prot · GP0978 · 2002-03-07 00:00:00 — Jag noterar vidare attMorgan tycker att det är helt okej att manfår samhällstjänst när man slår sin fru, sin närstående,sin sambo eller någon annan kvinna.Anf. 153 ()replik:Fru talman! Vi kan hålla på meddetta. Jag har egentligen inget ytterligare att säga. Detvore inte så dumt om funderade litepå det jag sade om hur domstolarna skulle reagerainför hans stelbenta regel. Gör han det tror jag nog atthan kommer till samma slutsats som jag. Det kan ialla fall inte uteslutas att det faktiskt skulle bli följ-den. Jag tycker att det är mycket bättre.Det är också ett problem att alla andra straff-skärpningsgrunder upphävs. Vi vill ha hårdare straffför brott med rasistiska motiv, t.ex. Vi vill också hahårdare straff när det gäller sexualbrott mot barn. Juyngre barnen är desto strängare ska man se på brottet.Om man bara går fram med återfallsresonemangetär problemet att allt annat blir oviktigare och sjunkerundan. Återfallsfaktorn är viktig, men så viktig attden ska få ta över allt annat är den inte. Därför blirden regeln alldeles för stelbent, och därför tycker jaginte att det är något särskilt bra förslag.Anf. 154 ():Fru talman! Jag skulle också vilja yttra mig angå-ende förslag att kriminalisera deprostituerade. Jag tycker att det är särskilt bedrövligtatt vi behandlar förslaget dagen före internationellakvinnodagen den 8 mars.Vi har med rätta kriminaliserat dem som köperprostituerade och som därmed utnyttjar kvinnorna,men vill ta steget att kriminali-sera offret i handeln. Vi har en förövare. Vi har ettoffer. ska offret också kriminaliseras.Dessa kvinnor är inte vilka kvinnor som helst. Debefinner sig redan längst ned på samhällsstegen eko-nomiskt, socialt och i de flesta avseenden. Ofta har devarit utsatta för sexuella övergrepp systematiskt bådei barndom och vuxen ålder. De är framför allt oftadrogberoende.De är alltså offer i dubbel bemärkelse. När de se-dan utnyttjas sexuellt mot betalning sjunker de ändjupare. kommer dråpslaget att det de gör skakriminaliseras.När det handlar om människosyn vill jag instäm-ma med tidigare talare. Detta är helt främmande förmig. Men även när det gäller de positiva resultat somhar uppnåtts av polisen genom den nya lagen, därtorskarna kriminaliseras, skulle det vara mycket all-varligt. De positiva resultaten kommer då att försvin-na.Det mest positiva resultat man kan se är det nyaförtroende som har byggts upp mellan polisen och deprostituerade. Dessa kvinnor behöver inte vara räddaför att vittna, utan de kan berätta om den misshandel,de våldtäkter och de hot de utsätts för från de mänsom köper deras kroppar. Om deras egna handlingar- prostitutionen - kriminaliseras kommer de givetvisinte att våga vittna.Dessa kvinnor har dessutom väldigt svårt att litapå människor - speciellt män. Samarbetet med poli-sen bygger på kontakter baserade på förtroende.Kvinnorna har lärt känna poliserna och litar på dem.De vittnar t.o.m. om det sexuella köpet och kan där-med hjälpa till att fälla männen för den brottsligahandlingen.Andra positiva resultat i , t.ex., är att min-deråriga inte längre går på gatan. Den icke drogrelate-rade prostitutionen är utraderad. Ett speciellt samar-bete mellan polis, socialtjänst och sjukvård har star-tats - den s.k. Malmömodellen, som är i fara.Förtroendet raseras total om man kriminaliserar deprostituerade.När det gäller drogbehandling är det självklart har mycket större chanser att motivera kvinnornaom man har kontakter med dem - kontak-ter baserade på förtroende. Det avbryts om man kri-minaliserar de prostituerade.Jag kan inte nog understryka vikten av att behålladet system vi har , där vi kriminaliserar dem somär förövare och inte dem som är offer.Det fördes fram argument om att lagen skulle varatandlös. Om man tycker det borde man anse att lagenblir än mer tandlös när kvinnorna inte längre vågarvittna. Det bli naturligtvis än mer svårbevisat närkvinnorna inte talar om vad de har utsatts för.Morgan var inne på trafficking tidigare.Här