prot · GP0998 · 2002-04-18 00:00:00 — Där på-minner vi om att vi har satsat extra resurser till kom-munerna i vårt budgetförslag som bl.a. skulle kunnaanvändas för att stärka just kultur- och musikskolor-nas verksamhet.I det här sammanhanget vill jag också lyfta framatt , , görett viktigt arbete på detta område. Organisationeninnehar nu det nationella uppdraget på musikområdet.Det skulle betyda mycket om det uppdraget kundeförlängas ytterligare en treårsperiod, men det beslutetligger hos regeringen och inte hos oss i riksdagen.Anf. 22 ():Herr talman! På tyska säger man "ein Mädchenfür alles" när man talar om någon som sysslar medallt möjligt utan att få koncentrera sina insatser pånågot kvalificerat. På engelska kallar man en sådanperson "a jack of all trades, of none". Påsvenska skulle vi kanske säga "diversearbetare".Just så tycker vi moderater att kulturpolitiken harutvecklats för staten - man är med på alla områden istort och smått. Allra tydligast ser vi det i kulturut-skottet när vi hanterar budgetfrågorna. Anslagenbefinner sig i vissa fall på nivån om tiotusentaletkronor. Det är inte rimligt.Herr talman! Jag vill med detta på intet vis sägaatt ett enda av dess områden är mindre viktigt ellert.o.m. onödigt, men frågan är ju - inte minst i ensituation där vi strävar efter subsidiaritet och att sakeroch ting ska beslutas så nära de berörda som möjligt -om allt detta kan betraktas som uppgifter för staten.När den förnumstige skomakaren i klassisk tid kriti-serade en konstnär fick han ett svar som vi alla kän-ner igen: Skomakare, bliv vid din läst! Och nog bordestaten ägna sig, såväl inom kulturen som inom andraområden, främst åt det som den är bäst på.Den borde ägna sig åt att garantera sådana förete-elser som de lokala institutionerna inte förmår attsjälva åstadkomma, bl.a. därför att vi har en storlandyta med en liten och utspridd befolkning. I Sveri-ge är det i stället så att vad som ska ske ute i landetvet man bäst i . Men så är det naturligtvisinte.För cirka sedan avgav en expert-grupp från en rapport om detta. Jag här i handen. Man konstaterade att t.o.m. de or-gan som hade till huvuduppgift att verka för kulturenute i landets olika delar, t.ex. R:en, dvs. Rikskonser-ter, Riksutställningar och , samtliga liggeri och är starkt präglade av statens ochhuvudstadens värderingar.Vi moderater ifrågasätter starkt om det har blivitmycket bättre . Övergripande kulturvårds-frågor, ett nät av regionala basinstitutioner som ope-rascener, symfoniorkestrar etc. kan vi se som en ge-mensam, statlig uppgift. Självfallet gäller det ocksås.k. nationalscener och nationella övergripande ochsamordnande myndigheter, exempelvis och . I övrigt bör statens upp-gift främst vara att se till att det finns en sådan sam-hällsanda att skapandet underlättas, med avseende påsåväl själva skapandet som möjligheterna att leva påskapandet. Detta betyder att lagar och skatter måstegöras mera kultur- och skaparvänliga. Ett annat om-råde som kan vara statens är att stödja och initierasamverkan mellan regionala aktörer och att stödjatillkomsten av nationella nätverk för verksamhetermed landsomfattande intresse.Att stödja utan att styra bör vara en ledstjärna. Omän i andra ord är detta tankarna bakom vår reservationnr 1 - den enda som jag nu också yrkar bifall till.Herr talman! I två förslag till tillkännagivande - ireservationerna 14 och 16 - tar vi moderater än engång upp genrecenterfrågan. Den frågan var man ikulturutredningen överens om. Liksom tidigare näm-ner vi också jazzmusiken som ett typexempel på enmusikgenre som skulle kunna stabiliseras och ut-vecklas genom sådana konstruktioner.Herr talman! avger också i detta be-tänkande två yttranden som berör teaterområdet.Frågan om har jag redan berört inled-ningsvis. Vi tycker att den verkliga voreen där de regionalt förankrade teatrarna skapar i sam-verkan.I det andra yttrandet påminner vi om att vi i vårabudgetmotioner i ett flertal år har föreslagit ett avse-värt större anslag än