prot · GP09118 · 2002-06-03 00:00:00 — Vad skaakademikerna från och göra?Väldigt många av dem är arbetslösa, eller så jobbarde som städare och taxiförare.Att flytta till eller till är nästin-till omöjligt, framför allt för dem som har familjeroch väldigt många andra sociala komplikationer.Glöm inte att vi också har föräldrar och att våra för-äldrar ofta bor i andra länder. Vi bär ansvaret fördessa föräldrar över alla gränser. Vi har inte sammamöjlighet som en ung svensk studerande att flyttamellan lärosäten, eftersom vi är bundna till så mångaolika svårigheter i vardagen.Jag anser att avsaknaden av kurser i de mest tätastorstäderna och fortfarande ären stor brist i utbildningen. Jag respekterar utbild-ningsministern respekt för högskolornas och univer-sitetens självständighet. Det är klart att detta börrespekteras. Ministern ska inte lägga sig i detaljplane-ringen.Jag ställde frågan om samarbete med invandraror-ganisationer. Vi har så mycket att berätta om hinderoch svårigheter som står i vägen. Jag är också literädd att den traditionella svenska akademiska världeninte har vaknat än och upptäckt att gamla rutiner,ärvda sedan jag vet inte hur länge, inte passar i ettsamhälle med väldigt många kulturer och väldigtmånga erfarenheter.Därför tror jag att de akademiska centrumenskulle bli friskare och öppnare om de etablerar eninvandrarnas organisationer. Då talar jag om engage-rade organisationer som redan i handling har bevisatatt de kan sin sak och har en kompetens och intevilken liten etnisk sammanslutning som helst. Härgäller det att redan i handling ha bevisat att man kansin sak. Sådana organisationer finns.Jag kan inte glömma en sak som en afrikansk lä-rarstudent en gång berättade för mig. Han skulle blilärare i historia, och han hade delta-git i en föreläsning på . Därfick han höra att inte har någon historia. Detvisar hur en traditionell syn på ett ämne står i vägenför kommunikation över kulturgränser. Därför behö-ver svenska universitet och högskolor ständig dialogmed invandrarorganisationerna.Anf. 117 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag delar fullt ut om behovet av dialog med aktiva invand-rargrupper och med det omgivande samhället överhuvud taget som en motor för högskolans utveckling.Där tror jag att har alldeles rätt.De insatser jag här redovisar får inte vara de endainsatser som görs. Det jag och regeringen har velatgöra är att få fart på ett utvecklingsarbete inom hög-skolan. Det är inte första gången vi på olika sätt bi-drar med kompletteringsutbildningar i högskolan förinvandrade akademiker. Men det har inte varit miljöersom har fungerat tillräckligt väl enligt min mening.Det vi nu gör är att satsa extrapengar, 30 miljoner,som inte går till själva utbildningsplatserna utan tillarbetet med att skapa dessa miljöer. Annars får mansom vanligt räkna av mot de traditionella resursernatill utbildningsplatser. Vi ska ge tillräckligt mycketresurser för att se hur man blir riktigt framgångsrik iarbetet så att vi kan lära oss för andra högskolor.Det gäller att skapa de nätverk som behövs medaktiva invandrargrupper, arbetsmarknad, näringslivoch offentlig sektor. En lärdom vi har dragit fråntidigare kompletterande utbildningar har varit att dethar skett i en alldeles för isolerad miljö. Man har intefått möjligheten att också finnas ute i arbetslivet i taktmed att man kompletterar sin utbildning för att på såsätt också få möjlighet att ta steget vidare in i arbets-livet.Detta kostar naturligtvis resurser. Det är ett heltnytt sätt att arbeta på i högskolan, som inte har någontradition att arbeta på det sättet. Det vi nu vill göra äratt låta och få dessa extra resurserför att skapa det arbetssättet. Jag förutsätter att detockså inbegriper en livaktig kontakt med olika grup-per, föreningar och grupperingar som kan bidra medsin erfarenhet på detta område.Jag menar också att vi har en del goda exempel pånär det kan fungera väl. harunder senare år haft särskilda medel för att bidra tillatt invandrade akademiker