prot · GP0978 · 2002-03-07 00:00:00 — Vägen ditligger i att skapa utrymme för gemensamma ageran-den med utgångspunkt från just medborgarna.Centerpartiet har förslag som innebär en mycketradikal decentralisering av samhällets beslutsstruktu-rer, från stat till region, från region till kommun ochfrån kommun till människor enskilt eller i samverkan.I svensk grundlag står att läsa att makten utgårfrån folket. Med synsätt innebär det attmakten bör byggas underifrån och delegeras frånfolket till de olika politiska representanterna med enmer dynamisk växelverkan än vad som sker i dag.Den decentraliseringspolitik som vi förespråkar byg-ger på tanken om ett starkt självbestämmande påvarje samhällsnivå.Sverige av kan bäst beskrivas som en för-hållandevis hårt centraliserad enhetsstat, vilket inne-bär att landet huvudsakligen styrs utifrån riksdagensoch regeringens centralt fattade beslut. Sverigeskommuner har inte så stort utrymme att påverka, trotsatt kommunpolitikerna bäst borde känna till sinainvånares behov och önskemål. Motpolen till dettasystem kan tyckas vara den federala staten, där det ärnoga reglerat vad centralmakten får göra.Den decentraliserade eller regionaliserade statenkan beskrivas som ett mellanting mellan den decent-raliserade och den federala staten, som ger ett stortutrymme för lokala organ att skapa formerna förvälfärdens tjänster. Staten har här fortfarande en för-hållandevis starkt styrande lagstiftning, och målenmed verksamheten är gemensamma över hela landet.Sverige har bedrivit den här typen av målstyrdpolitik. Men vi tycker oss nu kunna se en återgång mer tydlig central detaljstyrning av den kommu-nala verksamheten.Herr talman! Den viktigaste uppgiften är nu att seöver den vertikala maktdelningen mellan stat ochkommun, mellan kommun och enskilda. Utgångs-punkten för detta måste vara idén om det kommunalasjälvstyret, att makten i huvudsak utövas lokalt näramedborgarna samt också hur det lokala inflytandetska skyddas.Herr talman! Utvecklingen borde enligt våra ut-gångspunkter gå mot att alltmer kommer attbestå av förhållandevis självständiga regioner. Sveri-ge kan successivt bli en mer regionaliserad stat ge-nom att makt flyttas medvetet och konsekvent frånriksdagen till regionala nivåer såväl i fråga om be-slutskompetens som makten över resurserna.Utgångspunkten bör vara att öka människorssjälvbestämmande. En naturlig uppgift blir därför attåstadkomma en förnuftig vertikal maktdelning därhögre administrativa nivåer förhindras att detaljstyraoch göra ingrepp i det lokala självstyret. Eftersommakten enligt vår mening inte ska byggas centralt ochdelegeras nedåt, vill vi formulera en princip om dele-gation underifrån. Regioner och staten ska endastfatta sådana beslut som inte kan hanteras på kommu-nal nivå. Ett sådant synsätt innebär också att de lokalaoch regionala beslutsnivåerna bör ha större möjlighetatt stärka självstyret. Ytterst bör man tänka sig att allmakt som utövar går att härleda ur de fri-villiga gemenskapernas vilja att avstå makt till, i turoch ordning, kommuner, regioner och riksdag. Enfördjupning av den folkstyrda demokratin är nödvän-dig för att öka legitimiteten i det demokratiska styrel-seskicket.Inom pågår också en diskussion sombygger på hur olika modeller för delegation under-ifrån skulle kunna utformas för olika beslutsnivåer.En möjlighet är att införa ett system i , därdet också finns representation från kommunerna ochregionerna. Det behövs därför en bred diskussion omhur en grundlag som utgår från att all makt ska kom-ma underifrån ska utformas. Med syftet att stärka detregionala och lokala självbestämmandet måste detutredas var, på vilken nivå i samhällsstrukturen be-slutsfattandet, makten och ansvaret ska ligga. Därförär det viktigt att vi har en bred översyn av våragrundlagar.Jag ställer mig därmed bakom och yrkar bifall tillbåde reservationerna 1 och 2.Helt naturligt arbetar också för attden regionala nivån med direktvalda regionfullmäkti-ge ska bekräftas i grundlag, men jag avstår från