prot · GQ0912 · 2002-11-06 00:00:00 — För att inte dra på mig några replikeralldeles i onödan ska jag säga något om sådant som viytterligare vill göra och kommer att göra.För det första håller beskattningen vid så kalladeandelsbyten på att ses över, och det kommer ett rege-ringsförslag inom någon eller några veckor.För det andra leder finansutskottets tidigare ordfö-rande en utredning om fastighetsskat-ten. Utredningen ska också se över förmögenhets-och arvsskatterna.För det tredje tycker jag att vi bör se över reglernaom dubbel bosättning. kan man fåavdrag för dubbel bosättning . Med tanke påden arbetsmarknad som har växt fram och blir alltmertydlig tror jag inte att den regeln fungerar. Den funge-rar inte på den moderna arbetsmarknaden. Den är förfyrkantig. Lägg märke till att här sade jag "jag", förhär har vi inget partibeslut. Men jag blir alltmerövertygad om att man bör göra någonting på det om-rådet för att underlätta den moderna arbetsmarknadendär alltfler människor veckopendlar.Dessutom kommer 3:12-utredningen, som be-reds, att vara underlag för ett förslag på det området.Jag skulle också vilja - men det får ekonomin avgöra- kompensera för den sista fjärdedelen av egenavgif-terna till pensionssystemet.Jag hoppas, för jag har inga överdrivna förvänt-ningar, att vi får ett så brett stöd som möjligt för dettai riksdag. Det vore bra för , men jaghar inga överdrivna förväntningar. Det finns ingetområde där skiljelinjerna är så tydliga som på skatte-området. Det har jag lärt mig under mina år somledamot av skatteutskottet.Anf. 255 PER () replik:Herr talman! Om skatteutskottets ordförande baratar ett steg tillbaka i tanken och funderar på de skatte-rättsliga principerna, är nöjd medden svenska skattelagstiftningen ur skatterättsligsynpunkt och ur etisk synpunkt?Anf. 256 () replik:Herr talman! Nej, jag är inte nöjd. Det finns alltidsaker som man kan göra. Svensk skattelagstiftning,liksom alla andra länders som jag känner till, ärkrånglig. Den är alldeles särskilt krånglig i ,och jag ska tala om för Per varför. Jo, visvenskar är sådana att det ska vara rättvist till sistakommatecknet. Då blir det krångligt. Det är därförsom vi inte kan arbeta så mycket med schablonbe-skattning som man gör i vissa andra länder. Jag tyck-er att vi bör pröva det, men jag är övertygad om att vikommer att möta motstånd just utifrån utgångspunk-ten att människor kommer att säga: Det är inte rätt-vist. Sedan kommer vi att ha olika uppfattningar omvad som är rättvisa. huvudanfö-rande var ett tydligt exempel på det, men det får vitillfälle att återkomma till.Jag vill bara som en deklaration säga att jag kanha en uppfattning om vad rättvisa är. Per Landgrenkan ha en annan, och andra ärade ledamöter av kam-maren kan ha en tredje, fjärde, femte eller trehundra-fyrtionionde.Anf. 257 PER () replik:Herr talman! Det tarvar då att man definierar rätt-visa och ser vilken definition som bäst stämmer över-ens med ens politiska ideologi och naturligtvis ocksåmed de logiska regler som vi har.Jag vill bara be, herr talman, attspecificera sig något ytterligare när det gäller vilkaetiska och skatterättsliga problem han ser med skat-tetrycket. Är det några enskilda skatter som han ärberedd att peka ut, eller finns det kanske till och mednivåer som skapar orättvisa eller som är godtyckliga?Vi hade ju en diskussion om godtycklighet förut.Finns det något som är godtyckligt? kan jag inteåterkomma. Men kan undantagen i förmögenhets-skatten möjligtvis vara ett exempel på godtycklighet?Anf. 258 () replik:Herr talman! I 4 har stora tänkare funderatpå vad som är rättvist. De har inte kommit till någonabsolut sanning i den frågan, så vi får diskutera den.Det är vår bakgrund, vår utgångspunkt och vad vi villnå som kommer att leda oss, troligen ibland, till olikauppfattningar. Jag hoppas att vi ibland kan bli ense.Godtyckliga - jag förstod att Per tänktepå de där miljardärerna. För att säga det en gång föralla - det har jag förresten inga förhoppningar om förjag har gjort det