prot · GP09101 · 2002-04-24 00:00:00 — Det är heller ingen fråga som vi handläggeri vårt utskott.I mitt anförande svarade jag på det upp i sin reservation, nämligen regeln om detallmännas skadeståndsansvar för felaktig myndig-hetsinformation. Den regeln har funnits . Det ärinte särskilt . De fall som beskrivs i motionenär betydligt äldre och har alltså inte kunnat prövasefter den regeln.När det gäller Huset har den familjdet handlar om inte vänt sig till någon myndighet föratt få upplysning och råd. De har vänt sig till en riks-organisation som inte faller under det offentliga myn-dighetsansvaret.Anf. 91 () replik:Fru talman! Jag har varit hos familjen och besöktHuset - en mycket trevlig gård, för öv-rigt. De har faktiskt också vänt sig till myndigheterför att fråga vad de ska göra, men det har inte fåttupplysning om att de måste anmäla sig enligt miljö-balken. Jag tycker faktiskt inte att rättssäkerheten ärtillräcklig för företagare, speciellt inte för småföreta-gare.Uppenbarligen tycker Socialdemokraterna att detär viktigare att staten skyddas, medan de mindreföretagen - den lilla människan - som är väldigtutsatta gentemot staten och myndigheter inte behöverskyddas lika starkt.Anf. 92 () replik:Fru talman! säger att det är viktigtatt småföretagarna ska skyddas mot statens över-grepp. Jag vet egentligen inte vad jag ska säga omdet. Jag tycker naturligtvis att alla ska skyddas motövergrepp, men jag tycker inte att småföretagarna ärspeciellt utsatta för något övergrepp av staten. Det ärsnarare tvärtom.Vi socialdemokrater värnar verkligen om småfö-retagarnas möjligheter. De frågor som upp handlar om skadestånd. Det finns alltså ingetsärskilt regelverk i skadeståndslagen för småföretaga-re. Samma skadeståndslag gäller för alla. har videssutom den nya regeln om det allmännas skade-ståndsansvar för felaktig myndighetsinformation.Anf. 93 ():Fru talman! Det talade ordet är oftast det bästasättet att belysa frågeställningar som annars begravs ikommittébetänkanden och utskottsbetänkanden, åt-minstone om de inte är aktuella i den allmänna de-batten.Jag ska nu använda mig av det talade ordet för attbelysa ett, eller kanske flera, trafikskadefall som jaghar följt personligen. Det har jag haft anledning attgöra eftersom de rör personer som har stått mig nära.När jag har gjort det har jag blivit bra mycket klo-kare. Det är en mycket långsam och mycket svårprocess där den skadade befinner sig iunderläge. Det är t.o.m. så att de inte kan föra sintalan. De har i vissa fall inte ens rätt till rättsligt om-bud. Försäkringsbolagen och de rättsliga instansernahar en mycket starkare ställning gentemot den skada-de.Fru talman! Jag har därför skrivit tre motionersom är behandlade i detta betänkande. En motion, ochden kanske viktigaste, handlar om att förkorta hand-läggningstiderna. Det säger också Finansinspektioneni sin återkommande rapportering till regeringen. Menvad gör då utskottet? Jo, det säger att man nog behö-ver komma till rätta med handläggningstiderna. Mendet avstyrker alla motioner som kräver detsamma ochhänvisar till rapport.Vad vill utskottet? är min fråga. Som jag förstårtexten vill utskottet förkorta handläggningstiderna.Det är inte bra att av alla försäkringsskadeären-den tar . Vi har här i kammaren hört vitt-nesmål om 7, 8, 10, 12, 17 och . Det är helt oac-ceptabelt ur rättslig synvinkel och är naturligtvisoerhört plågsamt för den enskilde.Den andra motionen handlar om trafikskade-nämnderna och andra liknande förvaltningsdomstolarsom handlägger försäkringsersättningsärenden. Jagmåste få läsa högt ur ,som är återgiven i utskottets betänkande:"har uppgett att inspektionen ärkritisk till roll. Man kan, enligtFinansinspektionen, ifrågasätta att visst slag av per-sonskada försäkringsmässigt skall handläggas i ensärskild ordning. Försäkringskollektivet uppfattar iallmänhet som en statlig myn-dighet, vilket den inte är. Dess konstitutionella roll äroklar och tillsynsmöjligheterdiffusa. "Frågan är om ens