attyrka bifall till denna reservation i det här betänkan-det.Herr talman! har länge krävt enrättspolitisk utredning som bör se över formerna förlagprövning i och hur dessa kan stärkas, t.ex.genom att ta bort uppenbarhetsrekvisitet eller genomatt stärka Lagrådets ställning. Detta har riksdagenredan fattat beslut om enligt linje ochockså beställt en sådan utredning av regeringen. Viförväntar oss att detta utredningsarbete inleds.När det gäller debatten om att stärka medborgar-nas demokratiska redskap finns det förslag i det härbetänkandet som berör detta konkret genom frågornaom både rösträttsålder och renodlade personval. Mendå detta hanterats i andra betänkanden, både tidigareoch efter detta betänkande, gör jag inget annat änbekräftar att jag naturligtvis står bakom dessa reser-vationer och övriga reservationer där Centerpartietfinns med.Jag yrkar bifall bara till reservationerna 1 och 2.Anf. 5 () replik:Herr talman! utslungade slagor-den "all makt ska delegeras nedifrån" eller någotliknande. En annan variant av egentligen samma sakär de gamla slagorden "all makt till sovjeterna". Nutänker jag inte på sovjeterna i dess reellt historiskaform utan i dess teoretiska form. Det var just ett så-dant system som jag förstod att nuskisserade, nämligen att man indirekt och underifrånstegvis uppåt delegerar makten. Det är en intressantfråga om den modellen också ingår i tankeverksamhet om att omvandla vårt stats-skick.Min andra fråga: Ligger det ändå inte något de-mokratiskt värde i att makten delegeras underifrån,från folket direkt till den centrala nivån, i stället föratt gå stegvis via kommuner och regioner?Anf. 6 () replik:Herr talman! Det finns naturligtvis olika besluts-nivåer av intresse att se över beroende på vad detgäller för ärende. Det är just detta som är grunden iatt fånga in medborgarens både ansvar och delaktig-het. Det innebär att det finns frågor som individer,människor, medborgare - enskilt eller i samverkanmed andra - får mycket större befogenheter att fattabeslut om än vad man har i dag.Det finns tydliga samband där kommunen är dengeografiska enheten som lämnar ifrån sig makten representativ församling osv. Det kan mycket välvara regelsystem som direkt styrs från staten som enskilda personen en stark rättighet.Anf. 7 () replik:Herr talman! Jag vet inte om jag fick något så däroerhört tydligt svar på min fråga. Frågan om fördel-ningen av arbetsuppgifter mellan olika nivåer i sam-hället och mellan olika organ i samhället är naturligt-vis intressant och relevant, men det var inte riktigtdetta det handlade om. Det handlade inte heller omdemokratiska beslut kontra lagstiftade rättigheter förenskilda utan just om frågan om delegering av makt.Jag tyckte att det var intressant att togupp just den aspekten, delegeringen av makten. Jagtror kanske inte att vi reder ut våra eventuella skillna-der här Jag vill bara passa på att uttrycka min stånd-punkt, att jag tror att det ur demokratisk synpunkt äroerhört väsentligt att den centrala makten, dvs. denhär kammaren, har fått sin makt delegerad direkt frånfolket och att det inte sker på ett indirekt sätt. Jag troratt ett sådant system skulle försvaga demokratin sna-rare än stärka den.Anf. 8 () replik:Herr talman! En fördelning av arbetsuppgifter harnaturligtvis också en direkt relation till den enskildesmöjligheter vad gäller maktutövande, de olika nivå-ernas maktutövande. De sambanden är tydliga när vipratar om en översyn av konstitutionen; makt ochfördelning av arbetsuppgifter.Anf. 9 ():Herr talman! Det finns mycket att ta upp i det härrikhaltiga betänkandet om författningsfrågor. Det harockså märkts på de inlägg som har gjorts . Jagväljer att koncentrera mitt inlägg på något som just nukänns mycket aktuellt med tanke på höstens val,nämligen personvalet.Med personval ökar väljarnas inflytande överpartiets politik. Det ligger väl i linje med den liberalaideologin. Genom att stödja en kandidat med en visspolitisk inriktning inom partiet snarare än en annankan väljaren direkt och indirekt