så tidigare - är anled-ningen till att den här mannen som äger det storaklädföretaget, ni vet det där med två bokstäver, intebetalar förmögenhetsskatt på det arbetande kapitalet iföretaget att vi inte vill och ni inte vill att man skabetala förmögenhetsskatt på arbetande kapital. Där-emot ska han liksom alla andra betala förmögenhets-skatt på bilar, båtar, sommarstugor, villor och allt vaddet är. Däri ligger skillnaden. Så försök inte med dengrejen, för den håller inte. Ni vill det nämligen inte.Anf. 259 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja berätta om en godvän som jag har i Gryts skärgård. Det är en äldreherre, en bra bit över pensionsåldern. Han och hanssyster ärvde åtta hektar skärgårdshemman. De åttahektaren försörjde honom och hans syster tills hondog. Då fick han betala i arvsskatt, som dehade ägnat två decennier åt att spara ihop. Och spar-betinget blev högre och högre hela tiden.Nu har fastighetsskatten gått upp så mycket attfrågan är om han kan bo kvar i detta lilla hus. Det äringet lyxhus. Det finns inga marmorgolv. Det fårväldigt låga poäng när man bedömer huset för fastig-hetstaxeringen, men det har ett bra läge och han hargrannar som har köpt dyrt, vilket gör att hans husockså rycker upp i värde. Det har stigit så högt atthan betalar förmögenhetsskatt för detta gamla hussom han ärvde av sina föräldrar. Och pratar om att vi ska kunna kontrollera våra liv!Anf. 260 () replik:Herr talman! Måste vi använda denna insinuantaton i kammarens debatt?Lena Ek har ju precis som jag hört statsministernstå i denna talarstol , och han sade ungefär såhär: Jag inser att fastighetsskatten och förmögenhets-skatten är ett problem sammantaget. Vi överväger attinföra en begränsningsregel. har ju hörtdetta. Jag upprepade nu ungefär vad statsministernsade. Det är detta som håller på attutreda.När det gäller arvsskatten tycker jag att det fram-för allt är ett problem när makar ärver varandra ochde får problem genom arvsskatten. Det behöver vijustera. Fribeloppet, som jag tror är 280 000 i arvs-klass 1, alltså makar, bör höjas. Det är inte bra somdet är, och jag säger det rakt på och i all vänlighet.Anf. 261 () replik:Herr talman! Jag uppskattar verkligen att ArneKjörnsberg säger det. Problemet är att de här männi-skorna har sett de här problemen växa år efter år.Hittills har de, förutom en mindre begränsningsregelsom tar hand om en aspekt av all den vida problema-tik som är, bara hört om utredningar och utredningaroch ibland vänliga ord. Men många av dem är männi-skor som inte har några större anspråk. De bidrargärna med skatt och sköter sig, men känner sig ändåså grovt trampade på av systemet. Med förlov sagtmåste jag tycka att kvinnor i offentlig sektor, särskiltensamma mammor, råkar ut för samma snedsyn närdet gäller vad som är rättvisa och hur välfärden skafördelas.Anf. 262 () replik:Herr talman! Det här paret, som jag naturligtvisvarken får, kan eller ska kommentera, hade råkat utför detta år . Men arvsskatten kan de väl i allafall inte ha råkat ut för år efter år.Vad gäller fastighetsskatten har statsministern,som tillhör samma parti som jag, i denna talar-stol sagt att han tycker att det är rimligt att vi söker enlösning när det gäller en begränsningsregel för fastig-hets- och förmögenhetsskatt sammantaget. Jag ärledsen, men jag kan inte uttrycka det bättre än vadmin partiordförande och landets statsminister hargjort i dag.Anf. 263 () replik:Herr talman! Låt mig ändå bara konstatera att närdet gäller tekniskt sett väldigt enkla förändringar tardet erbarmligt . Det krävs oerhört mycketargumenterande för att ni först ska inse att det finnsett problem och sedan säga okej, vi hittar på en lös-ning. Sedan kommer det inga förslag i alla fall. Dethär med arvsskatten och fribeloppet är väldigt enkeltrent tekniskt. Det behöver man inte tillsätta en utred-ning för. Det är bara att ändra den här siffran.Vi har hört om några få områden där det skakomma förslag, men vi vet fortfarande inte riktigt hurde ser ut. Det är