prot · GP0971 · 2002-02-19 00:00:00 — Detta kommer att behandlas i rege-ringens samlade syn på minor och oexploderad am-munition.Fru talman! Frågan om jag har för avsikt att geSWEDEC anslag direkt från Försvarsdepartementetberör också arbetet med regeringens samlade syn påammunitions- och minröjningsfrågorna. Det är minuppfattning att dagens organisation, med SWEDECingående i Försvarsmakten, i huvudsak fungerar väl.Styrningen av SWEDEC kommer dock att studerasnärmare, särskilt med avseende på samverkansmöj-ligheter.Enligt mitt förmenande är hanteringen av terro-ristbomber främst en fråga för polismyndigheternaoch inte Försvarsmakten. Detta då polisens s.k.bombgrupper finns över hela landet och därför snabbtkan sättas in vid behov. Enligt min mening börSWEDEC:s roll även vara att bistå medutbildning och sakkunskap och inte primärt operativtmedverka vid hanteringen av terroristbomber.Frågan om att inrätta en internationell minröj-ningsorganisation inom totalförsvaret, med som ansvarigt, är inteaktuell. Jag anser emellertid att den omfattande kom-petens och kapacitet inom humanitär minröjning somfinns inom ska tillvaratas påbästa sätt.Slutligen har frågat mig om inrättan-det av ett internationellt testcentrum, för bl.a. hundar,i . Denna fråga har samband med frågorna omsamordning och tilldelning av anslag, vilka kommerbehandlas i regeringens samlade syn på ammunitions-och minröjningsfrågorna. Verksamheten som bedrivsi bör dock ha en god potential för att utvecklas.Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga att minförhoppning är att vi kan nå målet om en minfri värld,men vägen dit är lång. omfattande verksam-het inom minområdet minskar dock det mänskligalidandet och för oss närmare målet.Anf. 20 ():Fru talman! Jag vill tacka försvarsministern försvaret. Jag tycker att det är viktigt att han understry-ker den samsyn som finns i när det gällerallvaret i minproblematiken i världen och även närdet gäller vikten av att på olika sätt ge ett bra stöd förhanteringen av den frågan. Där kommer det somförsvaret kan bidra med in som en viktig resurs.Jag tror att försvarsministern och jag inlednings-vis skulle kunna enas om att man borde kunna plockaut ett ord ur svaret. Jag är glad över att försvarsmi-nistern understryker att verksamheten bör ha en godpotential för att utvecklas, men jag tycker att ordet"bör" kan tas bort. Jag tycker nog att det är ganskatydligt att man har en god sådan potential i Eksjö.Svaret är i andra delar ganska öppet. I det somgäller terroristbomber tycker jag att svaret har en brabalans och är tillfredsställande. Det är oerhört viktigtatt understryka att vi snabbt bör få en uppstramningav ansvarsfördelningen inom denna verksamhet. Låtmig ge ett exempel bland flera, ett exempel som ärviktigt på grund av sin medieframtoning.Jag citerar följande ur en artikel i en tidning medrubriken satsar på egna operationer:"- Vi har som ambition att genomföra egna min-röjningsoperationer, säger , enhetschefpå internationella avdelningen. - - - Därför tänkerRäddningsverket starta en ny utbildning , somska ta hänsyn till de krav som humanitär minröjningställer.- I humanitär minröjning ingår att anställa perso-nal ur lokalbefolkningen . samt kvalitetssäkra arbe-tet. "Man framhåller vidare att man har fått bidrag frånEU, och jag tycker att det är oerhört positivt att manförsöker ta till vara dessa möjligheter. Man framhållerockså att man själv satsar lika mycket, nämligen 5miljoner kronor, på utvecklingen av denna verksam-het.Jag tycker att det behövs en uppstramning när detgäller utbildningen och bidragen från olika håll.Detta kostar pengar, och man har inte tydliga reglerför detta. Samordningsproblemen tenderar att ökaframöver. Jag vill för försvarsministern understrykavikten av att detta snabbt organiseras upp på ett bättresätt.Som riksdagsledamot tycker jag också att det ärviktigt att peka på det som en gång tidigarehar uttalat. Som ganska ny i väckte jag enmotion om inrättande av ett minröjningscenter i Sve-rige med