prot · GP09105 · 2002-05-14 00:00:00 — Nästabud var att svar skulle komma , och hittillshar ingenting hörts. Folk som har entusiasm och viljaatt förändra tappar lusten när hanteringen är sådan.Därför, herr talman, vill jag fråga vad statsrådethar för råd att ge till de kvinnor som satsar månaderav fritid för att skapa projekt och som sedan inte fårett svar.Anf. 57 Statsrådet ():Herr talman! Jag beklagar att jag var oförbereddpå det enskilda exempel som tas upp. Jag kan inte geen detaljerad beskrivning av vad som har hänt just idet fallet. Men som framgick av mitt svar har vi,delvis efter kritik här i , valt en mycketdecentraliserad beslutsstruktur för den andra Öster-sjömiljarden. Vi har förändrat den i förhållande tillden tidigare första miljarden. Det innebär att jag somminister inte kan delegera och decentralisera beslutoch ha full koll på vad har för skältill denna fördröjning - om de inte är nöjda med un-derlaget, om de tvekar av andra skäl, om de har kö isitt beslutssystem. Det vet jag inte.Min åsikt är det som jag sade för en stund sedan.Vi ska prioritera detta. Den andra Östersjömiljardenhar en ökad inriktning på mindre och medelstoraföretag i förhållande till den första miljarden. Det ärför mig en optimistisk signal om könsfördelningen.Precis som jag sade förut tror jag att det där finnsmer utrymme för mer jämställda satsningar än vad vihar haft tidigare. Den förväntningen verkar ha slagitin. Ansökningar och beslut av den sorten är vanligarenu än de var när det gällde den förra Östersjömiljar-den.Ulla-Britt hade också en konkret frågaom jämlikhetsstatistik. Jag vet inte riktigt om detgällde huruvida vi ska föra statistik över Östersjö-miljardens fördelning på projekt. Om det är vad frå-gan gällde är mitt svar att jag inte tycker att det ärnågon bra idé. Idealet för mig är att jämställdhet-sperspektivet ska genomsyra allt som finansieras avÖstersjömiljarden. Då blir en särredovisning ganskameningslös. Om vi når målet kommer allting att viss del innehålla också jämställdhetsfrågor.Om frågan däremot gäller genderstatistik som ettelement i vår stödverksamhet blir mitt svar lite an-norlunda. Inte genom Östersjömiljard 2 men i vårtordinarie samarbete med länderna på andra sidanÖstersjön ger vi bidrag till denna typ av statis-tikprojekt i bl.a. , , och i detre kaukasiska länderna. Svaret på frågan är att arbeteredan pågår, och jag vill gärna göra mer på det områ-det om det finns bra projekt.Låt mig också påminna om vad jag sade i inter-pellationssvaret, nämligen att jämställdhetseffekternaska redovisas i varje enskilt projekts återrapportering- dels i den årliga rapporteringen om hur projektetframskrider, dels i den slutliga avrapportering somska ske efter att projektet har slutförts.Låt mig till slut säga att jag tycker att det är roligtmed det intresse som från olika håll visas för Öster-sjömiljardens användning på det här området, t.ex.genom den interpellation vi debatterar . Jag villgärna att det ska spridas mera och ges ökad uppmärk-samhet vilka möjligheter som står till buds genom deresurser som här har ställt till förfogande såatt vi kan få fler bra projekt, fler kreativa lösningaroch fler kreativa idéer. Mitt råd till de kvinnor sominterpellanten beskrev är: Stå på er! Kom med fleridéer! Kom igen på nytt, för här behövervi alla goda krafters fulla engagemang. Det är väldigtviktiga områden vi talar om: att ge mer jämställdhets-prägel också till det samarbete vi bedriver i Östersjö-området.Anf. 58 ():Herr talman! Jag trodde att statsrådet hade väldigt bra kontroll över vad som pågickoch hur ansökningarna från kvinnor osv. Isvaret sade ju statsrådet att departementet i sina lö-pande kontakter uppmuntrar de programansvariga påberörda myndigheter och organisationer att särskiltuppmärksamma insatser som syftar till att stärkakvinnors företagande.Jag förstår mycket väl att det här varierar mellanländerna. Jag kom från en demokratikonfe-rens i där vi mötte kvinnor från ,och . Visst