prot · GP09120 · 2002-06-05 00:00:00 — Vi är väldigt nära den punkt därsalmonella inte längre kommer att spridas, tack varedet arbete som har pågått på EU-området.Vår entusiasm för Europaunionen visar sig alltsåvara helt berättigad i detta sammanhang.Med det vill jag en gång till tacka alla mina ar-betskamrater i utskottet och önska alla en trevligsommar och en mycket lyckad valkampanj till demsom tänker gå ut i denna.Anf. 134 ():Fru talman! Jag måste säga att det känns som enlång dags färd mot talarstolen.Det betänkande som vi nu behandlar är lagut-skottets sista betänkande för den här perioden ochhandlar om mål och inriktning för det svenska arbetetmed konsumentfrågor i EU. Som alla andra talare iärendet har sagt är det ett viktigt ärende, men pågrund av att vi har haft en lång debatt har vi beslutatoss för att försöka korta ned våra anföranden litegrann.Det här är ett arbete som har stor betydelse förden nationella konsumentpolitiken. Konsumentpoliti-ken har fått en allt större betydelse i takt med attgemenskapssamarbetet fördjupats och kommer attfördjupas ytterligare. har arbe-tet intensifierats och förbättrats. Det innebär att kon-sumentskyddet successivt förstärks, något som jaghälsar med tillfredsställelse.Genom särskilda insatsersom understödde och kompletterade medlemsstater-nas politik inriktades insatserna på att skydda konsu-menternas hälsa, säkerhet och ekonomiska intressensamt att uppnå en god konsumentupplysning.Genom Amsterdamfördraget har konsumentskyd-det ytterligare förstärkts. Enligt artikel 153 ska kon-sumentskyddskrav även beaktas vid utformningenoch genomförandet av gemenskapens övriga politikoch verksamhet. Dessutom har artikel 95.3 förstärktspå så sätt att inte bara kommissionen utan även rådetoch strävar mot en hög skyddsni-vå när det gäller hälsa och säkerhet samt miljö- ochkonsumentskydd när regler ska beslutas för den inremarknaden.Kommissionens grönbok och de synpunkter somlämnats på denna behandlas inomkommissionen.Enligt Meddelande med en konsumentpolitiskstrategi som kommissionen beslutade om den 7 majska målen vara en hög gemensam skyddsnivå, eneffektiv tillämpning av konsumentskyddslagstiftning-en och inflytande för konsumentorganisationerna.Den svenska handlingsplan för konsumentpoliti-ken som vi beslutade om den 23 november 2001ligger till grund för regeringens arbete i EU.Fru talman! Inom det konsumentpolitiska arbetetvet vi att regeringen varit pådrivande. Det har lett tillatt konsumentpolitiken inom EU förbättrats. Brakonsumentpolitik på gemenskapsnivå gynnar svenskakonsumenter såväl som konsumenter i övriga Europa.Vi får väl konstatera att en del har gått väldigt bra.Det har blivit tuffare krav. Tyvärr har en del inteblivit lika väl behandlat i EU, men vi fortsätter natur-ligtvis att kämpa.Vi har debatterat och beslutat om ett be-tänkande som handlade om konsumenterna och mil-jön. Under mina i har vi aldrigdebatterat konsumentpolitik med sådan intensitet ochså ofta som vi har gjort under det senaste dryga halv-året. Vi har haft fyra debatter inom av sju må-nader. Med andra ord är det mesta vi har att behandlai dag väl känt av oss alla.Det finns dock en reservation som inte förekom-mit tidigare. Det är den som tog uppoch som handlar om tillämplig lag i utomobligatoris-ka tvister, dvs. Reservationen handlaregentligen inte så mycket om konsumentpolitik utanmera om ärekränkning. Frågan är oerhört svår ochmycket viktig. Jag kan upplysa reservanterna om attregeringen håller på med den här frågan. Vad jagerfarit kommer den att behandlas som alla andra vik-tiga frågor, dvs. skickas ut på remiss till berörda par-ter.Med det vill jag alltså ha sagt att jag inte tror attreservanterna behöver vara så oroliga. Frågan kom-mer att beaktas. finns det ett utkast frånkommissionen - och det är det som regeringen arbe-tar med - vilket, som jag sagt, kommer attbehandlas på vanligt sätt.Eftersom alla de andra reservationerna ganskanyligen behandlats tänker jag inte upprepa det jagsade , utan jag nöjer mig medatt yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet ochsamtidigt avslag på samtliga reservationer. Skulle detfinnas någon som läser protokollet och vill veta påvilka grunder jag vill avstyrker reservationerna hänvi-sar jag till de tidigare debatterna.Fru talman! Eftersom det här är min sista debatt iriksdagens kammare vill jag ändå göra några reflex-ioner.Det har varit åtta fantastiskt roliga år, och mycketintensiva dessutom. Inom konsumentpolitiken har dethänt mycket. Det här är en kort och enkel samman-fattning - ni känner igen det:År 1995 beslutade vi om aktiv konsumentpolitik.Sedan kom konsumenterna och EU i första omgångenoch därefter konsumenterna och miljön. UtredningenStarka konsumenter i en gränslös värld, som jag sattmed i, har behandlats, och vi har utifrån den beslutatom en nationell handlingsplan för konsumentpoliti-ken. hade vi konsumenternaoch miljön igen, och är det konsumenterna ochEU.Varje gång tar vi steg framåt och, som jag tycker,steg i rätt riktning.Fru talman! Som socialdemokrat kan jag aldrigkomma överens med i synen på vad godkonsumentpolitik är. Men en sak är säker: Det harvarit uppfriskande att debattera med är en ärlig politiker som på ett tydligt sätt före-trätt . Det är därför våra debatter blivitextra kryddade.Jag vill också naturligtvis passa på att tacka Tanja.Jag vill dessutom tacka alla er andra för de debatter vihar fört här, och inte bara här utan också i utskottetoch före och efter utskottsmötena. Jag kommer attsakna det. Det nya livet, som någon talade om, kom-mer att bli ett bra liv, hoppas jag. Men jag kommerockså att med stor glädje tänka tillbaka på de häråren. Jag kommer säkert att sakna en del av de härroliga debatterna. Men så är livet.Förutom alla utskottskamrater vill jag rikta ettvarmt tack till utskottskansliet. sitter här, en god företrädare för detta - åtminstone förmig som har debatterat konsumentpolitik - och får taemot det tacket. Jag vill också tacka alla andra kam-rater i som lyssnar på den här debatten.Som sagt: Er som ska vara kvar önskar jag lycka till.Alla ni andra hoppas jag ska göra som jag: leva detgoda livet. Det vet jag att sittande talman också tän-ker göra.Anf. 135 ():Fru talman! fortsätter debatten om EU:sframtidsfrågor. Konsumentfrågor är framtidsfrågor iEU-samarbetet. De blir dessutom mer och mer viktigaju mer EU-samarbetet utvecklas. Inre marknadenmöjliggör en omfattande handel med varor. Då behö-ver vi också ha en omfattande verksamhet bland kon-sumenter.Fru talman! Vi socialdemokrater anser att konsu-mentinflytandet är viktigt och att konsumentperspek-tivet behöver lyftas fram. Men jag är varken stolt ellernöjd med att vi inte har kommit längre med konsu-menters påverkansmöjligheter i EU.Vårt medlemskap har möjliggjort att vi fullt utoch aktivt kan vara med och påverka, men konsu-menterna har inte getts förutsättningar att nyttja den-na möjlighet fullt ut. Visst får både Konsumentrådetoch Konsumenter i Samverkan såväl statliga medelsom inbjudningar att delta i arbetet. Men de är pa-raplyorganisationer och ska företräda sina medlem-mar. Sålunda borde även deras medlemsorganisatio-ner få möjligheter att arbeta med dessa frågor ochkunna vara med i olika EU-sammanhang för att kon-sumenternas röster ska bli hörda.I Amsterdamfördraget sägs att gemenskapen skafrämja konsumenternas intressen och deras rätt attorganisera sig. Men hur främjas det i ?De EU-bidrag som finns att söka kräver höga in-satser, är svåra att finna och krångliga att söka. Demedel som finns för frivilligorganisationer hos räcker inte åt alla som söker. Vi hartidigare uttryckt en viljeinriktning och uppmanat bådemiljö- och ungdomsorganisationer som arbetar medkonsumentfrågor att söka dessa medel.Jag stöder den viljan, de organisationerna når vik-tiga medlemsgrupper. Men behov finns också hoskonsumentorganisationer som vill fortsätta att arbetamed konsumentfrågor. Vi får säkert anledning attåterkomma till det i den fortsatta diskussionen