prot · GQ0913 · 2002-11-07 00:00:00 — har ett antal gånger kommit medganska skrämmande rapporter om hur resultaten serut i , hur alltfler elever lämnar nian utantillräckliga och godkända kunskaper. Regeringen har,när de här rapporterna har kommit, antingen valt attkomma med några löften som man oftast inte kunnatgenomföra eller hittat ett sätt att laga och lappa iefterhand.Det vi nu kan se är att det individuella program-met i gymnasieskolan har blivit det näst största pro-grammet. Min fundering är hur utbildningsministerThomas kommer att agera. Kommer man attfortsätta att ha en mer tillbakalutad position och väntatills det individuella programmet blir det största pro-grammet? Eller kommer man, precis som flera av ossandra vill, att sätta in stora insatser i början när ele-verna kommer till skolan och sluta med att laga ochlappa i efterhand? Vilka åtgärder tänker utbildnings-ministern sätta in för de barn som börjar i skolan såatt man slipper en efterkonstruktion?Anf. 131 Utbildningsminister ():Fru talman! är alldeles avgörande,och inte minst resurserna i - att det finnsvälutbildade lärare, specialpedagoger, skolsköterskaoch skolkurator som gör att vi får en skola som verk-ligen kan ge det stöd och den hjälp som barnen behö-ver tidigt i grundskolan.Vi vet alla att 90-talet var en ganska tuff periodför skolan. vänder det resursmässigt, nu anställsdet fler lärare, fler specialpedagoger. Vi ha ocksåinom lärarutbildningarna en väldigt kraftig ökning avantalet som studerar till att bli lärare. Vi ser ocksåett ökat intresse för att bli lärare. Det är ett förstaviktigt steg. Bilden kring skolan håller på att föränd-ras, resurserna börjar öka, och det är också intressantatt börja jobba som lärare.Sedan tror jag att vi behöver gå vidare när detgäller kvalitetsgranskningen av skolan. I och med attresurserna ökar behöver också insynen och kontrollenav att det faktiskt fungerar väl i skolan förstärkas. Detär nästa steg när vi nu delar upp och gördet nya till att bli en kvalitetsinspektionoch en tillsynsmyndighet. Vi har en utvecklingsmyn-dighet som stöttar utvecklingen i skolan.Talartiden räcker inte till att fortsätta i det här in-lägget, utan jag återkommer. Men det behöver görasmånga insatser. Jag hoppas att är berettatt delta i detta och inte som säger nej tillöronmärkta statsbidrag som ska gå direkt till skolan.Anf. 132 ():Fru talman! Det här var ett svar som jag kännerigen. Det har vi fått ett antal gånger i kammaren, ochjag tycker att det är lite synd.Regeringen har valt att lägga en del pengar påskolan, och det är bra. Men resurser utan konkretpolitik räcker inte för att man ska kunna komma medde stora reformerna inom grundskolan.Vi har en helt annan syn på skolpolitik än vad re-geringen har. Vi i lägger in resursernatidigt så att alla elever som kommer till grundskolanska lära sig räkna, skriva och läsa, lära sig det svens-ka språket så snabbt som möjligt. Vi sätter inte destora insatserna på slutet när eleven redan har tillåtitsatt misslyckas i skolan.Vi var några som hade hoppats, nu när Socialde-mokraterna än en gång fick makten, att man kundekomma med några konkreta tydliga saker, förutom deresurser som tidigare aviserats.Vad finns det för tydliga saker som ThomasÖstros vill? Ska vi ha individuella studieplaner frånden dag eleverna börjar skolan? Ska vi ha till exem-pel kunskapskontrakt? Ska vi verkligen se till att allaelever får den rätt till stöd och hjälp som de har? Skadet bli verklighet nu?Anf. 133 Utbildningsminister ():Fru talman! Det räcker inte med bara ord i skol-politiken. Ta det första, resurserna till skolan. Center-partiet har sagt nej till öronmärkta resurser till skolanför att få den vändning som är så oerhört betydelse-full för att det ska finnas hjälp och stöd till varje barni den omfattning som man behöver.Nu vill vi gå vidare och se till att stärka varjebarns rätt till att också få en individuell utvecklings-plan så att vi kan se vilka insatser som behöver görasi de olika ämnena för att man ska nå målen. Också detkräver resurser som säger nej till.När vi sätter in stora resurser i fårkonsekvensen inte bli att vi överger barn och ungdo-mar som behöver hjälp . Det är det som SofiaLarsen antyder. Att ta resurser från gymnasieskolanför att föra över dem till löser inga pro-blem, utan vi måste också vara beredda att satsa på deungdomar som behöver hjälp och stöd senare så att defår den utbildning de behöver.Sofia behöver fundera igenom detta attskolan behöver mera resurser, de behöver öronmär-kas, det behövs fler lärare, inte bara stolta proklama-tioner.Illegal arbetskraftAnf. 