prot · GP0993 · 2002-04-10 00:00:00 — Vi har trott att regeringen helatiden haft kommunikation med EU-kommissionenoch den vägen fått synpunkter på hur man skullekunna rätta till det hela. Därför var det en stor över-raskning för oss när vi under debatten fick klart föross att några sådana kontakter över huvud taget intehar ägt rum. Då får man gärna intrycket att regeringeni det här fallet har försökt smyga igenom ett förslagsom inte skulle väcka uppseende hos när det gäller att man eventuellt brytermot konkurrensreglerna.Naturligtvis är det en svår bedömning att säga omdet är fråga om ett brott mot konkurrensreglerna ochdå på ett så uppenbart sätt att kommissionen böringripa. Där får vi ett svar.Anf. 8 HANS () replik:Fru talman! Jag kan bara återigen konstatera attstödet är konkurrensneutralt. Det påverkar inte han-deln mellan medlemsstaterna och strider därmed intemot artikel 87 i EG-fördraget.Samtidigt vill jag säga att man tydligt ser en vat-tendelare i svensk inrikespolitik. Från Moderaternassida handlar det om att hitta alla former av argumentför att välfärden inte kan stärkas på det sätt som vihar föreslagit, men varje argument har fallit.Anf. 9 PER () replik:Fru talman! Nej, , det duger inte att i endebatt i kammaren undvika att besvara direkt kritikoch att bemöta sakargumenten. väljer juatt bara upprepa vad han har sagt, nämligenatt detta är konkurrensneutralt osv. Men Hans Hofffår väl ändå besvara kritiken. fanns en chans atträtta till en del från torsdagens debatt, men Hans Hoffväljer här vad gäller konkurrensneutraliteten att barapåstå saker.Hans Hoff citerade från vårt utskottsförhör därPer-Arne Sundbom säger att regeringen har en uttaladambition. Javisst, är det en uttalad ambition, men denslår inte rätt. På den socialdemokratiska partikongres-sen var ambitionen obefintlig, men sedan har detblivit långt bättre sedan , m.fl., liksom vårt parti och även andrapartier, har kritiserat och uppmärksammat den kon-kurrenssnedvridande effekt som förslaget har.Nu har utskottet gjort bra förtydliganden - det ärutmärkt - men det finns fortfarande skevheter. Jaghar nämnt några saker, t.ex. att metoden bara innebäratt kommunens val mellan egen regi och köpt verk-samhet i bästa fall blir ekonomiskt neutralt. De pri-vata företag som redan bedriver verksamhet som ärupphandlad eller som har ambitionen att göra det vidnästa upphandlingstillfälle får inte del av stödet, tillskillnad från alla kommunala enheter där det ändåföreligger konkurrens. Det här är en av de frågor därdet återstår att ge ett svar.Anf. 10 HANS () replik:Fru talman! Jag svarar på frågorna så gott jag kan.Samtidigt vill jag erinra om att vi - den4 april - hade en debatt som varade i ett flertal tim-mar och som gällde FiU25. De frågeställningar somPer här till viss del återkommer till debatte-rades vid det tillfället. Jag tror inte att vi tjänar på attta om hela den debatten.Jag skulle vilja fråga Per , som ju nukommer in på detta med konkurrensneutralitet - nå-got som är uppfyllt i detta förslag och som Per Land-gren säger står i strid mot artikel 87 i EG-fördraget -om även anser att det generellastatsbidraget till kommuner och landsting står i stridmot artikel 87 och att det är konkurrenssnedvridandeutifrån de argument som Per tar upp. Om niinte anser det, vad är det då för skillnad?Anf. 11 PER () replik:Fru talman! kom in på den debatt somägde rum . Jag ägnade en del av mittanförande åt att säga att debatten inte var konstruktiv.Det var en post festum-debatt där ståndpunkter intebemöttes, där argumenten inte slipades, där argumentsom faktiskt var dåliga inte drogs tillbaka osv. Detvar inte en bra debatt. Inte heller efteråt kändes detbra. Därför tyckte jag att hade tillfälle attnu, senare, korrigera en del saker.Vad gäller konkurrensneutraliteten har jag uppre-pat min kritik från förra gången, nämligen att meto-den bara innebär att kommunens val mellan egen regieller köpt verksamhet blir ekonomiskt neutralt. Omdet finns utländska entreprenörer som också vill