prot · GP0969 · 2002-02-14 00:00:00 — 21 Utbildningsminister ():Herr talman! Vi hade enrejäl diskussion om skolan, som jag såg att också PerBill lyssnade på. Den handlade om de viktiga fram-tidsfrågorna, om de ideologiska vägvalen, om ensorteringsskola eller en likvärdig skola för alla, omvilka ambitioner vi ska ha för våra elever. Ska framti-dens gymnasieelever som går på yrkesinriktade pro-gram ha sänkta kunskapskrav, som villdärför att de tror att arbetslivet inte längre krävergoda kunskaper? Eller ska de också ska ha rätt tillgoda kunskaper för att klara ett modernt arbetsliv?Det är viktiga diskussioner.Det som Per interpellerar om är två utred-ningars arbete. Jag har som skäl redovisat sjukdom,dödsfall, behov av att samordna kommittéernas arbeteoch lärarfackliga organisationer som begär att vi gerdem mer tid så att det kan bli en bra samordning. Jagvisar också på att implementeringen av en ny gymna-sieskola inte försenas av detta. Jag tycker att det ärstarka skäl.Jag diskuterar mycket gärna skolpolitiken. Menjag tror att det är svårt för Per att hitta goda skälatt kritisera just hanteringen av kommittéernas arbete.Anf. 22 PER ():Herr talman! Jag tänkte inte ägna mig åt den de-batt som säkert har tagit ordentligt på krafterna underen och , utan jag tänkte att vi faktisktskulle ägna oss åt de två kommittéerna som jag tyckerhar väldigt viktiga frågor framför sig.Jag håller gärna med om att det har varit förmild-rande omständigheter för den ena av kommittéerna.Det är ingen tvekan om att det har varit extraordinäraomständigheter som har gjort att man kan ha förståel-se för ett visst mått av överskridande av tid. Men dethandlar ju om ganska stora överskridanden om manutgår från när de skulle ha varit färdiga första gången.De skulle ju faktiskt också ha kunnat lämna ifrånsig några delar av vad de har kommit fram till hittillsså att vi hade kunnat diskutera frågorna, för nog ärdet väl ändå viktigt att veta hur en ny gymnasieskolaska se ut?Är det inte också viktigt att få en analys av ar-betsmarknadens och samhällets förändringar och hurvi ska bredda rekryteringen till högskolan, som var ettav de andra direktiven som kommittén hade, att över-väga formerna för de olika studievägarna och hur deskulle göras tillgängliga för alla elever i landet? Ärinte det något som är oerhört viktigt, så att de olikaprogrammen faktiskt blir tillgängliga också för eleversom kommer från glesbygd, glesbygd som kanskeinte klarar av att i sin enda gymnasieskola ha alla de17 olika programmen, som jag tror att det är? Ochvilka blir de ekonomiska konsekvenserna av pend-lingsbidrag, inackorderingskostnader m.m.? Vore detändå inte viktiga frågor att diskutera?Om vi ska diskutera glesbygdsfrågor i valrörelsen,tycker då inte skolministern att bland glesbygdsfrå-gorna skulle faktiskt också glesbygdsbarnens möjlig-heter att få en riktigt bra skolgång i skolor och påprogram som de själva har valt vara en fråga som viborde diskutera i stället för att sopa den under mattanoch lägga den i en utredning som inte kommer attlämna ifrån sig något förrän efter valet?Herr talman! Även den andra kommittén, , sysslar med oerhört viktiga frågor.Här handlar det t.ex. om att harmonisera skollag,läroplaner, andra förordningar och föreskrifter, dvs.att se till att all lagstiftning kring skolan pekar åtsamma håll. Vi vet båda två att ett av problemen i dagär att ibland vet man inte vilken tolkning man skagöra när den ena lagen borde tolkas åt ett håll och denandra lagen åt ett annat håll. Hur ska då skolorna göraför att försöka att verkligen leva upp till lagtexterna?Detta är ett problem, detta borde vi kunna diskutera ien valrörelse och vi borde ha tid att diskutera det här ikammaren i dag.Det handlar också om förskolan, en förskola sombåde skolministern med små barn och jag med småbarn är mycket intresserad av. Hur ska den komma ini skolsystemet? Ska förskolan bilda en egen skolformeller ska den inte göra det? Hur får man dessa att gåihop och haka