134 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsministern.Det har varit ett antal reportage om och framförallt erfarenheter av ett antal illegala invandrare somjobbar, ibland under en väldigt , i . Dethär har två perspektiv. Naturligtvis det mänskligaperspektivet där människor ibland blir utnyttjade istor omfattning. Jag tror till och med att man skullekunna säga att det är på gränsen till ett slavarbete. Detandra är att det snedvrider konkurrensen inom fram-för allt städbranschen och restaurangbranschen.Har statsministern några funderingar på vad manskulle kunna göra åt den här problematiken?Anf. 135 Statsminister ():Fru talman! Det är naturligtvis en skyldighet förmånga att ingripa om det är illegal arbetskraft. Dearbetsgivare som utnyttjar den begår ett brott. Detfinns fackliga organisationer, myndigheter som skaingripa i sådant fall och säga ifrån.Det här är en farlig utveckling. Vi ser ju tenden-serna. Det finns de som vill utveckla en ny arbets-marknad med lägre socialt skydd, lägre löner för ettC- eller D-lag som ofta ska vara invandrare från andraländer. Det finns sådana tecken i debatten.Senast när man hade den diskussionen uppe i Eu-ropaparlamentet och röstade om detta så röstade par-lamentet ned ett förslag om att den arbetskraft somkommer in i , som är här innan man har fått ettpermanent uppehållstillstånd, ska få samma skyddsom den som redan finns här. Det röstade alltså Euro-paparlamentet ned.Det finns sådana tecken och tendenser. Vi skahålla emot det i så gott det går, men vi fårhjälpas åt. Inte minst ser jag en väldigt viktig roll förde fackliga organisationerna, med de kontakter somde har ute på arbetsplatserna, att slå larm när de serdet här missbruket.Anf. 136 ():Fru talman! Det finns ett problem här. Det är of-tast så att myndigheter inte känner till det, fackföre-ningar inte känner till det och kanske inte ens arbets-kamrater som finns på just de arbetsplatserna intekänner till det. De har finurliga system med entrepre-nörer, underentreprenörer och så vidare. Det är detjättestora problemet.Det skulle kanske behöva diskuteras på vilket sättman skulle kunna skärpa de lagstiftningar som hand-lar om hur man gör när man tar in entreprenörer påföretag så att man undviker den här typen av ganskahårdhänt, elakartat på gränsen till vulgärt sätt att ut-nyttja och överutnyttja människor. Jag skulle i det härsammanhanget nästan vilja kalla det för slavarbete.Anf. 137 Statsminister ():Fru talman! Jag tycker att det är alldeles utmärktatt tar upp den här frågan. Här har vinämligen en situation som kanske kräver ytterligarenågon regel för att skydda människor. fram-ställs regler och lagar kopplat till affärsverksamhetsom enbart någonting som är påhittat av ondska ellerav klåfingriga byråkrater. Här ser vi en situation därman går runt ett regelverk och där det uppstår pro-blem som man har svårt att beivra.Jag utesluter inte förslag att skär-pa regelverket ytterligare. Han har pekat på ett områ-de där man har diskuterat att ta inentreprenörer men utifrån rakt motsatt utgångspunkt,nämligen att vi har gjort det för svårt att ta in entre-prenörer för små och medelstora företag.Jag tycker att det är bra att tar uppfrågan. Det visar att det finns också ett skäl att skyddaden enskilde i lagstiftningen. Den enskilde kan annarskomma att stå väldigt ensam. Det är svårt att över-blicka hennes eller hans situation, särskilt när männi-skor är i en beroendeställning.StudentbostäderAnf. 