varamed eller som kanske redan har varit med i -jag kan inte nu peka ut var de finns - kommer deockså att drabbas av detta, precis som svenska entre-prenörer. I den meningen vågar jag säga att det härstår i strid mot EG-fördraget.Anf. 12 HANS () replik:Fru talman! Jag har uppfattat att återremissen, denförnyade behandlingen i finansutskottet och den de-batt som vi har inte föranletts av att debatten omFiU25 inte ansågs konstruktiv. Att det fanns konkur-renssnedvridande effekter i förslaget och att det helakunde stå i strid mot EG-rätten uppfattar jag i ställetsom orsaken till återremissen. Jag tror att vi båda, PerLandgren, delar den uppfattningen.I övrigt är förslaget konkurrensneutralt i och medatt vi tar hänsyn till de verksamheter och till de löne-kostnader som finns i de verksamheter som kommu-nerna köper in. På det viset är det konkurrensneutralt.Konkurrensverket har inte haft några synpunkter påförslaget. När det gäller de synpunkter som framförtshar utskottet vid sin behandling gjort förtydligandenoch, precis som Per säger, åstadkommitförbättringar.Per blir mig ändå svaret skyldig när detgäller de generella statsbidragen - om han anser attde står i strid mot artikel 87 i EG-fördraget.Anf. 13 BO () replik:Fru talman! Egentligen nöjde jag mig i mitt anfö-rande med att ställa en fråga till . Fråganvar ungefärligen baserad på följande: Om man nu harvalt denna mycket konstiga metod och man samtidigtär anhängare av budgetlagen och bruttoredovisning,varför har man då inte justerat utgiftstaket?Är det så att säga en ren slump att det har blivitdenna effekt? Eller är det möjligen resultatet av natt-liga, eller mycket morgontidiga, övningar? Där fickjag inget svar.Den omedelbara orsaken till återremissen - fråganom konkurrensneutralitet - börjar nu bli alldelestydligt belyst under diskussionen här, vilket är bra.Låt oss stryka under det som vi är överens om, näm-ligen att det var ännu värre på kongressen och ännuvärre i propositionen jämfört med i utskottet. Vi kanalltså notera att det har skett förbättringar i förhållan-de till det från konkurrenssynpunkt utomordentligtdåliga förslag som ursprungligen lades fram av fi-nansministern på er partikongress.Kvar står bl.a. det som jag citerade direkt från ut-frågningen, att - om än inlindat -kraftigt antyder att de inte är rätt, utanatt det är för lågt och i genomsnitt missgynnar entre-prenader. På en direkt fråga i samma utfrågning - detgäller samma sida som den jag hänvisade till -konstateras det också att för pågående entreprenadergår det i praktiken inte att göra något. Vidare är detså, som Per nämnde, att det om man skagöra nya saker inte kommer att fungera.Sanningen är den - kunde väl erkännadetta under diskussionen här så att vi får det klarlagt -att det med den valda metoden är snudd på omöjligtatt få konkurrensneutralitet.Det får de här bieffekterna. Dessutom har manvalt att lägga sig lågt. Antydningarna vid utfrågning-en om att de är för lågt räknat gällersjälvklart för sådant som vård och äldreomsorg m.m.Det har inte lett till någon förändring, återremissenhar inte heller lett till någon förändring.Anf. 14 HANS () replik:Fru talman! Jag ska börja med den första fråganom stödet och hur det tekniskt är konstruerat när detgäller kommuner och landsting och kreditering påskattekonton. Det görs med precis samma teknik ochpå precis samma sätt som när vi för fem månadersedan införde ett stöd till svensk sjöfart. Vid det till-fället var ett av de partier som tillsam-mans med majoriteten stod bakom detta. har manändrat sig och säger att det här på något vis stridermot budgetlagen.När representant berör utfråg-ningen och de säger han att procentsat-sen inte är tilltagen i överkant, åtminstone inte när detgäller hela vård- och omsorgsområdet. Jag kan ocksåkonstatera att han säger att det inte är tilltaget i un-derkant.Anf. 15 BO () replik:Fru talman! Det stämmer att kammaren helt nyli-gen har tagit ställning för sjöfartsstödet och dessutformning. Vi kan gärna diskutera om det blev