offentlighetsprincipen gäller fördessa "domstolar". Det är inga domstolar. Det ärnämnder av korporativ art där parterna har säte ochför talan, och t.o.m. har majoritet över jurister ochlekmän. Detta är fullständigt oacceptabelt, enligt mittsätt att se det. Det drabbar de enskilda.Här borde utskottet enligt min mening ta ett initi-ativ och be om en översyn, precis som gjordes i mit-ten av 90-talet. Det är inte bra för de rättsvårdandemyndigheternas trovärdighet om bolag, försäkrings-bolag och parter tar säte i nämnder som avgör männi-skors väl och ve.Det förstår var och en att de har juridisk kompe-tens, ekonomisk makt och kan spela ut alla korten påbordet. Det kan inte den enskilde om inte vederbö-rande är försedd med juridiska ombud. Vårt rättssys-tem bygger på att vi har oväldiga domare och juristersom dömer, gärna uppbackade av jury och lekmän.Jag tycker att ni allvarligt ska överväga en översyn avdetta.Anf. 94 () replik:Fru talman! Det gläder mig, , attvi åtminstone är två som delar den synen fullständigt.Jag instämmer till fullo när frågar:Vad vill utskottet? Också jag har uppfattat att vi haren samsyn. Det nämnde jag . Ändåöverlåter man till regeringen att överväga.Jag vill också understryka det märkliga i att manhar representanter som är parter som sitter och bedö-mer. Jag tänker också på . Jaghann inte ta upp det i mitt anförande. Här sitter departer som har eget intresse i det hela.Likaså är en sakkunnigläkare en part som företrä-der sin uppdragsgivare. Kopplingen är oerhörd. Läggsedan därovanpå att en sådan läkare med en starkkoppling till sin uppdragsgivare inte faller under varesig eller Socialstyrel-sen. Det är helt horribelt att vi kan ha det som det är idag.En sak kan jag säga till . Jag åtarmig att ta upp ett initiativ i utskottet och försöka fåtill stånd att vi där gemensamt kan enas om att begäraoch få en översyn av Trafikskadenämnden.Anf. 95 () replik:Fru talman! Det gläder också mig att ViviannGerdin är så engagerad i dessa ärenden. Hon haruppenbarligen också sett ett antal ärenden som rörenskilda personer. Det är först när man gör det somman förstår de invecklade processerna och ocksåförstår bristerna.Det är inte säkert att man själv landar på riktigaslutsatser om vad som bör åtgärdas. Där kanske manhamnar helt fel. Men en sak konstaterar jag. Finansin-spektionen som en av tillsynsmyndigheterna sägerungefär samma sak i det betänkande som ni själva harskrivit under.Vilken sorts konstitutionell art utgör försäk-ringsersättningsnämnderna? Det gäller , ,, , Allmänna reklamationsnämn-den m.fl.Är de en domstol? Nej, det är de inte. Är de enmyndighet? Nej, alldeles uppenbarligen inte. Vad ärde då? Är de ideell förening, eller vad är de? Det vetman inte. Denna brist i våra rättsvårdande instansermåste utredas någonstans.Vi ska ha myndigheter som ska döma, enligt mittsätt att se. Det ska vara domstolar som är oavhängigadet politiska och det medborgerliga systemet. De skaså långt möjligt utöva sin rättsvårdande uppgift utanpåtryckningar från vare sig försäkringsbolag ellerpolitiska och andra instanser. De ska tillämpa lag.Jag är rädd för att den här sortens korporativanämnder undergräver trovärdigheten i det rättsvår-dande systemet. Särskilt gäller det alla dem som intekan föra egen talan. Det kan vara personer som ärtrafikskadade eller kanske är hjärnskadade. De måsteförses med juridiska ombud om de över huvud tagetska kunna föra sin talan.De som är svaga i systemet behöver stark rättsligassistans och stark rättslig ställning.Anf. 96 ():Fru talman! Jag vill komplettera med några saker.Jag instämmer fullständigt i det här.Om man tittar lite mer på djupet i frågan finnerman ännu märkligare saker. Utöver att Socialstyrel-sen inte granskar försäkringsläkarna - jag återkom-mer till dem - kan man också finna att inte hellerJustitiekanslern, , eller harnågon tillsyn över försäkringsläkarna, utan de grans-kar enbart försäkringskassorna.När man forskar lite mer i detta kommer det framalltmer märkliga förhållanden