prot · GP0980 · 2002-03-12 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:80Tisdagen den 12 marsKl. 14.00 - 15.08Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 4, 5 och 6 mars.2 § Meddelande om frågestundTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsrådnärvara:Kulturminister , statsrådet , statsrådet , statsrådet och statsrådet § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2001/02:288Till riksdagenInterpellation 2001/02:288 av ()om reklamförbud och tryckfrihetenInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den2 april 2002.Skälet till dröjsmålet är inbokadeengagemang.Stockholm den 8 mars 2002SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 2001/02:289Till riksdagenInterpellation 2001/02:289 av (c)om livskvalitet i äldreomsorgenInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den2 april 2002.Skälet till dröjsmålet är inbokadeengagemang.Stockholm den 8 mars 2002SocialdepartementetLars Engqvist4 § Svar på interpellation 2001/02:281 om Te-racomAnf. 1 Kulturminister ():Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag avser att vidta för att tillse att den statligakreditgarantin till inte kommer att om-fatta lån till investeringar i konkurrensutsatt verksam-het.Riksdagen beslutade att be-myndiga regeringen att utfärda en kreditgaranti tillTeracom AB. Bakgrunden för beslutet är att bolagetbehöver en tillfällig ekonomisk förstärkning samt attregeringen bedömer att behöver genom-föra en omstrukturering som innebär att företagetkoncentrerar sig på kärnverksamheten och minskarrisktagandet (prop. 2001/02:76).Gunnar Axéns oro för att garantin skulle leda tillotillbörlig konkurrensverkan är knappast motiveradmed hänsyn till att i enlighet med riks-dagens beslut förutsätts erhålla en garanti som skautgå mot en riskavspeglande premie och dessutom iövrigt ta hänsyn till . Som be-kant är syftet med dessa regler just att undvika stör-ningar i konkurrensneutraliteten.Regeringen arbetar aktivt med förvaltningen av destatligt ägda bolagen, och jag kan upplysningsvisnämna att bl.a. ska belysa förhållandetmellan den icke konkurrensutsatta verksamheten ochden konkurrensutsatta enligt de ägardirektiv somregeringen har ställt på bolaget. I detta arbete börbolaget följa direktivet om insyn i de finansiella för-bindelserna mellan medlemsstater och offentligaföretag, det s.k. transparensdirektivet (80/723/EG,ändrat genom 2000/52/EG).I samband med att höll en extra bo-lagsstämma beslutade rege-ringen att göra ett tillägg till de tidigare givna ägardi-rektiven. Bolaget fick då uppdraget att omstruktureraverksamheten så att kärnverksamheten prioriteras ochden kompletterande verksamheten genomförs medlägre risk och mindre behov av egna investeringar.Regeringen förtydligade att kärnverksam-heten och den övriga verksamheten ska redovisasklart åtskilda genom särredovisning.Omstruktureringsarbetet av koncernen pågår sombäst, och lämnade ABen redogörelse för hur detta arbete fortskrider. Om-struktureringsarbetet ska vidare bedrivas med sikte påatt eventuella nödvändiga beslut kan fattas vid denordinarie bolagsstämman, dvs. i maj 2002.När det således gäller den kreditgaranti som riks-dagen har bemyndigat regeringen att utfärda till är det självklart att villkoren kommer attutformas i enlighet med gällande regler.Anf. 2 ():Fru talman! Jag ber att få tacka kulturministernför svaret.Bakgrunden till min fråga är att befinnersig i en akut ekonomisk kris och, som kulturministernsäger, har varit i behov av "en tillfällig ekonomiskförstärkning".