prot · GP0951 · 2002-01-15 00:00:00 — AMS följer kontinuerligt upp vad som hän-der med de personer som börjar i aktivitetsgarantin.En uppföljning av vad som häntefter i garantin visar att fått arbete,påbörjat reguljär utbildning och lämnatgarantin av andra skäl. Med tanke på att den genom-snittliga arbetslöshetstiden för deltagarna är nästan treår tycker jag att detta är ett ganska bra resultat.När det sedan gäller frågan om att hantera dettamer individuellt, de funderingar på att lägga nedAMS osv. som det talas om här, är det ju så att akti-vitetsgarantin liksom andra arbetsmarknadspolitiskaåtgärder följer en handlingsplan. Man gör en indivi-duell handlingsplan, och med utgångspunkt från denger man individen stöd i att få ett jobb. Det är självapoängen med arbetsmarknadspolitiken. Det är ocksåsjälva grunden för den aktiva arbetsmarknadspoliti-ken: att tillse att människor får ny kompetens och gesmöjligheter att komma ut på en kanske helt ny ar-betsmarknad med stöd av dessa åtgärder. Det harhittills varit en mycket framgångsrik politik.Men självklart är det så att grunden för att få jobb,att kunna välja jobb och att ha en bra välfärd handlarom att ha en bra tillväxt i samhället och ett bra före-tagsklimat. Det vill jag påstå att vi generellt har. Detkan bli bättre, och det ska vi ta tag i. Men generelltsett - och jag kan även på detta område redovisastatistik, jämförelser med andra länder och vad olikainstitutioner säger - är företagsklimatet i Sverigemycket bra, även om det självklart kan bli bättre.Anf. 72 ():Herr talman! När det gäller näringsklimatet i Sve-rige finns det både bra och dåliga bitar. Jag tror att detfinns en hel del saker där som man skulle kunna för-bättra.Sedan säger näringsministern att om vi inte hadeinfört aktivitetsgarantin så hade många av de lång-tidsarbetslösa fortsatt att vara arbetslösa. Det kanligga någonting i det. Som arbetsmarknadspolitikenvar tidigare gick man, precis som näringsministernsäger, från en åtgärd tillbaka till ingen åtgärd ochsedan in i en ny åtgärd. Det här är ett steg i rätt rikt-ning. Men för en hel del människor är även aktivi-tetsgarantin lite av samma sak.Det jag tycker är mycket väsentligt här är att mani alla lägen i aktivitetsgarantin ska uppmuntras att tajobb - även deltidsjobb, korta jobb och säsongsarbe-ten. Från det att man börjar komma ut på en reguljärarbetsplats och få arbetskamrater stärker man sinsjälvkänsla och får kontakter med arbetslivet ocharbetsgivare. Det jag är orolig för är de här slutsatser-na i departementspromemorian om att man eventuelltska stoppa deltidsarbete. Då tycker inte jag att manprioriterar arbete före bidrag. Jag hoppas, när nä-ringsministern återkommer , att det inteblir några sådana förslag. Arbete, vilket arbete somhelst, hur få timmar det än är och hur kortvarigt detän är, måste alltid prioriteras före alla sorters bidrag.Anf. 73 Näringsminister ():Herr talman! I utredningen talas det om att syssel-sättningssituationen inte är löst i och med ett deltids-arbete, och hur det blir med dessa förslag i utredning-en ber jag att få återkomma till. Men jag vill ha detsagt, och här delar jag uppfattningen, att vad manalltid ska göra är att uppmuntra deltagarna att ta jobb- det kan vara korta anställningar, det kan vara deltid,det kan vara vad som helst - just för att de ska fåerfarenhet och meriter för att sedan kunna få ett fasta-re jobb. Jag delar den uppfattningen. Sedan får vi välåterkomma till hur vi ska hantera just den fråga somutredningen tar upp när det gäller deltidsjobb.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på interpellation 2001/02:102 omstatliga satsningar på nya miljöarbetenAnf. 