kringEU:s strategi på konsumentområdet.Fru talman! Konsumentorganisationerna behövsför att representera i europeiska samman-hang. Under de europeiska konsumentdagarna i Mad-rid inbjöd EU till en över-läggning om just konsumentrepresentation. Där före-träddes av departementsråd och departe-mentssekreterare från , en repre-sentant från och endast en kon-sumentrepresentant från Konsumentråd.Jag har förstått att en del andra länders konsu-menter har det lättare att finna medel för att delta i detviktiga EU-arbetet genom sina ideella organisationer.Det är viktigt att alla länders konsumenter kan görasina röster hörda, och jag tycker att ska gå iframkant i den här frågan.Fru talman! Jag förstår också att mina motionsyr-kanden avslås, det gör de alltid. Men jag hoppas attde ändå ger några ringar på vattnet och att konsu-menternas ställning blir starkare , både härhemma i och i EU-sammanhang.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 18 §. )12 § Lag om elektronisk handel och andrainformationssamhällets tjänster, m.m.Föredrogslagutskottets betänkande 2001/02:LU29Lag om elektronisk handel och andra informations-samhällets tjänster, m.m. (prop. 2001/02:150).Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades under 18 §. )13 § betänkande 2001/02:SoU19Folkhälsofrågor.Anf. 136 ():Fru talman! Årets folkhälsobetänkande är tunt.Det har sin förklaring. har regeringenutlovat en folkhälsoproposition, men man har intelevererat någon sådan. lär den komma ,försenad. I väntan på den propositionen harnaturligt nog få motioner lagts fram. Självklart ter detsig inte så meningsfullt att ta upp debatt och fattabeslut i enskilda folkhälsofrågor då alla väntar på ettmer sammanhängande förslag.Det finns emellertid enskilda områden där ut-vecklingen är sådan att åtgärder bör vidtas så snabbtsom möjligt, åtgärder som inte bör vänta på en planoch inte heller på något avgörande sätt påverkas av ensådan. Vi brukar i vårt parti undvika att prioriteraspeciella sjukdomar utan överlåta det till verksamhe-terna, men ibland är utvecklingen inom ett område såalarmerande och de basala bristerna så tydliga attriksdagen måste påtala dessa brister även inom ettenskilt vårdområde.Så är det med osteoporos, fru talman. Den när-mast epidemiska utvecklingen har påtalats mångagånger, men lite har hänt. I ett land som har flesthöftfrakturer i världen och flest kotfrakturer inomEU, med allt vad det innebär av lidande och samhäll-skostnader, borde åtgärder för att bättre komma tillrätta med problemet ligga högt på prioriteringslistan.Det rör sig ju faktiskt om en av våra största folksjuk-domar.Orsakerna till sjukdomen är många, bl.a. att vi bordär vi bor. Solen står lågt i största delen avåret, och skillnaden mellan nord och syd i landet ärstor både vad gäller solståndet och antalet frakturer påosteoporotisk grund. Svenskar är alltså predestineradeatt ha större besvär med osteoporos än de flesta andra.Sjukdomen och dess följder kräver här fler vårddagarpå sjukhus än vad hjärtinfarkt, lungsjukdomar, reu-matoid artrit och diabetes gör tillsammans.Det kunde anses rimligt då sjukdomen är så fre-kvent i och kostnaderna för dess följdtillståndså stora att vi tog till vara alla diagnostiska och be-handlingsmässiga möjligheter. Vi borde leda dentekniska och medicinska utvecklingen och verkligenutnyttja de tekniska möjligheter som finns för att i tidkunna upptäcka och åtgärda sjukdomen. Men så ärinte fallet. har näst den lägstaförekomsten av bentäthetsmätare per miljon invånare.Det finns landsting som inte har någon mätare alls.Inom den offentliga primärvården, som ju ska varamänniskors första och tillgängligaste vårdgivare ochvårdkontakt, speciellt när det gäller de vanliga folk-sjukdomarna, förekommer bentäthetsmätare ochdärmed mätning ytterst sällan. Självklart ställs dåockså diagnosen förhållandevis sällan. Osteoporos ärvår mest underdiagnostiserade och underbehandladefolksjukdom med jättelika kostnader för samhället.Visst kan mycket vinnas med