Å ena sidan säger alltså ministern att företaget be-höver en tillfällig ekonomisk förstärkning. Å andrasidan säger ministern att den här kreditgarantin, denborgensförbindelse som staten iklär sig, skulle varakonkurrensneutral. Men det är den faktiskt inte därföratt någon liknande tillfällig ekonomisk förstärkningkan ett annat företag inte påräkna som sysslar medden typ av konkurrensutsatt telekomverksamhet somTeracom sysslar med. Det finns heller inte någraandra exempel på att offentliga eller statligt ägdaföretag som bedriver konkurrensutsatt verksamhetkan få, eller har fått, statlig borgen för de lån somavser finansieringar i just konkurrensutsatt verksam-het.För att förtydliga den konkurrensfördel som denhär borgensförbindelsen till ger ska jagcitera vad självt skriver om vad enstatlig kreditgaranti innebär:"En statlig kreditgaranti kan t.ex. ges till ett före-tag som befinner sig i akut kris. Den statliga garantinmedför då att en bank kan bevilja företaget nya lån.Ur bankens synvinkel är utlåningen lika säker som enutlåning till staten skulle vara, eftersom staten träderin om företaget inte skulle kunna betala. När garantinutfärdas har den ett värde för företaget som utgör ettåtagande för staten - oberoende av om den senarekommer att infrias eller ej.En statlig garanti kan vara mycket värdefull förmottagaren, men kan då också innebära en hög kost-nad för staten. Det gäller helt enkelt att ju högre san-nolikheten är för ett infriande, desto värdefullare ärgarantin. "är det så att ägnar sig åt monopol-verksamhet - bl.a. den statliga satsningen på digitalmarksänd TV. Där har man ingen konkurrens. Det ärockså den verksamheten som har förorsakat Teracommycket kraftiga förluster, och kommer att göra detäven i framtiden.Teracom ägnar sig också åt telekomverksamhetoch ska uppenbarligen utveckla den verksamheten iframtiden - om jag har tolkat ministerns planer rätt.Den verksamheten är konkurrensutsatt. får alltsåTeracom ett statligt borgensåtagande - "en tillfälligekonomisk förstärkning", som ministern uttrycker dethela. Den omfattar inte bara monopolverksamhetenoch det statliga digitala mark-TV-nätet utan också lånsom har tagits för investeringar i telekominfrastrukturoch framtida investeringar i telekominfrastruktur.Detta gör faktiskt att konkurrensen på telekommark-naden snedvrids - det går inte att komma undan det.Ministern har ju själv erkänt att det här stödet, denhär kreditgarantin, innebär en tillfällig ekonomiskförstärkning för företaget. En liknande tillfällig eko-nomisk förstärkning finns inte för de andra konkurre-rande företagen på marknaden att få.Som kulturministern framhåller i sitt svar skakonkurrensutsatt verksamhet inom särredo-visas. Jag undrar om det är för mycket begärt attockså särskilja de lån som är tagna för investeringar ikonkurrensutsatt verksamhet så att de inte kommer attomfattas av kreditgarantin.Anf. 3 ():Fru talman! Jag delar kulturministerns uppfattningi svaret och tycker att det är ett bra svar när det gällerden konkurrensutsatta verksamheten och garantin.Som jag sade när ärendet behandlades ser jag garantinsom ett steg i arbetet med att säkra företaget i framti-den.Jag tycker också att garantin är ett bra sätt att geföretaget det andrum som behövs i det omstrukture-ringsarbete som just nu pågår. Företaget lämnade enredovisning i februari månad.I beredningen av ärendet diskuterades garantinsutformning mycket. De genomgångar som vi hadeingav inte mig någon oro för att garantin inte skullekunna utformas i enlighet med de regler som gäller idag.Men jag har en fråga till kulturministern. Skullekulturministern kunna redogöra för hur vanligt det äroch har varit att statliga garantier utfärdas till statligaföretag på det här viset?Anf. 4 Kulturminister ():Fru talman! Jag börjar med frå-ga. Det är rätt vanligt förekommande att staten utfär-dar olika typer av kreditgarantier. Den nu sittanderegeringen gör det . Den borgerliga regeringsom leddes av den förre moderate partiordförandenCarl Bildt utfärdade också ett antal sådana. Någraexempel på den typen av statliga kreditgarantier gäl-ler . Där bedömdes garantin motsvaraminst - inte 1,2 miljarder som ifallet . SOS Alarm, , ochen rad andra typer av statliga garantier utfärdades avden borgerliga moderatledda regeringen i början av80-talet.Vi utfärdar också den typen av garantier i dagensregering, men systemet är helt annorlunda . Ti-digare var det så att den utgiftsrisk