som har läkarutbildningkan få en kompletterande utbildning och också denpraktik som behövs i svensk sjukvård för att sedankunna gå ut i arbete.Hittills har erfarenheten varit att det har fungeratrelativt väl på ett område där vi har fått mycket kritikför att vi har haft så många invandrade akademikersom har läkarutbildning och som inte har fått kommai tjänst i vår sjukvård.Det finns alltså fler som har ansvar för att se tillatt finansiera en sådan här verksamhet. Det som jagoch regeringen vill göra är att se till att högskolornasutvecklingsarbete tar fart. Det måste det göra. Hög-skolorna måste ta ett bredare ansvar för att skapa denätverk som behövs kring utbildningen för att den skabli lyckosam.Anf. 118 ():Fru talman! Tack, utbildningsministern! Jag troratt vi är överens om behovet av en helt annan arbets-miljö i den akademiska världen när kulturer och erfa-renheter från många delar av världen börjar blandasig med varandra och möta varandra.Det är inte enkelt. Jag kan berätta av egen erfa-renhet. När jag kom till - det var 1970 - såhade jag redan undervisat på högskolenivå. Jag tving-ades börja om på nollnivå.Jag hade också en kusin i som var nästanklar med sin arkitektexamen. Han fick bygga en skolai , men om han skulle ta sin sista examen iSverige så skulle han vara tvungen att börja i årskurstvå. Resultatet blev att han nu är en mycket kändarkitekt i . Han har byggt arabiska städer iSaudiarabien. Han gjorde förresten också den beröm-da filmen om handikappade och övergivna barn iRumänien - den film som satte i gång den stora för-bättringen för de här barnen. förlorade alltsåen oerhört värdefull medborgare. Och jag förloradeen kusin - det är svårare att träffas när han bor iBoston. Han är fortfarande en oerhört aktiv person.Man förlorar alltså människor, man förlorar kraftoch man förlorar kunskap när man inte värderar kun-skap som kommer utifrån. Det finns yrkesområdensom är stängda för akademiker från andradelar av världen. För två mötte man ju-rister från andra länder på arbetsförmedlingen medrepliken: Du saknar yrke.Problemet är inte löst än . Ekonomer frånandra länder får väldigt svårt att komma in i bran-schen. Antagligen är branschen alldeles för glansigoch prestigeartad för att man ska släppa in fattigaflyktingar. Samhällsvetare, konstnärer och mediear-betare har också enorma svårigheter att brottas med.Jag kan inte på något sätt tro på någonting alls idetta sammanhang. Jag har haft alldeles för mångadirekta konfrontationer med fullständig oförståelseför den arbetslösa akademiker som kommer utifrån.Jag kan t.ex. berätta om en journalist som kommerfrån och som skriver på kinesiska, på engelskaoch på svenska. Hon är mycket duktig. Men hon fickinte registrera sig på arbetsförmedlingen Kultur Me-dia, för hon passade inte in i de kvadratiska bestäm-melser som man har där. Det finns många människorsom har precis samma erfarenhet. När det gällerpengarna som har gått till AMS är jag alltså rädd föratt de har gått i ett svart hål.Det här med läkarna berör två områden: Stock-holm och ett stort område i . Där har managerat aktivt politiskt och i samverkan med Läkarför-bundet för att förbättra den modell som var bra på 70-och 80-talen och förstördes stegvis på 90-talet.Vi har förlorat bra erfarenheter och vi har vunnitalldeles för få. Om det kommer att gå långsamt nu såförlorar vi mycket arbetskraft och mycket skapandemänsklig erfarenhet igen.Anf. 119 Utbildningsminister ():Fru talman! Precis det perspektiv som har är det centrala. Människor är det som ärviktigt för vårt lands utveckling. Vi förlorar männi-skor om vi inte tar till vara deras kunskaper och erfa-renheter.Jag menar att det är en ny tid också för högsko-lorna. De har inte haft som tradition att vara aktiva pådetta område, annat än i att erbjuda den utbildningsom finns. Det vi vill göra nu är att stötta två hög-skolor så att de kan skaffa sig en större kompetens,som man inte har kunnat skaffa sig , när detgäller hur man arbetar med kompletterande