sedvanliga folkhäl-sopolitiska åtgärder som mer motion och förbättradlivsstil, men det löser inte problemet. Vi måste un-derlätta diagnostiserandet och öka den medicinskabehandlingen bl.a. med tanke på dem som redan är ifarozonen för frakturer och där det förebyggandearbetet så att säga redan är litet sent påkommet.Fru talman! Det brådskar alltså med insatser föratt lösa detta folkhälsoproblem, insatser som varkenbehöver eller ska vänta på en uppenbarligen osäkerfolkhälsoproposition. Här kan klart indike-ra för huvudmännen att vi ser det som ett påtagligtfolkhälsoproblem, att vi anser att åtgärder måste prio-riteras och att vi inte kan se några ursäkter för attvänta på att det görs något åt osteoporosproblemet.Med det, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion 13. Jag vill ta tillfället i akt att tackamina utskottskamrater för de gångna fyra åren, somhar varit stimulerande och som jag har upplevt i ettgott kamratskap trots motsatta uppfattningar i mångafrågor. Jag vill också tacka vårt eminenta kansli somhar stått ut med rätt mycket påfrestningar från vårsida.Anf. 137 ():Fru talman! Förebyggande hälsoarbete är ett ut-omordentligt viktigt politiskt område, och det bordevara naturligt att vid alla samhällsförändringar nog-grant överväga konsekvenserna av dessa ur folkhälso-synpunkt. Det gäller naturligtvis både positiva ochnegativa konsekvenser. internationellt settgoda folkhälsoresultat har till en stor del sambandmed årtionden av samhälleliga förbättringar av områ-den som hygien, kost, bostadsförhållanden och ar-betsmiljö - för att ta några viktiga fält.Vi diskuterar naturligt nog väldigt mycket i soci-alutskottet och i denna kammare kring hälso- ochsjukvårdspolitik. Även om vi bland partierna före-språkar olika vägar att förstärka sjukvården, är vi imycket överens om att sjukvården är ett av de mestcentrala samhällsområdena. Det borde förhålla siglikadant med folkhälsoarbetet. Kanske finns det före-ställningar om tydliga och linjära samband mellansatsningar på en förstärkt sjukvård och satsningar påett förbättrat folkhälsoarbete? Det sambandet finnsinte med automatik.Sverige har fortfarande ganska goda folkhälsore-sultat att uppvisa. Medellivslängden är bland denhögsta i världen för både kvinnor och män, och späd-barnsdödligheten är den lägsta i världen. Det finns ettflertal andra områden på folkhälsosidan där vårt landligger mycket bra till.När man studerar ohälsotalen lite närmare fram-träder dock en mer komplicerad och mörkare bild.Hälsotillståndet i befolkningen är klart relaterat tillvilken samhällsgrupp man tillhör och under vilkasociala betingelser man lever i. Klass och kön har ensignifikant betydelse för ohälsotalens fördelning.Dessa klyftor i ohälsotalen syns över hela landet. Ilandets storstadsområden är skillnaderna i ohälsotaloerhört tydliga.De klyftor som vidgades måstemotverkas, och det är ett arbete som har inletts underdenna mandatperiod. Det är angeläget också motbakgrund av att det finns internationella forsknings-rapporter som pekar på att samhällen med stora eko-nomiska klyftor tenderar att uppvisa högre ohälsotaloch sämre resultat vad avser folkhälsan än länder medjämnare ekonomisk och social fördelning. Stora soci-ala klyftor tenderar att åtföljas av stora folkhälsok-lyftor, och fler människor drabbas och dör av sjuk-domar och skador som skulle kunna förebyggas. Ensådan utveckling är oacceptabel för oss i Vänsterpar-tiet, och därför menar vi att arbetet för en bättre folk-hälsa måste gå hand i hand med arbetet för minskadeklassklyftor.Fru talman! Det är också viktigt att notera attkvinnor genomgående uppvisar högre ohälsotal änmännen. Kvinnor har längre genomsnittlig livslängdän männen, men de drabbas i högre utsträckning avskador, sjukdomar och ohälsa. Bland det mest an-märkningsvärda är att vi kan konsta-tera en sjunkande dödlighet bland alla grupper utomen, nämligen kvinnor i s.k. outbildade arbetaryrken.De här skillnaderna är självklart aldrig någonsin ac-ceptabla. Forskning