har vi olika förutsättning-ar, och visst kan vi se det på olika sätt, men man kanaldrig se någon skillnad när det gäller viljan att ut-veckla sitt land och viljan att delta med aktiva idéersom entreprenör. Därför tror jag att det faktiskt be-hövs en särredovisning.Det är bra med mainstreaming och gender i allaolika projekt, men ibland kan mainstreaming gömmaundan problem. Man säger att man redan redovisarjämställdhetsaspekten och att det är obligatoriskt föralla projekt, men man glömmer att i verklighetenkanske inte av pengarna går till områden somhuvudsakligen berör kvinnor och till områdensom huvudsakligen berör män. vet jag att uppgif-terna är blandade och att det kanske är svårt att tafram hela redovisningen. Någon har sagt, kanske litestyggt, att mainstreaming ibland blir men streaming,för man glömmer att riktigt fokusera.Herr talman! I rapporten -kvinnors delaktighet i Östersjösamarbetet av BalticFem påpekas vikten av att ytterligare insatser måsteske inom de näringslivsbefrämjande åtgärderna för attöka kunskapen om kvinnors företagande och att ökainsikten hos beslutsfattare om kvinnors kompetens. allmänna riktlinjerna för Östersjömiljarden 2 angesatt könsperspektivet ska beaktas och att ett av kriteri-erna för urval av projekt ska vara att projektet främjarjämställdheten. Det sade mycket riktigt statsrådet isitt svar. I rapporten redovisas också det projekt somstatsrådet hänvisade till, , somstartade sedan.I rapporten kan man dock se att kvinnors initiativinte tas till vara tillräckligt. Det står: Trots att detfinns ett antal studier och initiativ i som avsersamarbete med - de nya oberoende staterna -samt inom jämställdhetsområdet är dessa ändåen mycket liten del av de aktiviteter som genomförs isyfte att förstärka utvecklingssamarbetet i Östersjöre-gionen. Många Östersjöinitiativ saknar ett jämställd-hetsperspektiv, och få projekt är inriktade mot attfrämja kvinnors inflytande i . Detsaknas könsuppdelad statistik med avseende på för-delningen av ekonomiska medel för Östersjösamar-betet, men man kan konstatera att kvinnor troligen fåren mycket liten andel av de resurser som avser dettasamarbete.Därför skulle jag direkt här och vilja fråga LeifPagrotsky om statsrådet har någon idé om vilka pro-portionerna är mellan stödet till män respektive kvin-nor. Jag vill veta hur statsrådet sedan kommer attfortsätta med detta arbete.Anf. 59 Statsrådet ():Herr talman! Jag har sagt vad jag tycker ifrågan om könsfördelad statistik när det gäller Öster-sjömiljardens användning. Jag tycker att jämställdhet-saspekten ska integreras i de enskilda projekten, ochdet saknar mening att driva det här för långt.Jag vill ta ett exempel. Vi har ett projekt i ett avde baltiska länderna som syftar till att förbättra infek-tionsskyddet i sjukvårdsorganisationen, dvs. att mins-ka smittrisken för olika infektionssjukdomar i helakedjan av sjukvård, laboratorier och läkemedelsför-sörjning. Hur ska man göra för att könsuppdela detbelopp vi lägger på detta? Det är en väldigt svår frå-ga, och jag tycker att den visar att det inte är särskiltmeningsfullt att lägga mycket energi på detta.Det viktiga för mig är i stället att försöka få merbra verksamhet för de pengar som har varitbussig nog att sätta av för detta viktiga samarbete. Ettproblem är att intresset på andra sidan ty-värr är mycket svagare än vi skulle vilja se. Eftersomdetta är ett samarbete där det krävs två parter som skaprioritera och tycka att det är viktigt för att det ska blinågot är detta ofta en återhållande faktor.Jag skulle vilja ha fler som engagerade sig i attstimulera intresset. Jag tycker att det vore väldigtvälkommet om och jag kundehjälpas åt med att t.ex. vid konferenser som den nu har besökt göra reklam för detta, såatt vi fick fler bra projekt att välja mellan. Då kundevi få fler bra projekt genomförda som har konkretaeffekter på t.ex. kvinnors företagande, handel mellanföretagare som känner släktskap i detta. Därmedkunde vi få fler och bättre