prot · GP09117 · 2002-05-31 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:117Fredagen den 31 majKl. 09.00 - 15.09Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------1 § Anmälan om sammansatt utrikes- och för-svarsutskottFrån sammansatta utrikes- och försvarsutskottethade följande promemoria inkommit:Sammansatt utrikes- och försvarsutskott1 bil.Utrikesutskottet och försvarsutskottet har jämliktriksdagsordningen 4 kap 8 § i separata beslut över-enskommit att genom deputerade i sammansatt ut-skott gemensamt bereda dels proposition 2001/02:179Fortsatt svenskt deltagande i en internationell styrka iAfghanistan, dels de motioner som kan komma attväckas med anledning av propositionen.Till deputerade i det sammansatta utskottet har ut-setts de i bifogade förteckning upptagna riksdagsle-damöterna.Det sammansatta utskottet, som benämns Sam-mansatta utrikes- och försvarsutskottet (UFöU), konstituerande sammanträde denna dag utsettföljande presidium:Henrik (), ordförandeBerndt (), vice ordförandeStockholm den 30 maj 2002Thomas hade följande lydelse:Sammansatta utrikes- och försvarsutskottet2002-05-30Ledamöter och suppleanter i sammansatta utrikes-och försvarsutskottet (UFöU)Ur utrikesutskottetLedamöterSören Lekberg (s)()()()()()()()SuppleanterAgneta Brendt (s)()()()()()()()()Ur försvarsutskottetLedamöterHåkan Juholt (s)()()()()()()()()SuppleanterOla ()()()()()()()()Promemorian med bilaga hade delats ut till kam-marens ledamöter.Promemorian lades till handlingarna.2 § Beslut om ärenden som slutdebatterats den30 majKU20 GranskningsbetänkandeNäringsminister utfästelser omstatlig garanti till flygbolag (avsnitt 2.2)Godkännande av1. anmälan i res. 1 (m)Votering:217 för utskottet68 för res. 13 avstod61 frånvarandeKammaren godkände utskottets anmälan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 35 v, 36 kd, 13 c, 13 mp, 8 fpFör res. 1: 67 m, 1 -Avstod: 1 kd, 2 fpFrånvarande: 19 s, 14 m, 8 v, 5 kd, 5 c, 3 mp, 6 fp,1 -() anmälde att hon avsett attrösta ja men markerats ha avstått från att rösta.Regeringens tillståndsgivning till spel på Internet(avsnitt 2.5)Godkännande av1. anmälan i res. 3 (s, v)Votering:144 för utskottet140 för res. 365 frånvarandeKammaren godkände utskottets anmälan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 3 s, 67 m, 37 kd, 13 c, 13 mp, 10 fp,1 -För res. 3: 105 s, 35 vFrånvarande: 23 s, 14 m, 8 v, 5 kd, 5 c, 3 mp, 6 fp,1 -() anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats ha röstat ja.Statsrådet hantering av ett ärende ombidrag till (avsnitt 2.6)Godkännande av1. anmälan i res. 4 (m)Kammaren godkände utskottets anmälan med ackla-mation.FN-sanktioner (avsnitt 2.11)Godkännande av1. anmälan i res. 5 (v, fp, mp)Votering:229 för utskottet58 för res. 51 avstod61 frånvarandeKammaren godkände utskottet anmälan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 67 m, 36 kd, 13 c, 1 -För res. 5: 35 v, 13 mp, 10 fpAvstod: 1 kdFrånvarande: 19 s, 14 m, 8 v, 5 kd, 5 c, 3 mp, 6 fp,1 -Avvisning till (avsnitt 2.12)Godkännande av1. anmälan i res. 6 (v, fp, mp)Votering:226 för utskottet59 för res. 63 avstod61 frånvarandeKammaren godkände utskottets anmälan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 67 m, 34 kd, 13 cFör res. 6: 35 v, 13 mp, 10 fp, 1 -Avstod: 3 kdFrånvarande: 19 s, 14 m, 8 v, 5 kd, 5 c, 3 mp, 6 fp,1 -Tillstånd till vapenexport (avsnitt 2.13)Godkännande av1. utskottets anmälan2 anmälan i res. 7 (mp)Votering:273 