vad regeringen har gjort när detgäller de fria grupperna. Vi anser att den teaterförny-else som dessa grupper står för kan vara till gagn förhela Teatersverige och att staten därför bör underlättaderas innovativa verksamhet på lång sikt.Slutligen, herr talman, med tanke på att vi har va-rit överens som att inte prata så länge - jag har inteanvänt mer än hälften av den tid jag anmält mig för -vill jag säga att jag under punkten 18 i reservation 11backar upp något så ovanligt som en sjupartimotion.Representanter för samtliga partier, såväl budgetma-joriteten som oppositionen, delar min uppfattning omatt åtgärder måste vidtas för att säkra en långsiktigfinansiering av en av landets få kvarvarande profes-sionella blåsarensembler, Göteborgsmusiken. Sedanett par veckor framstår detta som ännu viktigare närdet har aviserats att man från försvarets sida kommeratt lägga ned sin norrländska musikverksamhet. Ut-skottets skrivning är förhållandevis positiv i frågan,och man måste utgå från att den fingervisning somdenna utgör för såväl som regeringen ochstiftarna bör leda fram till att den efterlysta långsikti-ga lösningen kan förverkligas.Anf. 23 ():Herr talman! I betänkandet KrU 16 behandlas te-ater-, dans och musikfrågor. I mitt anförande kommerjag att behandla endast musikfrågorna, medan TassoStafilidis återkommer rörande teater och dans. Väns-terpartiet har skrivit en rad motioner med mångayrkanden i dessa frågor. Vi har också ett stort antalreservationer och många särskilda yttranden. Jag stårsjälvfallet bakom samtliga Vänsterns reservationer,men för tids vinnande och för att motverka allt pratoch alla argument för införande av tvåpartisystemsom har framförts här nöjer jag mig med att yrkabifall till reservation 15 under punkt 20 Samver-kansprojekt inom olika genrer m.m.Herr talman! Musik har sannolikt alltid funnitsoch utövats i de mest skilda sammanhang. Musik ären grundläggande del av människors kultur. spelar och sjunger själva eller tillsammans medandra och lyssnar till andras musik. Enligt en rapportfrån som kom sedanframkom att just musik är det stora, gemensammaintresset för ungdomar. av ungdomarnaanger att de lyssnar på musik minst en gång pervecka.Enligt Kulturbarometern framgår att avslumpmässigt utvalda svenskar i åldern varitpå konsert eller annat musikevenemang det senasteåret. av befolkningen spelar regelbundetnågot instrument. En tredjedel av tonåringarna musi-cerar regelbundet, men det avtar tyvärr efter tonårsti-den.I ta sig ton som kom 1999 analy-seras det svenska musiklivet utifrån en rad perspektiv,bl.a. betydelsen för musikexporten. Det svenska mu-sikundret som man så ofta talar om - att mångasvenska artister slår igenom och säljer bra även inter-nationellt - tas upp. Man betonar i rapporten att denoffentliga sektorn bör inse sitt ansvar för musikex-portens utveckling genom att säkerställa den bredamusikutbildningen från kommunala musik- och kul-turskolor, studieförbundens musikverksamhet ochden högre musikutbildningen. Denna breda utbildninggör att vi ligger i topp vad gäller läskunnigheten avnoter - om det nu heter så. Ca 400 000 svenskarsjunger i kör, och många av oss hanterar ett instru-ment då och då, åtminstone hjälpligt.Herr talman! Vår musikliv är alltså ganska brettoch består av ett stort antal musikstilar och genrer.Men det kan bli ännu bättre. Traditionellt sett har denstatliga kulturpolitiken på musikområdet haft ettstarkt fokus på konstmusik. har glädjan-de nog även folkmusiken lyfts fram.Vi kan konstatera att den fasta scenen för folk-och världsmusiken i , Stallet, finns, ochden måste ges förutsättningar långsiktighet och konti-nuitet i sitt arbete. Blues, jazz, pop och rock hänvisasofta till den kommersiella marknaden.Vänsterpartiet vill betona mångfalden inom musi-ken, att alla genrer tillåts utvecklas utifrån sina egnaförutsättningar, och att det ges möjlighet till spännan-de möten mellan olika musikstilar, olika kulturer ocholika musiker.I reservation 15, som jag