har vi verkligen utsatta kvinnor som inte har enenda chans. Polisen säger själv att det är tack vareden nya lagen som man har kunnat sätta fast ligorna.Allt talar för att man ska behålla nuvarande form.Anf. 155 ()replik:Fru talman! Egentligen har jag ingen större lust attförlänga debatten, för det jag har att säga har redansagts. Men jag skulle ändå vilja säga att vi kristdemo-krater självklart också är för att prostituerade sökerhjälp och kommer ifrån sin förnedrande situation påfrivillighetens väg.Vårt förslag, som jag har nämnt tidigare, kom tilldärför att enda räddningen i de fall där detta inte går -där kvinnor eller kanske t.o.m. män av egen kraft intehar förmåga att slita sig loss ur de band som hållerfast dem i prostitutionsträsket - kan vara att medhjälp av lagen bli ryckt loss ur eländet.Det har sagts från olika håll att de prostitueradeegentligen inte vill vara prostituerade. Alla mår väl-digt dåligt. Därav följer att de egentligen vill ut ur sinsituation. Då kan man fråga sig varför de är kvar. Jo,det beror på att de har så väldigt svårt att komma lossav egen kraft.Vi har ett förslag som går ut på att de med lagenshjälp ska kunna ryckas loss. De ska då inte dömas tillvanliga fängelsestraff. Vi vill, som jag har nämnttidigare, ha ett särskilt system med påföljder lämpadeför just dessa fall. På samma sätt ska det finnas sär-skilda ändamålsenliga inrättningar där de ska få vårdoch rehabilitering, så att de kan bli upprättade sommänniskor.Det är det vårt förslag går ut på. Det som sades ti-digare om förslaget var desinformation. Jag skulleegentligen inte kommentera det inlägget, för det ärovärdigt att sänka sig till den låga debattnivå somMorgan försökte anslå.Anf. 156 () replik:Fru talman! Jag tror att tänkerfel. Det är förbjudet att vara hallick, ochkoppleri är förbjudet. Kvinnorna kan alltså anmäla sinhallick och därmed komma ur greppet. Men vilkenmotivation har kvinnan för att anmäla hallicken omman kriminaliserar henne? Då blir hon ju själv an-mäld.Jag tror att den viktigaste orsaken till prostitutionär droger, framför allt när vi talar om gatuprostitutio-nen. Droger är extremt beroendeframkallande. Inteens motiverade människor kommer alltid ur sitt drog-beroende när de får behandling. Jag tror att det vorelika huvudlöst att tvångsbehandla dessa kvinnor somatt tvångsbehandla alla rökare i landet och tro att deska sluta röka för att de tvångsbehandlas.Det fungerar inte så. Det måste vara motiverademänniskor. Frivilligheten måste vara grunden - an-nars finns det ingen chans att de kan hålla sig drogfrianär de kommer ut ur behandlingen.Det som polisen, socialtjänst och sjukvård i daganser vara det största problemet är inte att det intefinns möjlighet att tvinga dessa kvinnor. Det är inte snabbare kan ta in dem för behandling. Detkan dröja från det att en motiverad kvin-na söker hjälp till det att hon verkligen kommer ibehandling. Under den tiden riskerar hon att fallatillbaka i sitt missbruk. Det är i så fall där man bordegå in med åtgärder; man borde se till att alla motive-rade får behandling.Anf. 157 ()replik:Fru talman! Det är nog sant som . Koppleri har ju länge varit förbjudet, och hal-lickverksamheten är självklart förbjuden. Men varföranmäler då inte prostituerade hallickarna? Jo, detberor på att de är hotade och på att de inte vågar. Deär livrädda, helt enkelt. Det är mycket därför de ärkvar i sitt elände. Med vårt förslag finns det som sagtmöjligheter att rycka loss dem ur detta.Anf. 158 () replik:Fru talman! Jag ifrågasätter verkligen att de blirmindre livrädda om de utöver att bli förföljda avhallickar för att de anmäler dem till råga på allt självastraffas för att deras egen prostitution kommer i da-gen. Det går inte riktigt ihop för mig.Jag skulle vilja tala vidare om männen. IngemarVänerlöv tog upp det tidigare under debatten. Detfinns ett projekt i , där männen kan fåbehandling. Detta ska vi naturligtvis fortsätta med.Men det har ingenting att göra med den diskussionsom vi har i dag.Avslutningsvis