rättutformat. Men den gången var det som så att man avde skäl som finns vad gäller konkurrensneutralitet påen annan nivå, dvs. mellan svensk sjöfart och annansjöfart, valde en metod som i sig innebär att manväljer ett nettolöneresonemang. Hela konstruktionenär uppbyggd på detta, och det finns på det viset heltandra, tyckte vi den gången, skäl för detta. Men i dethär fallet är syftet enbart ett, nämligen att se till kommer undan utgiftstaket. Man vill ge ett stöd- vi använder bägge det ordet - men man vill se tillatt utforma det så att det inte påverkar utgiftstaket.Om det hade blivit så hade det rimliga varit att nihade föredragit justeringar i utgiftstaket. Vad som nupågår är att ert parti - flera företrädare här i kamma-ren och i finansutskottet - som skällt påalla andra partier där man har kunnat kritisera dem pånågon minsta punkt gör precis det som man brukarkritisera och ta brösttoner för.När det sedan gäller i samman-hanget trodde jag att ironin gick fram i mitt huvudin-lägg, nämligen att signalen att Konkurrensverketkonstaterat att de åtminstone inte ärtilltagna i överkant kunde ha gått fram. Jag får bekla-ga att inte talade ännu tydligare tillfinansutskottets majoritet. Jag är dock inte säker påatt det hade hjälpt.Anf. 16 HANS () replik:Fru talman! offentliga utfråg-ningar, som oftast görs i samband med att vi berederett betänkande, är oerhört viktiga. Det som sägs däroch framförs av olika representanter vid olika tillfäl-len tar vi i utskottet del av och behandlar på ett seriöstsätt. Det som sägs skickas också till dem som harmedverkat som får möjlighet att gå igenom det somhar sagts och ändra om det är någonting man inte stårför. Det är oerhört viktigt att man hyser en viss re-spekt för det som tas upp där.Beträffande debatten i övrigt kan jag konstateraatt det från de borgerliga partierna har framförts attdet tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner ochlandsting bryter mot budgetlagen. Det har klarlagts attså inte är fallet. Det har framförts att det inte är kon-kurrensneutralt. Det har klarlagts att det är konkur-rensneutralt. anför de borgerligapartierna i allra yttersta desperation, för att hitta någotargument för att vården, skolan och omsorgen inteska stärkas, att det strider mot EG:s statsstödsregler.Även där har det klarlagts att det ej strider mot EG-rätt.Anf. 17 ():Fru talman! Vi debatterade detta ärende för sexdagar sedan. Då yrkade jag bifall till förslaget i be-tänkandet, och det har inte tillkommit något nytt efteråterremissen, varför jag vidhåller mitt bifallsyrkande.Moderaterna, att det tillfälliga sysselsättningsstödet tillkommuner och landsting skulle innebära en konkur-renssnedvridning och inte vara förenligt med artikel87 i EG-fördraget. Vi i har hela tidenhävdat att utformningen av det tillfälliga stödet, somVänsterpartiet, och regeringen kommitöverens om, inte är konkurrenssnedvridande eftersomman i beräkningsgrunden tar med både lönekostna-derna i egen regi och lönekostnaderna i skattefinansi-erad verksamhet som bedrivs i privat regi.Det är dessutom upp till respektive kommun ochlandsting att själv bestämma på vilket sätt de skaanvända tillskottet. Om det finns en majoritet i enkommun att satsa på att stärka sysselsättningen somsker i egen regi - ja, då blir det så. Och om kommu-nen vill satsa på skattefinansierade verksamheter sombedrivs i privat regi - ja, då blir det så. Det är detkommunala självstyret som anger i vilken form manvill använda det tillfälliga resurstillskottet. De treborgerliga partiernas trovärdighet när de säger att devill slå vakt om det kommunala självstyret har meddenna reservation visat på stora brister i logik. Varförfår inte kommunerna och landstingen själva, i dettafall, avgöra på vilket sätt de ska använda det tillfälligasysselsättningsstödet på 3 miljarder?Jag tycker också att det handlar om synen påkommuner och landsting. Drar man konsekvensernaav de borgerliga partiernas reservation måste manockså ändra på kommunallagen så att kommuner ochlandsting