i varandra? Vad kan skolan lära sig avförskolan och vad kan förskolan lära sig av skolan?Hur kan man samutnyttja lokaler? Det är oerhörtviktiga frågor som jag tror att många föräldrar medsmå barn gärna skulle vilja se att vi diskuterade ivalrörelsen och inte sopade under mattan till eftervalet.Anf. 23 Utbildningsminister ():Herr talman! Per räknar upp en väldig massaviktiga frågor, som jag helt delar hans bedömning ärstrategiska frågor, om framtidens gymnasieskola,framtidens rekrytering till högskolan, kopplingenmellan förskolan och - alla dessa ochmånga, många fler strategiska frågeställningar.Det gäller alla dessa, och många fler, strategiskafrågeställningar. Att vi nu har en utredning, eller tvåutredningar, som dels tittar på lagstiftningen, delstittar på den framtida gymnasieskolan, betyder natur-ligtvis inte att debatten ska avstanna.Jag vet inte vad Per gör, men jag är ute ochdiskuterar de här frågorna , . Detgäller t.ex. relationen mellan högskola och gymnasie-skola. Det är väldigt viktigt att man också låter de härarbetena harmoniera med varandra. Som jag har för-stått det har också insikten om behovet av samord-ning växt i kommittéerna då de hararbetat. Vi får också krav från andra viktiga aktörer iskolvärlden på att det behöver bli en samordning.Jag har också redovisat ett antal andra mycket vä-sentliga orsaker till att det har tagit än vadman en gång trodde. Jag är glad att Per också serdem som väsentliga orsaker. Men när det gäller självadebatten, Per , välkomnar jag verkligen att vi fören diskussion. Kanske kan vi t.o.m., trots att valrörel-sen snart kommer i gång, föra en sansad och bra dis-kussion om hur de här frågorna ska lösas i framtiden.Det är åtminstone min ambition.Jag menar att det inte finns någon grund för kritikmot kommittéernas arbete med tanke på de orsakersom jag här har redovisat i riksdagen.Anf. 24 PER ():Herr talman! Såväl under hela den debatt omskolan som vi hade här somhittills under de här två anförandena, som ThomasÖstros har hållit som skolminister, har han frenetisktduckat för vad han själv vill göra. Vilka konkreta,fasta förslag kommer innan valet? Eller går strateginut på att nu som skolminister ska gåut och låta som light eller som en soci-alliberal, som jag hörde här i talarsto-len?Hur rimmar det med att han sedan, om valet gårsom opinionsundersökningarna säger, vilket vi juhoppas att det inte gör, ska bilda regering tillsammansmed ? håller ju i dagsuccessivt på att flytta ut och ta bort alla dem som harsamarbetat med Socialdemokraterna. Många av derasriksdagsledamöter hänger med huvudet och säger: Jagfår inte stanna kvar. Jag får inte behålla min riksdags-plats, för jag har inte k-faktorn tillräckligt tydlig. Vadär då k-faktorn? Jo, k-faktorn är att man är en tvätt-äkta kommunist.Tyvärr är det ju så att på skolsidan kommer skol-ministern att få samarbeta med , enperson som inte tycker att våld är en fråga om moralutan snarare en fråga om makt i samhället. Hankommer att få samarbeta med , som välockså riskerar att komma in. Hon tycker att varen fin kille. Att han var tvungen att ha ihjäl rättmycket människor var ju sådant man fick ta. Det varliksom andra sidan av myntet, han var inte en störremassmördare än någon annan som satt vid makten ivärlden vid den tiden.Är det den typen av kommunister som Socialde-mokraterna ska driva skolpolitik med ?Anf. 25 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag undrade vart den här debattenvar på väg. Vi började med Skollagskommitténs ochGymnasiekommitténs arbete, men vi avslutade medkommunismens brott.Jag har aldrig haft några problem med att klock-rent ta avstånd från allt vad kommunism heter. Jagtillhör ett av de få partier som verkligen fullt kan varastolt över sin historia.När vi nu talar om kommittéernas arbete är detviktigt att konstatera att Per delar min uppfatt-ning att det finns, och har funnits, goda skäl för deförlängningar som har inträffat. Det betyder inte attdet är slut på samtalet om skolan. En viktig frågakommer ju att vara t.ex. det som Per tog upp.Vart har socialliberalerna tagit vägen? hör de avsig till , men jag är ju soci-aldemokrat och jag vet inte vart jag ska hänvisa dem.