prot · GQ0921 · 2002-11-21 00:00:00 — Om ett projekt pågår måste desom är engagerade i det och arbetar med det kunnaveta om det är lönt att lägga ned engagemang pådenna verksamhet.Anf. 16 Statsrådet ():Fru talman! Det är riktigt att det är dags att sättaned foten i den här frågan. Jag måste dock invänta detunderlag jag ska få från narkotikasamordnaren innanjag gör det. Detta kommer som sagt att bli en frågaför mig och regeringen att diskutera under våren.Ulf var inne på frågan om . Jagträffade mina norska, danska och övriganordiska kolleger på ministerrådsmötet i ochpassade då på att framföra ett tack från för i nu faktiskt tar itu på allvar med pro-blematiken kring . Man gör razzior på ettsätt som man inte gjort tidigare, man stänger dehaschklubbar som ju har funnits i undernågra år och man drar langare och andra inför rätta.Jag tycker att det är en bra signal, framför allt för migsom känner situationen i så pass välsom jag gör, eftersom jag är därifrån.SaabvarsletAnf. 17 ():Fru talman! Jag vill ställa min fråga till närings-minister fredags meddelades de Saabanställda i Trollhät-tan att ledningen kommer att behöva vidta kraftfullaoch strukturella åtgärder. Saabledningen menar att detutan tvekan kommer att innebära ett minskat perso-nalbehov och att uppsägningar inte kan uteslutas. Hurstort varslet kommer att bli får vi se, men Saabs be-sked till de anställda har redan fått verkan hos en avunderleverantörerna. meddelade itisdags att hundra anställda kommer att varslas omuppsägning.Saabs framtid är beroende av kortsiktiga men ock-så långsiktiga åtgärder som regeringen måste beaktaoch ta ställning till. I första hand vill jag veta hurregeringen kommer att hantera det här varslet.Anf. 18 Näringsminister ():Fru talman! är en bilfabrik som just nu harstora lönsamhetsproblem, men detta är samtidigtkombinerat med en situation där man har ett utomor-dentligt kraftfullt utvecklingsprogram bakom sig, somgör att man nu har ett färskt och modernt modellpro-gram. som man alltså har svåra lönsam-hetsproblem så har man optimism och framtidstro.Företaget måste agera kraftfullt för att komma tillrätta med lönsamhetsproblemen och kunna ta vara påde möjligheter som ett nytt toppmodernt modellpro-gram erbjuder. Det är en ovanlig kombination avomständigheter som företaget här möter.Samhället måste ha hög beredskap för att mötadetta. Vi har numera en arbetsmetod som innebär attvi har decentraliserat beslutsfattandet för att ha ettsnabbare fotarbete och högre beredskap på lokal ochregional nivå. Det finns mycket pengar avsatta ochhög beredskap. Jag tycker att det är bra att företagethar agerat så tidigt så att vi alla har tid att förberedakraftfulla åtgärder.Anf. 19 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Tiden är knapphär, så jag kommer säkert att ha anledning att fort-sätta diskutera frågan med näringsministern.Jag vill lyfta fram den långsiktiga aspekten på denhär frågan, nämligen den som handlar om förutsätt-ningarna för att ha kvar . Då behövs inte barabättre försäljning utan också en teknisk utveckling,precis som näringsministern säger. Det handlar delsom kompetensförsörjningen i form av utveckling avgymnasie- och högskola, men framför allt om perso-nalrekryteringen och tillgången på välutbildad perso-nal. Där finns bland annat en väldigt tydlig kopplingtill och Chalmers.Därför, men också ur transportsynpunkt, är detviktigt att vi får ett besked om att ochjärnvägen byggs ut. Utan ett sådant besked är jag räddatt konsekvensen blir att arbetsmarknaden helt kom-mer att flyttas ifrån , och det kommer attpåverka flera underleverantörer.Jag skulle vilja ta upp en sista sak. Det är säkerthundratusen människor som är beroende av bilfabri-ken, och det handlar inte bara om en lokal eller regio-nal fråga.Anf. 20 Näringsminister ():Fru talman! Det är självklart att den här situatio-nen kräver kortsiktiga, omedelbara åtgärder riktademot den akuta situationen. Där ska regin i första handligga lokalt och innebära mobilisering av de resursersom finns