för utskottet14 för res. 71 avstod61 frånvarandeKammaren godkände utskottets anmälan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 67 m, 33 v, 37 kd, 13 c, 10 fp,1 -För res. 7: 1 v, 13 mpAvstod: 1 vFrånvarande: 19 s, 14 m, 8 v, 5 kd, 5 c, 3 mp, 6 fp,1 -Regeringens hantering rörande förlis-ning (avsnitt 2.14)Godkännande av1. anmälan i res. 8 (mp, kd)Votering:250 för utskottet35 för res. 83 avstod61 frånvarandeKammaren godkände utskottets anmälan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 64 m, 34 v, 18 kd, 13 c, 10 fpFör res. 8: 1 s, 2 m, 1 v, 17 kd, 13 mp, 1 -Avstod: 1 m, 2 kdFrånvarande: 19 s, 14 m, 8 v, 5 kd, 5 c, 3 mp, 6 fp,1 -Justitieminister ansvar för bristenpå ordning och säkerhet under i Göte-borg (avsnitt 2.15)Godkännande av1. anmälan i res. 9 (m, fp)Votering:206 för utskottet79 för res. 92 avstod62 frånvarandeKammaren godkände utskottets anmälan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 35 v, 35 kd, 13 c, 11 mpFör res. 9: 67 m, 1 kd, 10 fp, 1 -Avstod: 1 kd, 1 mpFrånvarande: 19 s, 14 m, 8 v, 5 kd, 5 c, 4 mp, 6 fp,1 -Regeringens utnämningspolitik (avsnitt 2.17)Godkännande av1. anmälan i res. 10 (m)Votering:216 för utskottet72 för res. 1061 frånvarandeKammaren godkände utskottets anmälan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 35 v, 37 kd, 13 c, 10 mp, 9 fpFör res. 10: 67 m, 3 mp, 1 fp, 1 -Frånvarande: 19 s, 14 m, 8 v, 5 kd, 5 c, 3 mp, 6 fp,1 -Kulturminister utövande av ägandeti bolaget (avsnitt 2.18)Godkännande av1. anmälan i res. 11 (m, fp)Votering:209 för utskottet79 för res. 1161 frånvarandeKammaren godkände utskottets anmälan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 35 v, 37 kd, 13 c, 12 mpFör res. 11: 67 m, 1 mp, 10 fp, 1 -Frånvarande: 19 s, 14 m, 8 v, 5 kd, 5 c, 3 mp, 6 fp,1 -Statsrådet offentliggörande av aktieför-säljning (avsnitt 7)Godkännande av1. anmälan i res. 12 (m)Votering:220 för utskottet68 för res. 1261 frånvarandeKammaren godkände utskottets anmälan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 35 v, 37 kd, 13 c, 13 mp, 10 fpFör res. 12: 67 m, 1 -Frånvarande: 19 s, 14 m, 8 v, 5 kd, 5 c, 3 mp, 6 fp,1 -Övriga i betänkandet upptagna frågorKammaren godkände utskottets anmälan.Utskottets genom fattade beslut godkända anmälanlades till handlingarna.FöU13 Beredskapslagring av olja och kolKammaren biföll utskottets förslag.MJU21 Handel med skogsfrö och skogsplantorPunkt 1delvis (Ändring i 34 a § skogsvårdslagen)Eftersom propositionen innehöll förslag till ändringari skogsvårdslagen (1979:429) som, såvitt avsåg34 a §, innebar att uppgift som innefattade myndig-hetsutövning skulle överlåtas till Europeiska gemen-skapernas kommission måste beslutet fattas i denordning som föreskrivits i 10 kap. 5 § fjärde stycketregeringsformen, vilket krävde att beslutskulle fattas antingen med tre fjärdedels majoriteteller i den ordning som gällde för stiftande av grund-lag. Av förslaget framgick att beslutet önskades bliantaget i ett enda beslut. För bifall krävdes därför attminst tre fjärdedelar av de röstande förenade sig ombeslutet.Enligt RO 5 kap. 3 § andra stycket skulle beslut fattasgenom omröstning.Votering:283 för bifall4 för avslag62 frånvarandeTredje vice talmannen konstaterade att minst tre fjär-dedelar av de röstande hade röstat ja och kammarenhade således bifallit utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För bifall: 112 s, 66 m, 34 v, 36 kd, 13 c, 11 mp,10 fp, 1 -För avslag: 