fortsättningsvis inte ska ha huvudansvaretför skola, vård och omsorg. Argumenteringen andasockså en uppfattning att vi inte ska ha en demokra-tiskt styrd och solidariskt fördelad välfärd. Vänster-partiet anser att det behövs mer demokrati i kommu-ner och landsting - inte mer privatisering. Det är utmaning för de förtroendevalda att skapa enorganisation som ger bättre arbetsvillkor för de an-ställda, fler händer i vården och omsorgen, fler vuxnai skolan och rättvisare löner. Det borde vara en upp-gift som de borgerliga partierna skulle ställa upp på. Istället vill man försämra de ekonomiska förutsätt-ningarna för den gemensamt, demokratiskt styrda ochskattefinansierade välfärden i kommunerna ochlandstingen. Senaste bidraget är att säga nej till dettillfälliga sysselsättningsstödet. sägerett självklart ja, men vi vill dessutom att tillskottet skafortsätta även åren efter det, dvs. och fram-över, och det ska vi arbeta för.Fru talman! Jag noterar att inte harskrivit under den gemensamma reservationen frånModeraterna, . Dethindrar naturligtvis inte från att i kam-maren ställa upp på den reservationen. Jag kan baraha en from förhoppning om att tar av-stånd från denna reservation på samma sätt som detagit avstånd från att samma partikonstellation iStockholms läns landsting har förklarat ett underskotti ekonomin med 4 miljarder med att det är det kom-munala utjämningssystemets fel. Jag kan bara bekla-ga att väljer att vara med i ett så dåligtsällskap. som så vackert talar om att devill få bort den regionala och sociala klyvningen ilandet är beredda att samarbeta med dessapartier som är beredda att öka klyftorna i landet. Var finns solidariteten? Jag kan bara hoppas att delarVänsterpartiets uppfattning, att det är cyniskt politisktspel som moderater, folkpartister och kristdemokraterbedriver när de skyller underskottet i Stockholmslandsting på utjämningssystemet när det i ställetframför allt handlar om att man har sänkt skatten.Privatiseringarna är inte kostnadseffektiva. Tvärtomökar de administrationskostnaderna, och man får enförsämrad budgetuppföljning m.m. Skattesänkningenpå handlar om . Det är pengarsom i stället hade behövts för att ge Stockholmslandsting en bättre ekonomi men också att ge allastockholmare en bättre sjukvård och kollektivtrafik.Att mer pengar verkligen behövs finns också be-skrivet i en , Från skärgård till Skärhol-men, där man visar att klassklyftorna mellan fattigaoch rika ökat snabbare i och län ännågon annanstans i landet.I detta sammanhang kan jag bara uppmana Mode-raterna att sluta djävlas med stockholmarna. Jag somkommer från norra unnar av hela mitt väns-terpartihjärta alla stockholmare både en uthållig till-växt och en bra välfärd. Jag tror att de flesta stock-holmare också unnar oss i övriga samma sak.Vi vill och kan gemensamt, solidariskt, skapaekonomiska förutsättningar för att alla i vårt avlångaland ska få ökad sysselsättning men också en braskola, vård och omsorg. Det tillfälliga sysselsätt-ningsstödet är en liten bit på vägen. Det behövs mer,men det behövs också omfördelning. Det gör vi ge-nom att bidra till den gemensamma välfärden utifrånden solidariska och rättvisa principen om skatt efterbärkraft och genom det kommunala inkomstutjäm-ningssystem som vi har mellan rika och fattiga kom-muner och mellan rika och fattiga landsting.Anf. 18 ()replik:Fru talman! Det var många konstigheter som SivHolma hann med i sitt anförande, och de flesta höröver huvud taget inte till detta ämne. Hon berörde ioch för sig det konstiga i att fattiga i länska tvingas betala, via sin landstingsskatt, till rika iandra delar av landet, om man nu vill hårdra den typav argumentering som ägnade sig åt.Rekordet var när drog in Centerpartieti sammanhanget. Centerpartisten kunde tyvärr intevara med på vårt sammanträde, men vetmycket väl att hon stod bakom de reservationer somfanns tidigare.Låt mig i stället gå direkt till frågan om Arjeplog.Jag hoppas att har tagit reda på mer omhur det tillfälliga sysselsättningsstödet