138 AXEL DARVIK (fp):Fru talman! Bostadsbristen i är akut.Detta slår särskilt hårt mot studenterna. Krisen hållerpå att bli så allvarlig att det blir problem för Sverigeatt utbilda sina studenter. Jag kan ta som exempel detekniska högskolorna och . Där står platser tomma på grund av att eleverna inte kanhitta en bostad i städerna.Samtidigt finns det en djup orättvisa i dagens bo-stadspolitik mellan studentlägenheter och små hyres-rätter. Studentlägenheterna ges ett investeringsbidragpå maximalt medan man i församma typ av lägenhet kan få iinvesteringsbidrag. Detta gör att det är få privataentreprenörer eller kommunala bostadsbolag som harlust att bygga studentlägenheter. I stället är det barastiftelserna eller de bolag som är anpassade för dettasom gör det.Min fråga till bostadsministern är: Vad tänker mi-nistern göra för att ändra på detta?Anf. 139 Statsrådet ():Fru talman! Vi har ett investeringsbidrag för stu-dentbostadsbyggande. Det parti som Axel Darvikrepresenterar var initialt motståndare till det investe-ringsbidraget. Det var tur att vi införde det. Det hartillkommit 13 000 studentlägenheter tack vare inves-teringsbidraget. går vi vidare och sänker bygg-momsen för studentlägenheter. Det ger ett väsentligtbättre stöd till studentlägenheter än vad investerings-bidraget har gjort.Axel Darvik gör en jämförelse med investerings-bidraget för hyresrättsproduktion. Jag måste konstate-ra att precis som ärmotståndare till det investeringsbidraget. Folkpartiethar inte velat vara med om att göra de nödvändigasatsningarna för att vi ska bygga bort studentbostads-bristen och bristen på hyreslägenheter.Det ska bli väldigt spännande att se hur Folkparti-et ställer sig till det förslag som vi kommer att pre-sentera om en sänkt byggmoms för studentlägenheter,mindre hyreslägenheter och äldrebostäder.Anf. 140 AXEL DARVIK (fp):Fru talman! Vi tror inte på den planekonomiskamöjligheten att använda sig av subventionerna somSocialdemokraterna gör. Däremot drabbar orättvisanmellan olika boendeformer studentbostäderna på detsättet att ett kommunalt bostadsbolag i stället för attbygga studentlägenheter väljer att bygga små hyres-rätter. Det missgynnar direkt studentbostäderna.Vi har i stället andra förslag till förändringar. Detgäller till exempel att förenkla regelverket för att hyraut ett rum skattefritt och att det ska bli lättare att kon-vertera lokaler och kontor till studentbostäder. Viväljer en annan väg än vad Socialdemokraterna gör.Det är naturligtvis meningen att också den ska resul-tera i fler studentbostäder.Anf. 141 Statsrådet ():Fru talman! Jag uppfattar Axel Darviks utgångs-läge som sådant att det är marknaden som ska skötaom detta. Det hade nog varit bra om marknaden hadegjort det. Det var tack vare att vi införde investe-ringsbidraget till studentbostäder som vi har fått enutbyggnad av antalet studentlägenheter, 13 000 på treår.Det krävs mer byggande av studentlägenheter. Nugår vi vidare och ökar stimulansen med en bygg-momssänkning. Det är nödvändigt att samhället går inoch stimulerar den här typen av bostadsproduktionom vi ska få fram det nödvändiga antalet studentlä-genheter. Jag beklagar att ställer sig vidsidan om och förlitar sig till marknaden.BullersaneringAnf. 142 ():Fru talman! Jag har en fråga till miljöministern.Miljökvalitetsmålet god bebyggd miljö har ettdelmål om buller. Trafikbuller är det bullerslag somstör allra flest människor. Människor som bor närajärnvägar är särskilt utsatta. Det gäller speciellt såda-na med mycket godstrafik, eftersom den företrädesvisrullar på sena kvällar och nätter.Arbetet med att begränsa bullret går trögt. Ännuåterstår över 9 000 bostäder där människor störs avbullernivåer på över . Störd nattsömn medallt vad det för med sig är en svår plåga för dessamänniskor.Miljöministern har ett övergripande ansvar förmiljökvalitetsmålen. Därför vill jag fråga om minis-tern har för avsikt att skynda på arbetet med bullersa-neringen