prot · GP0964 · 2002-02-06 00:00:00 — Jag vet inte påvilket sätt genmanipulerade grödor minskarvärldssvälten när resultatet är att tusentals rissorter,lokalt anpassade efter lokala förutsättningar, slås ut.Vi kan se att transnationella företag med hjälp avpatentmöjligheter och denna teknik skapar sig entotalkontroll över jordbruket genom att ha kontrollöver utsädet, på insatsvarorna och på hanteringen avprodukterna. Jag vet inte på vilket sätt transnationellaföretags makt över jordbruket gynnar den miljardmänniskor som lever i svält eller under hotet av svält.Det skulle vara intressant om kundeförklara detta.Anf. 76 () replik:Fru talman! Det går att plocka fram avskyvärdaexempel där vissa multinationella företag har miss-brukat jord, grödor och människor och bara har job-bat för vinstintresset. Jag ville inte nämna någonspeciell produkt, men jag försökte diskutera utifrånmin ideologiska utgångspunkt med Per Lager.Ska då dessa verktyg ges till de stora ländernamed de stora resurserna, och ska vi och vårt förhål-landevis lilla land lägga oss platt? Vi forskar ochutvecklar produkter i vårt land som kan användas iandra länder . Ska vi lägga av med denforskningen? Jag är orolig att förslagen i motionenskulle innebära detta. Det är det förslaget jag vill lyftaupp.Vi är några från utskottet som har besökt SvalöfWeibull. Jag har varit där två gånger; först med helautskottet under förra mandatperioden och sedan yt-terligare en gång tillsammans med några intresserade.När jag senast var där hade man kommit en bra bit påväg när det gäller forskning om modifiering av rapsså att rapsbaggen inte ska tycka att det är mysigt attge sig på rapsen. När man är färdig med den forsk-ningen tror man att det ska vara möjligt att få bortpraktiskt taget allt gift som sprutas på rapsfälten motrapsbaggen. Det ser jag som en bra genmodifieradprodukt. Vi behöver färre gifter i jordbruket på grundav att resterna av bekämpningsmedel ökar i grund-vattnet.Kan den forskningen ge resultatet att det blirmindre gifter i grundvattnet tycker jag att det är ettbra resultat.Vi ska inte stoppa utvecklingen utan kontrolleraden, följa upp den och ställa krav på den både natio-nellt och internationellt. Det tror jag är framtidensmelodi.Jag skulle också vilja yrka bifall till förslaget ibetänkandet och avslag på de motioner som inte harfått tillräcklig majoritet.Anf. 77 ():Fru talman! Alla människor behöver mat, oavsettom de är köttätare, vegetarianer, veganer, fruktianer,glutenallergiker eller, som det heter på skånska, baraär små i maten. Konsumenterna blir mer och merintresserade av vad de stoppar i sig. Kraven ökar påsäker mat. Kraven ökar på god djurhållning. Kravenökar på konsumentvänliga produkter. Fler och flerintresserar sig för hur maten framställs och för varmaten framställs.Behovet av att livsmedelsproducenter och föräd-lingsindustri följer konsumenternas krav och behov ärstort, inte minst på en alltmer fri världsmarknad. Densom inte klarar av att svara mot efterfrågan eller ga-rantera kvalitet överlever inte i den hårda konkurren-sen.Vinnaren i denna kamp är framför allt konsu-menten. Producenter och butiker måste anpassa sigefter konsumenternas krav och pressa priser - annarsvänder sig konsumenterna till en annan producenteller en annan butik. Förvisso finns det mycket att tatag i när det gäller konkurrensen inom dagligvaru-handeln, men producentledet är i högsta grad konkur-rensutsatt.Svensk livsmedelsindustri är av mycket hög kva-litet internationellt sett. Den är också en mycket vik-tig del av det svenska näringslivet och sysselsätter ettstort antal människor. I , som är , finns av landets livsmedelspro-ducenter. I har sektorn en stor bety-delse. Enligt SCB - - är såstor del som av arbetskraften sysselsatt inomlivsmedelssektorn. Räknar man vidare får man framsiffror som visar att uppåt av skåningarna ärdirekt eller indirekt sysselsatta i livsmedelssektorn.Den har alltså en mycket stor betydelse.Fru talman! Livsmedelsnäringen genomgår förnärvarande stora