1 m, 1 v, 2 mpFrånvarande: 19 s, 14 m, 8 v, 6 kd, 5 c, 3 mp, 6 fp,1 -Punkt 1 delvis (Övriga ändringar i skogsvårdslagen)Kammaren biföll utskottets förslag.Punkt 2 (Myndighetskontroll)1. utskottet2. (kd, m, c)Votering:169 för utskottet118 för res.62 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 35 v, 13 mp, 10 fpFör res. : 67 m, 37 kd, 13 c, 1 -Frånvarande: 20 s, 14 m, 8 v, 5 kd, 5 c, 3 mp, 6 fp,1 -3 § Integrationspolitik för 2000-taletFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande2001/02:SfU15Integrationspolitik för 2000-talet (prop. 2001/02:129).Anf. 1 Statsrådet ():Fru talman! är ett mångkulturelltland. Det betyder också att är ett förändratland. Mer än var tionde invånare i är föddutomlands. Ytterligare 800 000 personer som är föddai har en eller två föräldrar som är födda ut-omlands.Sverige har invånare från över 200 länder. Majo-riteten av dem som har invandrat till har varithär . av dem som invandrathar svenskt medborgarskap. är ettmångkulturellt land.Den politiska utvecklingen i många delar av Eu-ropa med främlingsfientliga partier på frammarschskiljer sig ännu från , och vi har ett gemen-samt ansvar för att se till att det så ska förbli. Frånsvensk sida kommer vi att såväl inom och EUsom internationellt vid alla tillfällen där det går medkraft markera att integrationsfrågorna inte får bli ettslagträ för främlingsfientliga krafter.Integrations- och mångfaldsfrågorna handlar yt-terst om det demokratiska samhällets allra viktigastehörnstenar: social rättvisa och jämlikhet. Regeringensutgångspunkt och även målsättningen för integra-tionspolitiken som den är beslutad här i äratt den ska präglas av alla människors lika rättigheter,lika skyldigheter och lika möjligheter men också avömsesidig respekt för kulturella olikheter så länge deinte strider mot samhällets allra mest grundlägganadedemokratiska värderingar - för det handlar ommänskliga rättigheter.Integration innebär verkligen ett ömsesidigt utbyteoch även ett ömsint hänsynstagande mellan oss somindivider som lever i , mellan de regioner somvi har i närheten av oss men också mellan olika län-der.Olof sade en gång:"Rasismens grogrund kan man ofta söka i männi-skors ekonomiska och sociala villkor. Vi bekämpardärför rasismen också genom att slåss för full syssel-sättning, ekonomisk expansion och social rättvisa. Iett samhälle där människor vet att de har arbete, kanförsörja sig, känner social trygghet och ser optimis-tiskt på sin och sina barns framtid, har rasismen svårtatt få något fotfäste. "Det är sant som sade att rasismen dåhar svårt att få något egentligt fotfäste. I en samhäll-sanalys räcker det inte att ha fokus enbart på de soci-ala och ekonomiska orättvisorna. Man måste också seden strukturella diskrimineringen, det underliggande,sökandet efter likhet, att rasismen ligger djupare änklassamhället.Det är där det politiska ansvaret ligger - att brytanormen på alla punkter, när det gäller klass, etnicitetoch kön. Det handlar om att faktiskt gilla olikheteroch att bejaka andra värden som binder ihop en na-tionalstat än etnicitet och hudfärg. Det är värde-ringar som demokrati, mänskliga rättigheter, solida-ritet och öppenhet som ska vara , och de vär-deringarna ska gälla oss alla.Fru talman! Det är oerhört viktigt i en debatt somdenna och i debatter som förs i samhället attförsöka hålla isär flyktingpolitiken och integrations-politiken. Flyktingpolitiken måste avgöras av männi-skors