prot · GP09110 · 2002-05-22 00:00:00 — På enfråga fick han till svar att arbetsförmedlingen kon-centrerar sig på EU och EG, och förresten behövs detarbetstillstånd för att arbeta på eller i Grön-land. Tack vare Hallå - den nordiska instanssom hjälper enskilda med byråkratin - fick vederbö-rande den information han behövde. Han hade helträtt; det behövdes inget arbetstillstånd för att arbeta iGrönland eller på Färöarna.Det här var ett exempel på att myndigheternamåste veta vilka regler som gäller. I norrbackskarapporten föreslås att det ska finnas en databas därman snabbt kan se reglerna.Låt mig ta ett annat exempel som kan synas varaobetydligt. Vi har ett ungt par. Hon är svensk, ochhan är från . De bosätter sig på , och defår en dotter med det vackra namnet Saga. Efter för-äldrarnas gemensamma önskemål registreras barnet iIsland i enlighet med isländskt namnskick. Det ungaparet beslutar så att flytta till , men här vägrarde svenska myndigheterna att ge Saga hennes full-ständiga namn med motiveringen att modern ärsvensk medborgare. Frågan om prövningstillstånd ärnu under behandling i kammarrätten. Ska det verkli-gen behöva vara så krångligt?Jag som bor nära den norska gränsen i Bohuslänkan konstatera följande. Enligt Göteborgs-Postenrasar norska pensionärer bosatta i mot denextra skatt som de tvingas betala till sitt hemland.Norge kräver av deras pensioner i sjukvårdsav-gift, trots att de inte anlitar norsk vård. Den norskastaten hävdar att när pensionärerna anlitar sjukvårdeni får norrmännen betala via räkningar. Men,detta har kontrollerats med svenska myndigheter, ochbeskedet där är att inte skickar några räk-ningar på sjukvårdskostnader till norrmännen. Norr-männen får inte heller dra av den norska avgiften närde betalar skatt i , men det norska folke-tryggskontoret säger att man har rätt att ta ut dessaavgifter.Det här var ett antal exempel, och jag skulle kun-na rabbla fler exempel.Ett annat problem är den baltiska och ryska integ-rationen. Vi moderater har tagit upp den frågan ett antal gånger. Det gäller den högaavgift som måste betalas när t.ex. idrottsungdomarska få visum för att åka till har vi sett på problemen, och tycker jag attvi ska se på möjligheterna. Det har ett antal gångernämnts i denna kammare att och harvarit föregångare när det gäller skapandet av denbaltiska demokratin och de förändringar som har sketti nordvästra . Här är det oerhört viktigt attNorden fortsätter att satsa. I betänkandet pekar manpå att internationella roll är oerhört viktig.Vi har en framtid där vi kan ge mycket i form avhjälp.Jag hade förmånen att i vara ordfö-rande för en grupp som arbetade med den nordligadimensionen. Vi kom fram till att det övergripandemålet för den nordliga dimensionen är att stärka de-mokrati, säkerhet, stabilitet och hållbar utveckling inorra . Man ska se det som en politisk satsningatt bygga en plattform och ange en inriktning församarbetet mellan EU-länder och multilaterala orga-nisationer i den nordliga regionen. Det är viktigt att vikraftsamlar för att stärka den demokratiska, ekono-miska, sociala och miljömässiga utvecklingen i nord-västra och runt . Det finns enmångfald av aktörer, vilket är positivt.Det finns ingen brist på idéer. Det finns ingenbrist på förslag. Det finns ingen brist på projekt. Mendet är faktiskt viktigt att vi koncentrerar oss och sertill att det blir någonting av alla dessa projekt, att viidentifierar de hinder och svårigheter som finns förgenomförandet och att vi lägger fram förslag på rea-listiska projekt. Det ska vara projekt kring vilka detfinns en identitet, där människor i nordvästra och känner att de kan göra något avprojekten.Här ser jag en oerhört stor uppgift för iframtiden med dess internationella engagemang.Så vill jag säga lite grann om . StenTolgfors hade en stor debatt i frågan tidigare.Visst vill balterna bli medlemmar i rå-det. Det vet alla som sitter här. Vi har sett deras skri-velser. Men de kan inte söka medlemskap i en organi-sation som i statuterna säger att