utöva inflytande överbåde partiets framtoning och innehållet i partiet. Per-sonvalet flyttar makten i demokratin från partierna tillväljarna. Det myndigförklarar medborgarna, och detär väldigt viktigt för oss liberaler.Vid sidan av den principiella argumenteringenmenar att personvalet medför flera andrapositiva effekter för demokratin. En sådan är att per-sonvalet bidrar till förnyelse av partiets verksamhetoch arbetssätt. Den svenska demokratin uppvisar ju en mängd krissymtom. Valdeltagandet sjunker,de politiska partierna tappar medlemmar och politi-kerföraktet ökar.Genom personvalet ökar betydelsen av personligkontakt mellan väljare och kandidat, och det är jätte-viktigt. För att bli vald till ledamot i ,eller kommunfullmäktige räcker det intelängre att vara populär bara i det egna partiet. Detgäller att hitta andra arenor och uppsöka nya männi-skor för att skapa förtroende för min person och minpolitik. Det tvingar oss kandidater till närkontakt ochdialog med medborgarna. Det här, vill jag säga avegen vittnesbörd, är verkligen inte besvärligt. Det ärtvärtom väldigt positivt och roligt.Ett tredje argument för personvalet är att det kanleda till att nya människor, som inte kan så mycketom traditionella partipolitiska strukturer, faktiskt nukan få en chans att via väljarnas förtroende få ettförtroendeuppdrag. Grupper av människor som tidi-gare har haft det svårt att ta sig fram i partipolitikenför att de kanske upplevts som lite udda eller annor-lunda, kan nu få ett gäng omkring sig som mobiliseraroch som hjälper kandidaten att få honom eller hennevald genom en skicklig personvalskampanj.Personvalet öppnar, rätt utnyttjat, för ökad mång-fald bland landets förtroendevalda politiker. Det finnsde som pekar på faran att t.ex. kvinnor skulle miss-gynnas av personvalet, men jag är övertygad om attdet absolut är överdrivet. I riksdagsvalet valdest.ex. tre ledamöter in i den folkpartistiska riksdags-gruppen på ett sätt som gick ifrån listordningen, ochtvå av dem var kvinnor.Jag är för egen del övertygad om att just kvinnorkan ha väldigt stort utbyte av personvalet. Men inteminst från socialdemokrater och vänsterpartister harmotståndet mot personval varitmycket starkt. gav för en liten stundsedan väldigt tydligt uttryck för detta. Jag delar intehans ängslan. Den har ytterst grundats på den princi-piella uppfattningen, och det tyckte jag också att MatsEinarsson var inne på, att det är partierna som skautse vilka som ska vara ledamöter av riksdag, lands-ting och kommunfullmäktige eftersom ledamöternarepresenterar partierna.Folkpartiet delar inte den åsikten. Riksdagsleda-möter, landstingsledamöter och kommunfullmäkti-geledamöter representerar väljarna - ingen annan.Med den utgångspunkten är det naturligt att det ärväljarna som har den avgörande makten över vilkasom ska sitta i de beslutsfattande församlingarna.Det finns kritiker som pekar på risken att partier-nas roll i demokratin undergrävs om personvalsinsla-get i valsystemet blir större - även där uppfattade jagatt hade den uppfattningen - och attdetta skulle kunna leda till instabilitet och minskadbeslutseffektivitet i det politiska systemet. Vi från menar att denrisken är kraftigt överdriven.Rådet för utvärdering av val har ansettatt några förändringar vad beträffar procentspärrarnainte bör göras innan man fått ytterligare erfarenheter.Enligt mening finns det redan nu till-räckligt starka skäl för att genomföra en förändringsom innebär att medborgarnas önskemål om vilkasom ska bli de ledande kandidaterna får genomslagfullt ut. Det innebär alltså att vi vill ha bort de härspärrarna, procentspärrarna.Personvalet har fört väljare och valda närmarevarandra. Det stimulerar, som sagt, både arbetssättoch verksamhetsformer. Den kritik som man har mötthar faktiskt snarare handlat om att personvalsinslagetinte är tillräckligt tydligt. En kandidat kan få flerpersonröster än en annan kandidat och trots detta intebli invald på grund av att hon eller han inte når upptill den här procentspärren, respektive . Istora valkretsar, i synnerhet i större partier, är detmycket svårt att få en ändå tämligen populär kandidatinvald.Därför är det , menar vi från sida,viktigt att ta bort de här spärrarna och lägga helamakten över vilka som ska vara folkets representanteri de folkvalda församlingarna direkt i medborgarnashänder. Det leder också till ett rakt, enkelt och lättbe-gripligt valsystem. Den som får flest röster för ettparti i en valkrets blir utan reservation vald.