behov av skydd och av människors rätt till asyl.Det är en fråga om solidaritet. Integrationspolitikenhandlar om att ge rättigheter, klargöra skyldigheteroch erbjuda möjligheter. Det är framför allt frågor omhur man introduceras i ett nytt land, hur man får möj-lighet att lära sig språket, att få arbete och bostad ochrätten att inte bli diskriminerad.Sverige har tagit ett mycket stort ansvar undermånga år för flyktingar, och det är jag stoltöver. Men det betyder självklart också att det period-vis blir svåra påfrestningar på integrationspolitiken.En del debattörer har t.ex. använt siffror från1997 till att försöka visa att vi skulle vara, som manmenar, bland de sämsta i . Jag skulle vilja bekammarens ledamöter att tänka efter lite hur situatio-nen var och hur ser ut.Sverige har 17 flyktingar per 1 000 invånare,har 13, har 11 och har 9.Åren 1994-1997 tog emot över 100 000flyktingar. De flesta flydde från ett oerhört grymt krigmitt i Europa.Under den här perioden var arbetslösheten i Sve-rige väldigt hög. Konjunkturen var oerhört svår, ochdet är klart att detta var påfrestningar på möjligheter-na att snabbt integrera. Men gjorde det själv-klara. Vi erbjöd asyl åt förföljda, och vi har och hadeett stort arbete för att få integrationen att fungerasamtidigt.Jag vill påstå att någonting mycket stort har häntsedan dess. Jag påstår att det har detinträffat ett trendbrott på arbetsmarknaden. Underden perioden har skillnaden i arbetslöshet mellanutlandsfödda och den övriga befolkningen mer änhalverats. För utländska medborgare som kommerutanför EU minskade skillnaden i arbetslöshet med20 %.Vi måste fortsätta. Vi måste komma längre. Fort-farande är skillnaden för stor. är diskri-mineringen stor. Men det är viktigt att se att trots denpåfrestning som vår självklara asylpolitik gav genomså många flyktingar har strävandena att komma in iarbete verkligen givit ett trendbrott de senaste åren.Integrationspolitiken handlar nu om att förstärka ochkomma längre med detta arbete.Vi ska minnas att behöver sina invandrareså oerhört väl. skulle vår befolkning haminskat om det inte vore för invandringen. Låt ossinte smita undan från problemdebatten genom att talaom arbetskraftsinvandring utan låt oss nu se hur vigör för att undanröja de strukturella hindren för att gealla lika rättigheter, lika skyldigheter och lika möjlig-heter.Fru talman! Regeringen vill nu koncentrera integ-rationspolitiken kring fem områden. Det första ärintroduktionen av nyanlända - flyktingar, asylsökan-de och anhöriginvandrare - vilken ska handla om attge praktik, validering, yrkessvenska och ett individu-aliserat mottagande.Det andra området är svenska för invandrare, vil-ket har genomgått stora förändringar under de senasteåren. Vi måste komma längre med att individualiseraoch att ha en tydligare koppling till arbetet och tillden yrkestillhörighet som man har med sig.Det tredje området är ungdomsskolan, där utbild-ningsminister har redovisat hur rege-ringen vill prioritera det nya arbete motsegregationen i skolan, inte minst i förortsområdena,där storstadssatsningens mycket lyckade resultatbetyder mycket.Den fjärde punkten är kampen mot diskrimine-ringen, både genom att skärpa lagstiftningen ochtydligare samla diskrimineringsgrunderna och genomatt förvänta oss en större insats från landets arbetsgi-vare för att ta till vara den kompetens som vi har ivårt land.Det femte handlar om att fortsätta den