projekt i slutändan. Dettycker jag vore en värdefull fortsatt utveckling. Det ärbättre än att lägga pengar på att dela upp ett infek-tionsskyddsprojekt i en manlig del och en kvinnligdel trots att det gäller samma typ av laboratorier osv.Anf. 60 ():Herr talman! Jag har nog inte menat det senastesom säger, att vi ska dela upp infek-tionsskyddet på det sättet. Vad jag menade är att manska redovisa etapp ett, hur mycket resurser i pengarsom har gått till sådant där kvinnor har varit delaktigaoch haft huvudparten och hur mycket resurser somhar gått till den andra sidan. Då får man ett greppöver hur pengarna går.Men jag ska gärna hjälpa att arbetavidare med detta. Jag vet att det finns ett stort intres-se, och jag kan t.ex. lämna en adress där jag vet att 60företag står färdiga och där allt är klart med Polen.Men respektive projektansökare har inte fått någotsvar.Sedan tror jag också att vi ska ta till vara denkompetens som vi har i från dessa länder föratt kunna öka intresset på andra sidan Östersjön.Jag har tagit reda på att kom enligt ca 10 500 kvinnortill från dessa länder. Siffran för män var3 500. När jag sedan tittade påsysselsättningsintensiteten bland dessa kvinnor iSverige så var den . Jag vet inte vad som harhänt efter 1999, men det ser säkert ut ungefär påsamma sätt. Men tyvärr har inte dessa kvinnorbetraktats som en resurs i Östersjösamarbetet, trots attde har både kulturkompetens och språkkunskaper. Deskulle ju kunna hjälpa till.Jag träffade en kvinna från som gärnavill arbeta gentemot och som har ett kon-taktnät i . Hon har arbetat med företagandemellan och men somnu inte får någonting i . Detta handlar ocksåom kontakter som man skulle kunna använda i dettaarbete.Anf. 61 Statsrådet ():Herr talman! Jag tycker att det har kommit framen del uppslag och idéer till fortsatt arbete för attförstärka jämställdhetsinriktningen när det gällerÖstersjömiljard 2. Jag tycker att det är lovande ochkonstruktivt, och jag känner mig uppmuntrad av det-ta. Vi ställer väldigt höga krav på de ansökningar somkommer. Det är skattebetalarnas pengar, och vi måstevara säkra på att vi har ordentlig ekonomisk kontrolloch att det är hög kvalitet i styrning och redovisning.Och det är många andra saker som ska vara uppfylldaför att vi ska gå med på att betala ut några pengar.Men vi försöker hjälpa till att höja kvaliteten ochförbättra på de områden där vi ser ofullkomligheter idet material som kommer in. Det är också den in-struktion som gäller till de myndigheter till vilka vihar delegerat beslutsansvaret. Men det viktiga är attvi får in mer idéer i processen - fler förslag och fleransökningar med denna inriktning - eftersom vi intehar mer att jobba med än det urval som kommer.Det är också nödvändigt att arbeta med jämställd-het utifrån samarbetslandets egna mål och utifråndess prioriteringar, behov och förutsättningar. Det ärett långsiktigt arbete att utveckla jämställdhetsarbetetoch att omsätta ideal i konkret vardagshandling. Menvi arbetar för att integrera jämställdhetsas-pekterna i den politik som vi bedriver. Det kan jagförsäkra , och det är min bestäm-da vilja och ambition.Jag välkomnar det konstruktiva intresse som visar, och jag tycker att det lovar gottinför fortsättningen att vi kan få en bra verksamhetför dessa pengar, så att vi alla kan vara överens om attdet var väl använda resurser och att det var ett kloktbeslut av att avsätta dessa pengar för dettaändamål.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 2001/02:325 omökad öppenhet i statliga företagAnf. 