tidigare yrkade bifall till,framhåller vi att kulturpolitiken ska verka för ettmusikutbud som präglas av mångfald och hög kvali-tet. Den statliga bidragsgivningen ska omfatta allslags musik och ta ställning till musiklivets skildavillkor. Vi anser därför att det finns ett stort behov avfler genreprofilerade centrum för musik och att fort-levnaden av de centrum som redan finns samtidigtbör garanteras. Vi har också påpekat möjligheten attanvända sig av nationella uppdrag, alltså fler natio-nella uppdrag, för att skapa mångfald på musikensområde. Även länsmusikens ansvar för alla musiksti-lar, alla musikgenrer, bör betonas hårdare i bidrags-givningen.Det breda anslaget kan ge länsmusiken en möjlig-het att vara spjutspetsen för musiken i respektive längenom att erbjuda en kulturell mötesplats för olikamusikgenrer och genom att ha spännande mötenmellan professionella musiker och amatörer.Herr talman! I ett särskilt yttrande konstaterar viatt fonogramstödet bör utformas på ett sätt som mot-verkar fortsatt koncentration och likriktning på fono-grammarknaden. Alltför många duktiga musikanteroch orkestrar i olika genrer får tyvärr aldrig chansenatt ge ut sin musik på en skiva. Därmed går vi ocksåmiste om mycket god musik. Det är inte alltid musi-ken som avgör om man får spela in på skiva. Det kanbero på hur man ser ut, vilken look man har och vil-ken framtoning man har. Vi får också musiker somtappar sugen och börjar göra något annat i stället.Därmed minskas den musikaliska bredd som behövsför att vi ska kunna skapa ett ännu större toppskikt påmusikens område, precis som inom t.ex. idrottens.Vi lyfter också fram behovet av fler och funktio-nellare repetitionslokaler där musiker kan öva utan attfå t.ex. hörselskador. Man måste också ges möjlighetatt framföra levande musik till en levande publik. Förnärvarande råder en jättestor brist på replokaler ochlivescener, eller levande scener för att prata svenska,för icke etablerade musiker. Här har vi lyft fram dendanska "spelställeslagen" som ett exempel som mankanske ska tänka vidare på även i vårt land. I ett sär-skilt yttrande konstaterar vi att ochUngdomsstyrelsen arbetar med att hitta en lösningsom passar i , och därför har vi avstått från attreservera oss i den frågan. Vi får återkomma omingenting sker.Vi har påpekat vikten av ett fungerande arran-görsled, att det här gäller alla musiklivets parter, attdet ska komma alla genrer till godo och att ingen börgynnas på någon annans bekostnad. Vi har ocksåpekat på behovet av tekniskt avancerad utrustning,t.ex. musikutrustning, inspelningsgrejer och ävenvissa instrument, för musikskolor i mindre kommu-ner, studieförbund osv. Vi kanske kunde införa någonny stödform för att möjliggöra inköp av sådan utrust-ning.Vi tycker att det är tröttsamt att i alla sådanasammanhang få höra att det här kan vi inte gå med på,det är en angelägenhet. Det hjälper intedet regionala och lokala musiklivet att säga att de härmiljoninköpen får ni fixa på egen hand. Det finns intepengar för det. Här krävs alltså ett nytänkande frånriksdagens sida.Herr talman! Det är glädjande att kulturutskottetenats om att föreslå ett tillkännagivande tillregeringen avseende en orkesteröversyn. Det harockså skrivit om i motion Kr350, yr-kande 5-6. Jag går inte in på den. Vi har alltså sammapositiva inställning som t.ex. gavuttryck för och som samtliga partier har ställt sigbakom. De problem som finns när det gäller rekryte-ring av musiker och när det gäller heltidstjänster, enspridning, måste åtgärdas, och vi ser en förutsättningför det nu.Herr talman! Avslutningsvis vill jag som medlemi ett feministiskt parti, och dessutom med stöd avKulturbarometerns statistik, påtala att även musikom-rådet har en könsmässig uppdelning och att en klarkönsobalans råder. Vi tycker därför att det vore rim-ligt att utreda hur könsobalansen inom musikensområde kan motverkas så att flickor eller kvinnor ochpojkar eller män - alla - verkligen får samma möjlig-heter att skapa