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.6 § FrågestundAnf. 26 TREDJE VICE TALMANNEN:Kammarens överläggningar återupptas för fråge-stunden. Följande statsråd kommer att delta: statsmi-nister , statsrådet , för-svarsminister , statsrådet och näringsminister besvarar såväl allmänpolitiska frå-gor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågortill övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsom-råden inom regeringen. Det är snabba frågor vi villha. En minuts talartid gäller för både frågor och svar.Tudelningen av SverigeAnf. 27 ():Fru talman! Min fråga går till statsministern. Detgäller en sak som berör och oroar halva delen avlandet, i alla fall geografiskt, nämligen den tudelningav som sker.Jag skulle bli förvånad om inte statsministern ock-så går omkring och känner samma oro som jag, sombor i ett utflyttningslän. Befolkningsutflyttning ochdärmed minskade skatteintäkter och därmed minskadservice är sådant som man får olika kontak-ter om. När jag får chansen och statsministernfinns här i kammaren tänkte jag att vi skulle få höraom en ärlig vision och tankar kring det här med dettudelade samt om vad som här i kammarenmåste göras för att orden hela ska leva intebara är ord utan också omsätts i handling.Anf. 28 Statsminister ():Fru talman! tar upp en viktigfråga. Jag kan villigt erkänna att jag har ganskamånga grubblande stunder kring detta. Problemet ärväldigt sammansatt. Några enkla och tydliga drag serman dock i en politik som måste föras:1. Alla kommuner i måste ha bra grundvill-kor. Man får inte utarma glesbygdskommunernagenom att inte våga driva en omfördelning fråntillväxtområden till dem som ingenting har. Goda kommunikationer behövs. Man måste fak-tiskt ha en stark samhällsekonomi, med en starkoffentlig ekonomi i botten, för att se till att helalandet tillförsäkras goda kommunikationer.3. En väl utbyggd kunskapsförmedling behövs, medhögskolor i hela landet. Jag är glad över att detmotstånd som förut fanns mot att sprida högsko-lan över hela nu är brutet.Där har vi tre hörnpelare för att bedriva en regio-nalpolitik. Därtill kommer allt det andra som vi tradi-tionellt lägger in i regionalpolitiken. Jag har inte enenda stund någonsin tyckt att detta varit enkelt, ochjag har många grubblande stunder kring detta.Anf. 29 ():Fru talman! Jag tackar statsministern för svaret.Den ljusning som man ska se som alla hjärtansdag är att det är positivt att vi båda grubblar på dethär. Den oro som finns - jag tror att det gäller männi-skor från alla partier, men jag vet ju inte hur allaröstar som tar kontakt med mig om de olika proble-men i ett utflyttningslän, som jag alltså själv bor i -visar att det finns många problem. Jag tror att det härär en fråga som inte ett parti ensamt löser, utan detbehövs flera partier.Vi har förslag om sänkt bensinskatt och om merpengar till vägarna än vad regeringen har anvisat.Vidare gäller det villkoren för företagandet. Jag in-stämmer vad gäller utbildningsfrågorna och högsko-lebiten, som statsministern var inne på.Kanske kan vi lägga pussel och få ihop det ochdärmed få en ljusning på glesbygdshimlen - om jagfår säga så om länen norr om län, för det ärdär som utflyttningen sker. Här behövs det nogmånga kockar. Jag hoppas att man kan se positivt påde olika förslagen från olika partier.Anf. 30 Statsminister ():Fru talman! Jag delar gärna ansvaret med RolfGunnarsson för att vända en sådan här utveckling -det lilla som vi två tillsammans kan göra. Vi kan görarätt mycket, dock icke allt. Men jag är glad över att vitycks vara överens om att en basal förutsättning är attalla kommuner har likvärdiga ekonomiskaförutsättningar genom ett radikalt utjämningssystem.Vi vet ju att vad som blir kvar när jobben försvin-ner och när arbetsplatser flyttar därför att industrinexempelvis förändras är en organisationsom ska ta nya tag tillsammans med lokala entrepre-nörer för att vända utvecklingen. Då är det viktigt attkommunen själv inte är djupt pressad ekonomiskt.Där är det fortfarande mycket kvar att göra. Låt osshjälpas åt också med den saken!Någon typ av ljusning kan man kanske hoppas pånär både och jag slår armarna om varand-ra och försöker anstränga oss till det yttersta för attstötta . Som vittnesbörd om allahjärtans dag då solens strålar bryter ini kammaren kan det väl vara något att glädjas åt överalla partigränser.Barnens rättigheterAnf. 