skulle jag vilja ta upp vad Bibelnsäger angående de s.k. tempelhororna. Det var belagtmed dödsstraff att vara tempelhora. De skulle stenastill döds. När man förde fram tillJesus och redovisade denna lag sade att densom var utan skuld skulle kasta första stenen på hen-ne. Det var ingen som kastade första stenen, utan allavände sig om och gick sin väg.Nu frågar jag: Vill verkligennu i modern tid kasta den första stenen på dessa redanförnedrade, svaga, kränkta och utsatta kvinnor? Jaghoppas verkligen inte det.Anf. 159 ():Fru talman! Jag skulle vilja börja med att tacka ut-skottsmajoriteten för dess kloka beslut att yrka avslagpå motion om att kriminaliseraförsäljningen av sexuella tjänster. Vi vet ju alla att desom hamnar i prostitutionsträsket är den svagareparten. De ger sig inte frivilligt in i detta, utan detfinns många tragiska bakomliggande orsaker som göratt de utnyttjas av sexköpare. Därför tycker inte jagatt det är rimligt att lägga samma ansvar på kvinnornasom på de män som är sexköpare och som tycker sigha rätten att köpa sig en annan människas kropp föratt tillfredsställa sin egen sexualdrift.Vi vet också att många av de kvinnor som prosti-tuerar sig har varit utsatta för olika former av våld,förnedring och kränkning under sin uppväxt och ävensom vuxna i olika relationer till män. De kvinnor somhamnar i prostitutionens klor behöver inte bli merskuldbelagda - för det är just det som händer med enkriminalisering. Vad de behöver är stöd och hjälp föratt ta sig ur den här förnedringen. Och den hjälpenfinns , bl.a. genom de prostitutionsgrupper somhar en bred och gedigen erfarenhet av förhållandenaoch som jobbar med uppsökande verksamhet. Dessafältarbetare gör en stor insats genom att söka upp deprostituerade och motivera dem att ta emot råd, stödoch hjälp. Dessa fältarbetare har medverkat till attmånga har valt en annan livssituation.Fru talman! förslag om kri-minalisering skulle däremot innebära att kvinnornainte skulle våga fråga efter detta stöd och denna hjälpi sin svåra situation. Det skulle också innebära attkvinnorna inte skulle våga hjälpa poliserna att få tagpå de män som köper sexuella tjänster. Det finns välingen som vill ange en sexköpare med risken att självbli dömd och stämplad som kriminell.Fru talman! Jag kan bara konstatera att Kristde-mokraterna och vi socialdemokrater inte har sammamänniskosyn när det gäller att hjälpa utsatta och sva-ga människor. vill först kriminali-sera dem och peka ut dem innan möjlighet tilltvångshjälp ges. Vi socialdemokrater vill i stället gehjälp och stöd utan att peka ut och döma för att de skakunna leva ett annat liv utan att bli utnyttjade ochkränkta.Anf. 160 ():Fru talman! Jag vill bara helt kort säga att ni soci-aldemokrater lämnar dessa i sticket som inte av egenkraft kan, orkar och vågar söka det stöd och den hjälpsom finns. Det är alldeles utmärkt med de före-teelser som tar upp. Det tycker vikristdemokrater också är bra. Men sedan finns detockså kvinnor som är så bundna i sitt elände att deinte vågar eller kan ta sig loss. Dem har Socialdemo-kraterna tyvärr inga åtgärder för. Med vårt förslagdäremot kan de också få hjälp.Anf. 161 ():Fru talman! Det påstår är heltfel. Vi lämnar inte några kvinnor i sticket. Vi jobbarintensivt med att hjälpa och stödja utan att kriminali-sera dessa kvinnor. Det handlar inte om att de självaska ta sig ur detta utan hjälp från de medel som finns isamhället. Som jag nämnde har vi prostitutionsgrup-per som jobbar intensivt, vi har kvinnojourer, vi haren massa olika åtgärder att sätta in. Vi tror på atthjälpa människor att själva välja att komma ur det härträsket, i stället för att först döma dem och sedantvångsvårda dem.Anf. 162 ():Fru talman! Ja, men hur hjälper ni dem som avrädsla inte vågar ta emot hjälp, inte vågar bli hjälpta?Anf. 163 ():Fru talman! Då skulle jag vilja bolla tillbaka frå-gan: Tror att någon skulle våga beom hjälp med risken att bli kriminaliserad? Och trorIngemar Vänerlöv att polisen skulle hitta de här kvin-norna? Med risk att bli dömda skulle de gå underjorden i stället för att vara synliga så att polis, prosti-tutionsgrupper, kvinnojourer osv. kan hjälpa dem.