62 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att öka öppenheteni förvaltningen av statligt ägda bolag. Ansvarsfördel-ningen inom regeringen är sådan att det är jag somska besvara interpellationen.Jag kommer inte att kommentera enskilda bolagsom lyder under andra departement.Interpellantens fråga är en välkommen sådan dåjag varmt förespråkar öppenhet i statligt ägda företag.Jag tar tillfället i akt att kort redogöra för det arbetesom bedrivits inom under senare årför att öka öppenheten från både ägaren, staten, ochbolagen.1. Regeringens skrivelse och verksamhetsberättelseom företag med statligt ägandeInnehållet i regeringens årliga skrivelse avseendeföretag med statligt ägande har utvecklats varje årsedan 1999 när en populärversion av skrivelsen iform av Verksamhetsberättelse för företag med stat-ligt ägande utkom för första gången.Verksamhetsberättelsen innehåller statens ägar-policy, regeringens inställning i vissa policyfrågoroch konsoliderade räkenskaper för företag med stat-ligt ägande. De huvudsakliga målgrupperna för verk-samhetsberättelsen är massmedier, allmänhet ochandra intressenter vilket starkt har bidragit till enökad förståelse och kunskap om företag med statligtägande.2. Kvartalsrapporter om företag med statligt ägandeFr.o.m. 1999 utger kvartalsrap-porter för företag med statligt ägande. Syftet medrapporterna är att ge läsaren möjlighet att löpandeunder året följa utvecklingen i företag med statligtägande.3. Riktlinjer för den externa ekonomiska rapporte-ringen i företag med statligt ägandeRegeringen beslutade om rikt-linjer för den externa ekonomiska rapporteringen iföretag med statligt ägande. Syftet med riktlinjerna äratt alla bolag med statligt ägande ska vara lika ge-nomlysta som svenska börsnoterade företag.4. Bolagsstämmor i företag med statligt ägandeI bolag där staten direkt äger av akti-erna och har minst 50 anställda står det inskrivet ibolagsordningen att riksdagsledamöter har rätt attnärvara och ställa frågor vid bolagsstämmor. Kallelseska tidigast och senast tre veckor innanbolagsstämman sändas till kammarkansli.Riksdagsledamöter som önskar delta ska anmäla dettatill styrelsen senast bolagsstämman.Detta ska alla statligt ägda företag följa.Näringsdepartementets inställning är att bolags-stämman är ett lämpligt tillfälle för bolagen att pre-sentera bolagets ekonomiska ställning och strategiskainriktning för en bredare grupp än ägarna och intres-serade riksdagsledamöter. Givet varje bolags verk-samhet, situation och allmänintresse inbjuds olikabolags intressenter till bolagsstämmorna.Vattenfall är ett exempel på ett av staten helägtbolag som har arrangerat offentliga stämmor sedan1996. har bl.a. bjudit in riksdagsmän i deför mest relevanta utskotten, representanterfrån , partikanslier,personer från näringslivet och de fackliga organisa-tionerna liksom journalister och representanter frånfinansmarknaden. Jag uppmuntrar övriga statligt ägdabolag att på motsvarande sätt arrangera öppna bolags-stämmor.Statliga företag är nu mer genomlysta än de nå-gonsin har varit. För regeringen handlar det i förstahand om att via aktivt ägande förmedla regeringensinställning beträffande öppenhet till styrelse och and-ra företrädare för bolagen.Anf. 63 ():Herr talman! Jag ska börja med att tacka för svaretsom visar att mycket har gjorts även om det fortfa-rande återstår en hel del att göra.I svaret redovisar näringsministern möjlighetenför riksdagsledamöter att närvara på statliga bolagsbolagsstämmor. Skälet till att jag har ställt dennainterpellation är att jag har utnyttjat den möjligheten ibolaget . Jag anmälde mig till detta bolagsbolagsstämma . Jag fick ingen dag-ordning. Då begärde jag att få den från berört depar-tement. När den kom till mig kunde jag läsa ett antalpunkter. Men några av punkterna var tomma. De varhemligstämplade.Jag som riksdagledamot, eller för den delen denintresserade allmänheten eller journalisten som villeveta vad som skulle hända på bolagsstämman, neka-des information om detta. Jag som riksdagsledamotoch som företrädare för mina väljare i valkretsen somförväntas ta ansvar för en del av det här skulle alltsåinte ens få veta vilka frågor som skulle avhandlas påbolagsstämman. Departementet, regeringen, hadebestämt att jag inte skulle ha rätt till det.Under punkten 7 var det tomt, likaså under punk-ten 8. Två andra punkter var blanka. Det som varhemligstämplat var