som jag tycker är heltoacceptabla. Där har vi en fortsatt uppgift att arbetavidare.Anf. 97 ():Fru talman! Det nu sade leder migtill att ytterligare förstärka det tidigare sagda.Om inte ens har tillsynsrätten- i varje fall anser man sig inte själv ha den alldelessjälvklart - och kanske inte Försäkringsinspektionenheller, inte Justitiekanslern, vem har då tillsyn överdessa nämnder? har det givet-vis, men då är det ur ett medborgerligt perspektiv.Kan någon i utskottet svara mig på den frågan? Nimåste väl ändå ha satt er in i detta. Vem har tillsynöver dessa försäkringsersättningsnämnder, som up-penbarligen inte är domstolar och inte heller har nå-gon annan associationsrättslig säkerställd form?De är uppenbarligen någon sorts förlikningsinsti-tut. Det kan man nästan säga. Det är inte bra, frutalman. vänder jag mig nästan till fru talmannen,som ju har en lång parlamentarisk erfarenhet. Har visläpat på oss den här sortens förlikningsinstitut sålänge, ända , såvitt jag förstår, utan att hasäkerställt deras konstitutionella ramar? Vem är till-synsmyndighet? Vem för talan för vem?Jag hoppas att någon i utskottet kan ge mig detsvaret. Om inte, skicka frågan vidare till regeringen,så kan regeringen få återkomma efter kanske en rejälöversyn av detta lagrum, som jag finner högst tvivel-aktigt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §. )11 § Höjda ansvarsbelopp vid oljeskador tillsjössFöredrogslagutskottets betänkande 2001/02:LU32Höjda ansvarsbelopp vid oljeskador till sjöss (prop.2001/02:139).Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades under 15 §. )12 § Konvention om social trygghet mellanSverige och betänkande2001/02:SfU14Konvention om social trygghet mellan ochKanada (prop.2001/02:106).Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades under 15 §. )13 § Vissa högskolefrågorFöredrogsutbildningsutskottets betänkande 2001/02:UbU11Vissa högskolefrågor.Anf. 98 PER ():Fru talman! Låt mig inledningsvis yrka bifall tillreservation 5 som handlar om avskaffandet av kårob-ligatoriet. Detta är ett ganska litet och tunt häfte medett antal motionsyrkanden som har blivit över sedanden allmänna motionstiden och som inte fick plats idet stora betänkandet som vi debatterade i decemberoch som hette Den öppna högskolan. Detta innebäratt det finns ett antal yrkanden som hamnar lite kons-tigt, dvs. att de har tagits upp för , ochatt det sedan finns restyrkanden som har blivit kvarhär. Vi har valt att göra ett större särskilt yttrande därvi går igenom i koncentrat det som vi sade i decem-ber. Men jag vill för säkerhets skull kommenteranågra av de yrkanden som finns även i detta betän-kande.Det första yrkandet gäller kårobligatoriet som vianser är principiellt fel, och det bör därför avskaffasså fort som möjligt. Men det är också viktigt att mangör detta på ett klokt sätt, att man ser till att man isamband med detta reder ut och har ett förslag färdigtsom ser till att studentinflytandet säkras och somockså ser till att en del studiesociala frågor som kå-rerna har hand om också kan skötaspå ett bra sätt. Och inte minst måste vi se till att detinte uppstår några skattetekniska problem som gör attnationer eller andra helt plötsligt skulle åka på högreskatter.Det andra lilla yrkandet som jag skulle vilja ta upphandlar om elitidrottares villkor vid högskolestudier.Vi har sagt nej till detta av det enkla skälet att vi intevill ha en central antagning utan att vi vill att varjeuniversitet och högskola själva ska välja vilka kriteri-er de vill ha för att anta studenter. Jag är helt överty-gad om att när vi får denna decentralisering kommerett antal högskolor eller delar av högskolornas profi-ler att just försöka att attrahera t.ex. duktiga musikereller duktiga idrottare.Låt mig också kortfattat peka på tre kloka folk-partiyrkanden som vi också har avstyrkt men av enhelt annan anledning än majoriteten.Det första yrkandet handlar om forskningsstiftel-sernas styrelser. Naturligtvis vill även Moderaternagöra