31 vice talman ():Fru talman! Jag har en fråga till barnministerIngela . för barnets rättig-heter blev ju framflyttat till maj på grund avde fruktansvärda terroristdåden i i septem-ber. har vi kunnat förbereda oss bättrebåde från regeringens sida och från dem som är in-tresserade av de här frågorna. Men harockså de missförhållanden uppdagats som funnits enlång tid flyktingförläggning för ensammaflyktingbarn.Bedömer statsrådet att de missförhållandenakommer att ha undanröjts så att situationen är betyd-ligt bättre och så att detta inte ska påverka Sverigesagerande och bl.a. det tal som kommer atthålla i samband med barntoppmötet i imaj?Anf. 32 Statsrådet ():Fru talman! Det är min uppfattning att både led-ningen för och de kommuner som är in-blandade, med bistånd av de regionala myndigheternaoch också de nationella myndigheterna, kommer attkunna undanröja de direkta problem som finns.Sedan finns ett kvarstående problem, nämligen hurman ska brygga över den uppenbara bristen på sam-ordning mellan dem som på ett mer generellt planborde ta ansvar för att samordningen ska fungera. frågan har biståndsminister ochjag för avsikt att träffa de ledande för bl.a. Socialsty-relsen, och föratt gå igenom på vilka områden vi behöver förändraoch förbättra för att den här typen av problem inte skauppstå framöver.Med all säkerhet kommer vi att då och då drabbasav stora påfrestningar beroende på att barn ensammasöker sig till . Men vi ska definitivt ha enbetydligt bättre beredskap för att handskas med deproblem som kommer att uppstå framöver.Anf. 33 vice talman ():Fru talman! Jag tror att det är av yttersta vikt att viså snart som möjligt vidtar åtgärder och gör de för-ändringar som måste göras. Det är viktigt för de barnsom detta gäller, men det är också viktigt för Sverigesanseende och förtroende i världen vad gäller barn-rättsfrågor. Där tycker jag att det vore på sin plats attSverige visade viss självkritik - alltså att vi intehandskas så väl med allting vad gäller barnens rättig-heter.Jag har en följdfråga om den kritik och den dis-kussion som uppstått inför barntoppmötet och somhandlar om hur barns eget inflytande i den processenmåste stärkas - det finns barn som kommer att vararepresentanter: barnministern att vi på ett till-fredsställande sätt har sett till att barns inflytandeöver processen och förberedelserna för att delta ärtillräckligt?Anf. 34 Statsrådet ():Fru talman! Nej, det anser jag inte. Jag tycker attvi har väldigt mycket mer kvar att göra. Men i för-hållande till hur vi haft det är det ingentvekan om att har tagit många steg för att ökamöjligheterna för unga att få ett inflytande dels överolika frågor som rör deras närhet, dels över sin egensituation.I höstas tog jag initiativ till att utse ett antal am-bassadörer i åldern som ska hjälpa bl.a.regeringen med att granska på vilket sätt Sverigeuppfyller intentioner. Syftet meddet biståndet är att vi ska få de ungas röster i den härgranskningen. Deras synpunkter ska utgöra en del avdet underlag som vi använder när vi rapporterar tillFN:s barnkommitté.Det är självklart att väldigt många olika gruppe-ringar, många olika aktörer ute i kommuner ochlandsting och inte minst i den statliga verksamhetenkan göra mer för att låta barn och unga ha ett infly-tande över hur saker och ting kan förändras på ettbättre sätt.Jag har personligen en stor ödmjukhet inför detsom säger, att vi ska vara väldigtsjälvkritiska. intentioner skagenomsyra och styra vårt synsätt när det gäller barnsoch ungas uppväxt.Den privata äganderättenAnf. 