som de då utfär-dade garantierna innebar för statsbudgeten inte syn-liggjordes. är de finansiella riskerna heltsynliga antingen genom att den enskilda garantinbeläggs med en riskbaserad avgift som till fullospeglar statens kostnader för garantin eller genom attanslagsmedel anvisas för att täcka skillnaden mellanden avgift som debiteras och statens totala kostnaderför garantin.Vad gäller konkurrensfrågorna, som interpellantenåterkommer till, är det helt enkelt så att gällanderegler självfallet ska följas. Vi är väldigt tydliga ipropositionen, i alla andra sammanhang och i vårtagerande.Jag vill naturligtvis invända mot den beskrivningsom interpellanten gör av digital-TV. handlar ju helt om att det inte ska finnasmonopol när det gäller distribution av radio och tele-vision, utan det ska finnas konkurrens. Det är ettkonkurrensprojekt i sig. När regeringen besluta-de om skapandet av var det också tydligt attkonkurrensfrågorna var viktiga. Det nya bolaget,skrev regeringen i sin proposition, ska ha hu-vudmannaskapet för rundradionätet, vilket enligtpropositionen bör behållas i helstatlig ägo bl.a. avhänsyn till beredskapen och som en garanti för kon-kurrensneutralitet.Anf. 5 ():Fru talman! Jag undrar om jag ska tolka kulturmi-nistern på det sättet att hon anser att det digitalamarknätet är konkurrensutsatt. Så är ju faktiskt intefallet. Det är enbart staten - - som får sändaetermedia i marknätet. Det är en monopolverksamhet.Sedan finns det konkurrerande distributionsformer,men det finns inte konkurrens i det digitala marknä-tet. Det tror jag att vi är överens om. Det var nog enliten felsägning från kulturministerns sida.Men när det gäller telekomverksamheten och in-vesteringar i informationsteknik finns ju en fullt fun-gerande - om man får använda det uttrycket - kon-kurrerande marknad, om än kanske tillfälligtvis påkraftig nedgång. Jag kan inte se det rimliga i att vi skaikläda skattebetalarna ganska så omfattande förplik-telser för investeringar i verksamhet som vi inte haren aning om hur den kommer att slå . Detvore väl rimligt att den typen av telekomverksamhet -om den nu ska bedrivas i statlig regi - får fungeraenligt samma spelregler som gäller för alla andra?När kulturministern tar upp exempel på andraformer av statliga kreditgarantier så gör hon det litegrann för att förvilla och blanda bort korten i det härsammanhanget. Om det är någonting som staten hargett kreditgarantier till så är det ju den typ av omfat-tande infrastrukturprojekt som , Arlan-dabanan och bankerna när de höll på att krisa som ettresultat av finansbubblan . Attjämföra den typen av statliga kreditåtaganden med enborgensförbindelse för investeringar i telekom- ochIT-verksamhet är inte riktigt rimligt.Jag frågar igen om inte kulturministern helt enkeltkan lova - när nu den konkurrensutsatta verksamhe-ten inom ska särredovisas - att denna typ avverksamhet, som ska drivas affärsmässigt, får fungeramed samma spelregler som alla andra företag påtelekommarknaden. Kan kulturministern också se tillså att kreditgarantin, borgensförbindelsen, inte om-fattar lån till och investeringar i konkurrensutsattverksamhet?Anf. 6 Kulturminister ():Fru talman! Distributionen av radio och televisionär en mycket viktig infrastrukturfråga, som dessutomligger väldigt nära det som är grundläggande i endemokrati, nämligen att vi ska ha en mångfald i vårtmedieutbud.Vad gäller konkurrensfrågorna så kan jag baraupprepa det som jag har sagt i interpellationssvaret,dvs. att det är en mycket osannolik utveckling attgarantin skulle leda till otillbörlig konkurrensverkanmed hänsyn till att i enlighet med riksda-gens eget beslut förutsätts erhålla en garanti som skautgå mot en riskavspeglande premie och dessutom iövrigt utgå från och ta hänsyn till EG:s statsstödsreg-ler. Dessa regler finns ju just för att undvika störning-ar i konkurrensneutraliteten. Jag kan bara återigenförsäkra att villkoren kommer att ut-formas i enlighet med gällande regler.Anf. 7 ():Fru