utbild-ningar.Erfarenheten är - det har jag också fått vittnes-börd om - att det kan vara så att man under många århar haft bra kompletterande utbildningar i självautbildningen. Studenterna har tagits emot på ett brasätt. De har pluggat bra och de har fått en högkvalita-tiv utbildning. Men efteråt, när de är färdiga, såkommer de åter ut till en arbetsmarknaden som intetar emot dem. Det är klart att det inte är lätt för hög-skolan att bryta detta, men högskolan kan bidra till attbryta fördomar och beteendemönster genom att bliaktiva och genom att skaffa det nätverk som kanbehövas kring en kompletterande utbildning. Det kangälla arbetsgivare i både privat och offentlig sektoroch kunniga och aktiva människor som har lärt sig avtidigare erfarenheter för att se till att den komplette-rande utbildningen också blir ett steg in på arbets-marknaden.Jag hoppas att vi kan använda dessa resurser tilldet här för att lära oss hur vi ska arbeta i framtiden.Det finns också goda exempel, där vi har bättratoss. Läkarkompletteringen är ett sådant. Den är intefullt ut tillrättalagd, men vi har bättrat oss där. Låt ossta de exemplen som ett tecken på att det ändå går attbryta någonting som också jag kan känna har gåttalldeles för långsamt. För del handlar det omatt ta till vara människors kompetens och erfarenhe-ter. Vi har inte råd att slösa bort det. Jag tror att hög-skolorna kan spela en större roll än vad de har gjorttidigare när det gäller att ta till vara dessa människor.Anf. 120 ():Fru talman! Tack den här man-datperioden! Och tack, utbildningsministern, ocksåför sista gången den här mandatperioden! Vi får hop-pas att vi träffas igen i en eller annan roll - vi får sevilken.Jag skulle vilja övertyga utbildningsministern -men det går inte - att skynda på ochutveckla försöken bredare. Det kanske behövs mångasmå försök på många ställen. Det kanske också be-hövs EU-projekt med hjälp av Växtkraft mål 3. Detfinns säkert flera möjligheter att jobba och provaolika metoder.Jag har en sista sak att be om. Köp kunskaper frånoss från invandrarbefolkningen! Det är först när vi fårbetalt för vad vi kan som vi blir jämlika med svens-karna.Anf. 121 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag vill tacka för enviktig diskussion och jag ser fram emot möjlighetenatt få återkomma - i vilka former vet ju inte någon avoss ännu.Detta är ett viktigt utvecklingsområde för utbild-ningspolitiken. Jag hoppas att vi nu kan dra slutsatserfrån de här två utvecklingsfälten i och iMalmö som gör att vi också kan göra det som AnaMaria Narti nu talar om, dvs. med det nya sättet attarbeta utveckla verksamheten så att den blir bred.Enskilda människor ska på det sättet få en möjlighetatt komma in på arbetsmarknaden och ta till vara denfina utbildning som de ofta har i sin bakgrund.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på interpellation 2001/02:453 ompersonal inom offentlig verksamhetAnf. 122 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig vad jagavser att göra för att ytterligare öka utbildningen avpersonal inom skola, vård och omsorg.En av de viktigaste faktorerna för kvaliteten inomskola, vård och omsorg är, liksom inom andra verk-samheter, att det finns tillräckligt med personal medadekvat utbildning. Det är ett av skälen till att reger-ingen har tagit initiativet till mycketstora satsningar på utbildning på alla nivåer. Bl.a. harhögskolan tillförts resurser för närmare100 000 nya utbildningsplatser i hela landet. Det är ensatsning som påtagligt ökar tillgången på välutbildadeinom många olika samhällssektorer.När det gäller utbildningen av personal inomskola, vård och omsorg ser situationen lite olika utinom de olika sektorerna. För skolan har problemenbl.a. bestått i att rekrytera tillräckligt många studentertill vissa lärarutbildningar med få sökande. Sjukskö-terskeutbildningen har däremot haft etthögt söktryck. Regeringens sätt att trygga personal-försörjningen har därför varit olika.För lärarutbildningen har regeringen fastställt ex-aminationsmål /94. De nu gällandeexaminationsmålen avser , ochde berörda lärosätena har även fått planeringsförut-sättningar för . Examinationenhar anpassats till den nya lärarutbildningen med upp-delning i mål för antalet examinerade lärare medinriktning mot respektive senare år. Vidareställs målet att minst en tredjedel av antalet lärarexa-mina ska ha en inriktning med matematik, naturve-tenskap eller teknik. För lärarexamen med inriktningmot ska lärosätena särskilt beakta behovetav lärare i förskola och förskoleklass. I budgetpropo-sitionen framhålls också behovet av lärare imoderna språk och gymnasielärare i yrkesämnen ochpraktisk-estetiska ämnen.Med nu gällande mål och särskilt vidtagna åtgär-der med ökade resurser till lärarutbildningen och tillskolan, är det regeringens bedömning att fastställdamål bör kunna uppnås och att behovet av lärare där-med kommer att tillgodoses. Den viktigaste åtgärdenär härvid reformeringen av lärarutbildningen sombl.a. innebär att rekryteringen till lärarutbildningenunderlättas samt att studenterna under utbildningensgång har stora möjligheter att välja examensinriktningoch därmed anpassa utbildningen till områden därefterfrågan är störst.För var den nya lärarutbild-ningen det mest sökta yrkesexamensprogrammet med12 900 förstahandssökande. Antalet nybörjare inomlärarutbildningen kunde därmed öka kraftigt. Enligtpreliminär statistik från kan ökningenkomma att uppgå till , vilket kanjämföras med en beräknad ökning av antalet nybörja-re, totalt, på ca 5 %.En annan viktig åtgärd, som regeringen satsat på isamverkan med berörda kommuner, är den särskildalärarutbildningen () som ger möjlighet för obehö-riga lärare att komplettera sin utbildning så att de blirbehöriga. För avsätter regering-en medel så att totalt ca 4 000 lärare ska kunna erbju-das plats inom denna utbildning. har 600studenter antagits inom med start vårterminen2002. är det 1 600 lärare somsökt utbildningen.Utbildningsdepartementet följer kontinuerligt ut-vecklingen av behovet och tillgången på lärare inomolika områden. Färska prognoser från Statistiskacentralbyrån visar att behovet av lärare för grund- ochgymnasieskolan generellt sett kommer att tillgodosesom nuvarande examinationsmål nås.Även för sjuksköterskeutbildningen har regering-en satt upp mål för antalet examina för perioden2001-2004 och givit planeringsförutsättningar . Enligt dessa mål bör examina-tionen öka från ca 2 2000 till ca 4 2006.För att möta behoven har särskilda medel avsattssåväl för kvalitetsförbättringar som för en utbyggnadav sjuksköterskeutbildningen. Vårdkommissionenföreslog 1999 att antalet nybörjarplatser inom sjuk-sköterskeutbildningen borde öka med 1 000 platser.Regeringen har dock tagit initiativet till en ökningmed 1 200 nya nybörjarplatser, vilket innebär enökning . Enligt regeringens bedömning ärdessa mål tillräckliga för att tillgodose behovet avsjuksköterskor på arbetsmarknaden, eftersom det tillsjuksköterskeutbildningen inte råder någon brist påsökande. var antalet behöriga sökan-de till utbildningar med inriktning mot hälso- ochsjukvård samt social omsorg 2,7 per antagen. Antaletnybörjare på sjuksköterskeutbildningen ökade kraftigtjämfört med . Preliminära uppgifter frånHögskoleverket tyder på en ökning med 20-25 %.Utbyggnaden förutsätter att landsting och kommunerär beredda att erbjuda klinikplatser till sjuksköterske-studenterna.Sammanfattningsvis kommer regeringen även ifortsättningen att följa behovet av och tillgången påsåväl högskoleutbildad personal som annan personalinom vård, skola och omsorg samt att verka för attdetta personalbehov tillgodoses. Genom den nu aktu-ella utbyggnaden av högskolan läggs en god grundför detta.Anf. 123 ():Fru talman! Jag har lyssnat på debattenvia intern-TV, och jag får ge en eloge för god uthål-lighet. Jag funderade på om jag skulle ta vägen viakafeterian och ta med mig lite eftermiddagskaffe tiller, men jag tänkte att det kanske inte passar sig ikammaren. Ni samtliga hade väl förtjänat det.Tack för svaret, utbildningsministern. Statistik gåralltid på tvärs, och det finns olika sorters statistik.Den statistik som jag har läst, som gör mig lite oroadoch som gjort att jag ställt frågan handlar om att un-gefär av undervisningen i grundskola och gym-nasieskola utförs av obehöriga lärare. avSveriges lärare är behöriga. 