för att det lidande som dessa människoroförskyllt utsätts för ska kunna lindras?Anf. 143 Miljöminister ():Fru talman! Jag vill tacka för den frågan. Det glä-der mig att tar upp bullerfrå-gorna. Frågorna om buller ingår i det arbete som vinu planerar för inomhusmiljön. Vi lade under vårenfram en proposition om inomhusmiljön där vi avise-rade att vi kommer att gå vidare med just bullerfrå-gorna.När det gäller den specifika fråga som tar upp, nämligen buller till följd avgodstågstrafik, är det en fråga som närmast berör dettrafikslag som här nämner. Detligger inte direkt under ansvar.Däremot kommer bullerfrågorna som en allmän in-omhusmiljöfråga att beaktas i det fortsatta arbetetunder mandatperioden.Anf. 144 ():Fru talman! Det var just med det perspektivet jagville ta upp frågan och miljöministerns övergripandeansvar för miljökvalitetsmålen.Det är inget vanligt brummande som det handlarom här. Det är verkligen skrik som skär ge-nom märg och ben för de människor som är utsatta.Det är angeläget att de människor som påverkassnabbt kan känna ett hopp för framtiden. De här pla-nerna genomförs så väldigt sakta. Det ligger långtfram i tiden. Människor får inga besked: Kommer detatt saneras eller inte?Här sker också en teknikutveckling. Holländskaoch tyska järnvägsbolag ligger långt framme. Finnsdet inget som går att göra för att skynda på detta,miljöministern?Anf. 145 Miljöminister ():Fru talman! Vi gör en systematisk genomgång avmiljömålen och ser i vad mån de uppfylls och vadsom kan göras för att skynda på det arbetet. Där ingårnaturligtvis också bullerfrågorna.När det gäller frågan om godstågen och vilka tek-niska möjligheter det finns att skynda på arbetet skajag gärna tillsammans med mina kolleger se vad somgörs på det området.Allmänt kan sägas att vi kontinuerligt gör en ut-värdering av miljömålen och ser efter i vad mån detfinns skäl till ytterligare åtgärder. Det kommer vi attgöra även med bullret.Drogfria miljöer för ungdomarAnf. 146 ():Fru talman! Jag har en fråga till vår nya barn- ochfamiljeminister. Jag vill också hälsa till detta väldigt viktiga område, och jagvill passa på att ge en eloge till statsministern som harfattat beslutet att nu ha en barn- och familjeminister.Det är mycket bra tänkt. Det blir också tydligt att vilyfter upp barnens perspektiv till ett särskilt politi-kområde.Nu finns det många ungdomar på läktaren i dag.FN:s barnkonvention slår fast att barn är barn till dessde fyller . De ska ha möjlighet till ett gott liv. Deska inte utnyttjas , och de ska få en brautbildning.Därför är det bra att nu ställa en fråga. Det finnsoroande tendenser, nämligen att barn och ungdomarsuper ihjäl sig på svartsprit. Vi har sett många exem-pel på det . Det oroar mig oerhörtmycket. Vad kan barn- och familjeministern göra föratt vi ska få trygga barn och ungdomar så att de intebehöver hamna i det eländet?Anf. 147 Statsrådet ():Fru talman! Jag tackar för de vän-liga orden.Jag vill inledningsvis understryka att som barnmi-nister har jag ett ansvar för att se till att vi får ettbarnperspektiv som genomsyrar allt beslutsfattande.Det innebär att de beslut som rör barn och ungdomarmånga gånger fattas inom andra politikområden. Jaghar ett ansvar för att se till att de genomförs. För envecka sedan lämnade vi en rapport till FN om hur viuppfyller de krav som ligger fast i barnkonventionen.Den fråga som tog upp är aktuelloch mycket oroande. Det är naturligtvis helt oaccep-tabelt med miljöer där barn och ungdomar kan kom-ma över sprit på det sätt vi har fått rapporter om. Sombarnminister har jag ett ansvar att se till att det före-byggande arbetet bedrivs på ett sådant sätt att vi istörsta möjliga mån undviker att barn och ungdomarutsätts för denna risk.Anf. 148 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag ser framemot att vi får se åtgärder på dessa områden. Detbehövs drogfria miljöer och det behövs ett departe-mentsövergripande samarbete och ett samarbete överalla gränser; kommuner, stat, skola, socialtjänst. Vimåste