74 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att förhindra ineffekti-va arbetsmarknadspolitiska satsningar.I sin interpellation kallar de lokalainvesteringsprogrammen för arbetsmarknadspolitiskasatsningar. Låt mig konstatera att detta är fel. Delokala investeringsprogrammen är främst satsningarpå miljön.Enligt förordningen om de lokala investerings-programmen ska dessa syfta till att minska miljöbe-lastningen, effektivisera energianvändningen, ökaanvändningen av förnybara råvaror, öka återbruket,bevara biologisk mångfald, bevara kulturmiljövärdensamt förbättra cirkulationen av växtnäringsämnen.Regeringen söker ständigt synergieffekter mellanpolitikområdena. Strävan är att se till helheten och setill att våra gemensamma resurser ger så stor effektsom möjligt inom så många områden som möjligt.Därför anger tredje paragrafen i förordningen om delokala investeringsprogrammen att projekten ocksåska kunna antas öka sysselsättningen.Patrik nämner också att 17 000 årsarbe-ten har skapats med hjälp av satsningen under desenaste tre åren.Att regeringen var särskilt angelägen om att ökasysselsättningen som sidoeffekt av de lokala investe-ringsprogrammen ska ses i ljuset av det svåra arbets-marknadsläge som rådde 1998 när beslutet om för-ordningen togs.Genom att värdera de lokala investeringsprog-rammen bara utifrån de arbetstillfällen som skapatsbortser helt från allt annat som deåstadkommer. Han antar att alla andra effekter, ävenhuvudsyftet miljöeffekter, är värdelösa. Detta är heltorimligt.Patrik nämner i sin interpellation ävenViplanprojektet. Även detta projekt ska ses i ljuset avdet mycket svåra läget på arbetsmarknaden under1998. I , där projektet drevs, var ar-betslösheten eller högre i de värst drabbadekommunerna. Regeringen tog många nya initiativ föratt hitta metoder att minska arbetslösheten, särskiltför långtidsarbetslösa. Regeringen gav också stöd tillmånga andra aktörer i detta arbete.Idén med var att långtidsarbetslö-sa skulle komma i kontakt med arbetsgivare när dessagenomförde analys av utvecklingsvägar i företag ochkommuner enligt en nyutvecklad modell.Det är riktigt att resultatet av intehelt motsvarade förväntningarna. Medlen som bevil-jades var dock avsatta till utvecklingsarbete, och närman provar nya metoder råkar man ibland ut föroförutsedda svårigheter.Resultaten är inte heller så odelat negativa somPatrik vill göra gällande. Deltagarna varnöjda med projektet. Anställbarheten bibehölls ellerökades för människor som befann sig i en svår situa-tion. Man kan inte heller beräkna kostnaderna på detsätt som gör. En fjärdedel av kostna-derna utgjordes av deltagarnas försörjning, pengarsom deltagarna hade rätt att få i vilket fall som helst.Avslutningsvis vill jag säga att det bästa sättet attvidareutveckla arbetsmarknadspolitiken är att konti-nuerligt utvärdera effekterna av olika insatser. Rege-ringen gör detta.Riksrevisionsverket har utvärderat de lokala in-vesteringsprogrammen. Man kommer att göra ytterli-gare en utvärdering. Dessutom har fått i upp-drag att göra en förstudie inför en stor och bred ut-värdering av de lokala investeringsprogrammen.Förstudien kommer att redovisas i att fortsätta undersöka arbetsmarknadspoliti-kens effekter.Anf. 75 ():Herr talman! Det blir många tack för interpella-tioner till statsrådet en sådan här kväll. Jag ber att fåbidra med ytterligare ett tack för svaret på min inter-pellation. Jag frågade vilka åtgärder som statsrådetavsåg att vidta för att förhindra ineffektiva arbets-marknadspolitiska satsningar - enligt mitt tycke enhögst relevant fråga mot bakgrunden av de oerhörtkostsamma lokala investeringsprogram som röstadesigenom i av endast socialdemokrater ochCentern som fick hjälp av en vänsterpartist.Vi kanske ska börja med att reda upp begreppenlite. Statsrådet försökte att vrida till regeringens sats-ningar med att säga att det är fel att kalla dem ar-betsmarknadspolitiska. Det skulle vara arbetsmark-nadspolitiska satsningar. Visserligen var det huvud-sakliga syftet att ställa om till ett ekologisktuthålligt samhälle, men i budgetpropositionen för1998 under utgiftsområde 18 står det: De lokala in-vesteringsprogrammen bör genom sin utformningockså aktivt kunna bidra till målsättningen att halveraden öppna arbetslösheten fram till år 2000.Det var alltså ett mycket klart