musikupplevelser och till eget utövan-de. Det finns knappast någon naturlag och knappastnågra biologiska skäl som gör att så många tjejerägnar sig åt sången i ett band medan killarna spelartrummor och sologitarr, för att ta ett exempel.Svenskt rockarkiv gav ut cd:n FrånPlommons till Drain, en kavalkad över svensk kvinn-lig pop- och rockmusik fram till i dag.Kvinnor finns alltså även inom denna genre, men deborde kunna vara betydligt fler. vill iframtiden se fler Hotnights i rocksvängen ochfler personer som inom klassiskmusik.Anf. 24 ():Herr talman! iTobo har en mycket bra verksamhet. på att några eldsjälar från orten har lyckats attmed hjälp av skilda myndigheter skapa en verksam-het som binder samman kultur och utbildning. Denverksamheten får inte stagnera utan bör i stället ut-vecklas. Därför måste staten ta ansvar för en samver-kan där man beaktar både skolutbildningen och detkulturella inslaget när det gäller såväl statsbidrag somregelanvisningar.En samverkan måste komma till stånd mellan debåda berörda departementen, Utbildningsdeparte-mentet och . Genom att utbild-ning på nyckelharpa ges på Folkmusikinstituthar intresset för nyckelharpan ökat. Många kommertill för att lära sig både spela och bygga sinegen nyckelharpa.Nyckelharpan är ju ett säreget instrument som harfunnits i . Man kan se denavbildad på flera kyrkmålningar. Men den användsockså, och har dessutom fått ökad uppmärksamhet,även i dagens musik. Inte minst har bidra-git till att populariteten har ökat.Med tanke på den unika ställning som nyckelhar-pan har och har haft i anser vi i Centerpartietatt regeringen bör finna en form för att utse nyckel-harpan till svenskt nationalinstrument. Vi var väldigtnära att nå det målet i utskottet, men dessvärre fickmajoritetspartiet "björnfrossa" och hoppade av sitttänkta ja till motionen. Jag yrkar i alla fall bifall tillreservationerna 12, under punkt 19, och 18, underpunkt 26. För att inte i onödan göra debatten alltförlång avstår jag från att plädera för Centerpartietsandra reservationer. Det går att läsa om dem i betän-kandet.Anf. 25 ():Herr talman! Jo, då och då kommer någon glimtav glädje i arbetet som kulturpolitiker. En sådan glimtär beslutet att göra en översyn över orkestrarnas situ-ation. Vi vet att de har mycket storasvårigheter. Det kan säkert bli en uppmuntran, och låtoss hoppas att det leder till en förbättring.Annars när det gäller teater, dans och musik finnsdet två saker som jag vill lyfta fram. När det gällerteatrarnas situation vill jag påminna om den gemen-samma aktion som drivs fram av flera stora orga-nisationer på teaterområdet, den s.k. Teaterunionenhar kommit i gång med ett mycket intressant arbetedär man lyfter fram alla stora behov som finns påområdet. Det som är mycket intressant att ta fram ochtänka på nu är deras systematiska krav på långtids-planering inom det här området. har det alltidvarit så att man har levt i väntan påbidrag och anslag, och vi vet alla att den sortensfragmentering av verksamheten inte är skapande utantvärtom hindrar en ordentlig utveckling.Mycket intressant är också att Teaterunionenställer så stora krav på de andra politiska områdenanär det gäller kulturen. Man ska inte bara lyda och taemot beslut när det gäller skatter, socialförsäkringaroch arbetsmarknad, framför allt när skatter, socialför-säkringar och arbetsmarknad systematiskt glömmerbort att kultur är en annan sorts arbete än det arbetesom man har haft som modell för att ta fram olikaåtgärder och beslut.Där behöver vi gå fram mycket mer bestämt än ti-digare och lyfta fram det särartade i konst- och kul-turarbetet och visa att man inte kan beskatta produk-tion av t.ex. scenkonst på samma sätt som t.ex. ost.Det är en annan sorts verksamhet. Den ställer andrakrav på människor, och marknaden ser helt annorlun-da ut. Det finns faktiskt väldigt intressanta tankar atthämta om detta hos stora internationella vetenskaps-män, bl.a. har skrivit mycket intressant omkulturmarknaden. Men detta ligger så långt