förändringar när det gäller forskningsstiftelser-nas styrelser. Men vi vill gå ännu längre och återförahela den frihet som forskningsstiftelserna hade föresocialiseringen 1995.Det andra yrkandet handlar om fyraårsgränsen vidforskarutbildningen. Även här vill vi gå ännu litelängre. Vi vill nämligen att man river upp denna re-form, men vi vill inte ha kvar den som något riktmär-ke, utan även här vill vi att varje universitet och hög-skola själva ska avgöra vilka regler som de vill ha försina forskarstuderande.Det tredje yrkandet är ett yrkande om att det skafinnas fler fristående universitet och högskolor. Ävendetta har vi avstyrkt, men inte därför att vi tycker attdet är ett dåligt yrkande utan därför att det inte ärfinansierat. För fanns det däremot ettfinansierat yrkande om precis samma sak i en av våramotioner.Detta innebär att vi av helt andra skäl än majori-teten säger nej till dessa tre yrkanden. Men om någotav dem skulle komma under votering kommer vi förtydlighets skull att avstå från att votera under dessatre moment, så att det inte ser ut som om vi skulle hasamma motivering för våra avslag som majoriteten.Fru talman! Att dela upp yrkanden mellan demsom har budgetkonsekvenser och dem som inte hardet är minst sagt problematiskt. Jag tycker att detleder till pedagogiska problem när man ska visa vadde olika partierna tycker när det gäller högskolefrå-gor. Det finns en uppenbar risk att vi kommer att hatvå debatter , en debatt som handlar om definansierade förslagen och en annan debatt somhandlar om de inte finansierade men likartade förslag.Fru talman! Jag har absolut ingenting emot att vidiskuterar högskolefrågor . Men jagskulle vilja att vi inte har en stor debatt och sedan enminidebatt, utan att vi i så fall försöker använda denandra debatten till att borra djupare in i någontingsom är viktigt. Och det finns många saker somär mycket viktiga att diskutera när det gäller högreutbildning och forskning.Det har varit ett ganska stort antal larmrapporterom kvaliteten på vår högskola. Så sent som i månda-gens tidning kunde vi läsa att , som ärden myndighet som ska se till att kvaliteten är till-räckligt hög, nu också slår larm om att kvaliteten iutbildningen är hotad. säger att vimåste återställa kvaliteten och att vi måste funderaöver lärarsituationen. Detta sägs av universitetskans-lern . Detta gör man efter bara ett år.Man har nämligen på sig att gå igenom kvali-teten på ett stort antal utbildningar. Men redan nuefter har man kommit så långt att man kan sägaatt det finns stora problem här.Fru talman! Låt mig peka på vad jag och Mode-raterna tror är grunden till dessa problem, och låt migockså försöka att komma med inriktningar på hur viska lösa dessa problem.Det första problemet är att väldigt många av denybakade recentiorerna kommer till universitet ochhögskolor och saknar de förkunskaper som de bordeha. De klarar inte av matten, de klarar inte av språ-ken, och de tvingas att ta studiemedel för att gå ut-bildningar så att de får de kunskaper som de borde hafått i gymnasieskolan. Denna gymnasiefiering avhögre utbildning är ett problem, inte bara för studen-ten utan för alla parter.Den andra problemet är att vi har ett fyrkantigtoch centralistiskt antagningssystem. Detta system gerproblem både i gymnasieskolan och i högskolan. Igymnasieskolan sänder det en mycket klar signal omatt eleverna ska se till att skaffa sig så bra betyg sommöjligt, inte så goda kunskaper som möjligt. Alltsåväljer de lätta kurser och väljer bort tunga och svårakurser där de får plugga mycket för att få bra betyg. Ihögskolan hittar vi problem med att studenterna intehar de förkunskaper som de borde ha. Och här tvingasman då se till att lägga in extraterminer för att de nyastudenterna ska få de förkunskaper som man utgickfrån att de hade från gymnasiet.Det tredje problemet är att vi har haft en urholk-ning av grundutbildningsanslagen. Om man tittar påden urholkningen är den i storleksordningen 3 miljar-der kronor eller , om man