prot · GQ0920 · 2002-11-20 00:00:00 — Jag vill sedan återge slutet på det sär-skilda yttrandet: Vi befarar också, utifrån de erfaren-heter medlemskapet inbringat, att skyddet förde utsatta grupperna och miljön försvagas i och medövriga ändringar i regeringsformen och inte stärks.Därmed nödgas vi rösta nej till det vilande förslagettill lag om ändring i regeringsformen i sin helhet.Min förmåga att läsa svenska säger mig att Miljö-partiet nu också tar avstånd från skyddet för miljönoch skyddet för utsatta grupper genom den formule-ring man har i betänkandet.Anf. 39 () replik:Fru talman! Jag vill börja med att säga att jaguppskattar att anser sig ha en folk-bildande roll.Jag tycker att det blir trevligt att vi nästa gång viska göra en större grundlagsändring också har enmöjlighet att diskutera det i valrörelsen, därför att denmöjligheten har vi inte haft i den senaste valrörelsen.I varje politisk debatt har frågan tagits upp av miljö-partister och har fallit platt till marken. Jag har allavaldebatter bandade på . Jag ochGöran kan mycket väl träffas och titta igenom detta,så kan vi se hur er och andras partiledare vägrade attsvara när våra språkrör tog upp ändringarna, alltsåhur man mörkade och vägrade att ta debatten.Vad gäller de ändringar som görs i regeringsfor-mens portalparagraf kan jag läsa innantill: Dessainnebär bland annat ett förstärkt grundlagsskydd förutsatta grupper och för miljön. Det ställer vi oss själv-fallet bakom. Däremot menar vi att de EU-ändringarsom genomförs, att man möjliggör att man flyttar mermakt till EU inom till exempel miljöpolitiken ochpolitiken mot diskriminering, mycket väl kan kommaatt försvaga miljöpolitiken och politiken för att be-kämpa diskriminering.EU-medlemskapet har enligt vårt sätt att se dethitintills varit en backlash för miljöpolitiken, och denhar varit en backlash för politiken mot diskrimine-ring. När vi nu fattar detta beslut och inte vill möjlig-göra att ännu mer makt flyttas till EU, fattar vi detdärför att vi beaktar miljöaspekterna och aspekterna iarbetet mot diskriminering.Anf. 40 () replik:Fru talman! diskuterar det härsom om dagens beslut innebär allt det som han befa-rar. Det är en felaktig diskussion. Det är att försökakorsa floden långt innan man är framme. Jag tror ska göra en sak i taget och se vilken samman-sättning som det här parlamentet kommer att ha tidefter annan. Det är uppgift och detär min uppgift att agitera för att våra respektive åsik-ter eller meningsriktningar får så många representan-ter som möjligt i det här parlamentet. Och den majo-ritet som skapas är ju resultatet av det informeradeval som väljarna ska kunna göra.Det är möjligen en lek med ord, men det är väluppenbart att , som ju har formuleratMiljöpartiets särskilda yttrande, på slutet säger måste rösta nej också till förändringen i RF närdet gäller skyddet för miljön och skyddet för utsattagrupper. Det är enkelt, , att säga atthan gick för långt här, att det är det som står i börjanav papperet som ska gälla. Då behöver vi ju inte dis-kutera den här frågan längre.Gustav talar om citerar med stor förtjusning.Jag kan då erbjuda ett annat citat av , eftersom hämtar sin inspirationdär. 1990, bara tre ord: No, no, no - nej, nej, nej.Anf. 41 () replik:Fru talman! Jag rekommenderar att läsa protokollet när det kommer i skrift, därdet tydligt kommer att stå att jag tar avstånd från detmesta av politik. Men just i dettahänseende fann jag detta citat lämpligt.I vårt särskilda yttrande står det väldigt tydligt attvi ställer oss bakom de förändringar som görs i por-talparagrafen. Men vi tvingas på grund av den hante-ring som vi också är kritiska till här i kammaren attrösta nej till helheten, tyvärr inklusive ändringarna iportalparagrafen.När vi röstar nej därför att vi ser att EU-ändringarna är mer substantiella än ändringarna iportalparagrafen gör vi det därför att vi också harmed aspekten att mer makt till EU mycket väl kanleda till, precis som det hitintills har gjort, en sämremiljöpolitik