och samhällsutveckling måste tafasta på dessa skillnader och verka för förändringarsom kommer kvinnorna till godo.Vi ser självklart fram emot den utlovade folkhäl-sopropositionen . Vår förhoppning är att vi dåfortsätter ett samarbete i den nuvarande majoriteten.Vi menar att det möjliggör en inriktning på folkhälso-arbetet som inkluderar satsningar på att minska deklass- och könsrelaterade skillnaderna i hälsohänse-ende. Det är också avgörande att i samband med mål-och strategiformuleringar på folkhälsoområdet ta uppde växande problemen med de många långtidssjuk-skrivningarna i samhället och formulera planer förförebyggande arbete på området arbetsrelaterad ohäl-sa. Här handlar det om samordnade insatser från ettflertal samhällsområden. Det finns anledning tillförnyade diskussioner om företagshälsovård ochhälsofrämjande arbetsplatser. Frågor om ökat infly-tande för de anställda över sin arbetssituation är cent-rala i sammanhanget.Fru talman! Tobak, alkohol och narkotika är vik-tiga områden för förebyggande folkhälsoarbete. Vihar ganska behandlat alla dessa tre områden isärskilda betänkanden, och jag ska inte uppehålla migvid dem . Det måste ändå understrykas att vi harall anledning att se med största oro på den pågåendekraftiga ökningen av alkohol- och droganvändningeni samhället. De åtgärder vi beslutat här i riksdagenska naturligtvis avvaktas, men det finns anledning attha en beredskap för att kunna vidta ytterligare åtgär-der.Fru talman! har i ett antal reserva-tioner valt att markera ståndpunkter kring ett antalviktiga folkhälsoområden. Ett sådant område är ljud-nivåerna i samhället där vi är bekymrade över ut-vecklingen med ett ökat antal hörselskador. Inte minstde unga riskerar tidigt att få nedsatt hörsel. Vi villkraftigt understryka de åtgärder som föreslås i reser-vationen.Vidare pekar vi i en annan reservation på bekym-ren med den ökade övervikten bland barn och unga isamhället. Vi pekar på att det är angeläget med åtgär-der för att stimulera och förbättra den fysiska aktivi-teten både i skolan och på fritiden.Vi markerar i en reservation behovet av särskildaåtgärder mot osteoporos. Den reservationen har singrund i en moderat motion. Vi vidhåller, precis somtidigare, att det inte ankommer på att uttalasig om förebyggande insatser och behandling avsjukdomar, men vi vidhåller behovet av att det utar-betas en nationell handlingsplan för att bromsa ut-vecklingen med ett ständigt ökat antal skador till följdav osteoporos, som är en mycket allvarlig folksjuk-dom.Fru talman! noterar med stor till-fredsställelse att ett enigt utskott utifrån motioner frånflera partier beslutat föreslå att ger rege-ringen till känna att anta mål för det självmordspre-ventiva arbetet. Det är en utomordentligt angelägenuppgift.Vänsterpartiet står bakom alla sina reservationer,men jag yrkar för tids vinnande bifall endast till re-servation 1.I likhet med föregående talare vill jag tacka frutalman och utskottskamraterna för de gångna fyraåren.Anf. 138 ():Fru talman! Folkhälsan, dvs. hälsan hos befolk-ningen, återspeglar på flera sätt ett lands tillstånd.Försämringar och förbättringar av det generella häl-soläget sker med en viss fördröjning . Normaltökar ohälsan vid ekonomisk lågkonjunktur. Det ärdärför alarmerande att många människor uppenbartmår dåligt även efter en längre tids högkonjunktur. Sjukskrivningstalet har rusat i höjden ochberäknas kosta ofattbara 113 miljarderkronor. Vi vet också att barns hälsa har försämratsunder , såväl den fysiska som denpsykiska. Alltfler utredningar visar att barn långt nedi åldrarna upplever stress och plågas av huvudvärkoch magont.När det gäller den vuxna befolkningen kan säkerten del av den faktiska och upplevda försämringen avhälsan relateras till arbetslivet - men inte stå för helaförklaringen. Eftersom människor vistas till två tred-jedelar av sitt liv utanför arbetslivet måste självklarten del svar stå att finna i hur man mår i sitt socialaliv, i sin familj och på sin övriga fritid. Vi vet attmänniskor som har komplikationer i sin sociala situ-ation givetvis inte kan frikoppla detta under arbetstid.Detsamma gäller omvänt. Undersökningar har visatatt fler använder lugnande mediciner för att kunnaklara sin situation. Det är en oroväckande utveckling.Droger i olika former blir lätt en kompensation förvälbefinnande när man inte mår bra.