talman! Kulturministern talar emot sig själv.Hon sade inledningsvis att kreditgarantin var en till-fällig ekonomisk förstärkning till , som ävenkommer att omfatta den konkurrensutsatta telekom-verksamheten inom företaget. Denna tillfälliga eko-nomiska förstärkning finns det inget annat konkurre-rande företag som kan komma i åtnjutande av.Eller är det på det sättet att kulturministern avseratt återkomma med förslag om att även konkurrentertill på telekommarknaden ska få statligakreditgarantier för investeringar i infrastruktur?Anf. 8 Kulturminister ():Fru talman! Jag tvingas konstatera att GunnarAxén och jag har kommunikationsproblem. Jag kanbara återigen tala om att det faktum att man tar ut enriskavspeglande avgift om man utnyttjar en sådan härgaranti innebär att man betalar för garantin och att detfinns en marknadsmässighet i det hela. Alla reglersom finns på detta område kommer självfallet attföljas det blir nödvändigt att utnyttjagarantin.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2001/02:283 om sko-lans befogenheter att bekämpa skolkAnf. 9 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig om jag av-ser att vidta några åtgärder för att skapa klarhet i nugällande lagstiftning om åtgärder mot skolk. Hanfrågar också om jag avser att vidta några åtgärder föratt stärka skolans befogenheter att agera vid brott motskolans regler.I likhet med anser jag att det är myck-et viktigt att skapa en miljö i skolan som gör att ele-verna trivs och som motverkar skolk. Skolk är oftasymtom på en underliggande problematik som behö-ver hanteras ur ett brett elevvårdsperspektiv. I skolla-gen anges att barn som är bosatta i har skolp-likt i . Skolplikten motsvaras av en rätttill utbildning för alla elever. I enlighet med detta haralla skolor ett självklart ansvar för att förebygga ochfölja upp elevers frånvaro. Jag anser det också viktigtatt man i skolan utarbetar klara och konsekvent till-lämpade normer och regler för hur alla på skolan skamöta varandra med respekt och för att skapa studiero.Utgångspunkten bör här vara samtal med både eleveroch föräldrar om etik och moral utifrån läroplanensgrundläggande värderingar. De allra flesta skolor harockså egna ordnings- och trivselregler.Om inte skolans regler följs kan grundskoleför-ordningens bestämmelser om disciplinära åtgärdermot elever bli aktuella. Dessa regler är uppbyggda såatt den aktuella åtgärden bör anpassas till hur allvar-ligt elevens olämpliga uppträdande är. En av de åt-gärder som kan vidtas är att låta eleven stanna kvar iskolan under uppsikt högst efter skoldagensslut. Det är emellertid av största vikt att man alltidprövar från fall till fall vilken åtgärd som är motive-rad. Sambandet mellan orsak och verkan är mycketviktigt bl.a. ur rättssäkerhetssynpunkt för eleven.Som en yttersta åtgärd om en skolpliktig elev intefullgör sin skolgång och detta beror på att elevensvårdnadshavare inte har gjort vad på dem ankommerför att se till att detta sker, har kommunen möjlighetatt vitesförelägga vårdnadshavarna.Ulf har i sin interpellation tagit upp någraspecifika fall som blivit uppmärksammade. Somutbildningsminister kan jag inte gå in och ta ställningi enskilda fall. Skolan är ett område som berör ochengagerar alla. Att vissa ärenden uppmärksammatsoch kommenterats flitigt är en naturlig följd av dettamen innebär dock inte med automatik att gällanderegelverk är i behov av förändring.Bestämmelserna om disciplinära åtgärder motelever är föremål för översyn i det arbete som 1999års skollagskommitté utför. Kommittén ska avlämnasitt slutbetänkande . Jagvill inte föregripa kommitténs arbete och avser därförinte att nu ta några initiativ med anledning av UlfNilssons interpellation.Anf. 10 ():Fru talman! Jag vill tacka utbildningsministern försvaret. En orsak till min interpellation är att detråder en väldigt stor oklarhet om vilka befogenheteren skola har när det gäller att bekämpa skolk. Enannan orsak är att jag tror att många faktiskt vill vetavad