och en sämre politik för att arbeta motdiskriminering.Jag vill vidare säga till att jagförstår hur väljs. Jag har varit ute i fleravalrörelser för att agitera och se till att Miljöpartietblir så stort som möjligt. Men inte alla val är informe-rande. Om ett parti, i det här fallet det största ochockså det borgerliga blocket, väljer att mörka i någonfråga, blir ju inte det val som görs ett informerat val.Och i grundlagsfrågan valde man att mörka. Jag in-bjuder återigen till vårt kansli föratt titta på videoinspelningarna av valdebatterna, därer partiledare och de borgerliga partiledarna vägradeatt svara på våra angrepp i grundlagsfrågan.Sedan är det också så att det finns en anledningtill att vi har en grundlag. Vi har den därför att vi skaskydda folket från tillfälliga riksdagsmajoritetersmöjlighet att svepa undan stora delar av makten, attändra delar av konstitutionen eller flytta makt någonannanstans. Genom den här ändringen försvagar manden möjligheten. Man har gjort det på ett sätt som harvarit tvivelaktigt, då folkomröstningsinstitutet intefick den möjlighet det borde ha fått i början eller iförsta vändan, då man mörkade i valrörelsen och nunär besluten klumpas ihop. Det är också det somligger till grund för vårt yrkande om återremiss.Anf. 42 () replik:Fru talman! Jag tycker, precis som , att det var intressant att i sitt anförande och valdeatt hämta inspiration hos . På någotsätt tycker jag att masken för argumen-tation i den här frågan faktiskt föll, för bakom dessaord om demokrati och sådana saker döljer sig en rättinskränkt nationalism bakom ställ-ningstaganden i EU-frågor.Gustav sade i sitt anförande att ord är ordoch handling är handling. Ja, det är precis det som detär. talar sig ofta i högtidstalen varma förett starkt europeiskt samarbete för internationelltsamarbete. Men på punkt efter punkt, när det skaomsättas i handling, säger alltid nej.Vilken trovärdighet har när man säger är internationalister?Sedan pekade på ett antal stats-vetare som uttryckt sina uppfattningar om hur deteuropeiska samarbetet ska se ut. Jag kan upplysaGustav om, eftersom jag själv har en bak-grund som statsvetare, att det inte finns någon aukto-ritativ, statsvetenskaplig sanning om hur EU-samarbetet ska se ut. Statsvetare tycker, precis somfolk gör mest, olika om hur Europasamarbetet ska seut. , som självkänner väldigt väl, har haft inställning-en att Europasamarbetet i huvudsak bara ska sysslamed ekonomiska frågor. Det var inget tydligt under-stödjande av ståndpunkt.Men det som jag huvudsakligen begärde replik föratt diskutera med handlar just om hurvi ser på demokratin. I föreställ-ningsvärld verkar det vara så att demokratin endastska förverkligas på det nationella planet. Jag tyckermed förlov sagt att det är en rätt omodern inställning.Vi behöver förverkliga demokratin på många nivåer: ikommuner, i regioner, i nationer, på europeisk nivåoch kanske också på global nivå. Man kan fråga sig,om man ser det från den enskilde medborgarens ut-gångspunkt, hur det är med de frågor som ärgränsöverskridande. Det gäller till exempel mil-jöproblemen, den internationella brottsligheten och dekrisproblem som vi har. Hur kan den enskilda männi-skan påverka dem om vi inte har ett större europeisktoch internationellt samarbete?Anf. 43 () replik:Fru talman! För det första nämnde jag inte baraMargaret i mitt tal. Jag nämnde också GöranPersson. Ingen av dem känner jag speciellt mycketsympati för i deras politik. Jag känner mer sympatiför än för . Det ärockså därför vi har valt att samarbeta med det partisom står närmast - och inte MargaretThatcher - i praktiskt politik. Där borde kanske Folk-partiet rannsaka sig själva.Också när det gäller frågan om att jag skulle varanationalist för att jag ser kritik mot att makten flyttaslängre från människor tycker jag att behö-ver rannsaka sig själva. Hur kan ett parti som ställdeupp på EU-samarbetets Schengenavtal, som byggerhöga murar mot omvärlden, som ser till att vi får enny euronationalism, som