1995 var siffran91 %. Det har alltså skett en markant minskning na-turligtvis beroende på stora barnkullar just nu - debefinner sig i än så länge - och mångapensionsavgångar i lärarkåren. 2004/05 är det väldigtstora barnkullar, det är de riktiga krisåren, samtidigtsom de stora pensionsavgångarna också tilltar. Bara iStockholms län räknar man med att behöva rekrytera15 600 lärare , alltså . säger att det enligtderas beräkningar saknas 23 000 lärare i grund- ochgymnasieskola . När kullarna kommit upp litekommer det 2010 att saknas 18 000.Kommunförbundet menar vidare att lärarhögsko-lorna examinerar knappt hälften så många läraresom behövs. Maxtaxan har kommit till och ökat be-hovet av förskollärare. Där är det en markantbrist, något som jag tycker borde ha vägts in när re-geringen planerade för att genomföra maxtaxan. An-talet tjänstlediga och långtidssjukskrivna grundskollä-rare har dessutom fördubblats . Det inne-bär att vi har en ökande andel vikarier som göms i dehär siffrorna.I dag är var tolfte lärare ledig eller sjukskriven. Det kan vara en positivsiffra. Det är möjligt att en hel del av dem användersin tjänstledighet för exempelvis vidare studier. Detär ändå 8 735 lärare som ägnade sig åt detta , och då måste de naturligtvis er-sättas. Vi i har dessutom äldstalärarkår.Det här är statistik som fortsatt talar om ett stortbehov av nyrekrytering, av möjligheter för människoratt gå lärarutbildning och sedan få ett jobb.SÄL-utbildningen har varit bra. Den hjälper upptillvaron. Totalt är det 4 000 som ska komma i åtnju-tande av den, och intresset har varit mycket stort.1 600 söker nu , och jag förstår att 500 tasin. Finns det möjligheter att utöka det? Finns detsådana planer? Diskuteras detta i ?Antalet förstahandssökande till lärarutbildningarna är1,8 per plats. Här finns också möjlighet att utökautbildningsplatserna. Finns de planerna? Jag vet attbehovet finns av fler lärarutbildade människor somkan träda in i skolor.Anf. 124 Utbildningsminister ():Fru talman! Tack för omtanken. Jag måste erkän-na att en kopp kaffe skulle ha suttit ganska fint, menjag får ta det sedan.Det är riktigt som påpekar att detär en jätteuppgift vi har framför oss, att attrahera ochlocka väldigt många till inte minst lärarutbildningarnai framtiden, eftersom vi har stora generationsskiftenframför oss. Väldigt många av våra lärare som harvarit lärare länge, bär upp hela vårt utbildningsväsen-de med sin erfarenhet och kompetens närmar sigpensionsåldern. Det handlar om att attrahera ochlocka nya grupper och att vara klok i att låta de erfar-na introducera de unga och oerfarna in i läraryrket.Sett så har vi en fantastisk möjlighet. Om vi lyckasattrahera tillräckligt många har vi också en miljö iskolan av erfarna lärare som ju är en väldigt bra öpp-ning för att komma in som ny lärare.Därför ser jag väldigt positivt på utvecklingenmed den nya lärarutbildningen. Den har lyckats attra-hera så pass många, och vi har också haft möjlighetatt anta så väldigt många fler till lärarutbildningar.Det handlar om en ökning. Det är enganska god spridning på de inriktningar som studen-terna har valt.Här måste vi gå vidare. Min bedömning är att fle-ra av våra universitet och högskolor fortfarande intefullt ut använder alla de resurser som harställt till förfogande för utbildning.Man har gjort en del omstruktureringar. Ett mins-kat intresse för en del av ingenjörsutbildningarnaskapar möjligheter att bygga ut lärarutbildningarnaännu mer. Den typen av omprioriteringar sker jukontinuerligt på våra högskolor. Jag ser gärna att detfortsätter med tanke på att det nu finns en ny attraktivlärarutbildning på plats.Det är också väldigt glädjande med SÄL-utbildningarna. Vi