slår för Arje-plogs del. De kommer inte att kunna få del av syssel-sättningsökningen. De befinner sig i en situation därde måste krympa sin kostym, där de har befolk-ningsminskning och annat, trots att de ökar sin relati-va skattekraft. De kommer också på grund av denkrympningen att få en mindre del av den övriga delenav sysselsättningsstödet.Då vill jag fråga: Hur motiverar denhär typen av sysselsättningsstöd framför ett generelltstöd till kommuner och landsting? Vilka fördelar kanman över huvud taget se med att konstra till det pådet sätt som regeringen och stödpartierna har gjort?Anf. 19 () replik:Fru talman! Frågan om kom också uppvid förra behandlingen, . Jag har väldigtsvårt att förstå varför uppreparfelaktiga argument. borde veta viddet här laget att det finns två delar i det tillfälligasysselsättningsstödet.Det finns en generell del på 2,2 miljarder. Det in-nebär att alla kommuners lönekostnader ligger tillgrund för beräkningen av det generella stödet. Allakommuner som har lönekostnader kommer alltså attfå ta del av detta. Det finurliga och fina med det härär att även de kommuner som har skattefinansieradverksamhet som bedrivs i privat regi också kommeratt innefattas i den här beräkningsgrunden.Den finns också 800 miljoner som går till de regi-oner som behöver pengarna, t.ex. ochlandstinget här. De kommer att kunna ta del av dem.Vi tycker att det är väldigt bra, för då stärker manockså sysselsättningen i de växande regionerna. Mendet generella stödet på 2,2 miljarder tillfaller ävenArjeplogs kommun.Varför ska det vara så svårt för förstå detta?Anf. 20 ()replik:Fru talman! lyckades jag i alla fall få SivHolma att hålla sig till ämnet. Jag ville göra det ge-nom att ta upp just , som är en kommun ihennes hemlän. Den kommunen kommer över huvudtaget inte att få del av de 800 miljonerna. Om dettycks vi vara överens. Den kommunen har ju dåligekonomi trots att den har en förhöjd skattekraft, menden förhöjda skattekraften konfiskeras av utjämnings-systemet. Vad kommunledning rimligenmåste göra är att skära ned antalet anställda för att fådet att stämma med sin kommunala ekonomi. Det göratt de får en mindre del även av det övriga stödet.Det innebär att den här konstruktionen väldigttydligt missgynnar en kommun som , englesbygdskommun med minskande befolkning. Deskulle ha haft betydligt större glädje av att det gene-rella stödet hade ökat.Då kommer min fråga till : När SivHolma åker till , hur kan hon motivera atthon har varit med och röstat igenom ett så konstigtförslag i riksdag?Anf. 21 () replik:Fru talman! Jag tror inte att jag kommer att haproblem när jag åker till . Jag har varit därflera gånger - säkert fler gånger än det gäller det kommunala utjämningssystemetfinns det från moderat sida en förkärlek för att angri-pa inkomstutjämningen. Det finns någonting somheter kostnadsutjämning också, och där tar man alltsåhänsyn till strukturella skillnader, t.ex. att ären liten glesbygdskommun. Man får alltså fördelar avdet i det kostnadsutjämningssystem som vi har.Sedan finns det två delar när det gäller det tillfäl-liga sysselsättningsstödet, som jag har berättat tidiga-re. De 800 miljonerna har varit avsedda för de områ-den som har en tillväxt. De 2,2 miljarderna gälleralltså för de övriga kommunerna. Jag är förvissad omatt det är ett mycket välkommet resurstillskott även iArjeplog, även i en situation där man måste minskasin kostym.Vårt svar till de här kommunerna är, till skillnadfrån svar, att vi vill stärka kommun-sektorn i dess helhet. Det vill inte . De årsom jag har varit med harModeraterna år velat minska resurserna tillkommunsektorn, vilket skulle drabba en kommunsom . Vi vill öka resurserna så att det blirbättre ekonomiska förutsättningar för alla kommuneroch landsting i vårt land. Det vill inte Moderaterna.De prioriterar hellre skattesänkningar, både den stat-liga och den kommunala skatten.Anf. 22 ():Fru talman! Ärade ledamöter och åhörare! Cen-terpartiet har en sak gemensamt med Socialdemokra-terna, nämligen att