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § Franchising och avtalsvillkor mellan när-ingsidkareFöredrogslagutskottets betänkande 2001/02:LU12Franchising och avtalsvillkor mellan näringsidkare.Anf. 164 ():Fru talman! Låt mig inledningsvis säga att jag be-klagar att utskottsmajoriteten valt att överlåta tillregeringen att avgöra om det behövs en lagstiftningom franchising eller inte. I den här församlingenborde det vara onödigt - men jag gör det ändå - attupplysa om att det faktiskt är vi som är den lagstif-tande församlingen.Utskottsmajoriteten glider runt som en tvål i bad-karet genom att säga att det är viktigt att regeringenska ha beredskap för att överväga lagstiftning. Menhar ni ingen egen uppfattning i den här frågan? Tyck-er ni att det behövs en lagstiftning? Säg det då! Tyck-er ni inte att det behövs en lagstiftning? säger ingenting utan överlåter bara detta till reger-ingen att avgöra.Jag måste säga att jag är särskilt besviken på So-cialdemokraterna, som har valt att huka sig för Före-ningen och som inte vill ha någon lagstift-ning. Att däremot LO, ,Franchisetagarnas , , ochMotorbranschens , som organiserar drygt1 100 bilhandelsföretag, anser att det behövs en lag-stiftning bryr man sig inte om. Det tycker jag visarväldigt tydligt att Socialdemokraterna struntar i små-företagarna.Samma sak gäller motionmed krav på en översyn av domstolarnas möjligheteratt jämka oskäliga avtalsvillkor mellan näringsidkar-na. Det finns ingen insikt, varken hos Socialdemo-kraterna eller hos , om de små företagensspecifika problem.Sett i ljuset av att franchising är en företagsformsom ökat enormt och att ,, , och har valtatt lagstifta kan jag bara inte fatta att Socialdemokra-terna har valt att vänta och se. Jag tycker att det ärbedrövligt och ett stort svek mot i första hand allafranchisetagare.Fru talman! Det är inte fullt utskottetsenast debatterade franchising. Därför tänker jag inteenbart för protokollets skull säga någonting mer än attjag yrkar bifall till reservation 1 men naturligtvis stårbakom även reservation 2, som jag utgår från attutskottets vice ordförande kommeratt tala om.Anf. 165 ():Fru talman! Jag trodde inte att jag skulle stå här italarstolen och helt instämma i det en vänsterpartistframhållit. Men inlägg är alldeleslysande.Det är en gåta att man hamnar i en sådan här situ-ation när det gäller småföretagarfrågor. Vi är alla iolika sammanhang överens om att vi måste gynna desmå företagen. Sedan kommer det till konkreta åtgär-der och då glider man undan.Om vi tar vår motion som exempel ser vi att denär väldigt enkel. Den inskränker sig till enbart jämk-ning av skiljeavtal, ett problem för småföretagen efteratt så att säga har dömt på ett så-dant sätt att rättsväsendet konstaterar att man iprincip inte kan få jämkning näringsidkare emellan.Småföretagarnas organisationer har vittnat om attdetta är ett problem. Då borde det egentligen varaganska enkelt för kammaren att åtminstone begärafram en utredning om detta och en justering av lag-stiftningen.Förra året var borgerligheten överens om detta,och häcklade förslaget för att de tyckteså men biföll ändå inte reservationen. tillstyrkerVänsterpartiet reservationen, men övriga borgerligapartier duckar. Man undrar ju vad det här är för för-samling egentligen.Det är en liten fråga, och det kan väl hända litevad som helst. Vi kanske kan skylla oss själva ocksådärför att vi har hanterat den på ett klumpigt sätt. Hursom helst är det ett vinglande fram och tillbaka i enganska enkel fråga som är anmärkningsvärt.Franchising kan jag mer förstå är känsligt. Det ären stor fråga. Det är en genomgripande historia. Därkanske man inte kan förvänta sig så stor politisk kraftmed hänsyn till den oheliga alliansen mellan Social-demokraterna och när det gäller attskapa regler för näringslivet. Om näringslivet i någonform är emot är