Årligen tar 1 600 personer sina liv i Sverige.Bland ungdomar är suicid den vanligaste dödsorsa-ken. Som jämförelse kan nämnas att antalet personersom omkommer i trafiken är ca 600. Det är inte ac-ceptabelt, utan insatser fordras för att motverkasjälvmord, exempelvis genom att stödja organisatio-ner som har kunskap och arbetar med dessa frågor.Det är därför glädjande att utskottet har beslutat sigför att uttala sig i denna riktning.En människas totala livssituation är det som avgörhennes välbefinnande. För detta finns både ett per-sonligt och ett offentligt ansvarstagande. Det offentli-ga kan och ska skapa förutsättningar för god folkhäl-sa. Den del där det ofta brister är kunskapsöverfö-ringen, då det tar för informationen ochkunskapen att etablera sig i befolkningen. Det gällersärskilt när det finns motstridiga intressen från andraaktörer. Vidare måste politiska beslut också skapautrymme för individen att göra goda val.Kristdemokraterna anser att folkhälsoinsatsermåste ha ett brett anslag över många områden ochinte i längden kan avgränsas till tillfälliga insatser.Det behövs en genomtänkt och uthållig politik medfolkhälsoperspektiv såväl nationellt som regionalt ochlokalt. Detta har påtalats av i deras slutbetänkande.Om man ser till barnens situation finns det alar-merande signaler inte minst på det psykosociala pla-net. Många barn upplever stress ochoro, i förskolan och skolan. Flera samverkande orsa-ker bidrar till detta, men framför allt brist på tid ochlugn uppges vid undersökningar vara en starkt bidra-gande faktor. Vi kristdemokrater pläderar för mer tidför barnen, då vi vet att i ett barns liv äravgörande för framtiden. Tyvärr är tid för barnen enbristvara i det svenska samhället.Vi vet också att andelen överviktiga ökar och attfler ungdomar behöver förbättra sin kondition. Ökadkonsumtion av alkohol och andra droger är andratillkommande negativa faktorer. Barns och ungdo-mars hälsa är en framtidsfråga, och det går inte attvänta med att sätta in åtgärder. Då kan det vara försent.Om man ser till den gångna mandatperiodenmåste man tyvärr konstatera att regeringen misslyck-ats när det gäller alkohol- och drogpolitiken. Det-samma gäller sjukskrivningstalen, vilka också åter-speglar hälsotillståndet.Nu kan vi skönja resultatet av experimentet medlördagsöppet på systembutikerna. Försäljningen slåralla rekord. Återigen bekräftas att tillgänglighet ochkonsumtion relaterar till varandra.Den narkotikapolitiska handlingsplanen visar ock-så brister i konkreta förslag, även om det var ett för-sök i rätt riktning. Ett glädjeämne är att regeringen iårets tilläggsbudget avsätter förstöd till organisationer och föreningar som verkarförebyggande inom området - exakt den summa ochdet förslag som vi kristdemokrater hade i vårt budge-talternativ för 2002.Många kommuner har fortfarande ekonomiskaproblem och problem att avsätta nödvändiga resursertill arbetet på drogområdet. Enligt kommer det ekonomiska läget inte helleratt ljusna, utan man räknar med ökade budgetunder-skott i kommunsektorn under kommande år.Med denna bakgrund, fru talman, är det lindrigtsagt beklagligt att regeringen trots omfattande be-slutsunderlag inte orkat framlägga en folkhälsopropo-sition för före sommaren.Det behövs också, enligt vår uppfattning, en över-syn av ljudnivåerna vid olika tillställningar. Det kaninte vara så svårt, när många kommuner har flerakontroller att utöva på många områden, att också göradet vid tillställningar av olika slag. Det har visat sigatt gällande rekommendationer inte efterlevs ellerkontrolleras. Det är vanligt att ungdomar exponerasför mycket höga ljudnivåer.