lade fram programmetom att erbjuda 4 000 obehöriga lärare möjlighet att pådeltid utbilda sig vidare så att de får behörighet ochsamtidigt arbeta kvar på den skola där de undervisar.Kritiken då var att vi var alldeles för optimistiska ochatt vi aldrig skulle lyckas att attrahera så många obe-höriga till denna utbildning.Intresset har i stället varit mycket stort. Det visarpå en väg som vi ska fortsätta att utveckla, när nuresponsen är så stor bland dem som jobbar somlärare. Jag tror att det finns goda möjligheter att ut-veckla den här typen av utbildningsinsatser vidare.I grund och botten handlar det naturligtvis om lä-raryrket som ett attraktivt yrke där man har möjlighetatt utvecklas under yrkeslivets gång. Man har godainkomster, känner att man orkar med ett helt yrkeslivoch man får stimulans genom vidareutbildning ochkarriärmöjligheter.Att fortsätta att stärka läraryrkets attraktivitet ären av de stora uppgifter som vi har framför oss. Detär ett av de allra viktigaste yrken som vi har i vårtmoderna samhälle.Anf. 125 ():Fru talman! Läraryrket är ett positivt yrke, någotav de viktigaste man kan ägna sitt liv åt. Det är gläd-jande att alltfler har upptäckt det så att sökandefre-kvensen ökar.Vi kristdemokrater tycker att högskolan ska bygg-as ut i en rimlig takt - det är egentligen utbildnings-ministerns replik, men tog jag den. Därför vill visatsa något mindre resurser. Däremot tror jag att justdessa delar behöver byggas ut.Jag fick egentligen inte något svar på min direktafråga: Är utbildningsministern beredd att medverkatill att det sker en ytterligare omprioritering av plat-ser, inte minst när det gäller matematik och naturve-tenskap där det har varit svårt att fylla antalet platserpå våra högskolor?Sökandefrekvensen indikerar ju att möjlighetentill utbyggnad finns. Det kan vara lite farligt att sägasom ministern säger i svaret, att studenter på lärarut-bildningen har stora möjligheter att välja examensin-riktning och därmed anpassa utbildningen till områ-den där efterfrågan är störst. Det är gott tänkt, menman kan inte överlåta hela det ansvaret på de lärar-studerande för att lärarförsörjningen ska fungera. Detskulle jag gärna vilja ha en kommentar till.Mentorsystemet är mycket positivt. Jag tycker ab-solut att det ska fortsätta att utvecklas. Men statisti-ken talar sitt tydliga språk om ett ökat behov. Påvilket sätt tänker utbildningsministern tillgodosebehovet av utbildade lärare? Handlar det inte ytterstom att det måste till fler platser? I vilken utsträckningtänker utbildningsministern medverka till det?Enligt SCB:s senaste statistik över vårdsektornkommer det där att råda en skriande brist. Totalt320 000 personer kommer att fattas, skriver man i enalarmerande rapport från AMS. Halva personalstyr-kan måste ersättas . Trots att sjukskö-terskeutbildningen har utökats tror Landstingsförbun-det att det kommer att kvarstå ett behov av en ytterli-gare utökning med 1 500-2 000 sjuksköterskor.Landstingsförbundet säger att trots den utökningav sjuksköterskeutbildningen som har ägt rum är detinte tillräckligt, utan man skulle vilja se en ytterligareutökning. Hur ser ministern på det?AMS säger likadant när det gäller läkare. Det be-hövs 1 200 nya platser. 2015 kommer det att fattas80 000 läkare, säger . Siffran låter otrolig i minaöron, men den indikerar att det framöver kommer attfinnas ett väldigt stort behov även inom denna sektor.Detta gäller inte minst undersköterskor och vård-biträden. Var tredje ungdom skulle behöva arbetainom vården. Hur ser utbildningsministerns tankar utinför dessa rekryteringsbehov?Anf. 126 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är trevligt när stämningen är sågenerös att vi bjuder varandra på de bästa replikerna.Med de utbildningsönskemål som Kristdemokraternahar borde de nästan försöka att hänga med Socialde-mokraterna i deras utbyggnadstakt.Det som pekar på är intressant. Detär också precis min bild att de centrala områden somnu växer i intresse är välfärdens kärnområden.