35 ():Fru talman! Den privata äganderätten är avgrundläggande betydelse för hela samhällssystemet.Det är en förutsättning för ekonomisk utveckling,marknadsekonomin och ett incitament för långsiktigförvaltning. De här insikterna omfattas av många.Ändå måste äganderätten ständigt försvaras. Även ominte själva ägandet ifrågasätts anser många att det ärhögst legitimt att urholka dess innehåll. 1999 årsförfattningsutredning, i vilken jag ingår, är ett exem-pel på just detta. En socialistisk majoritet med stöd avMiljöpartiet ville försämra den grundlagsfästa rättentill ersättning vid ingrepp i äganderätten. Vi lyckadesden gången avvärja hoten.Jag skulle vilja ställa en fråga till statsministernom statsministern är beredd att följa ett förslag frånmig att tillsätta en kommission med uppdrag att bely-sa äganderättens betydelse för den ekonomiska ut-vecklingen i landet och lägga fram förslag om stärktskydd för äganderätten i både grundlagen och denvanliga lagstiftningen.Anf. 36 Statsminister ():Fru talman! Jag brukar vara noga med att lyssnapå råd från Dalabänken, men ibland har de karaktärenav: Vad göras skall är allaredan gjort, I herredagsmänriden icke så fort.Här tror jag nog att det slås in öppna dörrar. Vilever i en marknadsekonomi, vi är internationelltutsatta, vi har en osedvanligt stark uppslutning i allasamhällskretsar omkring äganderätten, somdet finns förståelse för att vi i vissa fall ska lösa sakeroch ting gemensamt. Den här avvägningen har tjänatoss väl. Jag ser ingen anledning att ändra vår politik.Det skulle, tror jag, väcka väldigt konstiga känslorom man i det här läget nu tillsatte en stor kommissionför att stärka eller skydda äganderätten, som ju påinget sätt är svag eller hotad.Anf. 37 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret, även om jaghade hoppats på större tillmötesgående i sakfrågan.Jag tog ett exempel på där hotet var uppenbart. Detfinns exempel där det är problem när det gäller ägan-derättsfrågor. detaljerade regelverk,kommersiellt utnyttjande av allemansrätten är exem-pel på frågor som är bekymmersamma. Jag hadehoppats på större delaktighet i de bekymren frånstatsministerns sida.Jag tycker att det här är oerhört viktiga frågor. Detfinns ett hot om försvagning av den privata ägande-rätten. Det finns en insikt hos många att företagandeti landet, liksom den ekonomiska tillväxten, motverkasav instabila konstitutionella regler. Ett starkt skyddför egendom i författningen liksom i underliggandelagstiftning är grundförutsättning för ekonomiskutveckling. Jag beklagar att vi inte delar varandrasuppfattningar i den delen. Vi kommer att göra vad vikan för att få ökad insikt både hos regeringen och hosdess statsminister.Anf. 38 Statsminister ():Fru talman! Jag ska lyssna noga, men jag är inteså imponerad av argumenten, måste jag säga, särskiltinte de två exempel som tar upp.Det första handlar om konflikten mellan äganderättoch miljöintresse, inte så sällan i anslutning till av-verkning av skog och skyddsvärda biotoper. Där finnsen målkonflikt. med sin tydliga förankring igröna värden, tycker jag, borde också se den dimen-sionen i frågan, inte bara luta sig mot äganderättsre-sonemanget.Den här frågan sliter vi med till-baka. Vi ska försöka hitta en lösning som är en kom-promiss.Det andra exemplet gör mig väldigt orolig närKenneth i kammaren lyfter upp allemans-rätten och börjar tala om att den står i konflikt medäganderätten. Vad är det går och funderarpå? Är det inskränkningar i allemansrätten? I så fallblir det politisk strid, det kan jag försäkra.Luftvärnssystemet . 