borta frånvanliga politiska beslut, så det krävs ett slags långva-rigt utbildningsarbete för att få in dessa andra mått idet politiska tänkandet när det gäller kultur och konst.Jag vill tala lite grann om dansen. Det finns i be-tänkandet en reservation som vi står bakom tillsam-mans med och därman talar om en handlingsplan för dansen, inte därföratt dansen på något sätt skulle behöva uppifrån kom-mande planering utan helt enkelt därför att dansen harvuxit fram som ett slags ny folkrörelse och vuxitmycket intensivt och på väldigt många ställen utan attvåra ramar för kulturpolitiken på något sätt har anpas-sats till denna nya folkrörelse. Eftersom jag har endansande dotter som har dansat under medsjälens största glöd så vet jag hur det ser ut blanddessa människor som är i stånd att stå emot vilkasvårigheter som helst och ibland också dansa utan attha hunnit äta och vila, bara de får dansa. Jag tyckeratt deras enorma passion och deras skapande begåv-ningar behöver mycket mer stöd och förståelse än de kan ta del av. Därför yrkar jag bifall till reserva-tion 9 under punkt 12.Anf. 26 ():Herr talman! Detta betänkande handlar om vissaövergripande teater- och musikfrågor. Jag vill börjamed att påminna om att i sitt bud-getunderlag gör bedömningen attanslagen till de fria teater-, dans- och musikgruppernasamt arrangerande musikföreningar m.m. bör tillföras16 , år2004 och 2005 för att en realistiskfinansiering av den verksamhet som bedrivs ska varamöjlig. Här talar man alltså inte om utvecklad verk-samhet utan om befintlig verksamhet. Detta är enbedömning som står att läsa i översynsom heter Vem säger sig fri. Man gör bedömningarutifrån den senaste bidragsgivningen.Jag ska säga lite grann om de tre R:en ,Rikskonserter och Riksutställningar. Vi tycker frånMiljöpartiets sida att de lyckas väldigt bra i sin verk-samhet. Vi menar att om den verksamheten ska kunnafortsätta och också nydanas och inte använda allapengar till löneökningar, prishöjningar, hyror, nyutrustning, osv. behöver man också satsa på den. Vivill att det görs extra satsningar inom folk- och kam-marmusiken för att man ska kunna turnera också tillområden i landet. Vi vet att Unga Riks gör det möjligtför unga människor i vissa delar av landet att faktisktfå se teater som de aldrig hade haft möjlighet tillannars under sina uppväxtår. Vi menar att R:en är ettnödvändigt komplement för att garantera ett störreoch flexiblare utbud över hela landet.Utvecklingen inom dansens område har gått väl-digt snabbt. Det är glädjande. Förut ingick begreppetdans i teaterbegreppet. Det var under Kulturutred-ningen som detta uppmärksammades och som ändra-de på det. I och med det har dansen också blivit mersynlig som sin egen konstart. vill vi att dansen skafå ett nationellt uppdrag. Det har också Kulturrådetföreslagit, dock icke regeringen. Men utskottet anserockså att det är rimligt. Vi hoppas på ett snart sådantuppdrag.Jag ska säga något om nyckelharpan som svensktnationalinstrument. Utskottet menar att ingentinghindrar att nyckelharpan kallas för nationalinstru-ment. Det var så långt vi kom. Och i vissa lexikonanser man redan att nyckelharpan är det svenskanationalinstrumentet. Det finns olika meningar omvad detta har för betydelse. Från sidatycker vi att detta instrument som är ett levande in-strument och som har förändrats genom de århundra-den som instrumentet har använts är en viktig sym-bol. Det är levande, och det förändras. Vi tycker attdet är en viktig symbol för svensk folkmusik. Att dendessutom har överlevt ända in visar ju vilkenkvalitet instrumentet har.Vi från vill också göra det möjligt attbygga upp folkmusikcentrum över hela landet. Vi villgöra det med samhällets stöd, precis som man hargjort i och i . Man kan säga att är ett startskott på den utveck-lingen. tycker vi att det är dags att gå vidare medFolkmusikens hus i . Sedan borde Östersundoch deras samarbete med stå på tur.För att öka möjligheterna för musiker att kunnaleva på sitt eget arbete och