förändringar. Det gäller såväl natio-nellt som internationellt. I har förändrings-processen snabbats på av medlemskapet i EU. Med-lemskapet förändrade den svenska livsmedelsmark-naden från att vara en nationellt skyddad marknad tillatt vara en marknad där näringens företag befinner sigi internationell konkurrens.Detta ställer krav på företagen att utveckla sär-präglade produkter med höga förädlingsvärden. Dettakan åstadkommas dels genom att produktutveckling-en formas av konsumenternas krav, dels genom ut-vecklingen av ny teknik, design och marknadsföring,så att de nya produkterna lockar fram vissa specifikakundgruppers behov. Dessutom krävs mer utvecklingav ny teknik och informationsöverföring.I utredningen 1997:167, En livsmedelsstra-tegi för , beskrivs det jag har sagt om livsme-delssektorns omställning och expansion i ett europe-iskt perspektiv. Utredningen formulerar förslag till ettsamlat nationellt forsknings- och utvecklingsprogram.Ett antal insatsområden lyfts fram. Kärnan i förslagetär ett program med industriella samverkansprojektsom behandlar frågeställningar från hela livsmedels-kedjan.För att täcka otillräckligt bearbetade områden fö-reslås i utredningen tre kunskapshöjande programgällande konsument- och marknadskunskap, process-och produktionsteknik samt kunskaper för framta-gande av innovativa produkter.Den del som berör process- och produktionsteknikhar redan lett till investeringen i "Framtidens livsme-delsfabrik" i . Dock kvarstår behovet avprogram på två andra områden.Under allmänna motionstiden motionerade jagtillsammans med mina skånska moderata kolleger häri om en ökad satsning inom livsmedels-forskningen, i enlighet med det jag sagt. Detvar därför mycket glädjande att vårt parti, Moderater-na, ställde sig bakom vår motion i utskottet. Manställer sig även bakom motionen här i kammaren,som redan har nämnt. Men det är likatråkigt att socialdemokraterna och riksdagsmajorite-ten inte inser behovet av detta. Man väljer att avslåvår motion.Fru talman! befinner sig mitt i fokus förtillskapandet av och utgör tillsam-mans med ett av de mest spännande ochexpansiva livsmedelsklustren i . är, somtidigare nämnts, centrum för svensk livsmedelsin-dustri. av landets livsmedelsproducenter ärbaserade i regionen. är i relativa termer denstörsta livsmedelsexportören i världen.Regionens historiska position som livsmedels-centrum för två länder förklarar närvaron av företaginom nästan alla led i livsmedelskedjan och dessstödjande funktioner vad gäller förpackning, lagring,distribution och maskinutveckling. Inom vissa områ-den har företagen utvecklats från ledande nationellaföretag inom respektive verksamhetsområden i Sveri-ge och till stora ledande internationellaföretag.Att det bildats livsmedelskluster i regionen kanförklaras med nödvändigheten av att utveckla speciellkompetens inom jordbruksforskning, industriellforskning och utveckling för att företagen ska bliledande inom sina områden på den internationellamarknaden. Det gäller såväl förädlingsindustrin somförpackning och lagring samt distribution.I finns stora nationella och internationellaföretag inom livsmedelssektorn, med starka enheterför forskning och utveckling. Med lokalisering avuniversitet och högskolor med särskild inriktning påoch intressen inom livsmedelsområdet, och med ettupptagningsområde på mer än tre miljoner människori , borde vara den bästa lo-kaliseringen för ökade satsningar inom livsmedels-forskningen. Genom närheten till stora industrierrepresenterande hela kedjan inom livsmedelsnäring-en, från odling till marknadsföring och försäljning, ärförutsättningen att uppfylla de kriterier som angavs iutredningen 1997:167 gynnsamma.Fru talman! Behovet av mera livsmedelsforskningär tydligt. Den nämnda utredningen pekar ut behovetav ökad forskning inom konsument- och marknads-kunskap och kunskaper för framtagande av innovati-va produkter. borde vara den bästa lokalise-ringen av en sådan satsning.Anf. 78 () re-plik:Fru talman! ägde det här rumett