bl.a. punkten om att styrelsenskulle redovisa alternativa affärsstrategier.Man hade hemligstämplat det som stod om att styrel-sen skulle lämna ett förslag till nyemission av aktier.Jag tycker att detta är anmärkningsvärt. Det är inteacceptabelt att riksdagsledamöter, journalister ochallmänhet ska undanhållas information om vilkaärenden som avhandlas på ett statligt ägt bolags bo-lagsstämma.Av svaret att döma finns det inga förslag tillkommande åtgärder. Då måste jag fråga: Är statsrådetnöjd med den här ordningen? Är statsrådet nöjd medatt regering och departement hemligstämplar dagord-ningar till bolagsstämmor? Är statsrådet nöjd med attjournalister undanhålls information om viktiga ären-den som ska tas upp i statligt ägda företag? Eller vadtänker regeringen göra åt detta?Ett annat exempel på vikten av ökad offentlighet istatligt ägda bolag är de fallskärmar som dropparned en efter en. Det senaste exemplet kunde vi läsaom . Vin & nuvarande vd får en gyllenefallskärm ihoptjänad efter bara som vd. jobb med 10 miljoner i ordinarie lön har hankvalificerat sig för en pension som faller ut med 32miljoner kronor, enligt vad tidningen i fråga har räk-nat ut. Den här typen av information om gyllene fall-skärmar och om bolagsledningars generösa förmånerborde genomlysas bättre.Vad tänker statsrådet göra för att öka offentlighe-ten på den här punkten, så att vi kan vädra ut det somsker?Anf. 64 Näringsminister ():Herr talman! Får jag börja med att ta upp fråganom extra bolagsstämma . Jag harfått information om att kallelsen till vissa delar blevbelagd med sekretess men att sekretessen hävdes eneller möjligen . Jag vet att , liksom övriga riksdagsledamöter, hade möjlighetatt närvara och hoppas att fick svar påsina frågor. I övrigt har jag inga ytterligare kommen-tarer om extra bolagsstämma i höstas.Detta ligger under , så jag kaninte svara på frågan om varför man sekretessbelade.Troligen fanns det skäl till det, men som jag nysssade upphävdes sekretessen en eller förestämman.Jag kanske också ska klara av frågan om Vin & Sprit när det gäller den fallskärm som väl allmänt kansägas sticker i ögonen. Detta har ingenting med öp-penhet att göra. Även det som är galet ska redovisas,om jag får uttrycka mig så. I verksamhetsberättelser-na från våra statliga bolag ska det vara inskrivet attcheferna har de och de avtalen. När det gäller av-gångsvederlag har vi tvåårsregeln. Den regeln gällerför alla statliga bolag. gäller också regeln atthar man fått ett jobb blir det fråga om bara . Tvåår är alltså det maximala.Styrelsen har gjort en pensionsöverenskommelse,men det här har inte med öppenhet att göra i denmeningen att det inte ska redovisas - det ska vararedovisat. Det ska alltså redovisas, men sedan kanman alltid ha synpunkter på om det är omdömesgilltatt bevilja sådana avtal etc. - jag ska inte gå in på det.Detta ligger under Finansdepartementet.Allmänt vill jag säga att min och regeringens synpå öppenhet tydligt har redovisats i verksamhetsbe-rättelserna för företag med statligt ägande. Min ochregeringens inställning är att de statligt ägda företa-gen ska vara minst lika genomlysta som de börsnote-rade företagen. Det finns ett antal kanaler där företagkan informera såväl ägare som allmänhet om bolagetsverksamhet och utveckling. Jag vill då särskilt fram-hålla Internet som en utmärkt kanal för informations-spridning och därmed ökad genomlysning.Jag välkomnar därför att flera statliga företag liktVattenfall direktsänder sin bolagsstämma på Internet.Svenska folket, medier och andra intressenter kan pådet sättet få aktuell information om bolagets verk-samhet och ekonomiska ställning oavsett var i Sveri-ge man bor.Dessutom vill jag framhålla att de av regeringenbeslutade riktlinjerna avseende statligt ägda företagsexterna ekonomiska rapportering anger att företagenska publicera kvartalsrapporter på Internet inom tvåmånader från rapportperiodens slut. Ytterst ägs, somOla också säger, företagen av svenska fol-ket, varmed