ha trygga barn, och vi måste ge stöd till föräld-rar. Även folkrörelser och föreningsliv kan bidra medett stort arbete.Idrotten kommer att ta sin del av ansvaret fram-över. Det är bra. Jag tror också att ideella föreningarkan göra mycket i bostadsområdena för att få drogfriamiljöer för barn och ungdomar.Anf. 149 Statsrådet ():Fru talman! Egentligen behöver jag inte gå i sva-romål när det gäller beskrivning omdet gemensamma ansvar som vi har på olika nivåerför att se till att skapa trygga, goda och säkra upp-växtmiljöer för våra barn och ungdomar. Detta är ettarbete som måste bedrivas på en rad olika områden.Det krävs också ett gemensamt ansvar från före-ningslivet och organisationslivet. Det är först då somvi verkligen kan nå ett genomslag i att skapa drogfriamiljöer.Resurser till grundforskningAnf. 150 ():Fru talman! Min fråga ställer jag till utbildnings-minister årets budgetproposition känner jag återigen besvikelse för svensk grundforskning. Socialde-mokraterna sprider myten om att man vill satsa pågod kvalitet inom högre utbildning och forskning.Enligt min syn är bra kvalitet på högre utbildningytterst intimt kopplad till en stark grundforskningeftersom det då oftast är kompetenta forskare sombedriver undervisning. I stället har de faktiska ansla-gen till grundforskning minskat kraftigt under utbild-ningsminister har inte tillräckligt kompenseratsför urholkningen av fakultetsanslagen. Visserligentillför man resurser, men äts de upp av50-procentsregeln om att alla ska studera vid hög-skolor eller universitet. Det resulterar i att grund-forskningen svälter.Vilka åtgärder, och när, avser utbildningsminis-tern att vidta för att även i fortsättningen skakunna bedriva högkvalitativ forskning - helst i sam-ma grad som ?Anf. 151 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag blir positivt överraskad av EwaBjörling att det verkar finnas, trots allt, ett engage-mang hos någon moderat för fri grundforskning. Detär inte den tradition vi har mött i kammaren. Denmoderata traditionen har varit att forskningsmedel skahållas så långt borta från forskarnas inflytande sommöjligt - gärna i form av snabbt hopkomna stiftelsereller styrelser som utser sig själva, långt bortom fors-karnas egna inflytande.Det är den politiken vi har lyckats vända med t.ex.ett vetenskapsråd styrt av forskarna själva, antagenmed lag av så att moderater inte snabbtnågon natt kan förändra detta. De måste komma tillkammaren, om de får chansen. Forskarnafår själva förfoga över rejäla resursökningar. resurser växer dessa år . Det ären ganska unik resurstillväxt. Det är viktigt att denligger i forskarnas händer.Vi satsar också på forskarutbildningen. Den är enså oerhört viktig del av att producera framtidensunga, duktiga forskare. Där har vi sett en mycketkraftig ökning av antalet som tar doktorsexamen. Denutvecklingen behöver fortsätta. är väl-komna om detta är ett första tecken på att de inser attfri grundforskning är viktig. Jag gissar att får det svårt i sitt parti med den tradition somfinns där.Anf. 152 ():Fru talman! Tack för det svaret, men det är fortfa-rande inte tillräckligt. Jag tror att det behövs både friastiftelser och ett starkare vetenskapsråd, dvs. starkarei den meningen att det tillförs mer resurser.Verkligheten för forskarna är bister. Kännerutbildningsministern till att ett normalstort anslag frånVetenskapsrådet räcker till ungefär en halv dokto-rand, ingen laboratorieassistent och inget material?Jag vet själv som svensk forskare att man är van vidatt vända på varenda krona i sin forskningsbudget. Ilängden kan ingen av forskarna leva på luft. Det slu-tar med att de bästa forskarna flyr utomlands.Hur tycker att vi ska behålla denhögkvalitativa forskningen?Anf. 153 Utbildningsminister ():Fru talman! Den bästa och starkaste vännen ochgaranten för fri grundforskning är och riks-dagsbeslut. Det är bara med skattemedel som mankan se till att det finns resurser för forskare att medegen nyfikenhet som drivkraft söka efter ny