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reser-vation 8. Jag instämmer naturligtvis också i de andrareservationer som har i den här frågan.Anf. 10 () replik:Herr talman! sade i sin pläder-ing för personvalet att genom att stödja en kandidatmed en viss inriktning i stället för en annan kandidatfrån samma parti påverkar man partiets inriktning.Det skulle vara en vinst för demokratin. Jag förstårdetta som att kandidater till riksdagenoch till andra församlingar, vad gäller tordedet väl fortfarande vara ett antal hundra som skakandidera för , ska använda sin kraft ochtid inte till att förklara politik utan till attförklara på vilket sätt man är oense med Folkpartietspolitik och på vilket sätt man skiljer sig från övrigafolkpartister när det gäller politisk inriktning. Annarsblir det inte möjligt för väljarna att göra detta val.Tror att det allmänna förtroen-det för demokratins institutioner och funktionssättstärks av detta eller kan det möjligtvis vara så attbilden av vad partierna vill och politiken innebärsnarare blir mer otydlig?Anf. 11 ()replik:Herr talman! Nej, tänk att jag är inte ett dugg oro-lig för det. Tack och lov är politiken ett väldigt rik-haltigt område. Jag kan bara exemplifiera med t.ex.hur jag agerar i min personvalskampanj. Jag lyfterfram de frågor som är särskilt viktiga för mig ochsom jag kommer att driva. Då kan man säga att detsnarare blir fråga om fokuseringen på vissa frågor.För mig är det t.ex. väldigt viktigt med skola ochäldreomsorg. Det kan finnas andra kandidater i mittparti om väljer att lyfta fram andra frågor. Beroendepå utfallet av våra respektive personvalskampanjeroch resultatet i själva valet kommer det naturligtvisatt prägla partiets arbete.Det innebär inte att vi behöver ha någon konflikt ifråga om partiets sakfrågor. Det innebär mer en foku-sering på vilka frågor vi anser som viktiga.Anf. 12 () replik:Herr talman! Som företrädare för ett med Folk-partiet konkurrerande parti ber jag att få önska lyckatill.Anf. 13 PER ():Herr talman! anser att alla som boroch verkar i bör ges rösträtt på nationell,regional och nivå. Detta ska förstås om-fatta även rösträtt i folkomröstningar.Vi anser att det saknas saklig grund för att som ha särskilda rösträttsregler för invandrare frånländer utanför EU-länderna, och . Vi serinte heller någon grund för att inte ge alla i Sverigefolkbokförda personer samma rösträtt som svenskamedborgare. Det avgörande kriteriet bör vara attindividen är folkbokförd, inte hur länge personen harvistats i . Det här är också något som Kom-mittén om medborgarskapskrav kom fram till. Kom-mittén föreslog att man skulle slopa treårskravet vidkommunalval.Den som bor i en kommun berörs av kommunalaangelägenheter oavsett medborgarskap och bosätt-ningens längd. Det viktiga är att kunna engagera demänniskor som bor i området.En annan fråga i betänkandet som harvarit med och skrivit en reservation om gäller sänk-ning av rösträttsåldern. Vi tror att en sänkning kom-mer att stärka demokratin och att man på så sätt kanta till vara ungas engagemang och intressen. Vi har,som ni vet, tidigare gjort sänkningar av rösträttsål-dern: 1969 sänktes den från 21 till , och 1974 till18 år. Det har gått , snart 30 år.Vi anser att utvecklingen har gått åt ett sådant håll attmöjligheten att som 16-åring fullt ut delta med röst-rätt borde accepteras.Om man inte väljer att ha som rösträttsåldermåste man ändå komma till rätta med det problem vihar med dagens 18-årsgräns, nämligen att nästanhälften av 18-åringarna inte har fyllt den 15september, när det är val. Det innebär att de får väntaett antal år innan de får rösta. Medelåldern för första-gångsväljare ligger i realiteten omkring , trorjag. Om man inte vill sänka rösträttsåldern till 16 årkan man åtminstone ändrar den till det kalenderårman fyller 18 år.Det finns en del motioner från olika partier omrösträtt , men jag är ensam om reser-vationen. Det är däremot flera som står bakom reser-vationen om det kalenderår då man fyller 18. Jag villändå markera behovet av en sänkning av rösträttsål-dern.