också socialdemokratin emot. Detkan man här förutsäga med allra störstasäkerhet.Det finns egentligen ingen här i kammaren somdriver småföretagarfrågor. Där finns ett lagvakuumoch även ett bekymmer ute på fältet. Det är synd attvi har hamnat i den här sitsen, men så är det.Jag avrundar här med att yrka bifall till reserva-tion 2 under punkt 2.Anf. 166 ():Fru talman! I lagutskottets betänkande nr 12 be-handlar vi motioner angående franchising och avtals-villkor mellan näringsidkare. Jag vill redan nu yrkabifall till förslaget i betänkandet och avslag på reser-vationerna.Franchising är ju en form av samverkan mellantvå näringsidkare, givare och tagare. Franchisingutmärks av ett gemensamt uppträdande utåt från giva-rens och tagarens sida. Franchisetagarens verksamhetbedrivs dock i eget namn och för egen räkning.Fru talman! Motioner angående franchising harbehandlats, som vi har hört tidigare, vid åtskilligatillfällen här i kammaren sedan början av 1980-talet.Lagutskottet har till årets behandling begärt in yttran-den över de aktuella motionerna från ett flertal re-missinstanser. Resultatet var inte entydigt utan gavsvar som pekar åt olika håll.Vidare har genomfört enhearing där intressenter fick framföra sina synpunkteroch där även lagutskottet fick möjlighet att närvara.Hearingen klargjorde att frågeställningarna är kom-plexa och inte alldeles enkla att avgränsa.Vi framhåller vikten av att regeringen har en be-redskap för att överväga lagstiftning och att fråganhanteras på ett sätt som står i överensstämmelse medden internationella utvecklingen. Därför är det lämp-ligt att regeringen så snart det internationella arbetetär klart prövar frågan om lagstiftning. Utskottet utgårfrån att regeringen beaktar vad remissinstanserna haranfört.Frågan om avtalsvillkor mellan näringsidkare börbehandlas i samband med överväganden om lagstift-ning rörande franchising. Som jag tidigare nämndehör dessa saker samman och bör därvidlag hanterasgemensamt.Till vill jag säga att vi har enegen uppfattning. Som vi har konstaterat,bl.a. vid hearingen, är de här frågorna mycket kom-plexa. Det är ingen som överger LO:s uppfattningeller någon annans uppfattning heller. Men frågankan inte bara avgränsas till franchising. Det är ensamverkansform. Det finns fler.Det handlar också om att kunna ta in frågan ommedbestämmandelagen och anställningstrygghet. Dethandlar också om det pekar på i sinmotion, avtalsvillkoren. Men först och främst bör viavsluta det internationella arbetet för att sedan fångaupp frågan i en större helhet. Det kanske är det som ärskillnaden mellan oss socialdemokrater och den ohe-liga alliansen mellan och Vänster-partiet i den här frågan. Vi ser till helheten medan niser till detaljerna.Anf. 167 ()replik:Fru talman! Jag fick uppriktigt sagt inte någotsvar på min fråga. Vill ni ha lagstiftning eller vill niinte ha någon lagstiftning? hänger det iluften om ni ska överlåta åt regeringen att bestämmaom det ska vara lagstiftning eller inte. Det internatio-nella arbetet är ju mer eller mindre klart.Det som tar upp tycker jag ocksåär intressant. Jag har utgått från att man ska titta pådet som tar upp i sin motion ochsom återfinns i den reservation som jag har tillsam-mans med . Det är ju självklart tar det i paket.Vore det då inte klädsamt av Socialdemokraternaatt göra den beställningen av regeringen här och ?Vi voterar i och för sig om ärendet , sådet finns möjlighet att ändra sig på den punkten.Anf. 168 () replik:Fru talman! Lagstiftning eller inte är ett övervä-gande som kommer att göras . Men som jagsade tidigare är frågan mycket komplex. Det kommerockså att krävas principiella överväganden. Det ärprecis som LO skriver i sitt remissyttrande: Dettakräver mer analys.Att nu ganska raskt begära en lagstiftning utan attden fullständiga analysen är gjord är inte främjandeför en bra lagstiftning. Men det är mycket möjligt,, att det blir en lagstiftning fram-över. Men det är ett övervägande som ligger framföross sett.Anf. 169 ()replik:Fru talman! Jag