gör det mer eller mindreomöjligt för flyktingar att söka och få skydd inomEU, beskylla någon annan för att vara nationalist?Vi gröna har i handling och i ord gång på gångbevisat att vi är sanna internationalister. Vi bevisardet i vår flyktingpolitik. Vi bevisar det också i vårpolitik om globalt samarbete, där vi inser att demo-krati inte bara är något som gäller på lokal nivå, ochinte heller bara på nationell nivå. Demokrati får aldrighamna så långt från människor att de känner sigmaktlösa. I ett samhälle där ett av de verkligt storaproblemen är maktlösheten ska man inte gå vidaregenom att flytta makt längre från människor. Då skamakten i stället decentraliseras.Denna decentraliseringstanke hade vi en gång i ti-den gehör för från . Det har man tappat isin nyvunna eufori, och det beklagar jag.Anf. 44 () replik:Fru talman! Det är återigen mycket ord men litehandling. Vi som har följt EU-debatten de senasteåren kan ju konstatera att , precis somGustav gör , talar mycket vackert om in-ternationellt samarbete och europeiskt samarbete.Men när frågan om att man ska skapa starka möjlig-heter att samarbeta internationellt och på det interna-tionella planet kommer upp säger alltid Miljöpartietnej på punkt efter punkt. Och det är ändå handlingarsom räknas, inte ord.Jag inser att inte instämmer medallt som säger, men att GustavFridolin instämmer med i de härfrågorna är illa nog. är en in-skränkt nationalist, och det tycker jag att också är.Det vi faktiskt måste diskutera och prata om är omdemokratin kan och bör förverkligas på fler än ennivå. Jag menar att det måste vara så. Vi måste hamöjlighet att förverkliga demokratin på lokal nivå,regional nivå, nationell nivå, europeisk nivå och ock-så andra nivåer. talar om maktlöshet,att människor känner maktlöshet. Det är klart attmänniskor känner maktlöshet. Det är klart att männi-skor känner maktlöshet över att den svenska riksda-gen inte kan bemästra de internationella miljöproblemsom vi har. Det är klart att människor känner makt-löshet över att vi inte i den svenska kanfatta beslut om att bekämpa den internationellabrottsligheten. Det är klart att människor kännermaktlöshet över att vi i den svenska intekan göra någonting åt de problem som kanske fannspå , som jag pratade om i mitt huvudanföran-de. Det är också en maktlöshet som vi måste ta itumed.Den maktlösheten råder vi inte bot på genom attsäga att alla beslut ska fattas i den svenska riksdagenoch inte i några andra sammanhang. För det är inte såatt de beslut som inte vill att vi skavara med och fatta inte fattas. De fattas ändå. Vilkendemokrati ligger det i att svenska medborgare inte fårvara med och fatta de här besluten? Det är den intres-santa frågan.Anf. 45 () replik:Fru talman! Jag instämmer inte i eller EU-politik. Jag instämmer i hennesanalys av hur EG-parlamentet en gång fungerade, ochdet var också det jag talade om i mitt anförande. Jaghoppas att vi kan hålla oss till sakligheter i framtiden.När det handlar om internationellt samarbete kanjag bara beklaga att en riksdagsledamot och en stats-vetare ser samarbete som något så inskränkt somvarande enbart den europeiska unionen. Ett samarbetesom enbart innefattar några av de rikaste länderna ivärlden, som valt att utnyttja sin kraft till att sätta upphöga murar mot omvärlden, till att införa handels-sanktioner mot omvärlden, till att bygga upp en ko-loss i fråga om jordbrukspolitik, är inte ett samarbetejag omhuldar.Men jag vill ha samarbete. Jag kan också tänkamig en del överstatliga beslut: i miljöfrågor och ifråga om grundläggande mänskliga rättigheter. Menpå de områdena har EU klart visat att man vill gåbakåt och inte framåt. Maktlösheten är stor blandfolket. Den blir inte mindre för att vi ökar EU:s makt.Som ett av tecknen på detta kan vi väl se resultatet ivalet till , hur få som faktiskt röstar.Den blir definitivt inte mindre, om vi ska kommatillbaka till själva grundfrågan, den grundlagsändringsom ligger på bordet här, av att man bakvägen smy-ger igenom en grundlagsändring som är stor ochbetydande, som man inte debatterar i valrörelsen, somman inte vågar ta upp, där man styvmoderligt be-handlar ett yrkande om folkomröstning och där mannu tvingas fatta alla beslut i klump. Maktlöshe-ten blir knappast mindre av det, . 