viktigt meningsutbyte mellan Per , Miljö-partiet, och Socialdemokraternas den viktiga födan strömming. inte in på de frågorna. Jag skulle vilja veta, frutalman, om delar socialdemokraternasuppfattning att vi får finna oss i att äta dioxinförgiftadfisk av hänsyn till yrkesfiskarna och av det skälet attvi också kan komma åt icke förgiftad fisk.Anf. 79 () replik:Fru talman! I vanliga fall brukar man begära re-plik med anledning av något som sagts i anförandet.Det känns som att denna fråga ligger att par tusen milifrån mitt anförande. Men jag ska passa på, när Ha-rald ändå har ställt frågan till mig, att svara.Jag tror att det finns en stor konsensus mellan ossoch socialdemokraterna - det gäller egentligen helariksdagsmajoriteten - i denna fråga, med tanke på hurvi har agerat i t.ex. . Jag håller inte medom den tolkning som gjorde avMichael redovisning av var han står idioxinfrågan.Jag tror att vi ska iaktta försiktighet. rekommendationer innebär att kvinnor ifertil ålder ska hålla nere sin konsumtion av Östersjö-fisk. Man har även vissa restriktioner som gällermänniskor i övrigt.Jag delar helt och fullt den hållning som står för och den hållning som Sverigehar haft i EU.Anf. 80 () re-plik:Fru talman! Jag ställde frågan mot bakgrund av attden i högsta grad är aktuell. Vi hade en hearing i gårdå vi hade anledning att beröra den här typen av frå-gor. Detta har också berörts här , så jag menar att det var viktigt att få veta varModeraterna står i frågan.I det anförande som jag hänvisar till sades det från svensk sida inte har velat gå med på förbu-det av det skälet att det skulle drabba yrkesfiskarna.Dessutom hör det till saken att det finns strömmingsom inte är förgiftad. Det var ganska exakt vad somsades i anförandet.Men, fru talman, jag har fått svar på frågan omModeraternas syn på förgiftad strömming och huru-vida den kan användas som föda.Anf. 81 () replik:Fru talman! På något vis känns det som att jag ärtvungen att bemöta det som sadeäven denna gång.I grunden, , är det farligt att leva.Allting vi gör och allting vi äter och stoppar i oss ärmer eller mindre farligt. Allting är giftigt. Det handlarbara om vilken dos man utsätts för och vilken kon-centration det är. Därför är det viktigt att man serskalan i detta.Det är klart att man skulle kunna diskutera om allafarliga saker som man kan tänkas göra skulle förbju-das. I så fall borde man med hänsyn till cancerriskenoch annat förbjuda rökning i det här sammanhanget,men det har vi valt att inte göra. Så någonstans tyckerjag att vi som är liberalt sinnade borde se vad som ärmänniskors ansvar och vad som är statens ansvar attförbjuda. Vissa saker är farliga att äta i större mäng-der. Andra saker är mindre farliga att äta i störremängder.Det här är komplicerade frågor, och det är oerhörtviktigt att vi följer dem väldigt noggrant. I nulägetkänner inte vi moderater att det finns någon anledningatt ändra den svenska hållningen i den här frågan,men det kanske kommer forskningsrön som förändrarden hållningen.Anf. 82 ():Fru talman! genomgår livsme-delsindustrin stora förändringar. Det gäller såvälnationellt som internationellt. I har föränd-ringsprocessen accentuerats av medlemskapet i EU,som förändrat den svenska livsmedelsmarknaden frånen nationellt skyddad marknad till en marknad därnäringens företag befinner sig i en internationell kon-kurrens.Detta ställer stora krav på företagen att utvecklasärpräglade produkter med höga förädlingsvärden.Det kan också åstadkommas genom produktutveck-ling och utveckling av ny teknik, design och mark-nadsföring så att de nya produkterna tillgodoser spe-cifika kundgruppers behov.Förutom en marknadsorientering av produkternakrävs att företagen på ett bättre sätt än kannyttja teknologi för marknadsföring och informa-tionsutbyte samt ta till vara de teknologiska möjlig-heter som är under stark utveckling vad gäller mark-nadskommunikation, förpackningar och logistik.Fru talman! som befinner sig mitt i fokusför skapandet av en utgör tillsam-mans med en av