtjänster som inte fungerar som en stark in-komstkälla.Det är därför vi har motsatt oss de beslut somkommer att fattas . Det är därför jag yrkar bifalltill reservationerna 3 och 2.Det finns andra saker som är intressanta att lyftafram i debatten, med tanke på att TV-tittarna kanske -inte vet jag - intresserar sig för dem.Det finns en övertro hos majoritetspartierna på attbara staten kan garantera full täckning när det gällerdistribution av TV över landet. Jag är inte alls säkerpå att det synsättet har någonting med verkligheten attgöra. Jag är inte alls säker på det, därför att man kanse i alla andra sektorer inom kulturverksamheten attstaten inte uppfyller sina förpliktelser.Om det var så att statligt ägande och statlig finan-siering, egentligen via skattsedeln, skulle frambringaen stor trygghet i kulturen skulle vi inte ha ett golv påOperan som måste kontrolleras för hand, så att olyck-or inte inträffar. Hela den tekniska utrustningen harförfallit för länge sedan. Jag tror inte alls på densvenska statens generositet i förhållande till kommu-nikation, kultur och kunskap.När det gäller medier finns också en annan,mycket stark principiell invändning. Det är mycketbra om relationen stat-medier är kylig och växer frampå rätt stort avstånd mellan parterna. Armlängds av-stånd är alldeles för lite.Kom ihåg de strejker som ägde rum i för inteså länge sedan. Det tjeckiska folket ville inte ha förmycket statlig blandekonomi i TV-sammanhang.Därför är det bra om många sektorer av verksam-heten är oavhängiga av staten. I debatten målas uppett stort hot som skulle komma från det privata kapi-talet. För det första förstår jag inte hur vi, ,kan måla upp det privata kapitalet som ett slags de-mon. Vi lever mitt i det privata kapitalets ekonomi.Vi kan inte göra någonting åt det. Om vi demoniserardet privata kapitalet kommer vi att ha svårigheter påmånga områden. För det andra finns inget monopolför distribution av TV. Det finns ett flertal finansiärer.Det enda monopol som finns på området är det statli-ga. Diskussionen om monopol bör då riktas mot sta-ten och inte mot det privata kapitalet.Det finns också andra märkliga inslag. Det somförvånade mig mest, som relativt ny ledamot i kultur-utskottet, var den totala bristen på reaktion på syn-punkterna från . Har vi rätt att be-vilja garanti till ett företag vars ekonomi är så svag?Det har vi inte, enligt bedömare på Riksgäldskonto-ret. Det stämmer inte med budgetlagen. Då kan maninte vifta bort det mycket tunga argumentet med på-ståendet att kommer att löna sig. Det gårinte alls att garantera, vilket jag försökte bevisa ibörjan.Anf. 4 () replik:Fru talman! Jag håller med om att det är en myck-et märklig debatt. Jag håller också med om att TV-tittarna är den viktigaste parten idebatten.Jag får dock inte klart för mig vad Folkpartietegentligen vill. Vill ni över huvud taget inte att Sveri-ge ska satsa på den digitala tekniken? Det var mångakonstiga påståenden om att privatkapitalet skulle varaen demon. Det ställer åtminstone inte jag mig bakom.Det har jag aldrig försökt framhäva. Tvärtom tyckerjag att det delvis ska in privat kapital. Men kommer-siella aktörer har inte något intresse av att bygga ut påplatser som blir oerhört kostsamma. Det är ju dendelen som är kvar i utbyggnaden av det digitala nätet.Det kan bli stora svårigheter med det. Vem ska dågarantera att alla hushåll kan se digital-TV när denanaloga TV:n släcks ned?Vill att ska satsa på den mo-derna teknik som alla andra länder i vår omvärld nusatsar på?Anf. 5 () replik:Fru talman! Ja, vill att ska ut-veckla alla möjliga digitala tjänster på många områ-den. Men vi vill inte sätta verksamheten i famnen påSveriges regering.Osäkerhetsmomenten är så många att ingen vetom staten kan infria sitt löfte att verkligen täcka helalandet. Då tycker vi att det argumentet faller.Anf. 6 () replik:Fru talman! Jag har en annan fråga också. Vadfick att byta fot? Ni var de starka före-språkarna 1997. Det var också under en borgerligregering med en folkpartistisk kulturminister somTeracom bildades. Tanken var just att man skullekunna garantera public service i hela landet, oavsettvia vilken teknik det skulle sändas. Detskulle vara intressant att få det utrett. Först verkarman aktivt för det digitala marknätets utbyggnad ochsedan verkar man mycket aktivt emot det.Anf. 7 () replik:Fru talman! När man fattade besluten ellertidigare var det digitala nätet inte huvudproblemet.Då gällde det att bryta sönder det jättestora komplexsom var.Jag har försökt hitta dokumentation för påståendetatt man hade lovat att aldrig acceptera privatisering.Jag har inte hittat det. Det är möjligt att det refererartill några debatter. Men jag har inte hittat att detskulle ha funnits en principiell, definitiv synpunkt omatt privatisering på området aldrig skulle accepterasav FolkpartietAnf. 