utbildningsministern egentligen tycker. Vilkabefogenheter borde en skola ha? Därför är det syndatt ministern bara hänvisar till en kommitté som skavara färdig med sitt arbete . Det är ocksåsynd att de som vill veta politikernas åsikt före valetinte får svar. Alla som arbetar i skolan vill nog vetavilken grundinställning styrande politiker har när detgäller att komma till rätta med olika problem i skolan.Jag tycker inte att utbildningsministern grundatti-tyd är klar när jag nu hör svaret. Utbildningsministernsäger att han håller med mig om att skolans miljö skavara sådan att eleverna trivs och inte skolkar. Hansäger också att skolan har ett ansvar för att följa uppelevers frånvaro. Där är vi överens. Men när det gäl-ler vad skolan ska ha rätt att göra blir ministerns svarotydligt.Utan att nu gå in på alltför lagtekniska finesser harjag och en väldigt klar principiell inställ-ning, nämligen att skolan helt enkelt måste ha rätt attkräva att elever som skolkar tar igen vad de har mis-sat. Ett sådant krav är bra för den som skolkar, ochdet är bra för andra elever som redan följer skolansregler. Det kan handla om kvarsittning tillsammansmed lärare som hjälper eleven att läsa i kapp. Det kanhandla om extra hemuppgifter eller om att lärarenefter samtal med eleven konstaterar att det inte be-hövs någon åtgärd just den här gången. Men det ärviktigt att skolan har befogenhet att göra det som förtillfället verkar vara det bästa. Om skolan anser att enelev behöver mer på grund avskolk borde det vara en självklarhet att både föräldraroch elev får rätta sig efter det. Men är det inteså.Det exempel som jag tog upp i interpellationen vi-sar att lärare och rektorer lever i osäkerhet om vad deegentligen har rätt att göra. Jag har läst Skolverketskritik av en skola som beslutat om kvarsittning somen generell åtgärd mot skolk. Jag måste erkänna attjag inte blir klok på om det är tillåtet att tillämpakvarsittning som en generell åtgärd eller inte. Jag harläst kritik av en skola som hotade attvitesförelägga föräldrar som inte såg till att barnenkom till skolan. Jag blir inte heller då klok på omskolan verkligen har rätt till detta eller inte. Dennaosäkerhet gör att lärarna inte känner att de har stödnär de försöker få eleverna att följa grundlägganderegler. Den här osäkerheten ger också helt fel bud-skap till alla elever som naturligtvis konstaterar kan bryta mot regler utan att det händer någon-ting. Denna osäkerhet gör att skolplikten, som är tillför att garantera att alla får rätt till skolgång även omföräldrarna struntar i den, urholkas.När jag läste om ett förslag att erbjuda skolkandeelever pengar för att de ska delta i någon form avorganiserad utbildning trodde jag först inte att det varsant. Men det var det. Är det då detta budskap som viska skicka ut, att skolan är så tråkig att du ska fåbetalt för att gå där?Utan att gå in på detaljer skulle jag vilja ha ett be-sked från utbildningsministern, oavsett vad en kom-mitté kommer fram till och oavsett vad säger . Anser att skolanska kunna bestämma om kvarsittning för skolkandeelever? Anser att skolan ska kunnabötesbelägga föräldrar som inte ser till att barnenkommer till skolan? Detta är två frågor som inte är såsvåra att besvara tydligt.Anf. 11 PER ():Fru talman! har ställt ett par viktigafrågor, men jag håller med om att det inteär särskilt mycket till svar med substans utan i ställethänvisningar till en utredning som borde ha varitfärdig för länge sedan.Fru talman! Skolk är en följd av att elever intetrivs eller att de har någon typ av problem. Detta kanbero på utslitna och trötta lärare som inte inspirerar.Det kan bero på trista skolmiljöer. Det kan bero påproblem hemma. Det kan bero på gängbildning ochatt man är på glid in i större och större problem.Fru talman! Visst kan kvarsittning vara en metod.Men jag tror att finns många andra som vi bordediskutera och som vi ska diskutera oavsett om detfinns någon utredning för tillfället.I vuxenvärlden är det så att