de mest expansiva ochspännande livsmedelsklustren i . Med ettupptagningsområde om mer än tre miljoner männi-skor i är utan tvekan denbästa lokaliseringen för ett livsmedelsforskningsin-stitut - ett institut som kan vara av såväl regionaltsom nationellt och internationellt intresse.Den ökade internationaliseringen innebär attsvenska livsmedelsföretag i ökad omfattning kommeratt arbeta på många olika marknader. Det gör detangeläget att studera hur olika konsumentgrupperutomlands upplever och använder mat, livsmedlensoch måltidernas sociala och kulturella roll. Dettaunderstryks också i SOU 1997:167 En livsmedels-strategi för Sverige.Fru talman! I svaret i Miljö- och jordbruksutskot-tets betänkande 2001/02:MJU5 hänvisas till de lokalatillväxtavtalen. Jag vill därför kort nämna att Skånefår från staten i regionalautvecklingsmedel. satsar regionen 22 mil-joner. Totalt finns det alltså 31 miljoner för attgenomföra tillväxtavtalet.De 9 miljonerna räcker alltså inte långt när detkrävs i storleksordningen underinstitutets första år. Det finns alltså inga förutsätt-ningar för att genomföra projektet om inte statenbidrar med finansiering utöver det som finns i detregionala utvecklingsanslaget för Skåne.Fru talman! vill jag och min medmotionärRonny göra uppmärksam på att detregionala tillväxtavtalet för inte är någon lös-ning när det gäller inrättandet av ett livsmedelsinstituti kommun.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )7 § Vissa forskningsfrågor m.m.Föredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2001/02:MJU9Vissa forskningsfrågor m.m.Anf. 83 ():Fru talman! I det här betänkandet behandlas ettantal motioner som gäller forskning och utbildning,kanske främst inom miljöområdet men även inomlantbruket. I några motioner togs även det marinaområdet upp.Miljösituationen i har i takt med teknikut-vecklingen och en högre kunskapsnivå faktiskt radi-kalt förbättrats på många områden. Luftkvaliteten istäderna har stadigt blivit bättre, och många sjöar ochvattendrag som bara för några decennier sedan be-traktades som döda har kunnat restaureras. Detfinns anledning att vara positiv, eftersom fakta visaratt miljön på många ställen är på rätt väg.Men trots den positiva utvecklingen återstårmycket att uträtta, och det kommer även fortsätt-ningsvis att krävas kraftfulla insatser för att lösamånga miljöproblem. Utsläppen av svaveldioxid,kväveoxid, tungmetall m.m. överstiger fortfarande denivåer som naturen långsiktigt tål, och halterna avväxthusgaser ökar i atmosfären.Miljöarbetet ska i första hand utgå från den en-skilda människans ansvar. Många människor kännersom individer ett stort ansvar för vår gemensammamiljö och är engagerade och pådrivande i miljöarbe-tet. Det individuella ansvarstagandet och engage-manget är en viktig utgångspunkt för en effektivmiljöpolitik.Staten ska ta sitt ansvar för de uppgifter som denenskilda människan eller marknaden inte kan ellerska utföra. Effektiv lagstiftning och olika typer avekonomiska styrmedel är viktiga verktyg i det härarbetet.Marknadsekonomin måste användas för att manpå ett dynamiskt sätt ska kunna driva miljöarbetetframåt. Handel med utsläppsrätter bör t.ex. införas påflera utsläppsområden för att öka måluppfyllelsen ochkostnadseffektiviteten i miljöarbetet. Men för att manska få den här utvecklingen att fortsätta åt rätt hållvad gäller effektivt miljöarbete krävs det hela tidenny kunskap och forskning. I den reservation som vifrån har tas de delarna upp, dvs. attmiljöforskning och miljöövervakningen är något sommåste prioriteras framgent.Bägge verksamheterna är viktiga för att våra kun-skaper på miljöområdet ska öka. Med en bra över-vakning och kunskap kan det som är miljöförstöringsärskiljas från det som t.ex. är naturliga variationer.Genom forskningen kan också kunskap vinnas omvilka effekter olika slags utsläpp har på organismer.Dessa kunskaper är i grunden avgörande för att detska vara möjligt att bedriva en effektiv miljöpolitikmed riktiga avvägningar och prioriteringar.Stora