ställningstagandetill att de har en arbetsmarknadsinriktad profil. Dethär förstärks vidare i propositionen av att det skrivsatt programmen även ska värderas i fråga om ökadsysselsättning som beräknas åstadkommas i förhål-lande till det statliga stödet.Kostnaden för de här s.k. gröna jobben var nästan4 miljoner för vart och ett av dessa. Man skulle kunnafråga om statsrådet anser att det är en skälig kostnadför sådana jobb.I mitt hemlän har t.ex. fått ettbidrag på nästan . Det anmärk-ningsvärda är att det här programmet inte kommer attge någon bestående sysselsättning. har fåttnästan 4½ , och den bestående syssel-sättningen beräknas bli två personer. Jag frågar stats-rådet om han anser att det är ett effektivt sätt att an-vända medel för att halvera den öppna arbetslösheten.Här i har man fått över ½ miljard i bi-drag. Inte ett endaste fast jobb har det genererat underperioden . Av den kvarts miljard som gicktill bomässan i har det skapats 25 riktiga jobb.Professorn i nationalekonomi vid ,, kommenterar detta med: Inte sär-skilt lyckat. Jag är beredd att hålla med honom. Äräven statsrådet det?Herr talman! Vad gäller projektet , som varett arbetsmarknadsprojekt, har statsrådet en någotödmjukare attityd. Statsrådet säger att det "inte heltmotsvarade förväntningarna". Med lätthet kan jagomnämna det i alla fall som årets understate-ment.Jag vet inte vilka förväntningar regeringar hade. Ivilket fall som helst måste de ha varit mycket lågtställda, då Viplan ursprungligen planerades för 440arbetslösa. Endast 75 deltog i projektet, och bara 13fullföljde. Totalkostnaden för det här projektet beräk-nas till ca , alltså sju gånger högreän planerat och högre än den dyraste typenav yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningar. Dethär projektet borde vara väl känt för statsrådet somvar landshövding i när det infördes. också var ett pilotprojekt måste jagfråga om statsrådet planerar fler liknande projekt iNorrbotten som är lika kostsamma.Anf. 76 Näringsminister ():Herr talman! Först och främst vill jag säga att detnär det gäller investeringsprogrammen är fråga ommiljösatsningar, inte arbetsmarknadspolitiska sats-ningar. Det kan vi faktiskt överens om. Så är det.Jag undrar vad alla de kommuner säger som harfått sådana här investeringsprogram. Vad säger de närde har gjort stora miljöinvesteringar, och man sägerlite nonchalant att det var arbetskmarknadspolitiskaåtgärder, de var helt onödiga. Jag undrar vad dekommunerna säger. Jag undrar vad de får för uppfatt-ning om vårt sätt att argumentera. Det var rena miljö-satsningar som gjordes, men det sades också, som jagsade i mitt svar på interpellationen, att det ävenhandlar om att detta självklart skulle leda till ökadsysselsättning.Sedan skulle jag vilja säga att riksgenomsnittet förarbetena i fråga om investeringsprogrammen liggerpå per årsarbete, inte alls de siff-ror som framförs här. Det innebär alltså att alla dekostnader man haft inte ska läggas på sysselsättning-en, utan det är oerhört stora investeringar som hargjorts.Varför blev inte de lokala investeringsprogram-mens 17 000 årsarbeten varaktiga? Det var, som jagsade, först och främst en miljösatsning, inte en ar-betsmarknadspolitisk satsning, vilken Viplan var. Detvar en arbetsmarknadspolitisk satsning. Arbetstillfäl-lena var till största delen inom byggande. Det varaldrig någon avsikt eller förhoppning att det skulle blipermanenta jobb. Arbetstillfällena togs fram ochgjorde stor nytta i ett mycket svårt konjunkturläge förbyggbranschen. Att investeringarna dessutom harskapat 1 600 varaktiga arbetstillfällen är att se som ensidoeffekt. Även mer varaktiga resultat har åstad-kommits. Ett exempel: En stor del av byggandet varbiobränsleanläggningar. Inga av de varaktiga arbets-tillfällen i privat företagande som skapats vid skördoch produktion av biobränslen är medräknade i siff-ran 1 600 nya varaktiga arbetstillfällen.Helhetsbilden av projektverksamheten är positiv.Det är enkelt att hitta lyckade exempel. Den störstasatsningen