bara att lappa på de allra värsta av-arterna. Det jag skulle vilja fråga är att han pratade väldigt mycket om skattesys-temets uppgifter. Men jag hörde faktiskt inte ett ordom den viktiga uppgiften att gynna jobb och företa-gande. Jag hörde inget om att se till att skattesystemetska verka också i den riktningen att vi trots det rela-tivt höga skatteuttaget kan få så många företag sommöjligt och så många jobb som möjligt och se till attmänniskor gör så mycket nytta som möjligt. Skatte-systemet ska stödja det i stället för att på olika sätt,som , i onödan hämma detta.Anf. 264 () replik:Herr talman! Hur otroligt det än låter håller jagmed . Jag håller med omatt det är viktigt att vi bedriver en sådan ekonomiskpolitik och skattepolitik som gör att vi får hög syssel-sättning. Problemet är bara att när ni hade chansenförsvann 560 000 jobb . Det är inte efterföl-jansvärda exempel. Det är det vi har kämpat med nu.Nej, det var förmätet. Det är inte det vi har kämpatmed. Det är det svenska folket har kämpat med.Nu har vi sanerat ekonomin, fått ned räntorna, fåttupp sysselsättningen och ökat efterfrågan. Det är detföretag tjänar pengar på: att de får sälja sina produk-ter, inte att man sänker skatter till varje pris. De tjänarpengar på att kunna tillverka rationellt, med bra upp-backning från de anställda och deras organisationer,och att kunna sälja till någon som har råd att köpa.Det man brukar kallar den inhemska efterfrågan påKarin ekonomspråk är ganska bra i Sverigenu jämfört med hur den var för fem sedan.Anf. 265 () replik:Herr talman! Det där tjatet om den ekonomiskakrisen är så tröttsamt så jag orkar faktiskt inte hålla påmed det. Jag säger bara: Läs bilagan till er egen vår-proposition . har aldrigförstått vad det står i den, men jag tror att ArneKjörnsberg skulle kunna klara det om han satte signed och läste.Vad vi nu behöver prata om är hur vi får ett skat-tesystem och en ekonomisk politik som gör att flermänniskor kommer i arbete. Det stora problemet äratt det är för många människor som står utanför ar-betsmarknaden och för många företag som inte finns ivårt land. Detta är ju en verklighet som vi måste för-hålla oss till. Vi kan inte försöka definiera bort den.Den andra frågeställningen, som jag inte hellerhörde ett ord om, gällde det här med välfärd för allaoch att vara beredd att betala mycket skatt. Dethandlar också om att få valuta för skattepengarna. har vi inte en välfärd för alla, till exempel närsmåbarnsföräldrar likafullt får stå i dagiskö och intefår någon plats, när skolbarnen trots att de går i sko-lan inte får de kunskaper som man har rätt att för-vänta sig eller när pengarna inte används effektivt.Det är också en väldigt viktig sak för skattemoralenoch för människors lust att arbeta och betala skatt får valuta för skattepengarna.Anf. 266 () replik:Herr talman! tycker att jag tjatar.Och så talar hon om den där bilagan till förra åretsvårproposition - var det väl? Den kallas Bokslut för90-talet. Jag har läst den, . Jag har tilloch med skrivit den, i varje fall vissa delar. Jag kanden faktiskt ganska bra. I den hade vi det moraliskamodet att säga att det inte bara var ert fel. Ni hadeproblem med en nedåtgående världskonjunktur och vigjorde också fel. Vi påstår inte att allt som vi gjordevar rätt till sista kommatecknet. Vi vågade säga det.Det kallar för att jag tjatar. gerjag faktiskt upp.Jag behöver inte "erkänna" att det är många män-niskor som står utanför arbetsmarknaden. Användinte sådana värdeladdade ord! Min partiordförandehar stått här och sagt att en av våra stora arbets-uppgifter är just att alla människor som kan och villarbeta i vårt land ska få tillfälle att göra det. Men manknäpper inte med fingrarna och åstadkommer det. Detbehövs vissa grundläggande förutsättningar. Vi arbe-tar med dem.Anf. 267 () re-plik:Herr talman! Låt mig börja med att konstatera attdet är mycket glädjande att är be-redd att diskutera rättvisebegreppet. Jag ser framemot många spännande diskussioner i vårt utskott påden