problem och kunskapsluckor återstår vadgäller olika ämnens miljöeffekter, och harvarit en framstående forskarnation på miljöområdetmen har väl förlorat en del viktigkompetens och även tappat tempo. Det är viktigt attden svenska miljöforskningen behåller sin kompetensoch kan återupprätta internationella positionpå området. Därför är det viktigt att trygga försörj-ningen av ny forskarkompetens genom att universi-teten ges tillräckliga resurser för utbildning av stu-denter som då kan gå vidare till miljöforskning. Detär det som tas upp i vår reservation.Fru talman! Jag vill yrka bifall till reservation 1.Anf. 84 ():Fru talman! Jag kommer att hålla mig till de ge-netiska forskningsresultaten, hästutbildningen ochmarin forskning.Utvecklingen av nya sorters grödor genom gen-manipulation och även konventionell växtförädlinghar, i kombination med möjligheten att ta patent pålevande organismer, satt frågan om alla människorsrätt till vårt genetiska arv på sin spets. De stora kemi-kalie- och utsädesbolagen skräddarsyr nya växtsorterför att passa deras egna bekämpningsmedel och deraskonstgödsel. Dessa bolag kan göra "sina" sorter ste-rila så att jordbrukarna inte har någon möjlighet attodla eget utsäde.Parallellt med att makten över växtförädlingenkoncentreras till ett fåtal företag utarmas kunskapenom alternativa metoder för växtförädling, och äldreväxtsorter tas ur bruk. På så sätt tillskansar sig destora transnationella företagen makten över hela pro-duktionskedjan från sådd till skörd.I tredje världen, där beroendet av de transnatio-nella bolagen kan få betydligt större konsekvenser äni , är det ännu viktigare med bevarandet av detraditionella sorterna och förädlingsmetoderna för attjordbrukare inte ska bli helt utlämnade till de tran-snationella kemikalieindustrierna. Detta tar vi upp ivår reservation nr 3.Fru talman! Antalet hästar i är närmare230 000. Hästar måste skos var sjätte till åttondevecka. En korrekt skoning är nödvändig för att hästenska klara de påfrestningar som den utsätts för. Det ärdärför risk att djuret kan fara illa om inte skoningensköts av folk med kunskaper och utbildning för justdetta. Det behövs alltså auktoriserade hovslagare.Det har även tidigare ansett. beslöt nämligen att införa ettsystem för godkännande av hovslagare. Som skäl fördet beslutet anförde man att det är betydelsefullt atthovslageriverksamheten bedrivs på ett djurskydds-mässigt godtagbart sätt. Men trots detta beslut har detännu inte utformats några gällande föreskrifter förförordningen. Därför bör regeringen få i uppdrag attsnarast verkställa beslutet så att hovslagarekan bli auktoriserade. Detta framför vi i vår reserva-tion nr 4.Efter den fiskeutfrågning som vi hade här i Riks-dagshuset i går framgår det ganska klart att det be-hövs en förstärkt satsning på den forskningen.Vi har större kunskaper om landsmiljöerna änom våra vattenmiljöer. Det råder delade meningar omvad som påverkar fisket och fiskbestånden. En vissförlamning verkar råda. Kunskapen om de marinaekosystemen hos olika aktörer behöver förbättras föratt förståelse för sambanden i de ekosystemenska få genomslag samt för att rätt beslut ska kunna tasnär det gäller åtgärder.Forskning på området behövs eftersom marinalivsmiljöer länge har påverkats negativt av bl.a. över-gödning, exploatering och fiske. Förändringar avalgbälten och ålgräsängar försämrar förutsättningarnaför fiskreproduktion på grunda bottnar. Det är syn-nerligen viktigt att dessa livsmiljöer skyddas ochtillåts återhämta sig för att bevara den biologiskamångfalden.Kunskapsbristen är påtaglig när det gäller biolo-gisk mångfald i haven. Även om är ett avvärldens mest studerade havsområden, vilket vi fickveta i går på utfrågningen, finns det behov av enförstärkt havsforskning. Vi behöver även bättreforskning och uppföljning av utvecklingen av selekti-va redskap.Fritidsfisket i våra sjöar, vattendrag och kustom-råden står för av det totala konsum-tionsfisket. Detta kan i sig utgöra ett hot mot denbiologiska