om man är borta envecka från jobbet behöver man ett sjukintyg från enläkare. Kanske vore det en god idé om en elev ärborta att hon eller han fick gå tillelevhälsovården. Det tror jag är ett bra förslag ursynvinkeln att man där har professionella människorsom dessutom har tystnadsplikt och där den skolandeeleven skulle kunna ha en möjlighet att faktiskt fåhjälp med sina problem och kanske komma tillbakapå rätt spår.En annan självklar sak är naturligtvis att det skavara en tidig kontakt med föräldrarna så att de vet omatt skolk förekommer. Jag tror också att man skaöverväga om man på gymnasienivå faktiskt ska hållainne hela eller delar av studiebidraget. Det kan de jufå tillbaka sedan när de tenterar upp sina betyg ochdessutom visar att de är i skolan.Dessutom tror jag att det är god idé att göra detmöjligt för de skolor som så önskar att registreranärvaro på elevernas betyg.Så visst finns det många frågor som vi skulle kun-na diskutera och debattera här. Jag höll på att säga attdet är särskilt viktigt eftersom vi har ett betänkandesom just handlar om elevers hälsa och där vi faktisktskulle ha kunnat väva in den här typen av resone-mang och pekat på de möjligheter som t.ex. skolhäl-sovården skulle kunna vara.Anf. 12 Utbildningsminister ():Fru talman! säger att hans grundin-ställning är att vi har rätt att kräva av eleven att ele-ven tar igen vad han eller hon har missat. Det tyckerjag också är en mycket bra grundinställning. Detviktiga och centrala är att eleven får den kunskap somhan eller hon behöver under sin utbildning för attsedan kunna gå vidare till yrkesliv eller till vidarestudier. pekar på två olika konkreta me-toder, kvarsittning som en metod och extra läxor somen annan metod. Jag håller helt med om att det är fulltmöjliga verktyg. Det som inte är möjligt, vare sig iskolan eller någon annanstans i vårt samhälle, ärkollektiva bestraffningar där eleverna inte ses somindivider.Det är ett väldigt automatiskt verkande system däreleverna inte får chansen att argumentera om de harrimliga skäl. Det är också viktigt att ärväldigt tydligt i tillsynen så att vi inte får en sådanutveckling. Det skulle vi aldrig acceptera i samhället iövrigt. Menar att vi ska acceptera kollek-tiv bestraffning i skolorna?Ulf pekar på en kommun som diskuteraratt ge pengar till skolkande elever. Jag tror att jagblev lika förvånad som när jag läste omförslaget. Det är ett borgerligt förslag i en borgerligtstyrd kommun. Det ska bli intressant att se hur ni påden borgerliga sidan själva kommer att reda ut dentypen av idéer. Jag tycker inte att detta kan vara etthuvudspår. Det kan inte vara det som är drivkraftentill att öka närvaron i skolan. Men det är som sagt enborgerlig kommun, och jag är mycket nyfiken på hurUlf tänker just i den frågan och inte minstvad tycker om den typen av förslag.Per lyfter fram några intressanta exempel påhur man kan göra elevhälsovården väldigt aktiv i attbekämpa skolk. Jag tycker att det finns skäl att tänkavidare och se hur kontakterna med just elevhälsovår-den kan stärkas. Det är viktigt att man där tidigt fång-ar upp elever som visar tendenser till att tappa skol-lusten och som inte går på lektioner, för det är natur-ligtvis en väldigt allvarlig utveckling.Jag är, precis som Per , inte säker på att straf-fet fungerar i första hand. Det kan också behövasstödjande åtgärder i ett tidigt skede.Vi har en som arbetar med attse över vår lagstiftning. Det kan inte vara ett skäl attsäga att allt av vikt ska brytas loss från bara för att vi är inne i en valrörelse. Vihar ju tidigare diskuterat varför Skollagskommitténhar blivit försenad i sitt arbete. Det beror på mycketallvarliga omständigheter. Det är ett dödsfall och detär sjukdom i kommittén som har gjort att man natur-ligtvis har tappat en hel del i arbete.Det finns också önskemål från många delar avskolvärlden att låta få samordnasina förslag med . Bl.a. har de tvåstarka lärarfacken vänt sig till regeringen med enönskan om att vi ska ge dem .