39 ():Fru talman! Jag har en fråga till försvarsministern.Luftvärnssystemet har varit föremål fördiskussion . Det finns både en orooch en osäkerhet för vad som ska hända med projek-tet både bland allmänheten, alltså karlskogaborna,och naturligtvis bland dem som arbetar med Bamse.Min fråga blir helt enkelt till försvarsministern:Vad händer med Bamse?Anf. 40 Försvarsminister ():Fru talman! Det som har hänt har varit att Försva-rets materielverk konstaterade att en av deförutsättningar som har funnits för att det här system-et ska gå vidare inte har kunnat uppfyllas, och det äratt ta fram en annan teknik som ska kunna styra denroboten i en senare version. Det har gjort att överbe-fälhavaren och materielverket har övervägt frågan.Överbefälhavaren har kommit fram till resultatet attprojektet bör gå vidare. Överbefälhavaren har tillsattinom Försvarsmakten en stor utredning över helaSveriges luftförsvarsförmåga. I ljuset av det arbetetvill ÖB att projektet går vidare. Jag delar den stånd-punkten.Anf. 41 ():Fru talman! Jag får tacka försvarsministern såmycket för det glädjande beskedet. Min andra frågablir då: Hur ser regeringens framtida inriktning förrobotindustrin ut?Anf. 42 Försvarsminister ():Fru talman! Det är en mycket viktig frågeställ-ning. Praktiskt taget hela dagens försvarsindustri iSverige har blivit föremål för förändringar när detgäller ägandet. Det har blivit en internationaliseringav ägandet. Det gäller hela Saabkoncernen där BritishAerospace är med. Men det är antagligen en fördelom de delar av Saabkoncernen som har robotinrikt-ning också blir föremål för en särskild genomgång avföretagsledningen. Kan man göra strukturförändring-ar som gör att det i fortsättningen kommer att varasvenskt baserat robotkunnade kvar? Vi har inga möj-ligheter att ha så långa serier i beställningar från densvenska Försvarsmakten som var möjligt under detkalla kriget. Man bör därför se om möjligheterna atthitta andra ägarkonstallationer. Jag välkomnar ensådan utveckling.Strålning från mobiltelefonerAnf. 43 ():Fru talman! Jag ber att få ställa en fråga till nä-ringsministern.Larmrapporter om strålning från mobiltelefoneroch dess negativa konsekvenser har duggat ganskatätt . Sambanden blir starkareoch starkare enligt varje undersökning som kommer.Det har kommit en ny undersökning frånTyskland som påvisar att barn påverkas av mobiltele-fonstrålning. Det står att barns hjärnaktivitet minskarav mobiltelefonerna. Samma låga hjärnaktivitet kanuppmätas hela efter pratandet i mobiltele-fon.Jag skulle vilja ställa frågan till näringsministernom han vet som detta. Vad gör i så fall gör densvenska regeringen för att stödja den forskning sommåste till om det här? Kan vi se fram emot några somhelst åtgärder från departementet i frågan?Anf. 44 Näringsminister ():Fru talman! Jag känner väl till de diskussionersom förs och även den forskning som sker. Vi följerforskningen och de myndigheter som är ansvariga fördetta.Jag kan också nämna att en organisation som jagnära tillhört, TCO, tog fram tidigare när man mättestrålning i bildskärmar ett system som varit väldigtslagkraftigt. Alla bildskärmar är i princip god-kända av TCO. TCO gör nu detsamma när det gällermobiltelefoner. Jag tycker att det är ett ganska brasätt. Man gör det ihop med branschen, ihop med enorganisation som står nära människor som använderdetta.Som sagt följer jag detta och förutsätter att våramyndigheter och forskningen går hand i hand.Anf. 45 ():Fru talman! Det här är ju inte så enkelt, och nä-ringsminister är inte längre ordförande i . Detvar därför som jag ställde frågan.För ställde jag enliknande fråga till näringsministern, och då lovadehan att återkomma med förslag - det var lite sämreden här gången. Han skulle bara prata med ,och sedan skulle han återkomma. Men det har vi intesett röken av i den här kammaren.Jag tycker att det är upprörande att ingenting hän-der. Man sviker konsumenterna, och framför alltsviker man barnen. Den nya undersökningen frånTyskland går inte att prata bort och går inte att gåförbi.Jag frågar återigen: När ska regeringen vakna?Hur många undersökningar ska komma innan nä-ringsministern gör någonting?Anf. 46 Näringsminister ():Fru talman! Jag känner väl till att jag inte längreär ordförande i .