ska tro . urholkning av grundut-bildningsanslagen ger naturligtvis sämre utbildning.Och när i sin senaste larmrapportsäger att många studenter nu inte får det minimum lärarledd utbildning som de borde få utanbara tror jag att vi hittar svaret. Härhar vi moderater avsatt mer änregeringen för att försöka att se till att ta tag i dettaproblem.Lägg därtill att vi har haft en likadan utvecklingvad gäller fakultetsanslagen och att vi har ett veten-skapsråd som inte har fått de resurser som man behö-ver. Sammantaget ger detta att vi har fem olikapunkter som tillsammans ger en sämre kvalitet.Låt mig avsluta med två frågor till . Vilka konkreta åtgärder tänker Socialdemokrater-na vidta med anledning av om kvaliteten på våra universitet och hög-skolor?2. Vilken typ av kompensation bör de studenter fåsom går på en undermålig utbildning?Anf. 99 ():Fru talman! Det är nu den sista debatten om hög-skola och forskning under den här mandatperioden.Betänkandet är en uppsamling av 56 motionsyrkan-den från allmänna motionstiden, men det finns ettstort innehåll bakom. Yrkandena är ju inte skrivna försig utan i ett sammanhang. Det är därför fullt rimligtatt ta upp frågor som också hör ihop med yrkandena.Innan jag närmare går in på dessa ska jag, för tidsvinnande, yrka bifall enbart till reservation 2 undermom. I övrigt står jag bakom alla våra andra mo-tionsyrkanden.Fru talman! kom jag in iriksdagen. Jag började arbeta med bl.a. frågor omhögre utbildning och forskning. Jag skapade mig ettslags flygplansbild över landskapet och kunde kon-statera dels att det fanns en rad styrningar från rege-ringens håll som var ologiska i förhållande till allmänsvensk utbildningspolicy, dels att dessa styrningarinte stämde överens med det som man från regering-ens sida förde fram och genomförde. Denna bild harförstärkts under mandatperioden.I den gamla kan man lä-sa att det goda jag vill gör jag inte, men det jag intevill gör jag. Kanske är det detta som gäller.Hursomhelst påstår en sak mengör i realiteten någonting helt annat. Det skapar inteökad tilltro till politiker eller till systemet som sådant- tvärtom. Människor blir misstänksamma, och enoro skapas som det blir svårt att bemästra och somkan få allvarliga följder.Detta händer just nu i det akademiska livet, somomfattar både högre utbildning och forskning. Jagfann det därför angeläget att just inför det här anfö-randet ta en liten titt på några källor. Jag vill ocksåtala om vad jag har utgått från, nämligen: bilden frånforskarsamhället samt universitetsfolket och de somär satta till tillsyn av vårt system.Forskningsinstitutet har gett uten bok om det nya forskningslandskapet med UlfSandström som redaktör. Han har lyft fram läget.Högskoleverket har i sin rapportering om kvali-tetsgranskningar, som vi hörde mycket om i helgenoch som vi har kunnat följa, också lyft fram läget.Även den statistiska översikt över högre utbild-ning och forskning som gjorts av har jag haftmöjlighet att följa.Det är information härifrån och från ett par andrastatliga utredningar som utgör grunden för mitt anfö-rande . Jag tycker att det är viktigt att det ärbilden av människor som i realiteten är fullt involve-rade i ett visst sammanhang som ska få råda i dennakammare.Låt mig ta några exempel på beskrivningarav verkligheten och nämna vad det i realiteten hand-lar om. Forskning och högre utbildning handlar juinte om någonting annat än om vårt lands framtidavälfärd.· Ministern säger att han ger extra medel till huma-niora och samhällsvetenskap. Men i själva verketlägger han tillbaka lite av det som tidigare skuritsned. I stället för att staten ska vara garant för ettkunskapsområde som inte självklart är av kom-mersiellt intresse är det en extern fi-nansiär, , som ger demesta pengarna till det här området.· Ministern säger att han värnar om den s.k. nyfi-kenhetsforskningen och om grundforskningen.Men i realiteten har våra universitet dränerats påfakultetsanslag. Inte ens den lilla del som krävsför att grundutbildningen ska vara forskningsan-knuten finns på alla lärosäten.