lokalisering till . Motionen blev väl-villigt behandlad och är grunden till det center som vihar. har liksom regeringen varit väldigttydlig i sina direktiv om att skulle vara en basför forskning och utveckling inom området.Minröjningscentrumet ska, som det har framhål-lits, "aktivt kunna medverka vid genomförande avförsök och utprovning av olika prototyper m.m. Min-röjningscentret skall vara en totalförsvarsresurs. "Det finns också andra frågor som ligger i gräns-landet mellan försvarsministerns och andra ministrarsansvarsområden. Naturligtvis vill försvarsministernliksom jag påverka utvecklingen i Eksjöbygden ochnäringarna där. Det finns industrier som har intresseav att ta del av den kunskap som byggs upp i Eksjö.Åke har presenterat en utredningframtagen tillsammans med lokala aktörer. Han pekardär på detta. Försvarsministern har liksom jag bevis-tat ett seminarium i , där man från ortopedin-dustrin framförde sitt intresse. Även från andra nä-ringar tog man upp hur man skulle kunna utveckladetta i nära samverkan. Det måste naturligtvis gå engräns mellan det som försvaret och det som andra hardirekt ansvar för. Men först och främst, försvarsmi-nistern: Ordet "bör" ska tas bort!Anf. 21 Försvarsminister ():Fru talman! Tack för den välvilliga synen på mittinterpellationssvar från interpellanten. Jag vill gärnasäga att jag tycker att har en poäng:Verksamheten som bedrivs i har dock en godpotential för att utvecklas. Det vill jag gärna stå bak-om.Sedan vill jag betona att jag har fått en bild av attdet råder ett lyckosamt samarbete mellan de olikastatliga organen, där SWEDEC i och samarbetar. Jag anser att det finns godautsikter för att ska kunna utveckla en samladminröjningsresurs som kan göra ännu större interna-tionell nytta.Det finns en gränsdragningsfråga mellan SWE-DEC och , och den är jag be-redd att granska ytterligare, men det finns ingentingannat än positivt att uppnå genom en förbättrad sam-verkan mellan och i Ek-sjö.Anf. 22 ():Fru talman! Försvarsministern talar om att manhar mycket att vinna genom att samarbeta, och jag vetatt det finns mycket samarbete. Det finnsen dubbelhet i den situation vi har. Det finns gottsamarbete där man står nära varandra, men det finnsockså områden där man ser att det spretar iväg. Det ärmöjligt att det är en mer småländsk syn på det här,men jag tror att vi kanske ändå kan vara överens omhur viktigt det är att man inte spretar ut de ekonomis-ka resurserna. Det kostar pengar. För att nå det bästaresultatet är det viktigt att vara effektiv och att manser till att hålla samman det hela när det gäller penga-resurserna och att kunna bygga upp den bästa kom-petensen. Där är det ju regeringen som har ansvaret.Försvarsmakten kan ju inte ge direktiv till annanmyndighet. Grundfrågan om att man ska samarbetaoch att man har kompletterande ansvarsområden somdet är väldigt viktigt att man tar till vara tycker jag attvi kan vara eniga om.Jag ser det som väldigt positivt att SWEDECkommer att ha en speciell tränings- och certifierings-bana för hundekipage. Den ska enligt planerna uppfö-ras under det här året. Det finns företag som har an-mält intresse för att kunna genomföra egna tester påden här banan. Det har inneburit att det har funnitssynpunkter redan under utformningen av banan ompå vilket sätt den skulle kunna användas av fleraintressenter. Banan kommer att byggas så att möjlig-heter finns för flera organisationer eller företag attanvända den här banan för tester när de utvecklar sinverksamhet. Det här kan innebära att Eksjöblir ett internationellt testcentrum även på det härområdet. Då är vi tillbaka igen till det här att det finnsett direkt ansvarsområde för försvarsministern, mendet finns också spin-off-effekter som har betydelseför bygden och för utvecklingen av materiel inomminröjningsområdet i stort. Det är inte alltid så kris-tallklart var gränserna går.Oavsett med vilket syfte ammunitions- och min-röjningen genomförs är metoden i grunden densam-ma. Jag har märkt, när jag har varit ute i fält och