mycketframgångsrika valideringen av utländsk utbildningoch kompetens.I har projektet med läkare arbetat se-dan 1999. har 190 läkarlegitimationer kommitsådana personer till del som har utbildning från ettannat land. av alla dem som fick lä-karlegitimation i hade fått sin utbildningutomlands.Ett annat exempel är de lärare som Högskolever-ket arbetar med att validera. Detta arbete har gett 500utländskt utbildade lärare en plats i den svenska sko-lan.Det övergripande målet, fru talman, måste dockfortfarande vara kampen mot fördomar och rädslor.Detta måste vi debattera, och vi måste tala om svårig-heterna. Men vi måste också tala om de möjlighetersom ett land med mångfald har.Vi sopar ingen debatt under mattan, och vi skafortsätta att vara tydliga i att aldrig falla undan förrasism och främlingsfientlighet.Anf. 2 PER ():Fru talman! Dagens debatt handlar om integra-tionspolitiken. Det är en bra bakgrund för att ägnaomsorg åt varför extrema politiska rörelser uppkom-mer, men också åt att reflektera över många fler män-niskors otrygghet och utanförskap i vårt eget sam-hälle.Extrema rörelser hämtar sin näring från mångaolika källor. Politiska irrläror har i det här samman-hanget en stor skuld. Till följd av sådana förtrycktesmiljoner och åter miljoner människor i Öst- och Cent-raleuropa, liksom i delar av , under storadelar av det förra seklet.Demokratin och friheten vann. Länder befriadesfrån förtrycket. Vårt eget land fick grannar där män-niskor tillerkändes samma självklara rörelsemöjlig-heter och friheter som vi själva har. Det var en myck-et stor seger.Demokratin måste emellertid vinnas igen ochigen. Irrlärorna är inte försvunna - bara försvagade.De kräver vår fortsatta vaksamhet till stöd för männi-skans rätt och demokratins värde.Men det handlar inte endast om det. När främ-lingsfientlighet hotar är det inte bara vår skyldighetatt varna för konsekvenserna och framhålla de godavärdenas styrka. Det är också nödvändigt att undan-röja de orsaker som föder alltför många människorsavoghet mot medmänniskor från andra länder. Härbär ett flertal europeiska regeringar ett tungt ansvar.Den är minst av allt något un-dantag.I skyddet för ett tolerant och öppet samhälle är enmer framsynt integrationspolitik det viktigaste bidra-get. Om vi däremot fortsätter som kommerfrämlingsfientligheten att få ny näring.I segregerade bostadsområden är arbets-lösheten det alldeles avgörande problemet. Arbetslös-heten slår ut människor ur sociala gemenskaper ochundanröjer möjligheten att ekonomiskt rå sig själv.Det skapar beroenden hos dem som drabbas och födermisstänksamhet hos många fler.Att skapa förutsättningar för många och riktigajobb är därför integrationspolitikens huvudfråga. Härstår den avgörande striden mot främlingsfientlighe-ten.Fru talman! lever i detta hänseende far-ligt. Jobb som många skulle velat ha har slagits ut -ofta alldeles i onödan. Bakom den glättade statistiskaarbetsmarknadsfasaden är den riktiga arbetslöshetenhög och bidragsberoendet stort. Det gäller i synnerhetmånga av dem som inte har sin historiska hemvist ivårt land.Fru talman! Staten ska behandla alla människorsom individer. Det gäller invandrare och flyktingarlika väl som dem som bott länge i vårt land. Detmåste bli slut på en invandrar- och flyktingpolitiksom tenderar att se på människor som horder snarareän som individer. När alla dessa enskilda människorkommer hit ska deras sak behandlas fort och samti-digt