46 () replik:Fru talman! Det vore så klart skönt om vi slapptorgmötesretoriken när vi diskuterar den här typen avfrågor i . Normalt sett brukar ju konstitu-tionsutskottet ha väldigt seriösa debatter även om vihar olika åsikter.Alla argument som tar in i debat-ten kan jag inte bemöta. Det var många saker sombehövde bemötas. Jag vill ta upp några saker. GustavFridolin är kritisk mot beslutsfattandet, och han är detpå grund av den uteblivna debatten. Men, GustavFridolin, detta är inte den enda grundlagsfråga som vifattar beslut om denna höst i andra läsningen. Det ärett stort antal grundlagsfrågor. Jag har inte hört Mil-jöpartiet kritisera den uteblivna debatten i de andrafrågorna. Den har ju uteblivit i dem också. Jag baraundrar om detta ska användas som en kritik mot be-slutsfattarna. Jag kan också beklaga den uteblivnadebatten i massor av frågor, inte bara i de här frågor-na. Det är ju så att i mediesamhället är det väldigtsällan politikerna som sätter agendan. Det gör man istor utsträckning som man själva tycker i medierna.Jag blir också mycket upprörd när att vi smyger igenom den här grundlagsföränd-ringen. Då kan han väl knappast vara medveten omden debatt som var här , då vi fattade detförsta beslutet, som var väldigt intensiv på mångaolika håll. Det är möjligt att det inte var så mycketunder själva valrörelsen, jag håller med om det. Detborde ha varit mer.Sedan får jag ta upp det här med maktperspektivetoch maktlösheten. säger att alla skakunna påverka beslut som berör dem själva. Vilkendemokrat instämmer inte i det? Nästa fråga är denintressanta: Hur då? Vilken typ av demokrati är detegentligen som tänker sig? Är detnågot slags byalagsdemokrati i slutna sällskap som ärutgångspunkten?Det är ju så att kompetensfördelningen inom EUmellan medlemsstaterna och EU är väldigt livlig.Man diskuterar utifrån subsidiaritetsprincipen och såvidare. Det är inte alls så att samtliga politikområdenska hanteras av EU.Anf. 47 () replik:Fru talman! För det första beklagar jag att IngvarSvensson inte känner seriositet i mitt inlägg. Jag kangärna ta en diskussion med efteråt om vilkapunkter som inte kändes seriösa.Ingvar lyfter fram några frågor, blandannat om beslutsgången, att den här frågan faktisktinte diskuterades i valrörelsen. Det finns en del bety-dande skillnader mellan den här grundlagsändringenoch många andra grundlagsändringar. Ta till exempelden sak som vi diskuterade för sedan, omhetslagstiftningen, där det nu även blir möjligt attdöma den som hetsar mot homosexuella. Det var enfråga som vi öppet gick ut med i valrörelsen. Jagpresenterade tre eller fyra manifest där det var en avhuvudpunkterna för att förstärka homosexuellas rät-tigheter. Där fick vi också svar på tal av bland andraKristdemokraterna. Det fördes en debatt.Men när vi gick ut med den här frågan - vi tog tillexempel upp den i TV:s valdebatter - var det ingensom svarade, inte heller . Det är enbetydande skillnad; i ena fallet väljer man att ta de-batten, i andra fallet väljer man att inte göra det.Jag sade att vår dröm handlar om ett samhälle däralla människor har möjlighet att påverka de beslutsom påverkar dem. Det är riktigt att den verkligafrågan är: Hur då? Det är inte genom att flytta maktenlängre från människor - något som det beslut vi ska tai dag kommer att möjliggöra.Det går inte bättre genom att gå åt andra hållet. Vigröna har flera långtgående förslag om hur man istället skulle kunna föra makten närmare människor,om hur man kunde ändra formerna i det här parla-mentet, om hur man kunde se till att fler kunde fåmöjlighet att komma in i politiken genom rotations-princip och andra saker och om hur man kunde de-centralisera makt som ligger hos tillkommuner och andra nivåer. Men