punkten. Det låter faktiskt som om man frånsocialdemokraternas sida är beredd att ompröva sintidigare monopolställning när det gäller synen på vadsom är rättvisa och vad som inte är rättvisa.Min egentliga fråga till handlarom att vi hade ett skattesystem somgrundades på flera goda principer. Två av dem varden så kallade likviditetsprincipen och förmågeprin-cipen. Likviditetsprincipen innebar att man inte beta-lar skatt förrän man har pengar att betala skatt med.Förmågeprincipen innebar att man inte ska betalaskatt med mindre än att man har förmåga att betalaskatt. Tyvärr lever vi inte efter dessa båda principermed följd att det har skapats en rad problem.Om vi tar likviditetsprincipen har vi två goda ex-empel på vilket godtycke det ger upphov till när manhar kringgått den. Det gäller fastighetsskatten ochförmögenhetsskatten. Det har tillsatts en utredningsom ser över begränsningsregler när det gäller fastig-hetsskatten. Jag undrar om inte sin egen roll som utskottets ordförandenär det gäller att arbeta för att fastighetsskatten skabort med användande av just likviditetsprincipen.Anf. 268 () replik:Herr talman! , ha inte alltföröverdrivna förväntningar på djuplodande filosofiskaeller ekonomiska diskussioner i skatteutskottet. Dediskussionerna brukar vi ha här i kammaren. Jag villbara säga det i all vänlighet så att inte Anne-MariePålsson ska bli alltför besviken. Det är mest klubba-och-slå, för att uttrycka det lite rått, i skatteutskottet.Det om detta. Sedan till detta med fastighetsskat-ten. , mitt bästa argument för attfastighetsskatt behövs hittar jag i vårpropositionen1992. Den propositionen är undertecknad av dåva-rande statsministern och dåvarande fi-nansministern . De säger nämligensammanfattningsvis, och inte med alltför mycketbyråkratisk politiskt bråk, att alla förmögenhetsslagbör beskattas på samma sätt. Annars kommer vi att fåsnedvridningar i samhällsekonomin. Det är det somAnne , men också statsminister , så ta-lande kallade normpolitik. Där finns de bästa försla-gen till varför fastighetsskatten som princip är riktig.Sedan kan vi diskutera procentsatser hit och dit.Anf. 269 () re-plik:Herr talman! Som nykomling får jag väl börjamed att be om ursäkt för att jag tror att man ska görasaker på fel ställen.När det gäller det här med förmögenhetsskatt ochfastighetsskatt är det här allvarligare än så. Som mantillämpar både förmögenhetsskatten och fastighets-skatten har den kommit att vila på alldeles för mycketgodtycke. Jag tror att det är därför som allmänhetenär oerhört uppbragd över detta.Jag menar att om man ska ha ett högt skattetryckmåste man också se till att ha skatter som uppfattassom legitima. Så är inte fallet med dessa båda skatter.Det enklaste sättet att komma åt problemen med fas-tighetsskatten är att ta bort den. Förmögenhetsskattenskulle man naturligtvis också kunna ta bort för attkomma undan de här bitarna, men i vart fall tror jagatt det är bra mycket saker man måste göra för att detska uppfattas att man går till väga på ett riktigt sätt.Man betalar full skatt på a-aktier. Man betalar av-sevärt mindre på o-aktier. Äger man hela företagbetalar man ingenting alls. Jag ser inte rättvisan i det.Anf. 270 () replik:Herr talman! Först tar vi fastighetsskatten. Jag fårväl fortsätta att berätta vad som stod vår-proposition undertecknad av statsminister finansminister . De tog nämligenupp exempel där. De sade att om man skulle slopafastighetsskatten skulle det leda till närmast drama-tiskt höjda priser på fastigheter. Vem skulle tjäna pådet? Jo, de som äger fastigheten. Vem skulle förlorapå det? Jo, de ofta unga barnfamiljer som vill köpafastigheten. Jag tycker att det är ett ganska gott argu-ment.Sedan är jag beredd att diskutera nivåer, fribelopp,procentsatser och en mängd sådana saker. Men fas-tighetsskattens princip tyckte jag att statsministerBildt hade ett väldigt bra argument för tillsammansmed dåvarande finansminister till förmögenhetsskatten. Jag håller med om attförmögenhetsskatten är ett problem därför