det måste ske etterbjudande. Visst vill de bli medlemmar.Det känns konstigt att vara i denna kammare därde flesta vet att så är fallet. Men säger man attbalterna inte vill detta för att de formellt inte haransökt om medlemskap. Men de har i skrivelser isamband med den baltiska församlingens möte sagtatt de vill bli medlemmar i . Det ärnågot som vi bör kämpa för.Herr talman! Låt oss sammanfatta. Jag känner attNorden har stor betydelse, men för att skafortsätta att ha en stor betydelse är det viktigt att vi tartag i de gränshinder som finns. Det har gått alltförmånga år. Det har varit alltför mycket vackert tal vidolika fester och här i kammaren. Det måste görasnågonting. har vi en katalog via ambassadörNorrback.Dessutom måste fortsätta på den väg manslagit in och ge stöd och hjälp åt de baltiska staternaoch nordvästra att utveckla demokratin. Dåtror jag att vi kan stå här och känna ossnöjda och belåtna, men det måste ske någonting nu.Anf. 158 () replik:Herr talman! Det är glädjande att hy-ser en sådan tilltro till den att hantror att den kan lösa alla problem som finns när detgäller det gränsöverskridande samarbetet. Men KentOlsson pekade ju själv på att problemen kanske intealltid ligger på den svenska sidan. Det finns ingenmöjlighet för den att lösa de pro-blem som finns för de norska pensionärerna. De pro-blemen måste lösas av den norska regeringen. Det ären stor uppgift för de ledamöter som kommer attarbeta vidare i att gemensamt påverkasina regeringar så att de här problemen blir lösta.Anf. 159 () replik:Herr talman! Jag måste tyvärr göra . Jag har inga stora förhoppningar på densvenska regeringen. Den har faktiskt misslyckats medatt lösa de här problemen . Vi harstått här i kammaren och pratat om de här gränspro-blemen, och ingenting har hänt. Jag nämnde baradetta för att inte bli alltför långrandig. Jag hade ur-sprungligen tänkt nämna de svenska problemen ock-så. råkade jag ta upp dem på andra sidan, vilketvar en slump.Men det sker alldeles för lite. De här problemendrabbar ju enskilda människor. Enskilda människorska kunna flytta inom utan att de här proble-men uppstår, men man kan inte göra detta. Då hjälperdet inte att olika ministrar, vare sig det är svenska,finländska eller danska samarbetsministrar, säger ska lösa dem. Problemen måste lösas eftersomde drabbar enskilda människor. Människor frågar oftavad vi gör inom och varför vi inte löser dehär problemen. Vi lyckades lösa problemen medpassen och den nordiska arbetsmarknaden, men sedanmåste vi gå vidare. Jag tycker att detta kanske är detviktigaste vi har framför oss att göra. Sedan hoppasjag att en ny regering löser de här problemen litesnabbare. Den gamla har inte lyckats med det.Anf. 160 ():Herr talman! har utvecklats undersin femtioåriga historia. Redan på ett tidigt stadiumhar människornas fria rörlighet varit i fokus, och detnordiska samarbetet har alltid främst varit ett frivilligtmellanfolkligt arbete.Vi fick alla en skrift på vårt bord häromdagen.Den är av och ochheter av nordiskt samarbete. Jag tycker attdet är en mycket bra sammanfattning av de 50 åren.Gemensam arbetsmarknad, social trygghet ochpassfrihet genomfördes . Därefter följdedet ekonomiska samarbetet och uppbyggnaden avvåra institutioner.Under 90-talet upplevde många av oss att det nor-diska kom i skymundan av nationell politik och denökade Europadebatten, som bl.a. och Fin-lands medlemskap innebar för hela . under2000-talet har det nordiska samarbetet börjat få ökadvikt igen. Det tycker jag i alla fall.Fortfarande har arbetet med en gemen-sam marknad och en gemensam arbetsmarknadhögsta prioritet i samarbetet. Men under de senareåren har fokus också förflyttats till många viktigainternationella samarbeten och till utvecklingen i våragrannländer.I inleddes femtioårsjubileet med en fan-tastisk nordisk vecka i . Detvar ett fullspäckat kulturellt program. ,, Hallå och vårt nordiskafönster hade välbesökta montrar på Centralstationen.