det är en annandiskussion. Det här handlar om grundlagsfrågan, ochförslaget handlar om att gå åt andra hållet, och detmotsätter vi oss på grund av våra ideologiska princip-er.Anf. 48 () replik:Fru talman! Kompetensdiskussionen är intressant.I och i konventet pågår en diskussion om hurman ska se på maktfördelningen mellan de olikamaktcentrumen. Det är så att säga inte en svenskdebatt, och många är oroliga för att det ska bli för högkoncentration av makt inom EU och för att, somGustav sade, ett skavara bara runt hörnet.Jag kan berätta för honom att jag och vårt partiinte kommer att medverka till att EU får en autonomkompetens - det vi kallar för kompetenskompetens -det vill säga makt att fördela makt. Det kommer intevi att medverka till, och därför kommer vi aldrig attfå ett av den karaktär somGustav talar om.EU kommer inte heller att ta upp alla politikom-råden. Det beror på medlemsstaterna, och där har vialla möjlighet att påverka vilka frågor som ska förasupp på en viss nivå. Vi kanske behöver föra ned vissafrågor som hanteras av EU på nationell nivå.Den diskussionen pågår.Se till exempel på miljöproblematiken. Vi vet juatt miljöfrågorna är gränsöverskridande. Ska vi inteha ett samarbete på det området? Tycker inte GustavFridolin att det är bra?Sedan vill jag säga något om detta med besluts-formen - att vi ska ta detta med ett enda klubbslag.Jag håller med om att det kan kritiseras, som jag harsagt tidigare. Men, , ni har ju aldriglagt fram något distinkt yrkande i utskottet om någonannan hantering.Anf. 49 () replik:Fru talman! Nej, det gjordes inget sådant yrkande,men vi hade en lång diskussion där det klart och tyd-ligt framkom vilka partier som vill ändra beslutsord-ning - och - vilka partiersom hellre ville se att man enbart ändrade beslutsord-ning om alla var eniga och vilka partier som var tvek-samma till att alls ändra beslutsordning. Den diskus-sionen hade vi.Jag har redan sagt att vi tycker att det är bra ochviktigt med ett samarbete i miljöfrågor. Vi kan tilloch med erkänna överstatliga beslut i miljöfrågor.Men det finns väl ingen anledning att lämna de över-statliga besluten till en union som faktiskt gör back-lash efter backlash i miljöpolitiken?Jag vill också ha sagt att klargörande omatt inte kommer att ställa upp pånågot är mycket glädjande. Jagär mycket glad, och jag hoppas att det också gällervarje gång vi här i parlamentet beslutar om att flyttamer makt till EU efter den grundlagsändring somKristdemokraterna är med och beslutar om.Tittar man på EU:s historia ser man en sak väldigttydligt: EU sväller. Varje gång det kommer ett nyttfördrag förs det in mer och mer beslut, mer och mermakt, till EU. Det finns en fin princip om subsidiari-tet, som även är inskriven i . Den inne-bär att makten ska ligga på så låg nivå som möjligt.Men efter en direkt fråga av en av EU-parlamentariker klargjordes det att den principenaldrig har använts. Om EU:s utveckling inte ändrasdrastiskt ser vi lura bakomhörnet. Genom den grundlagsändring som antas i dagär vi med och möjliggör det.Anf. 50 () replik:Fru talman! Jag känner också en viss upprördhetnär jag hör tala om att bakvägen smyger igenom en grundlagsändring.Då vill jag fråga: Anser att riksdageni dag står i begrepp att fatta ett grundlagsvidrigt be-slut? På annat sätt kan man inte tolka hans uttalande.Han säger också att han tycker att det är viktigt attden här har makt över regeringens EU-arbete och har makt att påverka. Jag delar det synsät-tet. Men jag kan inte undgå att ställa frågan till Gus-tav : Tar bäst till vara den möjlig-heten när regeringen har ingått ett folkrättsligt bin-dande avtal, eller gör vi det lättast och bäst - medmest möjligheter att påverka - innan ett sådant avtalföreligger? Om vi har det i det sista fallet, det villsäga innan ett avtal föreligger, är det då inte rimligtatt göra den förändring av 10 kap. 2 § som här före-slås, i syfte att ge makt till att påverka ochstyra genom förhandlingsmandat till regeringen innanavtal