8 ():Fru talman! I detta betänkande behandlas fråganom en statlig garanti för . Regeringens pro-position föreslår att ska ge regeringen be-myndigandet att utfärda en kreditgaranti på 2 miljar-der kronor till AB.Teracoms huvuduppgift är att sända ut radio ochTV till hela landet genom det marksända nätet. Justnu lever vi i en övergångstid mellan två tekniker,nämligen analoga och digitala sändningar. På deflesta tekniska områden ser vi en övergång till digitalteknik, och det sker nu även för TV-sändningarna.I finns det tre dominerande sätt att distri-buera TV - satellit, kabel och marksändning. I alla tredistributionssätten sker nu en övergång till digitalasändningar. Inom satellit har vi kunnat se att aktörer-na i praktiken bytt ut mottagningsboxen från analogtill digital just för att underlätta denna övergång.I denna debatt ska vi inte diskutera marksänd di-gital TV:s vara eller icke vara. Det får vi möjlighettill när betänkande blir pro-position. Det är däremot viktigt att säga att övergång-en till digitala sändningar inte är något unikt förmarknätet utan präglar alla distributionsformer. Detsom gör marknätet unikt är att det når ut till allalandsändar och till alla människor.Skulle vi stänga marknätet skulle det in-nebära att en tredjedel av befolkning skullemista sina TV-sändningar. Det marksända nätet är enviktig del av vår infrastruktur. finns det fyradigitala nät som täcker av befolkningen, och ettfemte är under uppbyggnad. Med hänsyn till att Tera-com är viktig för att garantera TV-sändningar i helalandet anser vi att bolaget inte, varken helt eller del-vis, bör säljas ut.Min utgångspunkt är att konsumenten även iframtiden ska kunna välja mellan olika distributions-former. En god konkurrens mellan de tre distribu-tionssätten är viktig då vi vet att det i slutänden fak-tiskt är konsumenten som gynnas. För att kunna kon-kurrera med satellit- och kabelsändningar, som ocksåi dag sänder digitalt, måste även marknätet för att blien attraktiv produkt också digitaliseras. Skulle så inteske kommer marknätet sakta att fasas ut.Fru talman! befinner sig i en investe-ringsfas. Med anledning av detta har bolaget haft endialog med ägaren, dvs. regeringen, angående företa-gets behov av investeringskapital. Avgörande för hurmycket kapital som bolaget behöver är den inriktningsom fastställer när det gäller det digitalamarknätet. Det kommer vi att ta ställning till när enproposition kommer.I den dialogen har företaget inkommit med enönskan om ett ägartillskott. Vid en extra bolagsstäm-ma gav regeringen ett tillägg i ägardirek-tiven där det bl.a. krävdes ett åtgärdsprogram i syfteatt prioritera kärnverksamheten, att kompletterandeverksamhet som telekom ska genomföras med lägrerisk och mindre behov av egna investeringar, att vissadotterbolag helt eller delvis avyttras samt att bolagetska genomföra ett sparprogram för att reducera kost-naderna i företaget. Detta åtgärdsprogram har nustartats, och lämnade bolaget den förstarapporten till regeringen. För att ge bolaget andrumunder åtgärdsprogrammet valde regeringen att föreslåen kreditgaranti på 2 miljarder kronor.Fru talman! Under utskottets behandling av pro-positionen har vi fått information från ,, , och . Vi har genomgå-ende analyserat vilka konsekvenser kreditgarantinkommer att få. Det är glädjande att konstatera att vi har en mycket bred parlamentarisk majoritetbakom utskottets betänkande.Jag vill lyfta fram några saker i betänkandet.Det har förts diskussioner både här i riksdagenoch i medierna angående att kreditgarantin inte skulleöverensstämma med de regler som EU-kommissionensatt upp för garantier. Jag är efter genomgångarna iutskottet övertygad om att garantin kommer att ut-formas på ett sätt som inte strider mot de regler somfinns.Utskottet konstaterar, precis som finansutskottet isitt yttrande, att det vid regeringens och Riksgäldensfortsatta behandling av ärendet kan framkomma nyaomständigheter som göra att det kan ifrågasättas ifallkreditgaranti är den lämpligaste lösningenför att överbrygga de problem som ställsinför när åtgärdsprogrammet ska genomföras. Rege-ringen bör i så fall kunna återkomma till riksdagenmed förslag.Genom den infrastruktur som det marksända nätetutgör är det även attraktivt för andra verksamheter änsändning av TV. Ett sådant område är telekom. Ut-skottet konstaterar att det befintliga marknätet ocksåska kunna användas för telekomsatsningar i syfte attbolagets lönsamhet långsiktigt ska förbättras. Sådanainvesteringar bör dock göras med låg risk och med ettbegränsat behov av egna investeringar. är ettföretag som utvecklats genom den egna verksamhetenoch inte genom uppköp. Därför anser jag att det ärviktigt att bolaget även får möjlighet attvidareförädla verksamheten. Det måste dock ske utanatt det går ut över kärnverksamheten.Med anledning av att bolaget be-finner sig i ett omstruktureringsarbete och genomföråtgärdsprogrammet är det viktigt att regeringen följerbolagets utveckling.