Även på biblioteken ute i landet anordnades mångabra aktiviteter. Tusentals människor var intresseradeav . Tack till alla medverkande!Nu väntar ett stort femtioårsfirande under höstenssession i . Jag hoppas och tror att dettafirande kommer att bli ett avstamp för de kommande50 åren av nordiskt samarbete.Herr talman! Efter förra årets omstrukturering tillfackutskott i rådet har man nu hittat sina former.Kontakterna med de nationella parlamenten och andraorganisationer med liknande fackutskott har redanbörjat fördjupats, och förutsättningar för framtidarelationer är mycket goda.Det beror nu framför allt på oss själva inom och de nationella parlamenten om dennanya struktur kommer att bli framgångsrik. Kontaktenmellan parlamentens utskott och rådets utskott måstebli goda för att vi ska kunna nå syftet med nationellförankring och uppföljning av det nordiska arbetet.Det är spännande och glädjande att kontakternamed och samt Öster-sjösamarbetet har ökat. Samarbetet med Baltiskaförsamlingen har kommit så pass långt att vi för för-sta gången ska anordna en gemensam temakonferensi . Temat för konferensen är ännu inte klart, mengoda idéer florerar.Även mer internationella kontakter mellan parla-mentariker är viktiga. I den socialdemokratiska grup-pen har vi inlett ett positivt samarbete med våra parti-vänner i Baltiska församlingen.Även kontakterna med harfördjupats. Senast var Nordiska rådetspresidium och två av utskottsordförandena i Stras-bourg för att träffa nordiska parlamentariker. Tyvärrvar jag ensam från det svenska parlamentet. Det varmycket spännande och givande möten där vi bl.a.diskuterade gemensamma områden som EU:s utvidg-ning, den framtida regionalpolitiken, den nordligadimensionen och civil krishantering.Vi kom fram till att näringsutskottoch regionalpolitiska utskott skaträffas för att diskutera olika modeller för regional-politikens utformning i ett utvidgat . Vi kon-staterade också att ett närmare samarbete mellan rådetoch kan bidra till förverkligandetav den nordliga dimensionen. En viktig fråga förrådet som kom upp var risken för att EES-ländernakan få en svagare ställning nu när EU utvidgas.Vi hade också ett mycket bra möte med vår miljö-kommissionär som framhöll att detnordiska samarbetet är ett viktigt och kraftfullt red-skap för att stärka miljöarbetet, inte minst i norraRyssland. , sade hon, kan kanske uträtta mer än EU. Hon underströk också viktenav det nordiska samarbetets roll i utvidgningsarbetet.Under vårt möte med framkom attSverige har en väldigt viktig betydelse, inte minstgenom vår f.d. kollega oförtrött-liga kamp mot dödsstraffet. Det diskuteras nu att deteventuellt ska instiftas ett pris till hans minne, vilketgladde mitt hjärta mycket, herr talman.Det är viktigt att komma ihåg att allt inte är fridoch fröjd inom det nordiska samarbetet, och det har viju hört säga också. Den viktigaste fråganär fortfarande att få bort de gränshinder som finnskvar inom . Nordbor ska kunna förvänta sigatt är en gemensam marknad och en gemen-sam arbetsmarknad. Där håller jag med socialdemokratiska gruppen har länge prio-riterat denna fråga. var den försterapportören när det gäller gränshinder.För sedan kom, som vi har hört, OleNorrbacks slutrapport om nordbornas rättigheter. Denkommer att följas upp med en arbetsgrupp somsnabbt ska jobba fram konkreta förslag till sessionen ihöst.De erfarenheter som de som står bakom service-telefonen Hallå har av människor som fastnati byråkratin mellan länderna eller fått fel eller ofull-ständig information är mycket viktiga att ta till vara.Både människorna bakom Hallå och OleNorrback påpekar att våra nordiska myndigheter oftaupplever att det nordiska regelverket fungerar väl,medan medborgarna är av en helt annan uppfattning.Detta måste vi finna lösningarpå.En stor utmaning för ärstöd och utbyte med våra närområden. Även om vihar kommit en bit på väg och utvecklingen går snabbtfinns det mycket kvar att göra.Inför EU-utvidgningen är det viktigt att ambitio-nerna om nordiskt samråd och nordisk koordineringinom Europaarbetet blir ännu bättre. De