stu-derat minröjningsinsatser, hur viktigt det kan vara har med militär kompetens. Ofta har man på densidan en god kunskap om hur man lägger ut minoroch ibland var man har lagt ut dem. Det kan ocksåvara ett sätt att rehabilitera soldater att samarbeta meddem. På så sätt kan man också uppnå olika extra braeffekter.Det är viktigt att man kan samarbeta när man är ien sådan här svår situation. Jag tror att allmänhetengärna underskattar den svårighet som det innebär attröja minor. Man har nog svårt att förstå vilken kom-petens och samordning som krävs för att i fält utföradetta mycket svåra och känsliga arbete. Därför trorjag också att det finns samordningsvinster om manhar en gemensam bas när det gäller hur man tränaroch arbetar fram metoder och på kommunikationssi-dan.Har man en större samverkan så har man ocksåmindre åtgång av personal. Man har kvalificeradelärare på ett enda ställe. Man har också lättare att varaen resurs för omvärlden, eftersom det finns en part attkommunicera med och en part som kan vara kontakt-person i viktiga frågor. Kvaliteten i kursutbudet kanökas genom att man bl.a. rationellt utnyttjar specia-lister. Det är bra att blanda utbildning för militär ochhumanitär minröjning, för som jag sade tidigare är detju ofta så det fungerar i praktiken ute på fältet. Det ärbra med en gemensam utbildning då Försvarsmaktenkan stödja det civila samhället.Jag skulle vilja ha ett lite mer tydligt svar från för-svarsministern om hur och när den här samordningenkommer till stånd och Eksjös roll.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2001/02:241 omskogspolitikenAnf. 23 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag ämnar vidta för att produktionsmålet iskogspolitiken inte äventyras genom att stora skogs-områden avsätts som nationalparker.Frågan berör såväl skogspolitikens mål som måletför reservatsavsättningar m.m. som antagit.När det gäller reservatsavsättningar antog riksdagenett delmål som innebär att ytterligare 900 000 hektarskog skall undantas från normalt skogsbruk till 2010.Statens ansvar för detta skydd bedömdes vara ca400 , och resterande förut-sätter ett frivilligt ansvarstagande från skogsbruketssida. I det av antagna delmålet för skydd avskogsmark ingår även avsättningar i anslutning tillolika tätorter. I propositionen framhölls särskilt na-turvårdens sociala dimension, de skyddade område-nas betydelse för friluftslivet och det ökade behovetav att bevara tätortsnära natur. Regeringen ansågdärför att bevarandevärden för friluftslivets intressen,tätortsnära miljö, skogens kulturmiljöer m.m. i möjli-gaste mån ska samordnas med skyddet för den biolo-giska mångfalden. På så sätt kan vi uppnå synergier ivårt bevarandearbete.När det gäller skogspolitikens produktionsmål villjag inleda med att beskriva den nya skogspolitiken,som trädde i kraft . Skogspolitiken ska ha tvåjämställda mål; ett produktionsmål och ett miljömål.För att vi ska kunna avgöra hur väl vi lyckas förverk-liga skogspolitiken och åtgärda eventuella bristerhar regeringens uppdrag att en gångper mandatperiod utvärdera skogspolitikens effekter.Den senaste utvärderingen, som presenterades ijanuari , visar att varken miljö- eller produktions-målet uppnås helt. När det gäller arbetet med att nåmiljömålet är utvecklingen mer positiv. Miljöhänsy-nen har förbättrats påtagligt inomskogsbruket. Denna utveckling är naturligtvis mycketglädjande. Inte minst är det mycket positivt att utvär-deringen visar att skogsbrukets frivilliga avsättningarredan i dag har fått en så stor omfattning. På frivilligväg undantas produktiv skogs-mark för naturvårdsändamål, och det är en mycketviktig del av skogspolitiken där skogsägarna tagit ettstort ansvar.Däremot visar utvärderingen att det finns vissabrister när det gäller att nå produktionsmålet. Främströr det sig om försämrade återväxtresultat och behovav en ökad röjningsaktivitet. Jag delar naturligtvisGöte uppfattning när det gäller skogensstora betydelse för vårt land och vikten av att vi vär-nar produktionsmålet. De