öppenhet blir en demokratifråga. Jag villhär och lova att regeringen kommeratt följa upp hur de riktlinjerna efterlevs.Anf. 65 ():Herr talman! Anser näringsministern att den gyl-lene fallskärmen för Vin & Sprits vd ligger i linjemed de riktlinjer som regeringen har gett de statligaföretagen?Näringsministern talar om sin och regeringens synpå öppenhet i de statliga företagen. Men tillhör inteKulturdepartementet och kulturministern regeringen?Varför gäller inte samma krav på öppenhet för deföretag som sorterar under ?Accepterar som näringsminister,som enligt interpellationssvaret är den i regeringensom är ansvarig för de här frågorna, att dagordningartill statliga bolags bolagsstämmor är hemligstämpla-de, eller delvis hemligstämplade? Är detta en del avregeringens strategi för ökad offentlighet i statligabolag? Eller vad tänker statsrådet och regeringen göraåt detta?Det paradoxala är att om ett börsbolag agerade påsamma sätt skulle det nästintill ha blivit utslängt frånbörsen för ett sådant agerande. Där är man skyldig attoffentliggöra dagordning och att redovisa underlagettill viktiga punkter på bolagsstämman. Det är manskyldig att redovisa genom annonsering, genom ut-skick till aktieägare och genom presentationer påolika sätt. Det paradoxala är alltså att det i börsbolagär en bättre insyn, en bättre offentlighet och bättremöjligheter att få tillgång till underlagen jämfört medhur det är i de företag som ägs av oss alla via staten.Är detta acceptabelt, ? Är det ac-ceptabelt att journalister och riksdagsledamöter skakunna mötas av hemligstämplar när de vill veta vilkaärenden som ska avgöras på en bolagsstämma - jaeller nej? Tänker regeringen göra något åt detta?Det är alldeles häpnadsväckande att sådant härkan ske. Bolaget självt säger att man gärna skulle seöppenhet, men det var regeringen som valde att hem-ligstämpla. Motivet var att informationen inte skullevara allmänt känd trots att innan varredovisat att bolaget ville ha ett aktieägartillskott.Är detta ett acceptabelt beteende från regeringen?Är detta ett led i regeringens kampanj för offentlighetoch öppenhet? Eller vad tänker statsrådet och rege-ringen göra?Anf. 66 Näringsminister ():Herr talman! Frågan om kan jag faktisktinte exakt svara på. Den information jag fått var upphävde sekretessen en innan ochgjorde då redogörelser. Om hade varitdär hade han haft möjlighet att ställa frågan om detta.Därmed hade man öppenhet. Jag kan inte riktigt svarapå varför man gjorde så här. Men generellt har vi enöppenhet.Jag vill påstå, i motsats till vad sä-ger, att vi har en öppenhet som är större än hos debörsnoterade bolagen. Vi redovisar allt, och vi varockså de som var först om att redovisa vilka villkorsom gäller för chefer etc., vi har generella regler fördetta. Därmed menar jag att man inte här i talarstolenutan något underlag kan säga att det är mycket bättre ide privata företagen, för så är det inte. I fallet Tera-com är det möjligt att det var en olyckshändelse, ochdet får inte tas som stämpling för att detta sker ellerkommer att ske.Än en gång: Jag kan inte svara på varför det somskedde vid skedde. Men självklart ska vifölja den ordning och de regler som gäller enligtaktiebolagslagstiftningen. Därtill ska vi bli bättre medredovisningen, bli väldigt transparenta och genomlysadetta.Anf. 67 ():Herr talman! Statsrådet sade att det är en stor öp-penhet, t.ex. att de regler som gäller för chefer äroffentliga och att det finns generella regler för detta.Då vill jag upprepa min fråga: Ligger de villkor somgäller för , vd för , detmycket generösa avtalet, de mycket generösa villko-ren, i linje med de generella regler som regeringenutfärdar?Sedan säger statsrådet att han inte kan kommente-ra mera. Men är det acceptabelt att dagord-ningen till en bolagsstämma är hemligstämplad? Ärdet det, eller är det inte det? De som har rätt till gå tillbolagsstämman, riksdagsledamöter, möttes av hem-ligstämpel. Är detta ett acceptabelt beteende frånregeringen?