nordiskastatsministrarna har börjat träffas inför toppmötena,vilket är bra. Även på parlamentarikersidan skullesamarbetet kunna bli ännu bättre.Den kanske allra största frågan som vi har framföross är hur vi ska vidareutveckla demokratin i Norden.Nya generationer av nordister kommer kanske attutveckla en ny syn på hur man ska använda den nor-diska gemenskapen. Det är angeläget att dagens yngrebeslutsfattare och framtidens beslutsfattare kommerin i det nordiska arbetet och kan utbyta erfarenheteroch tankar . Därför har den socialde-mokratiska gruppen föreslagit att skaarrangera ett nordiskt möte för unga om demokrati iNorden.Jag vill avsluta med att poängtera att styrkan ändå är att vi kan nå konsensus i vik-tiga frågor. Vi har på detta sätt nått stora framgångargenom åren. Ett av de mest kända, uppskattade ochlyckade exemplen är svanmärkningen inom miljön.I dag är då vi ska tacka varandra. Jag villförst tacka mina partivänner , och , som har gjort fantastis-ka insatser för . Utan engagerade par-lamentariker i denna kammare skulle det inte bli såmycket av nordiskt samarbete. Jag vill också tackaLars , som jag vet ska lämna rådet.Sedan har vi vår ålderman . Jag vet inte om23 år i är rekord. Jag har all anledningatt till dig säga tusen tack för alla timmar i valbered-ningen. Tusen tack för alla stunder vi har suttit ochpratat med varandra. Tusen tack för ditt engagemangför de nordiska frågorna. Jag vill påstå, herr talman,att det är tack vare gedigna motions-skrivande som vi fått en skrivelse från regeringen omnordiskt samarbete.Jag är säker på, herr talman, att alla dessa kamra-ter kommer att ta med sig det nordiska i det fortsattajobbet. Tusen tack!Anf. 161 () replik:Herr talman! Efter tack till alladem som har deltagit i och gjort stora insatser , i vilket jag instämmer, känns det svårtatt återföra debatten till det jag tänkte ta upp. Trotsdet får jag göra detta.Jag är glad att och jag har sammasyn på frågan om gränshinder. Jag skulle ändå viljaåterkomma till frågan om medlemskap för de baltiskastaterna.Anita sade att man har goda förbindel-ser med de baltiska socialdemokraterna. Då har välAnita också hört att de baltiska socialde-mokraterna uttrycker en önskan om att bli medlem-mar i ? Vad svarar hon dem när deundrar varför de inte får bli medlemmar?Vill man från den socialdemokratiska sidan inteatt de ska bli medlemmar därför att man tycker attNorden bara ska bestå av fem plus tre länder? Berordet på att de inte tillhör vår språkgemenskap? Mankan i och för sig diskutera om tillhör vårspråkgemenskap i större utsträckning än de baltiskaländerna.Det skulle vara intressant att höra vad säger till sina partivänner, som ändå haruttryckt ett önskemål om att få bli medlemmar i rådet.Anf. 162 () replik:Herr talman! vet mycket väl att det ären stor majoritet i rådet som har beslutat - det ärmittengruppen, socialdemokratiska gruppen ochvänstergruppen - att inte säga ja till att balterna blirmedlemmar i rådet.Jag tycker att vi har utvecklat ett bra samarbete.Vi deltar i temakonferenser tillsammans. Vi ska, somjag sade, ha en temakonferens i . och har gemensammamöten. Jag tycker att vi har ett väldigt gott samarbetemed de baltiska staterna.Mina partivänner har inte till mig sagt att de villsöka medlemskap. De vill ha stöd av oss i när det gäller demokratiutveckling, bl.a., ochdet stödet ger vi dem.Anf. 163 () replik:Herr talman! Jag tror att vi kan vara överens omatt man har ett bra samarbete. Jag tycker att det fun-gerar mycket bra på de möten vi har gemensamt. Menfrån samarbete till medlemskap är det onekligenganska långt. Som medlem är man med och påverkar.I ett samarbete är man inte alls med och påverkar påsamma nivå.Jag är lite förvånad över att socialdemokraterna ide baltiska länderna inte har framfört detta vid möten,eftersom vi vet att det finns en skrivelse från dem omatt de vill bli medlemmar i rådet.Det må vara så att det bara är den konservativagruppen som driver denna fråga. Men det är intemindre angeläget därför att frågan