mångfalden på vissa ställen. En speciellform av fritidsfiske i våra miljöer är det lokalaomfattande nätfisket på grunda områden. Dessa om-råden är reproduktionslokaler för ett antal fiskarter.Detta fritidsfiske kan utgöra ett hot mot vissa arter.Det behövs, som jag nämnt tidigare, mer akvatiskforskning och kunskap för att få fram en fullständigbild av fiskets situation. Detta påtalar vi i reservationnr 7.I det här betänkandet behandlar vi även en motionom basanslag till . Vid behandlingen av budgetproposi-tionen föreslog vi att skulle ge stiftelsen ettbasanslag för dess verksamhet. Vi avlämnar nu i dethär betänkandet ett särskilt yttrande i vilket vi förut-sätter att den möjlighet som finns att ge stiftelsen ettbasanslag inom ramen för de nuvarande forsknings-anslagen kommer att användas.Fru talman! Vi står bakom samtliga våra reserva-tioner, men för tids yrkar jag bifall bara tillreservation nr 7.Anf. 85 ():Fru talman! Till detta betänkande, som behandlarmotioner från allmänna motionstiden om forskningoch utbildning, har vi kristdemokrater på grund avavvikande mening fogat tre reservationer samt ettsärskilt yttrande. Jag tänker i mitt anförande uppe-hålla mig vid reservation 6, Forsknings- och utveck-lingsfond för potatisodlingen, som jag, fru talman,också vill yrka bifall till.Vi har från sida tidigare ut-tryckt vår tillfredsställelse över att regeringen i bud-getpropositionen för visat lyhördhet förKristdemokraternas begäran om ett förslag om enforsknings- och utvecklingsfond för trädgårdsnäring-en. Det är därför, , med viss förvåningsom vi har konstaterat att potatisodlingen, trots attsektorn riktat motsvarande begäran till regeringen,ställts utanför denna möjlighet att finansiera forsk-nings- och utvecklingsverksamhet.Potatisodlingen är liksom trädgårdsnäringen enstrukturellt småskalig företagarbransch med en be-gränsad produktionsandel som kanaliseras via egnautbudsorganisationer. Branschen möter därför sammasvårighet som trädgårdsodlingen när det gäller att påfrivillig basis organisera resurser för tillämpad forsk-ning och utvecklingsverksamhet. Vi ser det därförsom angeläget att potatisodlingen ges tillgång tillbudgetmedel i en motsvarande omfattning som rege-ringen nu föreslagit för trädgårdsodlingen. Vi hardärför i vårt budgetalternativ föreslagit ett ökat anslagmed för detta ändamål. Härigenomskulle denna sektor ges samma möjligheter till natio-nellt stöd som erbjuds i ett flertal andra länder.Min fråga till är: Hur ser ni frånmajoritetens och Socialdemokraternas sida på dennafråga? Är ni beredda att ge potatisodlingen sammamöjligheter som trädgårdsnäringen fått i just dennafråga?Sedan, fru talman, vill jag säga en sak till efter-som det här betänkandet handlar en del om hästut-bildning. Jag tycker att det är mycket glädjande attdet i denna kammare debatteras hästar. Det är inte såvanligt. Vi har också i ett särskilt yttrande tillsam-mans med tagit upp att det krävs ettökat antal platser till hovslagarutbildningarna. Anled-ningen till att vi inte har reserverat oss i just dennafråga är att vi förutsätter, precis som det står i betän-kandet, att detta kommer att tas upp i den kommandehästpropositionen - även om jag här vill uttrycka minotillfredsställelse över att det visat sig att denna pro-position har blivit kraftigt försenad.Anf. 86 ():Fru talman! Jag vill börja med att samtycka i denargumentering som finns bakom reservation 3 ochyrka bifall till den. Jag var övertygad om att någonföre mig skulle göra det, men som sagt: bifall tillreservation 3!Jag begärde dock ordet i första hand för att yrkabifall till reservation 6, som handlar om biodlingen.Även om man kan tolka skrivningarna positivt finnsdet anledning att understryka behovet av att någon-ting sker på området.Biodlingen är bra för den biologiska mångfalden.Det är vi säkert överens om. Den halvering av verk-samheten som har skett ärfaktiskt mycket oroande. Vi har i motionen pekat påett antal åtgärder som krävs för att få en utvecklingtill stånd på området.