hos länsarbetsnämnd och arbetsförmedling,på utbildningsområdet och på många andra områden.Men det handlar också om att stärka bilindustrin ochatt stärka näringsklimatet i gene-rellt. Det handlar om utbildning. Det är en helt centralfråga för mig att stärka förmågan att rekrytera kvalifi-cerad arbetskraft till olika branscher, också sådanarbetskraft som bilindustrin kommer att behöva pålång sikt.Kommunikationerna behöver också bli bättre -därom är jag helt övertygad. Det här året är nästanslut, så jag hoppas att dimmorna kan skingras ochbeslut kan fattas om både väg och tåg i den här regio-nen under loppet av nästa år.Statligt ägandeAnf. 21 ():Fru talman! Även jag har en fråga till näringsmi-nister en TT-intervju under gårdagen är inte när-ingsministern främmande för att öka det statligaägandet i näringslivet. Det här är en syn som varkenjag eller delar, men är en minut ennågot att utveckla en ideologisk diskus-sion kring detta.Som både skattebetalare och riksdagsledamotskulle jag tycka att det kunde vara intressant om när-ingsministern kunde utveckla tankegångarna ensmula.Därför är min fråga: Vilka statliga företag är detsom näringsministern kan tänka sig ska ge sig ut ochöka sitt ägande, och i vilka sektorer kan näringsmi-nistern tänka sig att öka det statliga ägandet?Anf. 22 Näringsminister ():Fru talman! Jag tycker att den här frågan har felinfallsvinkel. Det centrala för mig är inte ägarmate-matiken. Det centrala för mig är att de företag som vihar ansvar för att äga kan utvecklas på ett sätt som ärtill fördel för , för de anställda och för kun-derna. innebär det att ett statligt företag behö-ver ingå en sorts allians eller samarbete med ett annatföretag och att det statliga ägandet minskar, om det ärtill fördel för företaget och för verksamheten. Iblandkan det också innebära motsatsen.Jag kan berätta att just nu till exempel håller detav staten dominerade företaget på att köpa ettfinskt företag som heter . Det är ett exempel påatt ett företag kan få växa på marknadens villkor trotsatt staten råkar äga det, och i själva verket är det kan-ske själva förutsättningen. De företag som ärföremål för börsens nervositet har inte samma möj-ligheter att gå på offensiven när möjligheterna er-bjuds. Det här är en styrka och en fördel som de stat-ligt ägda företagen har, att leva i en stabil och oner-vös miljö - i alla fall är det så just nu - och det är enfördel som jag tycker att vi ska ta vara på.Jag har ingen huvudambition att expandera denstatliga företagsgruppen, men jag kommer inte attsäga till de styrelser och verkställande ledningar somhar offensiva planer att det är förbjudet bara för att deär statliga.Anf. 23 ():Fru talman! Jag tycker att det är positivt att när-ingsministern inte har som en huvudambition att ökadet statliga ägandet. Jag skulle också gärna se lite mertydlighet i den här frågan.För mig är det oerhört viktigt - och det tyckernäringsministern också - att vi har ett gott företagar-klimat, och jag vill att detta företagarklimat ska fort-sätta förbättras. Därför har vi satsat mycket på ochlagt fram förslag om att skapa bättre villkor för desmå och medelstora företagen. Men tycker jag attdet verkar som om regeringen är på väg i en annanriktning, där man mer vill centralisera ägandet av detsvenska näringslivet.I tidigare nämnda TT-intervju hänvisade närings-ministern också till att utbildning och forskning ärviktigt för tillväxten, och där är jag och näringsmi-nistern helt överens. Vore det inte därför dags attregeringen, i stället för att ge sig ut och köpa företag,satsade mer på den så kallade kärnverksamheten somvård, skola och omsorg, och gav dessa de resursersom de verkligen behöver och som de så länge väntatpå?Anf. 24 Näringsminister ():Fru talman! Jag är glad att och Socialde-mokraterna är överens om betydelsen av att satsa påforskning och högre utbildning. Vi har gemensamtbyggt ut högre utbildning runtom i landet i hård stridmed andra borgerliga partier. Det var en strid som jagtycker att har heder och ära av, och