för att öka musikernasmöjligheter att delta i olika samarrangemang vill viöka förutsättningarna för arrangörsstödet. Detta germöjligheter för olika former av möten mellan bådeamatörer och professionella, både mellan musik ochdans. Det betyder mycket för ett levande och vitaltmusik- och dansliv.Jag ska säga något om och cent-rumbildningarna. Här tycker vi från attdet är en viktig principiell och ideologisk markeringatt slå fast att det offentliga stödet till konstnärer ärersättning för utfört arbete och inte understöd. Därförär vi väldigt positiva till att medel har omfördelatsfrån arbetsmarknadssektorn till kultursektorn. Bl.a.har de tolv centrumbildningarna erhållit 10 miljonerkronor och 15 miljoner kronorfrån AMS för att stödja de arbetslösa inom de olikakonstnärsgrupperna. Verksamheten är nu utvärderad,och man har funnit att den fungerar väldigt bra. Mendå måste också mer pengar omfördelas, annars kanman ju inte möta efterfrågan. Och verksamhetenutvecklas också inom dansens område. Jag yrkardärför bifall till reservation 29 under punkt 49.Vidare har vi Länsmusiken, som står för att få utmusikens olika konstarter till skolor, föreningar, stu-dieförbund, kommuner, församlingar, företag ochandra som anordnar konserter. För många människor,inte minst för barn, svarar Länsmusiken för den vikti-gaste kontakten med levande musik och med musik-former som lyssnarna normalt inte kommer i kontaktmed.Här vill jag påminna om att av vår kultur-konsumtion betalar vi ur egen ficka. Samhällets stödhandlar om de som inte är kommersiellt gång-bara på den s.k. marknaden, som är vi.Bland de musikformer som Länsmusiken arbetarmed finns bl.a. kammarmusik, folkmusik, jazz ochmodern konstmusik. har utskottet tagit initiativ utvärdering. Det är bra, för vi behöver se konsek-venserna av de nedskärningar som har gjorts. Vihoppas att deras stöd återupprättas.Med detta yrkar jag bifall till reservation 30 underpunkt 50.Sedan kommer jag till fonogramstödet. Det är juinte bara levande musiker som behöver stöd, utan detbehövs också stöd för produktion och utgivning avfonogram. I budgeten för skar regeringen bort3 i anslaget för fonogramstödet -motsvarande av det totala stödet.Svenska skivbolags möjligheter att producerasmala men intressanta fonogram, inklusive barnmu-sik, står och faller med fonogramstödet. Regeringenhar påtalat att nedskärningarna inte ska få några kon-sekvenser. Detta kräver bevis. Därför menar vi attregeringen skyndsamt ska utvärdera effekterna av denhär nedskärningen.Till slut, herr talman, har vi Forum för världskul-tur. Folkmusikens ställning har kraf-tigt stärkts och är en högst levande konstformsom ständigt utvecklas. Folkmusik från vitt skildaländer har på ett mycket glädjande sättknutit människor från olika kulturer närmare varand-ra. Vi ser en ständig korsbefruktning mellan olikafolks musik, s.k. världsmusik.Det här ger inte endast kulturella värden utan ock-så demokratiska värden då kulturen bidrar till attskapa förståelse över språkgränser och på så sätt -kan vi säga - motverkar rasism. tycker vi att detär dags för ett nationellt uppdrag för en världsmusi-korkester, och visst borde Ale få det uppdra-get!Anf. 27 ():Herr talman! Socialdemokraterna har under dennamandatperiod gjort satsningar och reformer inom ettantal olika områden. Vården, skolan och omsorgenhar tillsammans med sysselsättningen varit i fokus.Samtidigt har vi valt att prioritera kulturen. Den stat-liga kulturbudgeten har stärkts år , och det ären prioritering som vi kulturpolitiker är stolta över.Naturligtvis är det vår ambition att fortsätta med attstärka det svenska kulturlivet.Den svenska musiken och scenkonsten håller enhög konstnärlig nivå. Genom den institutionella ut-byggnaden och ett ökat turnerande har dessa kultur-yttringar blivit tillgängliga för en större och bredarepublik. De statliga stöden har haft stor inverkan påden gynnsamma utvecklingen.Besökstalen vid offentligstödda föreställningaroch konserter har stadigt ökat .