· Ministern säger att det är hög kvalitet på högsko-lans olika utbildningar. Men i realiteten visar så-väl granskningar som den all-männa erfarenheten att kvaliteten har sjunkit av-sevärt. Regeringen erkänner faktiskt att utbygg-nadstakten - vi kristdemokrater har där varnat försänkt kvalitet - har varit för snabb. Annars skulleman ju i tilläggspropositionen inte dra ned på dethär området med 276 miljoner kronor.· Ministern påstår att lärosätena är fria att beslutaom sina egna verksamheter. Men i realiteten finnsdet en rad regleringsbrev om var utbildningar skafinnas, om vilka utbildningar som ska genomfö-ras, om hur rekryteringen till utbildningarna skaske och om man ska få ta intäkter till sin verk-samhet eller inte.· Ministern talar om öppenhet och demokratiskpåverkan av verksamheter. Men i realiteten skerdet så många transfereringar med pengar åt olikahåll att ingen egentligen har ett övergripandegrepp om vad och vilka utbildningar som kostarvad. tillser t.ex. inte att det finns godabasmiljöer på universiteten. Högskoleförordning-en säger att all utbildning ska vila på vetenskapliggrund och på beprövad erfarenhet och att den skavara forskningsanknuten. De basmiljöerna finnsinte till fullo !Vad är det då som händer? Jo, de forskare ochandra som söker forskningsprojekt tvingas ersättainstitutionerna med av forskningsansla-gen - detta för att det ska vara en god miljö förgrundutbildningen.I realiteten innebär detta t.ex. följande. Människorger pengar, kanske , till Cancerfonden för där ska forska kring cancer. Detta räcker intelångt. Att dessutom behöva ta av dessa 5 000till ett universitets reguljära verksamheter är skanda-löst. Inte är det väl meningen att de som ger pengartill forskning av olika slag ska bekosta detsom är grunden för en god forskningsmiljö med mel-lan hälften och en tredjedel? Sådant ska ju statenansvara för.Nu kringgår en rad forskningsfinansiärer detta. Devill själva anställa folk och ge universitetens männi-skor tjänstledigt. De vill flytta sina forskningsprojekttill utländska universitet etc. Knepen är många. Det ärohederligt att människor som skänker pengar tillforskning inte kan veta att alla de pengar som lämnasfaktiskt går till forskningen.Kristdemokraterna ser med oro på denna utveck-ling. Vi menar att man borde ta ett rejält tag för attkomma till rätta med missförhållandena. Vi vill på-verka unga människor så att de blir intresserade ochvill jobba vidare med den här verksamheten. Men dåmåste vi också uppmärksamma att allting är sjyst ochhederligt, att det finns ett inflytande och att staten tarvad staten ska ta och andra får ta det de ska ta.Kvaliteten har gått ned. Det är inte svårt att brytaned en kvalitet. Det är inte svårt att skapa misstro tillutbildningar. Det är inte svårt att bli av med kunnigalärare och forskare till näringsliv och till andra länder.Däremot är det mödosamt att bygga upp en kvalitetoch ett förtroende - särskilt det internationella. Det ärsvårt att återfå goda och välutbildade lärare.Jag tycker att det är fantastiskt när talar om vilken enastående forskning ochhögre utbildning vi har. Jag har valt att inte kritiseralandets verksamhet i internationell belysning. Jag harvalt att inte kritisera områden som jag inte har enövertygande alternativ handlingsplan för. Jag har valtatt i detta anförande lyfta fram viktiga framtidsfrågorsom måste få en annan inriktning för att vi inte skahamna i liknande bakvatten som underårtionden varit i.Forskning och högre utbildning är detsamma somett lands framtida välfärd. Mångfald på den ger grundför en mängd olika inriktningar där vi inte kanavgöra vilken som blir mest betydelsefull för vårtlands tillväxt och välfärd. Vi vet att respekt för stu-denters egna val är A och O. Därför måste vi ha ensökbild som avgör vilket innehåll det blir. Vi vetvidare att ett innovationssystem är jätteviktigt för ska få en bro mellan forskning och ökad tillväxt inäringslivet.