jag hop-pas att den alliansen består.Men beträffande den nu aktuella frågan förvånardet mig att vi är oeniga i frågan om att får lovatt köpa Sonera, och att jag borde lyfta på luren ochringa Telias styrelseordförande och säga att de peng-arna i stället ska satsas på vård, skola och omsorg.Det var faktiskt en nyhet för mig, och jag hoppas attdet var en tillfällig felsägning. Det speglar i alla fallinte en samsyn mellan och regeringen på hurstatliga företag ska skötas.Statliga företag ska utvecklas. Deras särart ochderas fördelar ska få komma till uttryck också om detill äventyrs skulle så att säga råka expandera och tamarknadsandelar. De ska ges chansen liksom andraföretag. Det ska de anställda i företagen veta, och detska företagsledningarna veta. Det ska inte vara etthandikapp att vara statligt ägd.Beskattningen av jordbruketAnf. 25 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till den nytill-trädda jordbruksministern jordbruksministern att det är rimligt att svenskajordbrukare ska beskattas hårdare än kolleger på deneuropeiska kontinenten? Det jag framför allt tänkerpå är beskattningen av diesel, som är högre i Sverigeän på kontinenten.Från mitt västskånska hemmaperspektiv kan jagtydligt notera att kött- och mjölkproduktionen i Dan-mark ständigt ökar, medan den går en kräftgång iSverige.Vad kommer ministern att göra för att förbättraläget för de svenska jordbrukarna, så att de får sammavillkor som jordbrukare i övriga ?Anf. 26 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är viktigt att vi skapar en jord-brukspolitik som både är bra från konsumentsynpunktoch ger jordbruket konkurrenskraft. Man har under entid pratat om jordbrukets ryggsäck, och regeringenhar vidtagit åtgärder. En viktig åtgärd som har vidta-gits är att den så kallade gödselmedelsskatten återförstill jordbruket. Där finns en överenskommelse mellanLRF och regeringen.Dieselskatten har varit föremål för utredning, ochdet finns ett utredningsförslag som bereds inom Re-geringskansliet. De här är inga enkla frågor, och detfinns ett antal olika infallsvinklar på just det förslaget.Givetvis är det angeläget att vi arbetar med godaförutsättningar för jordbruket. Jag menar att föränd-ringar som är aktuella inom ramen för den europeiskajordbrukspolitiken givetvis också syftar till godaförutsättningar - även om förutsättningarna för när-ingen blir ändrade.Anf. 27 ():Fru talman! Det är tankar i rätt riktning. Vi bördock vara medvetna om att transporterandet av varortvärsöver ständigt också ökar. Dieselskattendrabbar även åkerinäringen negativt. ska jag inteta upp den frågan här, även om jag haragerat till förmån för lägre skatt över huvud taget föråkerierna.Upplever inte jordbruksministern det som oro-väckande att konkurrerande grannländer har en stän-digt växande jordbruksproduktion, medan vi i ställetdrabbas av en kräftgång? Ska man inte försöka ekvi-librera beskattningen så att våra jordbrukare över helalinjen verkligen känner att beskattningen är lika, ochatt det i så fall inte enbart gäller dieselskatten?Anf. 28 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag vill inte ställa upp på beskriv-ningen att det är en kräftgång för svenskt jordbruk påalla plan. Det finns jordbruksföretag som har väldigtgoda förutsättningar och också visar god lönsamhet.Det finns företag som har svårigheter, och där kanman diskutera åtgärder för att förbättra förutsättning-arna.De åtgärder som vidtas för att lätta på den rygg-säck som jag tidigare nämnde - att återföra gödsel-medelsskatten, att bereda frågan om dieselbeskatt-ningen - är just åtgärder som ska bidra till att gelikvärdiga förutsättningar.Vi har också konkurrensfördelar hos det svenskajordbruket genom att vi har ett jordbruk som är mil-jömedvetet och satsar på ekologisk produktion. Det ärett jordbruk där vi har höga krav på djurskydd ochdjurhållning. Jag menar att det ger goda konkurrens-förutsättningar.Förbud mot import av katt- och hundskinnAnf. 