drivs av oss kon-servativa. lyckas vi väl. Det brukar juvara så här: Spottar man på en sten blir stenen till slutvåt. Vi hoppas att våra idoga försök att få med balter-na ska leda till att de andra partiernainser att vi hade rätt i denna fråga. Problemet är attdet blir en fördröjning.Anf. 164 () replik:Herr talman! Jag hade så sent som för tre veckorsedan kontakt med en kollega från den baltiska för-samlingen. Något önskemål om att söka medlemskaphar inte framkommit. Jag vet att det finns en skrivel-se, som har talat om.Vi är där vi är. Vi får se vad framtiden har att ut-visa.Anf. 165 ():Herr talman! Först vill jag framföra ett tack tillAnita för de vänliga orden. Jag tror att jagkan tacka för de andras räkning också.Jag vill säga ett par ord om gränshinder. Jag hadeförmånen att lägga fram en rapportsom hette Ett gränslöst . Där konstaterar jagatt det är med ökad frustration man möter de mångagånger onödiga gränshinder som finns, som iblandfaktiskt bottnar i en okunskap hos myndigheter. Detär också det som har konstaterat.Rapporten gick vidare till och tillministerrådet. hade i uppdrag att arbetavidare med förslagen om att försöka finna lösningar.Vi begärde där också en genomgång och en samladhandlingsplan - en begäran som sessionen för två årsedan kom att ställa sig bakom.Den rapporten har vi nu fått. Det är alldeles ut-märkt. Jag hoppas att ministerrådet med kraft tar tag ifrågorna. Det är som någon sade : Det ärden enskilda människan det handlar om.Förbundsdirektören i , AndersLjunggren, refererade till ett brev som han hade fåttfrån en dansk som hade flyttat till . Denna per-son skrev så här: Ska jag ringa till , cirkafem mil, får jag betala en krona plus upp-koppling. Jag kan ringa till och Nordsve-rige för . Ska jag besöka minabarn i och önskar använda bron får jagbetala mer än , även om själva resan varar imindre än . I betraktar man migsom utvandrare. Jag får därför inte lov att rösta iFolketingsvalet. Jag kan heller inte rösta i Sverige.Jag får sänt min lön och pension från . Dentransaktionen kostar mer än per gång. Jagbetalar min skatt till men har inga rättighe-ter i över huvud taget.Jag tror att det finns många medborgare i olikanordiska länder som upplever sådana här problem.Därför tycker jag faktiskt att den parlamentariskaförsamlingen måste sätta allt tryck på ministerrådetför att med kraft ta tag i de här frågorna.Jag hade tänkt säga att par ord om två medlems-förslag. Det handlar dels om inrättandet av ett film-pris, dels om den nordiska språkgemenskapen.Vi har på kulturområdet ett väl uppmärk-sammat litteraturpris och ett lika väl uppmärksammatmusikpris. Skälet till att man skulle inrätta ett nor-diskt filmpris enligt det här socialdemokratiska med-lemsförslaget är att det finns ett omfattan-de stöd och en stimulans till nordisk filmproduktion.Vi har sett många bra nordiska filmer. Det sker ettväxande utbyte av filmskapare och filmarbetare.Jag tror att det är viktigt. Genom ett nordisktfilmpris kan vi lyfta fram en kulturform som profile-rar nordiska språk och kulturen. Det handlar inteminst, om vi talar om framtiden i , om attintressera den unga generationen. Dessutom tror jagfaktiskt att detta med film och filmtittande kommeratt öka kraftigt framöver. Det ser vi i kulturmätningari . Framför allt tror jag att den nyatekniken med bättre distributionsmöjligheter - jagtänker på den digitala utvecklingen - gör att dettakommer att bli alltmer attraktivt.Efter det att kultur- och utbildningsutskottet harberett ärendet har presidiet beslutat att det ska ske enutdelning av ett nordiskt filmpris i samband medsessionen i , i samband med 50-årsjubiléet. Detta tycker jag är alldeles utmärkt. Jaghoppas att det blir en fast institution.Det andra handlar då om den nordiska språkge-menskapen. Det talades om prioriterade områden härtidigare. Ett av de fem prioriterade områdena är justden nordiska språkgemenskapen. Här ligger det ettväl genomarbetat medlemsförslag som ställer krav påatt vi måste underlätta för medborgarna