att en delförmögenhetsslag beskattas och andra beskattas inte.Det har blivit på det sättet. Det börvi se över.Anf. 271 () replik:Herr talman! Jag har några frågor till ArneKjörnsberg. De första tar sin utgångspunkt i vad ArneKjörnsberg sade om att det mest är deklarationer menatt han i alla fall blickade fram över hela mandatperi-oden. Min fråga är då: Är det likgiltigt ur tillväxtsyn-punkt om det blir ett ja eller ett nej i nästa års folkom-röstning om euron - om det nu blir ? Kommerskattepolitiken i så fall att påverkas? Kommer den attbli annorlunda beroende på vilken del av det rödalaget som får igenom sin åsikt i EMU-omröstningen?Ibland får man intrycket att det inte spelar någonroll och att EMU-frågan diskuteras i ett annat sam-manhang.Det andra jag vill fråga är om det var en felsäg-ning från att såsom i en lärobokräkna upp skattesystemets olika funktioner men hop-pa över eller på något sätt missa att skatterna har tilluppgift att främja resursallokering och därmed till-växt?Anf. 272 () replik:Herr talman! Någon felsägning var det naturligt-vis inte eftersom jag inte sade det.Jag har i sådana här debatter alltid ett öppet sinne.Jag tycker att det ligger något i den anmärkning -eller låt mig vara vänlig: det påpekande - som gjorde. Jag är öppen för att diskutera ocksådet, men har jag inte många sekunder kvar.Jag tycker att det är ett problem med den diskus-sion som förs i vårt land. Om man nu tycker att detär bra med en svensk anslutning till EMU och därmedtill euron är det ett problem att som företrädare för part på arbetsmarknaden säga att om vi blirmedlemmar i ska regeringen inte försöka ba-lansera konjunktursvängningarna med skattepolitik.Det är precis som att ge löntagare en örfilom man nu vill ha en anslutning till EMU. Det ärsynnerligen oklokt, och dessutom tror jag de har fel.Anf. 273 () replik:Herr talman! klagade i ett tidiga-re inlägg på att någon inte svarade på hans frågor. Jagmåste faktiskt säga precis samma sak nu.Jag frågade inte om någon annan organisation,utan jag frågade - initialerna A K - om utfallet i euroomröstningenkommer att påverka BNP-tillväxten i undermandatperioden och därmed den skattepolitik somArne Kjörnsberg, ordförande i skatteutskottet, ärregeringens företrädare i för.Anf. 274 () replik:Herr talman! Jag skulle kunna svara på det om alltövrigt var lika, det vill säga om detta var matematik.Men det är inte matematik.Kan tala om för mig hur världs-konjunkturen kommer att utvecklas beroende på omUSA anfaller eller inte? Kommer oljepriserna attgå upp, eller kommer de kanske till och med att gåned om det blir ett kort krig? Jag kan inte förutsägadetta, men som den övermänniskahan är i dessa avseenden kanske kan göra det. Menjag vet inte, och därför kan jag inte svara på den frågasom är beroende av om allt övrigt är lika.Jag är ledsen. Detta är inte något sätt att försökafly. Det är bara ett sätt att försöka vara ärlig mot migsjälv - men det kanske är mindre viktigt - och motCarl B och kammarens ärade ledamöter.Jag vill inte bara flänga ur mig någonting. Det voreinte välgrundat, och jag sätter faktiskt en ära i att omjag säger något bör jag ha en något sånär grundadanledning att kunna stå för det.Anf. 275 ():Herr talman! Låt mig inleda med att i all ödmjuk-het påpeka att hade fel. har denvuxna generationen kritiserat de yngre. Redan So-krates oroades som bekant över att ungdomarna hadeen konstig attityd och ett konstigt agerande.Jag har ägnat en hel del tid åt att studera ungdo-mars värderingar. För en liberal är det ganska gläd-jande att se vilka värderingar som växer sig starkabland de yngre generationerna. Visst finns det ten-denser som är oroande och som jag reagerar negativtmot, men det grundläggande temat i den övergripandeutvecklingen är väldigt hoppingivande.Solidariska individualister, globala diversearbeta-re, självständiga och antiauktoritära - sådana är de,dagens svenska ungdomar. Eller åtminstone några avdem - alla är ju inte lika, och det kanske också är såatt ungdomskulturen