29 ():Fru talman! Jag har en fråga till jordbruksministerAnn-Christin . Det gäller den dokumentärfilmsom gick på TV för sedan om hur man i Asiengjorde päls av katter och hundar. Det var bland detvidrigaste jag någonsin har sett på TV. Man fick sehur djuren utsätts för ett lidande som knappt går att iord ge uttryck för.Danmark och har importförbud mot katt-och hundskinn. Det är ganska sällsynt att jag förordarUSA som ett föregångsland, men i det här fallet görjag det. Jag anser att vi borde följa ochUSA och se till att få till stånd ett importförbud motdessa produkter. Vi borde också jobba inom EU föratt få ett importförbud i alla EU-länder.Min fråga till jordbruksministern är: Vad avserregeringen göra för att komma till rätta med dennaupprörande hantering?Anf. 30 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag håller med om att det är en upprö-rande och omoralisk hantering av sällskapsdjuren, avhundar och katter. Djurorganisationer har också rea-gerat. Tidningen hade ett upprop, ochnärmare 200 000 läsare krävde ett importförbud.Jag avser att inom EU ta initiativ till ett import-förbud. Jag har skrivit till den ansvarige kommissio-nären och anmält att jag kommer att ta upp frågan omett importförbud vid nästa jordbruksministermöte islutet av . Om inte det är en framkomligväg är jag beredd att pröva om vi kan införa nationelltförbud mot import och försäljning av den typen avprodukter.Det är mode att ha skinndetaljer, och det ärmycket svårt för konsumenterna att avgöra vilken typav skinn som använts. Det sägs att det finns en tämli-gen stor import till , och jag tycker därför attdetta är en angelägen fråga.Anf. 31 ():Fru talman! Det är oerhört glädjande att den soci-aldemokratiska regeringen kommer att gå i täten föratt få till stånd ett importförbud, och att även jobbaför detta inom EU.Vi bör också tänka på, när vi ser det lidande somdessa hundar och katter får genomgå för att bli päls,att det inte gör mindre ont på en mink, en gris ellervad det nu kan vara för djur.Anf. 32 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag anser att det är viktigt att vi harett gott djurskydd och en god djurhållning även närdet gäller andra djur.Frågan om hund- och kattskinn är mycket angelä-gen att omgående ta itu med. Det handlar om import-förbud och försäljningsförbud, men det finns ocksåbehov av att ge konsumenterna en tydlig informationom det skinn som finns i de kläder de köper. Jagmenar att även märkningsfrågan kan vara av intresse.Där kan både branschen och de ansvariga myndighe-terna ta ett ansvar, och jag avser att aktualisera ävendessa frågor.När det gäller andra djur, visst, vi ska ha enmycket god djurhållning och ett mycket gott djur-skydd i . Det finns ett antal initiativ som äraktuella, bland annat när det gäller djurtransporter,höns och hönsburar, och också uppfödning av päls-djur. En utredning arbetar just nu för att pröva om vikan ändra på produktionsförutsättningarna.StraffskalorAnf. 33 ():Fru talman! Jag har en fråga till justitieministern.Jag tänker anknyta till den fråga som ställde, och det handlar om en höjning avstraffskalorna vid grova våldsbrott mot barn ochungdomar.Riksåklagaren har försökt höja rättspraxis genomatt lyfta en fråga till , som emeller-tid bara fastställde hovrättens dom, alltså rätt långtned på straffskalan.I sitt svar till hänvisar justi-tieministern till en utredning som just nu bereds pådepartementet. Jag utgår från att det är utredningenom barnmisshandel. Propositionen är aviserad till ihöst, och min fråga är: Kommer den ?Anf. 34 Justitieminister ():Fru talman! När den propositionen kommer får dunog fråga statsrådet om, eftersomfrågan bereds på . Den tar alltsåupp flera olika saker, bland annat det som innebär eventuellt ska införa en särskild straffskärp-ningsgrund när det gäller barn. Men som vi känner tillfinns det redan en särskild straffskärpningsgrund närdet gäller misshandel av barn.Anf. 35 (m):Fru talman! Jag har en kort principiell fråga. Jagfortsätter att vända mig till justitieministern, även omdet delvis är fråga. Ni är ju så attsäga två om