brister som utvärderingenpekar på rör dock inte reservatsavsättningar utan iförsta hand åtgärder för att föryngra och vårda dennya skogen.Skogsstyrelsens utvärdering av skogspolitikenseffekter är ute på remiss, och rege-ringen avser att återkomma till med even-tuella förslag till åtgärder i höst.Anf. 24 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för sva-ret på interpellationen. Jag har ställt interpellationendärför att jag är bekymrad över att produktionsmåletegentligen har kommit i skymundan i den allmänpo-litiska debatten, och även i debatten i övrigt.Skogen är en av våra absolut viktigaste näringar.Skogen är också vår viktigaste förnybara råvara. Denär angelägen för sysselsättningen på landsbygdenmen inte bara där utan för sysselsättningen i helalandet. Skogen är viktig för landets ekonomi, inteminst på exportsidan. Skogen är vår viktigaste ex-portråvara. Utifrån det har jag ställt mig frågan varförregeringen har ökat avsättningen för naturändamål,till i anslutningtill att vi fick miljömålspropositionen.Miljömålsutredningen, som samarbetade medskogsnäringen, kom fram till att det räckte med800 för att vi skulle klara de behov somfinns av att rädda viktiga miljövärden och den biolo-giska mångfalden. Utan några ytterligare motiv komregeringen sedan med ett förslag som innebar att manlade . Det skulle vara intressant atthöra hur statsrådet , som är ansvarig förskogsfrågorna och framför allt produktionsmålet, serpå denna fråga. Varför har man utökat andelen med100 , från 800 000 till ? Vivet att skogen är oerhört angelägen för såväl produk-tionsmålet som miljömålet. Här har produktionsmåletfått stryka på foten.Man kan inte bara öka andelen skog för naturän-damål utifrån miljöhänsyn med en så stor volym utanatt mycket klart ange skälen. De skälen har riksdageninte fått del av. Jag skulle gärna vilja höra om statsrå-det kan redovisa de skälen här.Vi har framför allt reagerat mot att man så starktbetonar avsättningar för rekreationsändamål. Vi me-nar att allemansrätten i vårt land är unik. Den ger allamöjlighet att ströva i skog och mark, plocka bär ochblommor utan att vi gör stora skogsavsättningar. Attdå koppla avsättningar till rekreationsmålet är i prin-cip felaktigt. Däremot instämmer vi i att man måsteslå vakt om bevarandeintressen utifrån miljömålenoch den biologiska mångfalden.Hur ser statsrådet på frågan om att tillgodose re-kreationsmålet? Delar inte statsrådet min uppfattningatt allemansrätten i mycket stor utsträckning tillgodo-ser behovet av rekreation ute i skog och mark, utanatt vi ska behöva avsätta vissa områden för just detändamålet?Jag vill återkomma till den s.k. SUS-utvärderingen, den utvärdering som Skogsstyrelsenhar gjort . Det finns anledning att mycket klartslå fast att den visar att skogsägarna tar ett mycketstort ansvar, inte minst när det gäller bevarande avbiologisk mångfald. Det pekade också statsrådet på.Vi har anledning att från politiskt håll klart markeraen uppskattning gentemot skogsbruket för att man tarett så stort ansvar.Det är mycket angeläget att skogspolitiken ärlångsiktig utifrån såväl produktionsmålet som miljö-målet. Det har skett förändringar i skogspolitikenunder som inte har varit så lätta att hängamed i för enskilda skogsbrukare.Fru talman! Jag ber att få återkomma i nästa in-lägg när det gäller de övriga frågorna.Anf. 25 ():Fru talman! Jag vill passa på och ställa någrakompletterande frågor kring den stora fråga somskogspolitiken är. Vi hade inte tillfälle att diskuteraden när avsnittet Levande skogar från antogs.Det är helt klart som föregående talare säger, pro-duktionsmålet har kommit i skymundan i skogspoliti-ken generellt sett. Min fråga har anknytning till detbeslut som fattats om avsättningar. Man gick ju100 längre än Miljömålskommittén.För det första: Vilken form av konsekvensanaly-ser gjordes ur skoglig synpunkt före beslutet när detgäller råvarusynpunkter i hela landet, sysselsättnings-aspekter och regionala konsekvenser? Det är mångasom har ställt sig frågande