blir allt mindre homogen. Menriktningen är ganska tydlig. Ungdomarna blir merpostmaterialistiska, mindre auktoritetstrogna, merindividualister och mindre bundna av nationsgränser.Det är härligt, tycker jag.Det är bra att fria människor söker nya vägar. Detär bra att nationsgränser inte ses som oöverstigligahinder för dem som vill skapa sig en bättre framtid.Men det finns också anledning att känna oro, inteminst för oss i . För den ökade rörlighetenöver nationsgränserna skapar också nya utmaningar,inte minst för Sverige.Därför är det ganska bekymmersamt att dessa frå-gor inte alls diskuteras i svensk politik. Klarar inte detsvenska politiska systemet av att skapa ett modernaresamhälle, som motsvarar unga generationers förvänt-ningar och värderingar tror jag att vi i riske-rar att gå miste om en stor del av ungdomsgeneratio-nen.Under 1990-talets senare hälft ökade antalet ung-domar som studerade utomlands på högskolenivåmed . Enligt en annan undersökningkunde nästan hälften av de tillfrågade tänka sig attstörre delen av sitt yrkesverksamma liv jobba i ettannat land än Sverige.De senaste fem åren har 26 600 killar och 26 400tjejer lämnat för att börjaen ny framtid i ett annat land. Mycket tyder på att dentendensen ökar . Den misslyckadesvenska integrationspolitiken gör dessutom att vi intetar till vara på dem som flyttar hit och den kompetenssom de har. Det gör självklart situationen än värre.Kombinationen av låga födelsetal, hög emigra-tionstakt och en dålig integrationspolitik undergräversvensk ekonomis förmåga att finansiera välfärdenframöver, inte minst när de stora årskullarna så små-ningom går i pension. står inför en situationdär vi behöver arbetskraftsinvandring. Samtidigtbedrivs en politik som innebär att arbetskraften ut-vandrar.Nu är inte de värderingsförändringar vi ser blandungdomar enbart en svensk företeelse, utan man kanhitta den i de allra flesta länder i västvärlden. Ändåfinns det anledning för den här kammaren att funderaextra mycket på dessa frågor och se hur vi ska klaraden här utmaningen . Anledningen är att visamtidigt med detta har en tydlig tendens för företagatt flytta från länder.Vissa företag lägger ned produktionen i ,andra flyttar huvudkontoret. Det verkar nästan somom det är ödesbundet: När ett svenskt företag gårihop med ett utländskt företag läggs huvudkontoret iett annat land och inte i Sverige.Flyttning av huvudkontor innebär en förändringav arbetsmarknaden, där välutbildade civilekonomer,civilingenjörer och jurister får svårare att hitta attrak-tiva toppjobb i . De söker sig då till ett annatland i stället. Vi riskerar alltså att drabbas av en om-fattande brain drain som världsekonomin ärpå väg in i en ökad konkurrens, som grundas just påföretags och nationers förmåga att attrahera högtutbildad arbetskraft.Herr talman! måste bli mer attraktivt förmänniskor och för företag.Jag tror att det behövs en reformagenda för att gö-ra lite mer modernt och lite mer attraktivt förungdomar och företag, ett som drar nytta avglobaliseringens möjligheter och inte bara passivt serpå när företag och ung arbetskraft väljer andra länderföre Sverige.De svenska socialförsäkringarna måste ändras såatt individens egenmakt ökar. Även skattesystemet måste mo-derniseras för att möta fria människor, skapande rör-liga människor i deras behov. Det måste löna sig attarbeta, spara, studera och ta risker.Ett annat område som måste reformeras för att gö-ra mera attraktivt är skolpolitiken och famil-jepolitiken. Det är i grunden bra för att män-niskor söker sig till andra länder för att jobba ellerplugga . Men det är också viktigt attmånga av dem kommer tillbaka. Jag tror att en chansfinns med en ny familjepolitik och en ny offensivskolpolitik att många kommer tillbaka just när det ärdags att föda barn. Därför är en ny offensiv skolpoli-tik en viktig ingrediens när vi ska stoppa en tilltagan-de arbetskraftsutvandring.Det är också avgörande att vi i kan erbju-da spännande och utvecklande jobb för välutbildademänniskor.