saken.Också tycker att vi ska ha enökad straffskärpning när det gäller våldsbrott motbarn. I går kunde vi på TV se hur justitieministern varhos och blev utfrågad av ungdomarna.De var inte nöjda med svaret. Därför tänkte jag gejustitieministern en ytterligare chans att svara påfrågan: Anser justitieministern att vi ska ha en ökadstraffskärpning när det gäller grova våldsbrott motbarn?Vi moderater har länge förespråkat detta, och jaghoppas att det kommer i svaret och sedan i utredning-en.Anf. 36 Justitieminister ():Fru talman! Jag anser att man ska bedöma det somsärskilt allvarligt. Det är också därför som det står ilagen . Anledningen till att det är lite svårt attdiskutera saken är att den just nu är under prövning.Det kan vara svårt för många att inse att man inte somjustitieminister kan gå in direkt på konkreta fall ochrecensera domar.Om jag skulle göra det, eller kanske någon avriksdagsledamöterna här, har vi upphävt desjälvständiga domstolarna. Det kan vara så att man ivissa fall inte själv personligen delar den bedömningsom domstolen har gjort. Men ska vi ha självständigadomstolar måste man också respektera det i alla lägenoch inte anse att de är självständiga tills man kommertill en gräns där man kanske har en annan uppfatt-ning.Sammantaget kan jag säga att frågan nu bereds iSocialdepartementet. Som vi alla känner till är den ihögsta grad aktuell. Riksåklagaren har sagt att manavser att få saken prövad. Den kommer att prövasinom kort. Låt oss sedan fortsätta diskussionen, menutan att lägga oss i det enskilda fallet.Odling i balansAnf. 37 ():Fru talman! Också jag har en fråga till jordbruks-minister jordbrukspolitik formas gemensamt iEU. Givetvis är vår parlamentariska hållning och designaler vi skickar till EU oerhört viktiga. Jag åter-kommer till frågan om halvtidsöversynen av jord-brukspolitiken . vill jaglyfta en annan fråga som berör andra signaler.Det handlar om att ta vara på de goda jordbruksfö-retagarnas exempel. kallar dessatyper för proaktiva. Det är när man integrerar hållbar-het med att man ligger steget före. Det finns i Sverigeett antal sådana exempel med pilotgårdar. Det finnsbland annat 17 pilotgårdar som går under benämning-en Odling i balans. De kan sägas vara proaktiva.Min fråga till jordbruksministern är: Känner jord-bruksministern till dessa typer av proaktiva jord-bruksföretag där man kombinerar ekonomi med eko-logi? Är jordbruksministern beredd att följa upp detarbete som bedrivs vid exempelvis Odling i balans föratt lyfta frågan och ge de signalerna?Anf. 38 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag är mycket färsk som jordbruks-minister. Jag har varit det i en månad. Detta är minallra första frågestund. Det är alltså premiär.Jag har hunnit informera mig om den ekologiskaodlingen och vad vi gör för att stötta ekologisk od-ling. Det är en odling som är mindre miljöbelastandeoch där vi får ett antal positiva effekter.Jag har också hunnit röra mig ute i landet och fåttett antal goda exempel på odling i balans. Jag kännerinte till de 17 gårdarna. Det har jag inte informeratmig om. Men jag har en mycket positiv syn just påden typen av odling.Vi har vissa nationella mål för hur stor del av are-alen som ska vara ekologiskt odlad när det gällerbåde spannmål och köttproduktion. Här har vi höjtribban vartefter. Vi ger också ett visst ekonomisktstöd.Detta är en del av jordbruket där vi borde ha kon-kurrensfördelar också i andra sammanhang och intebara på den svenska marknaden.Anf. 39 ():Fru talman! Det handlar inte enbart om de gårdarsom odlas rent ekologiskt, om man har den benäm-ningen. Det handlar även om konventionell odlingsedd ur miljösynpunkt och med en hållbarhetstanke.Det är det viktiga.Vad man än har för utgångspunkt är hållbarhets-tanken det grundläggande. Underifrånperspektivet ärockså viktigt. Man kombinerar kunskapen hos odla-ren med den hos forskaren. Det är i näringen ihopmed forskaren som kraften finns.Jag hoppas att jordbruksministern ämnar följadessa pilotprojekt. Det finns ett