vi vill öka stödet till den kommu-nala sektorn därför att den kommunala sektorn harhuvudansvar för vård, skola och omsorg. Det här kanman göra på tre sätt.1. Man kan öka den kommunala skattebasen, vil-ket vi tycker är det absolut sundaste sättet attgöra det på. Vi har ett antal förslag om detta ivåra motioner.2. Man kan öka det kommunala anslaget, den s.k.påsen, sedan det här blev hopslaget till ett gene-rellt kommunalt anslag. Vi har ökningar därockså, därför att vi ser att det behövs i nuvaran-de situation.3. Man kan använda tillfälliga pengar eller tillfäl-liga stöd.Den tredje vägen har utvärde-rat. I rapporten om kommunernas ekonomiska läge,som man lade i fullständig politisk enighetför , sade man: Gör inte såhär! Använd inte de här tillfälliga stöden! De fungerarinte bra, utan de slår orättvist. Det är svårt att beräknakostnader därför att det följer krav med de tillfälligastöden - ganska tuffa krav.När Kommunförbundet har utvärderat de tillfälli-ga stöd som vi har sett visar det sig attkraven som är kombinerade med de tillfälliga stödenhar gjort att kommunerna har gått back. De har förlo-rat ekonomiskt därför att kostnaderna som har varitkopplade till kraven har varit högre än de pengar somhar legat i de tillfälliga anslagen.I stället ber man i fullständig politiskenighet om att få pengarna i påsen som generellaanslag. Det gör att man slipper att tricksa och diskute-ra om det strider mot budgetlagen eller inte, vem somhar gjort vad, osv.Det är bättre att göra det enkelt och tydligt. Dåföljer man också utan diskussion de regler som vigemensamt var överens om när vi en gång saneradeekonomin och införde denna lagstiftning för att fåordning på ekonomin i stat, kommun och landsting.Det är det första jag vill ta upp när det gäller valetav metod.Valet av metod ger också andra nackdelar. En avde nackdelarna är att det är ett tillfälligt anslag. Ettstort problem som anställda, men också kommun-medborgare, upplever är att projektanställningar,visstidsanställningar och deltider, osv., florerar ikommunerna. Det idealiska är att i stället försökauppnå fast tillsatta heltidstjänster.Tillfälliga bidrag över 6, 12, 18 eller 24 månadergynnar inte uppkomsten av fasta jobb i kommunsek-torn. Det drabbar kvinnor, därför att det är de som fårdessa vikariat och som inte kan etablera sig fast påarbetsmarknaden. Ur jämställdhetssynpunkt är försla-get fullständigt förkastligt.Hade man i stället valt tekniken att lägga pengar-na i påsen hade det blivit fasta jobb, och det är nå-gonting som alla egentligen vill ha.Här kommer vi in på det tredje argumentet - de-mokratin. Man ska värdera den kommunala demo-kratiska nivån på ett rättvist sätt. Man undrar i i fullständig politisk enighet om interikspolitikerna litar på att kommunerna kan göra dettapå ett bra sätt om de bara får pengarna. Man gör olikaavvägningar i , , ,och , men frågorna måste få avgö-ras lokalt därför att den lokala kommunala demokra-tiska nivån är närmast människor och lättast attgenomskåda. Det är lätt för väljarna att se vad som ärbra och dåligt.Det är tre väldigt tunga argument.Mot slutet av debatten har frågan om det tillfälligastödet är förenligt med konkurrenslagstiftningen ochframför allt med kommit upp. Det komsom en överraskning för mig, åtminstone, att dettareformförslag inte anmälts till kommissionen.Regeringen har med alla medel för-sökt visa att vi klarar den europeiska dimensionen. Viär bra på den europeiska nivån. Se så bra vi leddeunionen under ordförandeskapet, och se vilket mo-delland vi är och hur duktiga vi är på detta.Jag kan förstå att man inte hänger med i alla olikadirektiv och förordningar som kommer, för det är mängd, men - fördraget om upp-rättande av europeiska gemenskapen - är grundlag.Det är konstitution. Det är det enklaste.Det finns tre artiklar i fördraget som handlar omstatligt stöd - artiklarna 87, 88 och 89. Den förstahandlar om vad man ska göra. Den andra handlar omkommissionens hantering av det hela, och den tredjeom att man kan ändra reglerna.