på innovativa projekt inom arbetsmark-nadspolitiken sker i samarbete med . Låt mig här koppla till detta. I EmploymentInitiative bidrog Europeiska socialfonden med 200miljoner kronor under 1995-1999. Vår nationellamedfinansiering var . drevs 120 projekt. Projektenfokuserades på målgrupperna arbetshandikappadeungdomar, kvinnor och invandrare. Några lyckadeexempel är: projektet i företag i ,där unga arbetshandikappade genom ett faddersystemintroducerades i arbetslivet; projektet påGotland, där ungdomar med svårigheter i skolanhjälptes för att förhindra utslagning från utbildningoch arbetsmarknad; projektet , därinvandrarkvinnor har fått en anpassad vårdutbildning,och deras språkkunskaper och kunskap om andrakulturer kan utnyttjas i vård av äldre med utländskarötter.Det var några exempel på lyckade projekt, jag kannämna väldigt många andra. Men min poäng är inte kan säga att investeringsprogrammen skullevara en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Det var ensidoeffekt, och det står i propositionen att man ocksåska se till detta.Anf. 77 ():Herr talman! Vi har tydligen en del olika åsikterom hur man ska läsa en proposition från regeringen.För min del går det inte att läsa på annat sätt än att detskulle vara både miljösatsningar och en arbetsmark-nadspolitisk satsning. Det står rätt tydligt i proposi-tionen att så är fallet.Det är stora pengar vi pratar om. Även om nustatsrådet vill tona ned den arbetsmarknadspolitiskadelen, är det i alla fall underden här perioden som har satsats i den. En del är,enligt det sätt som jag läser propositionen på, en ar-betsmarknadspolitisk satsning som har gett rätt småeffekter. Vi kan ta fram olika exempel åt båda hållen.Det finns säkert exempel på sådant som har varit bra,som statsrådet har visat här, och som har gett bådemiljöeffekter och arbetsmarknadspolitiska effekter.Jag ställde i min interpellation frågan vilka åtgär-der regeringen avsåg att vidta för att förhindra att flerlikartade dyra och ineffektiva arbetsmarknadspolitis-ka satsningar skulle ske . Jag har inte rik-tigt fått något svar på den frågan. Jag kan utläsa attstatsrådet tycker att det är bra satsningar och att mankanske kommer att fortsätta med dem, men jag skullevilja ha reda på hur statsrådet ser på det här.Viplanprojektet var ett pilotprojekt, och jag undrarhur statsrådet ser på det. Är det ett projekt som ska gåvidare? Tänker statsrådet fullfölja det? IFAU harutvärderat projektet och har satt som rubrik. Vilkaslutsatser drar statsrådet av IFAU:s utvärdering av dethär?Som jag ser det kommer regeringen med olika ar-betsmarknadspolitiska experiment gång på gång, ochnästan alla visar sig tämligen verkningslösa när mangör utvärderingar. Statsrådet tar själv upp att man skagöra utvärderingar av de här projekten i framtiden.Det har vi gjort ; olika personer och olikaverk har utvärderat detta.Jag tycker inte att regeringen drar den rätta slut-satsen, som är att man ska sluta med de här dyrbaraexperimenten och dyrbara satsningarna. Statsrådetkanske skulle kunna ge mig ett besked om han tänkerfortsätta, särskilt i sken av att AMS-chefen nu sägeratt man redan nu i vår ska satsa stora pengar på ar-betslöshetsåtgärder. Har statsrådet några nya åtgärderi åtanke som han ska föra in för att få nedden eventuella ökade arbetslösheten? Det kunde ock-så vara intressant att få reda på det.Regeringen har under två perioder sagt sigvilja prioritera sysselsättning och företagsamhet, ochjag kan inte se något annat än att man har misslyckatsinom båda områdena. Det finns mycket att göra för enväxande arbetsmarknad, men jag tror inte på att det ärdyrbara arbetsmarknadspolitiska åtgärder som ska till.Det gäller att se till att hitta andra former, så att vi fåri gång företagsamheten på ett bra sätt och det blir enframtidstro för företagarna.Anf. 78 Näringsminister ():Herr talman! Får jag än en gång klara ut fråganom förordningen för investeringsprogrammen. De skasyfta till att minska miljöbelastningen. Det kan ingenha