undrar fortfarande vem det är somska göra överväganden. Jag uppfattar ändå att RaimoPärssinen säger att det är regeringen som ska göraöverväganden. Jag har inte hört att om det ska vara lagstiftning eller inte.Det handlar faktiskt inte om att här och lag-stifta. Självklart ska detta föregås av en utredning.Det är det jag menar att vi ska bestämma . Sedanjag kom in i 1994 har vi haft dettaärende uppe. får vi svaret: Vi ska vänta pådet internationella arbetet. Vi ska överväga om vi skaha lagstiftning eller inte.Nu tycker jag att vi på något sätt har gått till bot-ten med det här ärendet. Vi har varit uppe i ochlyssnat på företrädare som kräver lagstiftning. Vi harvarit på departementet. Vi har haft motionerna ute påremiss. Det är så många tunga remissinstanser somvill att det ska lagstiftas. Men det är klart att detmåste göras en utredning innan. Men ska vi vänta tillsRaimo eller regeringen överväger detta kandet gå till. Utvecklingen går förbi, alla andraländer lagstiftar och vi bara sitter och väntar och ser.Nej, jag tycker inte att det är bra.Anf. 170 () replik:Fru talman! vet jag inte riktigt vad stöder sig på när hon säger att alla andraländer kommer att lagstifta. Det är väl ett antagandehon gör.Däremot kan vi inte kräva lagstiftning som i såda-na fall enbart handlar om franchising. Som jag sadetidigare är det en samverkansform. själv med på den hearing där vi hörde att bransch-företrädare sade att franchising är en samverkans-form, men om det kommer lagstiftning som försökerbegränsa detta kan det uppstå nya samverkansformer.Det är därför jag och utskottsmajoriteten menar att vimåste se principiellt på helheten. Det handlar bådeom dem som har franchiseavtal och om avtalsförhål-landen mellan mindre och större företag men ävenockså om på vilket sätt vi i sådana fall skulle kunnastärka inflytandet för de anställda i företagen.Anf. 171 ()replik:Fru talman! Det är naturligtvis utomordentligt braatt säga att vi ser till helheten och ni ser till detaljerna.Men detaljerna kan vara väl så viktiga för den enskil-de. Om jämkning av skiljeavtal, som i och för sig ären ganska enkel fråga, kopplas ihop med franchisingoch en allmän översyn, är det bäddat för att vänta hurlänge som helst. Det skulle kunna gå att ta ut jämk-ning av skiljeavtalen. Det är i och för sig en angelä-gen reform som inte alls är komplex. Remissinstan-serna säger klart och tydligt att skiljeavtalen bör sesöver.Jag trodde aldrig jag skulle få uppleva att ha bådesmåföretagarorganisationerna och LO entydigt bakomryggen, men så är det. Jag förstår inte riktigt hur mankan glida ur problemet.Anf. 172 () replik:Fru talman! LO vill att detta ska analyseras ytter-ligare. Det är svårt att avgränsa problemet.Remissutfallet var inte så entydigt, , när det gäller avtalsvillkoren mellan näringsidka-re. Där var resultatet spretande.Vi får inte heller, precis som har sagt,sätta in begränsande regler som på något sätt skullekunna försvåra för företagsamheten utan att ha gjorten principiell analys av det hela. Det har konstateratsatt för en stor majoritet fungerar franchiseavtalen väloch underlättar företagsamheten.Anf. 173 ()replik:Fru talman! Jag vill inte koppla ihop det här medfranchising. I fråga om oskäliga avtalsvillkor framgårdet att anser att "enutredning bör tillsättas för att se över behovet av attjämka oskäliga villkor". LO säger att "möjligheten attjämka oskäliga avtalsvillkor mellan näringsidkare"bör därför ses över, etc.Det sägs rätt upp och ned, rakt av, av hela gängetatt det inte är några problem. Man vill att det här skases över. Det är inte kopplat till franchising.Anf. 174 () replik:Fru talman! Det handlar trots allt om en helhet,. Remissinstanserna säger klart ochtydligt att det inte finns ett så stort behov av att ändralagstiftningen just på den punkten. § 36 i avtalslagenger möjligheter att jämka mellan näringsidkare.Jag tycker fortfarande att vi måste se till helhetenför att främja ett starkt, väl fungerande och effektivtnäringsliv.Anf. 175 ():Fru talman!