kunskap.Men då måste det också få konsekvenser för denövriga politiken.Ewa företräder ett parti som menar attriksdagen inte ska fatta beslut om offentliga resurser iden utsträckning man gör , snarare ska det varamycket stora besparingar. Ingen tror väl att universi-tet och högskolor skulle komma undan den bespa-ringskniven?Finns det ett engagemang för fri grundforskningmåste det finnas ett engagemang för att det offentligatar sitt ansvar. Vi ökar resurserna kraftigt ,men naturligtvis kommer det att behövas fortsattainsatser på forskningsområdet för svensk del. Vitillhör de bästa i världen. Våra forskare reser utom-lands, finns utomlands och kommer tillbaka till Sve-rige. Så ska det vara i ett fritt och öppet forskarsam-hälle. Det är en fördel för oss. Men engagemanget förfri grundforskning måste också finnas i konkretariksdagsbeslut, inte bara i ord.ÖstersjönAnf. 154 ():Fru talman! Det är en fråga till miljöministern an-gående har ett utsatt läge. Det är ett avgränsathav från världshaven. Det gör att utsläpp i Östersjöninte späds ut på det sätt som sker i andra hav. Minfråga gäller att klassa som ett särskilt käns-ligt hav.I dag är klassat som ett känsligt område.Om man skulle klassa som ett särskiltkänsligt område skulle man kunna ställa tuffare krav.Vi skulle kunna ställa krav på t.ex. dubbelskrov föratt förhindra miljöfarliga transporter.Är miljöministern beredd att går före ochklassar sin del av som ett särskilt känsligtområde?Anf. 155 Miljöminister ():Fru talman! har drivit frågan om . Ni vet också att regeringen sedan enlång tid tillbaka har arbetat för att klassa Östersjönsom ett särskilt känsligt område. Vi har jobbat till-sammans med övriga inom ramen förHelcom. Här pågår redan arbetet med förberedelsernaför att vi gemensamt ska ansöka om detta.Vår bedömning är att det inte är klokt att Sverigegår före. Då får vi ansöka om ett eget område inomsvenskt vatten i stället för att ansöka tillsammans. Detär inte troligt att vi då når framgång med den ansö-kan. Dessutom är det inte klokt i förhållande till våragrannländer, som vill göra detta tillsammans medoss. går vi vidare. Inom Helcom är vi klara 2003med det underlag vi behöver för att gå vidare.Anf. 156 ():Fru talman! och , som jagföreträder, har tillsammans med tre andra partier i enfempartimotion, väckt under allmänna motionstiden,lagt ett förslag om att just ska gå före. Jagtror inte att det skulle förhindra processen att vi till-sammans med de andra länderna runt kankomma fram till att hela ska klassas som ettsärskilt känsligt område, utan jag tror att det skullepåskynda processen om vi gick före med vår del avÖstersjön.Anf. 157 Miljöminister ():Fru talman! Vi tar denna fråga mycket seriöst, ochdärför har vi också undersökt om det skulle vara me-ningsfullt och bra för att gå före. Vår slutsatsär att det icke är det. Det skulle bara innebära attInternational , som sköterdetta, ska hantera två ansökningar från samma områ-de. Först är det då en ansökan från , där vibara kan ta med ett litet område. Resultatet kan bli attsjöfarten i så fall bara passerar förbi det lilla områdevi har valt.Vi vill ha ett helhetsgrepp på det här tillsammansmed våra grannländer. Vi tycker inte att det finnsanledning att på denna korta tid gå före. Däremotarbetar vi naturligtvis aktivt för att skynda på proces-sen och ta initiativ inom Östersjösamarbetet.Disciplinära åtgärder i skolornaAnf. 158 ():Fru talman! I samband med skollagsöversynen harbland annat diskuterats frågan om möjligheter förrektorer och lärare att ta till så kallade tillfälliga åt-gärder för att kunna säkra trygghet och studiero. Dendiskussionen är viktig. Men när man läser TT:s tele-gram möts man av rubriker som Elever får böta närdatorer används fel. Det dyker upp exempel på attolika former av bötessystem används som ett slagsstraff.Min fråga till utbildningsministern är om han an-ser att ekonomiska påföljder ska få förekomma somdisciplinära åtgärder inom gymnasieskolan.Anf. 159 Utbildningsminister ():Fru talman!