rättssäkert.Det är vår skyldighet att inte göra dem som kom-mer hit till socialstatens bidragstagare. Vi stöder bästgenom att öppna arbetsmarknaden och ge alla chan-sen att erbjuda sin insats. Det finns ingen brist påarbete som behöver utföras i - bara brist påförutsättningar för alla att få göra sin insats.Det krävs inga märkvärdigheter för att åstadkom-ma en bättre tingens ordning, men väl en grundläg-gande insikt om hur jobb kommer till. Inte bara rege-ringar utanför saknar uppenbar förmåga att sedet självklara. Också i vårt eget land väger andrahänsyn ofta tyngre än att på allvar ta till vara flyk-tingars och invandrares potential.Gunnar Strömmer beskriver i en nyutkommenbok, med egna erfarenheter från rättighetsarbete iUSA, hur det kan gå när individens rätt inte ges före-träde. I en intervju i står: "Men sta-tens tvångsmakt får heller inte användas för att gynnavissa grupper, skriver han för att väl hemma mötas avkrav från integrationsminister på lag-stiftning om positiv särbehandling. 'står i samma vägval där stod sedan.Den väg de nu överger som felaktig skulle vi alltsåslå in på. Det vore dystert', säger . "Precis så är det, fru talman. ska vara ettsamhälle där alla behandlas lika eftersom alla harsamma värde. Allt annat föder orättfärdigheter,avund, misstänksamhet och rättsosäkerhet.Med en hållning som den jag har angivit motver-kas främlingsfientlighet och intolerans. Så skapas ettsamhälle där vi alla kan komma till vår rätt, och därvi ömsesidigt kan ställa krav på varandra.Främlingsfientlighet är inte en mänsklig egenskaputan resultatet av dålig politik. Det är hoppfullt. Dåligpolitik kan ersättas med en bättre, som ger varje män-niska möjlighet att växa, och som därigenom undan-röjer främlingsfientlighetens orsaker.(Applåder)Anf. 3 Statsrådet () re-plik:Fru talman! Det var en mycket intressant betrak-telse, inte minst - det vill jag verkligen understryka -över hur demokratin aldrig är färdigvunnen utanmåste återerövras gång på gång. Det är viktigt, inteminst för den unga generationen, att se kampför demokrati också i det historiska perspektivet,precis som Per gjorde.Jag har två reflexioner. Den ena handlar om Euro-pas främlingsfientliga partier som har gått framåtoch också fått insteg i regeringar i många länder iEuropa. I samtliga fall har de fått insteg i regerings-politiken genom borgerliga partier. Per par-tibröder har öppnat dörren för deras medverkan. Vil-ka slutsatser drar han av det?Den andra reflexionen gäller arbete. Som PerUnckel mycket riktigt säger är arbete viktigt i kampenmot främlingsfientlighet och utanförskap. Men, PerUnckel, det räcker inte som analys. Rasismen göralltid invandrarna till problemen, antingen för att detar jobben eller för att de tar bidragen.Man måste se att kampen mot diskrimineringen ärden överordnade frågeställningen. I det hänseendetvar Per inlägg totalt befriat från varje diskus-sion kring detta ämne och också från arbetsgivarnasroll i den diskriminering vi ser i i dag.Tänk om kunde visasamma upprördhet över den negativa särbehandlingsom många människor är utsatta för på svenskarbetsmarknad som när socialdemokratiska politikermed lag och politik vill förändra detta till en positivsärbehandling.Anf. 4 PER () replik:Fru talman! Jag sade i mitt anförande att manmåste förstå hur arbete kommer till. Det verkar intesom att gör det. Invandrarna hör till demsom har den svåraste uppförsbacken när jobb skasökas. Det är ofta