föreligger?Anf. 51 () replik:Fru talman! Nej, , jag tycker inteatt detta är ett grundlagsvidrigt beslut. Det sade jagockså i mitt anförande. Däremot tycker jag att manslirar på grundlagen på flera viktiga punkter.Man slirade från talmannens sida när detgällde yrkandet på folkomröstning, som flera leda-möter, bland annat hela , stod bakom.Man slirar när man inte tar debatten och på det sättetfrånsäger sig själva poängen med att ha två beslut.Och man slirar genom att ta besluten i klump i dag.Det andra handlar om ändringarna i 10 kap. 2 §.Då är det intressanta just frågan när vi får mest makt.Jag skulle gärna vilja att , bland annat ge-nom en beslutande och inte bara en rådgi-vande , kom in redan från början. Men detska inte ske till priset av att vi frånsäger oss maktenatt vara med när det slutgiltiga beslutet ska tas, näravtalet är färdigförhandlat och all följdlagstiftningligger på bordet. Det är inget val emellan.Riksdagen borde vara med mer. Vi ska inte ta nå-got om vi släpper något annat.Anf. 52 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är ett slirigt resone-mang som för i frågan om grundlags-beslutet. Det är svårt att hävda att bakvägensmyger igenom ett grundlagsbeslut, vilket han jufaktiskt hävdar när han säger att det inte är grund-lagsvidrigt utan sker i enlighet med vad grundlagenanger.Man kan ha synpunkter på debatten. Själv har jagdeltagit i många debatter, även med , omdessa frågor. Jag uppfattar inte att det är något smyg-förslag har att ta ställning till.Sedan säger att vi frånsäger ossmakten att pröva ramöverenskommelser. Det är inteheller med sanningen överensstämmande. Riksdagenhar ju den yttersta kontrollmakten, även när det gällerden typen av överenskommelser. Också genom lag-stiftning, som kan komma att krävas, har vi möjlig-heter att pröva hur det slutligen har utfallit.Det är inte heller riktigt med sanningen överens-stämmande att vi frånsäger oss makt i detta avseende,utan vi ökar förutsättningarna för att varamed och styra och påverka i ett tidigare skede. Det ärinte ett vitt och blankt förhandlingsmandat utan etttydligt underlag för att styra upp regeringens arbete.Jag beklagar att väljer att föra debat-ten i den här frågan på ett sätt som förminskar riksda-gens makt och ger människor bilden att vi är maktlö-sa. Låt oss i stället ta det ansvar vi har och prövavarje fråga på sakliga grunder.Anf. 53 () replik:Fru talman! Från min sida, med min politiskabakgrund, kan jag givetvis beklaga att Centerpartietinte ser den fulla omfattningen att grundlagsbeslutsom vi tar i dag.Man kan givetvis smyga igenom en grundlagsänd-ring bakvägen utan att göra det direkt grundlagsvid-rigt. Det gör man genom att inte ta upp debatten ivalrörelsen. I flera länder skulle man inte godkännanågra större grundlagsändringar utan en folkomröst-ning. I har vi det på ett annat sätt: Man har ettval emellan. Men det förutsätter ju att debatten tas ivalrörelsen.Om tog flera debatter i den härfrågan var hon nog ganska ensam om det här i kam-maren. I de stora debatterna, i de stora TV-sändningarna inför valet var det ingen som svarade påMiljöpartiets debattinlägg och angrepp i de här frå-gorna.När det gäller ändringarna i 10:2 vet både jag ochKerstin att det finns en betydande skillnad mellanriksdagens mycket viktiga kontrollmakt och möjlig-heten att här i kammaren direkt debattera och förkastaolika avtal. När man ska anta ett rambeslut tycker jaginte att det är riktigt att inte all följdlagstiftning ochannat ligger färdigt på bordet. Jag tycker att mangenom det förminskar möjligheterna för attpåverka och därmed överlämnar makt om inte till EUså till regeringen.Anf. 54 ():Fru talman! Jag höll på att säga: Här kommer eninskränkt nationalist till. Men så är det naturligtvisinte. Vi har alla olika stämmor och olika tonarter. Ivåras kunde jag tyvärr inte delta i den debatt somföregick beslutet då eftersom jag inte var i tjänst somledamot.Däremot var jag i tjänst när Grundlagsutredningensom förberedde frågan arbetade.