till nivån, även skogssak-kunniga.För det andra: Olika avsättningsformer såsom re-servat och nationalparker, i synnerhet reservat, harbetonats väldigt starkt. Här ställer sig också mångafrågande. kan helt nya rön komma frambeträffande formerna för skydd av vissa arter. Är detdå rimligt att binda upp så stora arealer just i form avreservat, som innebär en död hand över stora områ-den ?Naturvårdsavtal ingår som ett instrument men ärknappast nämnt i den aktuella propositionen. Det ären mer flexibel åtgärd sett över tiden. Områden ochlandskap förändras liksom skötselmetoder och övrigskoglig verksamhet.Hur ser skogsministern på denna skarpa centralastyrning av valet av skyddsformer? Det är t.o.m.angivet i propositionen exakt hur många hektar somska vara reservat för biotopskydd. Jag önskar svar påden frågan.Anf. 26 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill inledningsvis säga att jag heltinstämmer i beskrivning av det storavärde som skogen har i vårt land - som basindustri,som grund för anställning för många svenskar, somförutsättning för en tillväxt som vi alla har glädje avoch mycket annat. Men skogen har också ett oerhörtstort värde som rekreationskälla.Vi har talat om tydligt vilka ambitioner rege-ringen har med det statliga skogsinnehavet. Det visarsig såväl i den skogspolitik som ligger bakom oss därvi har jämställt miljömålet med produktionsmålet ochi den miljömålsproposition där vi valde att gå längreän vad utredningen hade föreslagit när det gälleravsättningar som i det engagemang vi nu har presen-terat när det gäller och affären med AssiDomän. Det är en markering av att skogen är en vik-tig näring i vårt land och att det då är naturligt attregering och riksdag har en medveten politik för hurvi vill stötta, utveckla och driva denna näring framåt.Vi gör det med en balans mellan att bevara miljömå-len och dra nytta av den miljökunskap somfinns inom skogen för att kunna vidareförädla än meroch nå upp till produktionsmålen.Vi valde att gå lite längre än utredningen och fö-reslå en avsättning . Det var motbakgrund av att vi vill tydliggöra det engagemangsom vi står för: att värna naturvården, att ta hänsyntill kultur- och miljövården, att säkra en närhet ochtillgänglighet till rekreation så att alla människor harmöjlighet att njuta av allemansrätten. Vi menar att detär viktigt, inte minst mot bakgrund av att vi ser etthelt nytt livsstilsmönster där alltfler människor växerupp utan en nära relation eller närhet till skog ochnatur. Det slog vi fast i målen. De är viktiga att levaupp till.Jag vill också understryka att det inte finns nå-gonting som pekar på att våra höjda ambitioner närdet gäller avsättning på något sätt skulle kunna även-tyra produktionsmålet. har räknat påavsättningarna och menar att det inte finns något somtalar för att höjda ambitioner i avsättningarna förnaturvård och naturreservat skulle betyda att vi får halägre ambitioner för produktionsmålen.Jag delar er oro över det som framförs i den rap-port som har lämnat, som är ute påremiss. Den oron är befogad, eftersom vi ser att viblir bättre på att leva upp till miljömålen men harsvårare att leva upp till produktionsmålen. Skogssty-relsen har analyserat skälen till det och pekar på attdet inte har att göra med avsättningarna, varken defrivilliga avsättningarna eller de som görs från statenssida. Det har snarare att göra med att alltför mångaskogsägare har haft en alltför stor tilltro till den na-turliga återväxten också på platser och marker där detinte har varit möjligt. Jag tror inte att det beror påovilja utan snarare på okunskap. Den tron bygger jagpå det engagemang som vi ser när Skogsstyrelsenbjuder in till utbildning, undervisning och studiecirk-lar. Man organiserade t.ex. studiecirkeln Grönareskog. Den har väckt ett otroligt stort engagemang. Jagtror därför att vi kan vara ganska optimis-tiska och snarare kan öka produktionsmålen, precissom själv har pekat på.I dag ser man en möjlig avverkning på 75 miljo-ner kubikmeter . egna beräk-ningar