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 6.Frågan om småpartispärren har tagits upp av bl.a.Ingvar och . Jag delaruppfattningen att inte är den rätta nivån för riks-dagen. Det finns olika metoder: Antingen kan mant.ex. sänka spärren till , om man tycker att det ärbättre, eller man kan använda någon form av intrapp-ningsskala. Detta bör ske för att göra merlivaktig och för att ta till vara så många synpunkteroch intressen som möjligt i vårt samhälle. Dennafråga är förresten inte så farlig, herr talman. Den är juen utredningsfråga. Vi begär att man ska utreda denhär frågan.När det gäller successionsordningens bestämmel-ser om giftermål vill jag peka på vad jag ser somnågra särskilt stötande inslag i den grundlagen. Dethandlar om religionsfriheten och giftermålsbestäm-melserna. Vi har avgivit en gemensam reservationmed som handlar om att vi inte vill hakvar bestämmelserna om att både statschefen ochregeringen kan lägga sig i giftermålet. Dessa be-stämmelser är stötande, som jag sade, och de börgivetvis inte finnas med i en modern lagstiftning.Huvudfrågan är trots allt monarkins fortlevnad.Det är väl känt att - intehela partiet, men väl många av oss i partiet - harinställningen att monarkin ska fasas ut. Den hör intehemma i en modern demokrati. Det är över 190 årsedan det utsågs en släkt inom vilken man ska produ-cera nya statschefer för landet . Vi som harskrivit den här motionen har uppfattningen att dettastrider mot de mest grundläggande principerna för endemokrati.Ärftlig monarki är en kvarleva för det fördemok-ratiska samhället, menar vi. På samma sätt som vi haravvecklat andra fördemokratiska funktioner, traditio-ner och regelverk som inte är förenliga med grund-läggande demokratiska principer bör även den ärftligamonarkin avvecklas. Det är just genom att avvecklasådant som bryter mot demokratins principer som vihar tagit steget från det fördemokratiska samhället tilldagens system.Den som försvarar den ärftliga monarkin försvararsåledes att ämbeten genom lagstiftning ska kunna gå iarv. I det perspektivet motsätter vi oss också hela idénatt barn ska utses till uppdrag i sin moders livmoderoch att deras uppväxt därefter ska präglas av det. Detär oacceptabelt för en rättsstat att tvinga barn att blioffentliga personer utan möjlighet att ha en egenuppfattning och ett eget privatliv.Herr talman! Hur trevlig man än kan tycka attmonarkin är, och hur trevliga man kan tycka att kung,drottning, prinsar och prinsessor än är, är ärftlig mo-narki något främmande för de mest grundläggandedemokratiska principerna.Ofta framhålls att republik skulle ha en mängdnackdelar. Det brukar framföras att ett fritt, demokra-tiskt val av statschef kan splittra folk. Det synsättetbottnar i något slags förakt för demokrati och folksty-re, menar jag. Det borde vara främmande för de poli-tiska partierna. Ett vanligt argument är också attkungen och drottningen bidrar till att öka intresset försvenskt näringsliv genom att monarken fungerar somett varumärke för . Det måste starkt ifrågasät-tas om det verkligen är rimligt att en ätt, tillsatt försnart , på detta sätt ska ha i uppgift attproducera varumärken som ska användas för försälj-ning av t.ex. Volvobilar, JAS-plan eller mobiltelefo-ner. Man måste fråga sig om dessa argument för mo-narki överensstämmer med barns rätt till integritet.Jag anser alltså att den ärftliga monarkin ska av-vecklas i samband med att den nuvarande statschefenuppnår traditionell pensionsålder, dvs. Detta ären