att få en bätt-re förståelse när det gäller andra nordiska språk.Den nordiska språkgemenskapen är självklartviktig för det nordiska samarbetet. Tyvärr har ambi-tionen hos de nordiska länderna mins-kat när det gäller att man ska lära sig grannspråk. I desvenska kursplanernas anvisningar stod det tidigareatt eleverna skulle lära sig att förstå grannspråken. nya kursplanen för svenska i har detändrats till att eleverna ska få erfarenhet av språken ide nordiska grannländerna.Vid ett seminarium som arrangerades i Osloframträdde en norsk språkvetare. Han sade att detäven i är motsvarande situation. Lärarutbild-ningen har låtit detta med grannspråken bli alltmersummariskt. Men jag tror att ganska små insatserskulle kunna ge goda resultat ute på skolorna.En del av verksamheten sköter vi väldigt bra.NORDPLUS, utväxling av lärare i de nordiska län-derna, är ett exempel. Men vi borde också kunnaåstadkomma system där man i den nordiska språkge-menskapen åter prioriterar exempelvis nordiska lekto-rat vid universitet och högskolor. I Vismanspanelensrapport föreslår man inrättande av Margaretaprofes-surer - det anknyter till drottning.Det är ett utmärkt område med anknytning till nordiskspråkgemenskap, som är en självskriven professur idet här sammanhanget. Jag har bara radat upp någraexempel på detta.Jag hoppas att vid sin session iHelsingfors kommer att ta ställning positivt till med-lemsförslaget, och jag hoppas att man, när det svens-ka ordförandeskapet i ministerrådet tar vid ,prioriterar just den nordiska språkgemenskapen.Anf. 166 ():Herr talman! Det här blir det sista inlägget omnordiska frågor som jag gör här i riksdagen.Efter att ha arbetat mer eller mindre med nordiskafrågor står en sak mycket klar. Det folk iNorden som vet minst om de andra nordiska ländernaär utan tvekan . Till mycket stor del beror detpå den eviga nordiska frågan om att se varandras TV-program. Medan de övriga nordiska länderna harkunnat se svensk TV i största möjliga utsträckninghar motsvarande möjlighet inte funnits i . Dethar funnits flera förslag till lösning på detta. Alla harett gemensamt: de har inte genomförts.I dag finns det inte längre några tekniska hinder,utan nu handlar det mer om vilja hos de nordiska TV-bolagen, och den viljan verkar inte vara så stor.När jag tänker på den här eviga frågan kan jaginte låta bli att göra en jämförelse med en annan frågasom också har varit uppe . Det handlar omgränshindren. Låt oss inte hoppas att samma sak skermed just gränshindren och allt det krånglet! Vi harhört redovisningar om alla de olika grupper som harvarit tillsatta och som har jobbat och undersökt dethär. Jag skulle kunna lägga till några fler. ska dettillsättas en arbetsgrupp igen. Det är väldigt lätt atttillsätta arbetsgrupper, men det är mycket svårare attnå resultat, och det ser vi. Jag har en känsla av att denhär frågan flyttas framåt och framåt och framåt ochatt det inte händer så mycket.I mycket stor utsträckning handlar det ju faktisktom att alla nordiska länder ska gå hem till sig självaoch förändra de regler som orsakar det här krånglet.Detta kan inte ske på nordisk nivå, utan det måste istörsta utsträckning ske på nationell nivå. Jag tyckeratt det är viktigt att det sker. Jag hoppas verkligen attdet kommer att bli förbättringar när det gäller detta.I det här betänkandet behandlas en motion som vihar. Det är flera yrkanden som handlar om miljöfrå-gor, regional utveckling, gränshinder, IT osv. Alla deyrkandena är positivt besvarade. Vi har ingen reser-vation i det avseendet. Däremot har vi en reservationtillsammans med och om attEU-parlamentariker skulle kunna vara medlemmar . Vi tycker att de skulle kunna vara det.Det har vi ingenting emot. Vi tycker att det ska varatillåtet i alla fall. Därför vill jag yrka bifall till denreservationen.Sedan vill jag säga en sak som jag tycker är liteoroande. Vi talar väldigt mycket om att vi har mycketgemensamt i de nordiska länderna. Det har vi också.Vi har gemensamma värdegrunder och en gemensamtradition.