något emot. De ska effektivisera energianvänd-ningen. Det kan ingen ha något emot. De ska ökaanvändningen av förnybara råvaror. Det kan ingen hanågot emot. De ska öka återbruk, bevara biologiskmångfald, bevara kulturmiljövärden samt förbättracirkulation av växtnäringsämnen. Vem kan ha någotemot detta? Det har detta program haft framgång i.I 3 § i förordningen om de lokala investerings-programmen säger man att projekten också ska kunnaantas öka sysselsättningen. Det är alltså, än en gång,inte ett arbetsmarknadspolitiskt program.Däremot var Viplan ett rent arbetsmarknadspoli-tiskt program. Det var ett projekt, och när det gällerprojekt använder man dem för att pröva. I en planmed ett gemenskapsinitiativ, som jag nämnde tidiga-re, har vi 120 väldigt lyckade projekt. Den undersök-ning som är gjord av IFAU har visat att Viplan intevar speciellt lyckat. Jag erkänner det. Självfalletkommer vi inte att tillämpa det.Här frågar också vad jag gör närdet gäller detta. Jo, vi gör utvärderingar, precis somnu har gjorts av IFAU, där vi får fram många lyckadeprojekt. Vi har debatterat aktivitetsgarantin,och jag kan nämna andra stora projekt. Det är intepilotverksamhet, utan det är mer av ordinarie verk-samhet. Jag konstaterar att de har varit väldigt lyck-ade.Som jag sade i debatten hade vi1994 en öppen arbetslöshet på över 300 000. Om jaganvänder samma statistik nu som då är det ungefär166 000. Vi har gått från öppen arbetslöshet till4 %. Jag använder samma statistik. Då kan jag barakonstatera att det inte handlar om att använda arbets-marknadspolitiska åtgärder. 1994 under den borgerli-ga regeringen hade man av arbetskraften i ar-betsmarknadspolitiska åtgärder. har vi 2½ %, trotsatt arbetslösheten är nästan hälften så stor som denvar då. Jag menar alltså att vi har lyckats.Men som jag sade tidigare är det avgörande att vihar en god tillväxt, att de makroekonomiska frågornaär väl placerade på hyllan. Då kommer vi också attlyckas. har vi lyckats väl. Vi kommer själv-fallet att hamna i det läget att vi, troligtvis undervåren, behöver vidta ytterligare åtgärder.Anf. 79 ():Herr talman! Statsrådet och jag hade en debatt fö-re jul också, och då var vi överens om att vi hadeungefär 6½ % arbetslöshet. Där någonstans är viöverens. Sedan räknar vi på olika sätt, och vi kommernog inte längre.Det verkar också som om vi räknar på olika sättvad gäller det som står i de olika handlingarna. hänvisar till förordningen, och jag hänvisar tilldet som har tagit del av, dvs. propositionen.Där kommer i alla fall regeringens intentioner framordentligt. Där står det att de lokala investeringsprog-rammen ska kunna bidra till målsättningar vad gällerden öppna arbetslösheten. Det går inte att tolka påannat sätt än att det även är en arbetsmarknadspolitiskåtgärd.När man sedan ska utvärdera programmen, vilkakommuner som ska få dem och vilka projekt det skavara är det också tydligt skrivet att de ska värderas ifråga om ökad sysselsättning, som beräknas åstad-kommas i förhållande till det statliga stödet.Jag är något förvånad över att statsrådet inte villerkänna att det är en del. Det verkar nästan som omstatsrådet skäms över att man har skrivit in att det skavara en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Det är bara attkonstatera att i den delen har de medel som tillsattsoch de här projekten inte varit särskilt lyckosammautan varit oerhört dyra.Vad jag är ute efter är att vi inte skasatsa skattepengar på sådana här projekt som inteleder någonvart, åtminstone inte vad gäller arbets-marknaden. Det hjälper inte; det blir inte en minskadarbetslöshet därför att man lägger oerhörda summorpå det här. Miljöeffekterna får vi väl utvärdera frånden synpunkten.Här har vi satsat på någotsom och Socialdemokraterna kommit över-ens om. Jag hoppas att vi slipper sådana här dyrbarasatsningar , åtminstone på arbetsmarkna-den.Anf. 80 Näringsminister ():Herr talman! Det är ingenting att skämmas för attvi får s.k. bieffekter på sysselsättningen om vi satsarpå