idé som några av oss i , men det inne-bär inte att vi motsätter oss den utredning som MatsEinarsson talade om tidigare och som vi behöver närdet gäller frågan om monarki respektive republik. Vibehöver en genomgripande diskussion om den härfrågan. Därför behöver den utredas, och vi behöver sealla alternativ som finns. Det behöver t.ex. inte varaen president som är statschef - det kan vara en tal-man. Det finns många olika alternativ som man skullekunna diskutera. Det viktiga är ju att vår demokratifår rätt företrädare på principiellt riktiga grunder.Herr talman! Jag kommer då till frågan om entle-digande av regering efter riksdagsval. Det är en mo-tion som inte har lagt fram den här gång-en, men väl . Jag instämmer då med Cen-terpartiet i hur viktigt det är att regeringen borde haen formell skyldighet att avgå efter ett val. Regerings-formen borde ändras så att statsministern efter valetmåste avgå och talmannen söka efter ny regeringsbil-dare. Det hindrar givetvis inte att det blir sammastatsminister, men en allsidig prövning bör alltid ske.I övrigt finns det en fråga som handlar om EMUoch demokratin. Där instämmer både Vänsterpartietoch med motion.Tiden är ute , ser jag, så jag lämnar med varm handöver det ärendet till just . 14 ():Herr talman! Låt mig börja med att yrka bifall tillförslaget i utskottets betänkande. Jag gör det medtanke på att det faktiskt finns ett skarpt förslag i dettabetänkande, nämligen det som rör . Det ärangeläget att kammaren tar ställning till detta. Dess-utom yrkar jag avslag på samtliga reservationer.Herr talman! har en bra författning. Det ärknappast någon som för fram attden nuvarande författningen inte klarar att hantera,eller ger politikerna möjlighet att hantera, en visspolitisk situation eller ett visst läge i det politiskalivet. Jag tycker det är angeläget att säga att den härförfattningen - grundad på folksuveränitetens princip,där all offentlig makt utgår från folket och att manska styras under lagarna - väl har tjänat det svenskasamhället, egentligen inte bara utan långttidigare, då författning blev mer och merobsolet och praxis utvecklades.Jag har därför ganska svårt att förstå varför manmåste rikta i varje fall indirekt kritik mot den nuva-rande författningen. Det skulle vara intressant ommeddebattörerna kunde peka på faktiska, konkretalägen och situationer där författningen inte har räckttill och inte fungerat, och där det finns ett kraftigtreformbehov.Man kan också konstatera att författningen tid ef-ter annan har anpassats till förändrade förutsättningar:EG-medlemskapet, för att ta ett exempel. Det finnsflera andra, naturligtvis. De som utger sig för attvara de mest fulländade och oberoende - alltid obero-ende - konstitutionella tänkarna klagar ju på att för-fattningen har ändrats för ofta, dvs. att den är förmycket up-to-date, eller hur man nu resonerar. Dettycker jag finns anledning att också observera i ensådan här debatt kring demokratins spelregler. Det ärriktigt som sade: Flera av de härfrågorna dyker upp också i andra sammanhang, ochdet blir delvis repriser på olika saker. När det gällerden stora del av betänkandet som rör motioner är detju mestadels väl kända ståndpunkter som där förs tilltorgs, så det är inte så lätt att komma med nya inlägg iden här debatten.Jag vill gärna från socialdemokratins sida slå fastatt vår uppfattning är att den här författningen svararmot väldigt högt ställda anspråk på hur en författningkan vara utformad och hur den ska fungera i olikasamhällsskiften och lägen.Icke desto mindre finns det ett flertal motioner,och flera partier har samlats i reservationer medlångtgående krav på väldiga förändringar. En del avde här kraven drivs utifrån ett resonemang där mansäger att det är frihetliga aspekter som gör att manmåste ändra författningen. Ett annat motiv för attändra författningen är att det inte är i som detär i i övrigt, och det skulle i sig vara ett änd-ringsskäl. Jag underkänner naturligtvis det.Herr talman! Låt mig komma tillbaka lite till fri-heten.