därför att de inte riktigt talar språ-ket eller därför att de möts av tveksamhet av det enaeller andra skälet.Ju högre tröskeln till det nya arbetet är genom hö-ga skatter, otidsenlig arbetsmarknadsreglering och alltdet andra som gör att så många människor gårutan arbete, desto fler invandrare och flyktingarkommer att drabbas av den politikens resultat.Det är därför jag säger att kampen mot främlings-fientligheten går genom att öppna arbetsmarknaden.Gör man inte detta kan man hålla hur många hög-tidstal som helst i riksdag, men invandrarnakommer aldrig i närheten av de arbeten som vi vill fåutförda.Det är därför den otidsenliga arbetsmarknadspoli-tik som parti bär som sitt är ettsådant hinder för att integrationspolitiken ska funge-ra.Fru talman! Den andra frågan gäller de främlings-fientliga partierna i . Låt oss analysera omfrämlingsfientligheten har fått insteg i den österrikis-ka regeringen, för att ta det exempel som parti allra oftast brukar tala om. Svaret på dennafråga är nej. Vad vi har lyckats göra ute i äratt ta död på en del av främlingsfientligheten genomatt inte nonchalera främlingsfientlighetens orsaker.Anf. 5 Statsrådet () re-plik:Fru talman! Det sista var en intressant analys. Detbästa sättet att ta död på främlingsfientlighet är, sadePer , att släppa in dem i regeringsrummen föratt påverka integrations- och flyktingspolitiken. Jaggör en totalt omvänd analys. Det viktiga är att tadebatten, vara tydlig, men aldrig någonsin sätta sig iregeringsrummet tillsammans med de krafterna. Detär den socialdemokratiska analysen.Per säger att vi socialdemokrater inte för-står hur jobb kommer till, eller att vi har en otidsenligarbetsmarknadspolitik. Är det riktigt att säga det omen regering som har en rekordutveckling av antaletnya jobb i och som har merän halverat arbetslösheten?Som jag beskrev har vi sett en fantastisk trendut-veckling när det gäller arbetslöshet och sysselsättningbland människor som är födda utanför . PerUnckel säger att vi inte förstår hur jobb kommer till.Jag påstår att det är hörnstenen i integrationspolitiken.Det Per saknar är insikten om hur diskri-mineringen försvårar denna utveckling. Det räckerinte att bara skälla på Socialdemokraterna, . Vi måste också gemensamt bearbeta Sverigesarbetsgivare så att de är med och tar sitt ansvar för attgöra det Per efterlyser, nämligen öppna ar-betsmarknaden.Då kan man inte vara mer upprörd över positivsärbehandling än över den diskriminering som är ettså stort problem för många invandrare i i dag.Anf. 6 PER () replik:Fru talman! Det har inte inta-gits någon främlingsfientlighet i den österrikiskaregeringen. Vad den österrikiska regeringen har lyck-ats göra är att ta undan den främlingsfientlighet somannars skulle ha kunnat få utlopp. Titta på den öster-rikiska regeringens politik i praktiken. borde bli något mer nedstämd i tonläget.Dessutom ska vi minnas vilka regeringar som tar initiativ för att skärpa flyktingpolitik.Det gör inte . Men det gör välTony Blair från och . De är inte mina partikamrater, utanMona Sahlins.Låt oss återigen titta på arbetena. Ingen skulle va-ra gladare än jag om den svenska arbetsmarknadensåg ut såsom beskriver det. Men denhöga sysselsättningen och den låga arbetslöshetenfinns bara i AMS statistikkolumner. Den finns inte ide segregerade bostadsområdena.Där går fortfarande mängder med människor utanmöjlighet att få göra sin insats för sig själva och försitt nya hemland.