någonting. Jag hoppas verkligen att regeringenkommer att fortsätta att satsa på den här typen avinvesteringsprogram, som leder till bättre miljö, somleder till alternativa, förnybara energikällor, somleder till att vi får en utveckling inom det området.Det var tanken med detta. Jag hoppas att vi fortsättermed det.Sedan ska det också, som jag sade tidigare ochprecis som interpellanten sade, kunna bidra till att ökasysselsättningen. Det är så det står i förordningen, ochdet är också så det har verkat. Det har skapat mycketjobb, inte minst i byggbranschen, men det var intemålet. Huvudmålet med detta var att lösa många storamiljöproblem.Som jag sade tidigare, undrar jag hur de kommu-ner som har fått detta, som har haft glädje av dettaoch som långsiktigt har förbättrat sin miljösitua-tion uppfattar det när man säger att detta var heltmeningslöst. Det var stor mening med detta. Jag villockså påstå att det var lyckat. Det bidrog till att ökasysselsättningen. Men hade det varit en rent arbets-marknadspolitisk åtgärd hade det självfallet hanteratspå ett annorlunda sätt.Överläggningen var härmed avslutad.25 § Svar på interpellation 2001/02:108 omtågtrafikenAnf. 81 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att komma till rättamed problemen på Ostkustbanan. Frågan är ställd motbakgrund av att tågtrafiken på Ostkustbanan hardrabbats av förseningar samt att SJ avi-serat förlängda restider och indragna tåg i kommandetidtabell. Interpellationen är dock ställd före de stör-ningar som drabbade tågtrafiken under jul- och ny-årshelgen.Jag vill understryka att även jag är bekymrad överde förseningar som drabbat tågtrafiken både på Ost-kustbanan och på andra banor.Jag tänker först kommentera problemen på Ost-kustbanan, som det refereras till i Hans Stenbergsinterpellation. Jag tänker därefter även säga något omde störningar i tågtrafiken som varit under jul- ochnyårshelgen.Inledningsvis vill jag poängtera att interregionaltrafik enligt transportpolitiska beslut skabedrivas på kommersiella grunder. Det betyder ävenatt de operatörer som bedriver kommersiell trafiksjälvständigt beslutar om sina tidtabeller. Dessa råderregeringen inte över. Regeringens roll är att skapagoda förutsättningar för sektorn, så att riskerna förstörningar i järnvägssystemet minimeras.Jag konstaterar också att tågresandet och därmedutnyttjandet av infrastruktur och fordon ökat kraftigtde . Detta är mycket positivt, men harsamtidigt lett till att järnvägssystemet i vissa delarutnyttjas maximalt, vilket leder till att känslighetenför störningar ökar.Orsakerna till att järnvägstrafiken inte alltid fun-gerar som den borde är flera. Bristerna finns i in-frastrukturen, hos operatörerna och i vagnmaterielen.Extrema vädersituationer är också en faktor somorsakar problem. Ostkustbanan har drabbats av enkombination av dessa faktorer.Detta, i kombination med att banan utnyttjasmaximalt, har lett till att den tidtabell som SJ tilläm-pat visat sig vara orealistisk. Bl.a. har tågvändningar-na i inte hunnits med inom de planeradetidsramarna. SJ har därför ansett sig nödsakat attvidta de drastiska justeringar av tidtabellen som avi-serats.Banverket och operatörerna har vidtagit en rad åt-gärder . har bl.a. bytt ut reläer isignalsystemet och ingående synat kontaktledningar.Operatörerna har vidtagit åtgärder för att förbättraunderhållet på lok och vagnar. Tillsammans jobbarparterna för att förbättra trafikantinformationen.Jag vill även framhålla två åtgärder som regering-en vidtagit för att förbättra järnvägens funktionalitetoch tillförlitlighet.För det första har antagit rege-ringens infrastrukturproposition, där 138 miljarderkronor avsätts för investeringar och underhåll avjärnvägsnätet, varav nästan 6 miljarder kan användasi närtid. Därigenom kan flaskhalsar och kapacitets-problem byggas bort.För det andra har regeringen tillsatt en utredningsom bl.a. ska se över myndighetsstrukturen och an-svarsfördelningen inom sektorn i syfte att öka effek-tiviteten och höja kvaliteten.