säger att vi kan öka den av-verkningen per årunder förutsättning att vi blir bättre på just återväxtenoch i viltfrågan.Anf. 27 ():Fru talman! Det är väl ändå självklart, statsrådet,att om man undantar ytterligare pro-duktiv skogsmark minskar också förutsättningarna attproducera råvara. Det motsvarar flera hundra normalaskogsbruk i . Det är alldeles uppenbartatt det påverkar produktionsmöjligheten.Jag skulle vilja fråga statsrådet hur statsrådet serpå den skogspolitik vi har . Personligenhar jag den uppfattningen att den nuvarande skogs-politiken ska ligga fast. Vi står på de båda benenproduktionsmålet och miljömålet.När det gäller de brister som har påpekats i sam-band med den utvärdering som gjorts finns detganska självklara förklaringar till dem. Det har gått utåtskilliga dubbla budskap till skogsbrukarna ute ilandet. Först och främst har man mycket klart marke-rat miljöfrågan i sammanhanget.I synen på föryngring har det också gått ut dubblabudskap. Man har sagt att andelen naturlig föryngringska utökas. Det har diskuterats i olika sammanhangatt vi har för liten andel naturlig föryngring. Detta ärockså någonting som givetvis går ut till skogsbrukar-na. Då tror de att det är vad som gäller.Samtidigt vet vi att den naturliga föryngringenmåste anpassas till den ståndort som finns i samman-hanget. Men det har inte presenterats på samma sätt.Här har man utifrån miljöresonemang sagt att dennaturliga föryngringen ska öka.Röjningen och gallringen är också viktiga. Givet-vis är det angeläget att vi uppnår målet på de område-na.Min fråga är: Anser statsrådet att vi ska ha kvarden nuvarande lagen som bygger på frivillighet? Detär mycket angeläget att vi är eniga om att vi ska haden som bakgrund för den framtida skogspolitiken.Det är också angeläget att vi ökar resurserna tillinformation och rådgivning. Här måste Skogsstyrel-sen och skogsvårdsmyndigheterna få bättre resurserän vad de har . Jag kritiserar inte Skogsstyrelsenoch skogsvårdsmyndigheterna. De gör ett utomor-dentligt bra jobb utifrån de resurser de har.Det är ofta i många sammanhang en mycket godkontakt mellan myndigheterna och producenterna.Det är inte vad min fråga gäller. Min fråga är omstatsrådet är beredd att se till att skogsvårdande myn-digheter får bättre och större resurser. Det är oerhörtviktigt för möjligheterna att uppnå produktionsmåletför skogen och för den delen även miljömålet.En annan fråga jag ser som angelägen är de olikamyndigheter som är inblandade i skogsfrågorna. Vihar , kulturminneslagen, vattenlagen ochskogsvårdslagen, och det kanske finns ytterligarenågon lag. Det är olika myndigheter som har ansvarenligt de olika lagarna.Det är väldigt angeläget att ansvarigt statsråd sertill att sektorsmyndigheten har det övergripande an-svaret och ska stå som nummer ett för svaren tillskogsägarna och producenterna om hur de ska hante-ra de olika frågorna. I annat fall går det ut väldigtolika besked till enskilda skogsägare.Ge de skogsvårdande myndigheterna och Skogs-styrelsen det absolut övergripande ansvaret. Det harde i och för sig. Men detta måste markeras ännu tyd-ligare i de olika sammanhangen.Fru talman! Jag vill ta upp en annan fråga.Det gäller konkurrensförutsättningarna. Skogsbruketär mycket hårt konkurrensutsatt internationellt.Det gäller att vi ser till att det svenska skogsbrukethar positiva konkurrensförutsättningar.Här finns bl.a. frågan om produktionsskatternamed i bilden. Det gäller t.ex. dieselskatten. Om vijämför det svenska skogsbruket med det finska befin-ner sig det svenska skogsbruket i underläge konkur-rensmässigt i förhållande till det finska.Anf. 28 ():Fru talman! Jag konstaterar först att jag inte ficknågra svar på de ganska svåra frågorna. Jag tar detdelvis som intäkt för att det nog förekom ganska litekonsekvensanalys på dessa mycket stora områden.Jag hoppas att vi förstår varandra rätt. Jag tror de-finitivt att skyddsvärden utgår från de arter som skaskyddas och den biologiska mångfalden. Det gällerinte i första hand rekreationsvärdena.