antal sådana, bådeGreppa näringen och Odling i balans, för att ge någraexempel.Anf. 40 Jordbruksminister ():Fru talman! Givetvis är jag beredd att följa deprojekten. Jag har hunnit tala med LRF om projektetGreppa näringen. Det kan också ha en stor betydelseför att minska användningen av bekämpningsmedel ijordbruket.Vi fick några larmrapporter se-dan där den frågan kom upp. Just inom ramen förGreppa näringen kan vi också finna åtgärder ocholika typer av informationsprojekt som hjälper oss attinformera jordbrukaren om hur man kan jobba för attminska miljöbelastningen inom jordbruket.Givetvis är jag positiv till denna typ av produk-tion. När vi talar om ett uthålligt jordbruk och ettjordbruk i balans ligger vi väldigt nära den ekologiskaodlingen. Detta är delar av jordbruket där det finns enintressant utveckling. Som jag sade tidigare ser jagockså att det svenska jordbruket där borde ha konkur-rensfördelar.Europeisk åklagarmyndighetAnf. 41 ():Fru talman! Jag har en fråga till justitieministerThomas Bodström.För några veckor sedan, , frågadejag minister varför regeringen gör motståndmot inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet föratt bättre komma åt problemen med mångmiljardbe-loppen som försvinner i misshushållning eller svinninom EU. Minister svarade då attvi nu har Eurojust, som är ett åklagarsamarbete för attbekämpa den gränsöverskridande och organiseradebrottsligheten.Det frågan gällde var emellertid inte den gräns-överskridande ekonomiska brottsligheten utan fusketmed EU:s egna medel och varför den svenska reger-ingen gör motstånd mot bildadet av ett särskilt euro-peiskt åklagarämbete för att beivra svinnet av EU-medlen. Sålunda gör jag ett nytt försök , så att vikommer till rätt sak: Varför detta motstånd från densvenska regeringen?Anf. 42 Justitieminister ():Fru talman! Jag tror att vi kan vara överens om attSverige var ett av de drivande länderna för inrättandetav ett europeiskt åklagarsamarbete. Det gjordes undervårt ordförandeskap. Det finns också förslag sominnebär att man ska inrätta andra institut. Vi anser attdet allra viktigaste nu är att fortsätta att utveckla detåklagarsamarbete som finns.Det provisoriska åklagarsamarbetet inleddes den 1mars 2001. håller man på att arbeta med att inrättadet mer permanenta åklagarsamarbetet i dess slutligaformer. Det är vi positiva till. Sedan kan det möjligt-vis finnas andra förslag med helt andra uppgifter vidsidan om. Det viktigaste är just att det inte ska finnasalltför många institut bredvid varandra.Anf. 43 ():Fru talman! Det låter som en liten öppning frånministern för att den kanskekommer att pröva saken framöver. Men som vi upp-fattar det finns det ändå ett aktivt svenskt motstånd.Den europeiska kommissionens experter, utrednings- och bedrägerimyndighet ,samtliga svenska socialdemokratiska ledamöter iEuropaparlamentet vill alla ha detta. Men ändå finnsdetta svenska motstånd.Det låter lite förvirrande. Det finns tydligen enöppning men ändå inte en villighet att bidra till detta.Det kan tyckas märkligt också med tanke på att EU:srevisionsrätt har pekat på att det kan röra sig om 40miljarder per år.Det är sådana svindlande belopp som skattebeta-larna har anledning att vara bekymrade över. Vad gör EU för att försöka ta hemnågon del av denna ofantliga summa?Jag är inte helt nöjd med svaret. Jag hoppas att re-geringen kommer att vidta ytterligare åtgärder omdetta.Anf. 44 Justitieminister ():Fru talman! Jag kan försäkra att även ifortsättningen, om vi får fortsätta att ha en socialde-mokratisk regering, kommer att fortsätta att drivaarbetet för ett utvecklat åklagarsamarbete. Vi kommerockså att ta upp de problem som finns och även eko-nomiska problem inom EU.Vi ska vara noggranna med att polis- och åklagar-samarbetet ska vara så effektivt som möjligt. Det harvarit ett av de största problemen att arbetet inte harbedrivits effektivt.Vi är angelägna om att vi ska fortsätta att utvecklapolis- och åklagarsamarbetet. Men vi ska också havåra egna befogenheter i vårt eget land.