prot · GP0968 · 2002-02-13 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:68Onsdagen den 13 februariKl. 9.00 - 15.50Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------1 § Utrikespolitisk debattAnf. 1 Utrikesminister ():Fru talman! Världen är rikare . Ökadhandel, ny teknik och vetenskapliga framsteg skapartillväxt och nytt välstånd. lever mer än enmiljard människor i extrem fattigdom. Hälften avdem är barn.Världen rymmer fler demokratier än någonsin.Samtidigt upplever många att makten har förskjutitstill det globala planet och blivit svårare att påverka.Världen ger mer uppmärksamhet åt de mänskligarättigheterna . förtrycks männi-skor jorden över för sin politiska eller religiösa tillhö-righet, sitt kön eller etniska ursprung.Varje dag sker övergrepp och orättvisor. Mensamtidigt synliggör globaliseringen det som sker ochger oss ökade möjligheter att motverka det. För re-sultat krävs internationellt samarbete på politikensalla områden.Vi vill bidra till en bättre värld. Våra krav påmänskliga rättigheter, demokrati och ekonomiskrättvisa grundas på alla människors lika värde.En rättvisare värld behöver ett starkt FN.Förenta nationerna är den viktigaste globala aktörenför rättvisa. är ett bevis på världsor-ganisationens trovärdighet och växande styrka.FN:s millennieutvecklingsmål slår fast att fattig-domen ska halveras till år 2015.Det kräver mer utvecklingssamarbete, rättvisarehandel och reformer.Det kräver ökade resurser. Därför samlas FN,, , WTOoch näringslivet i för att starta ettnytt samarbete.Det kräver att vi stoppar hiv/aids som fortsätter attslå ut hela samhällen. FN har en central roll, bl.a.genom där ingår i styrelsen.Det kräver en hållbar utveckling, genom sociala,politiska, ekonomiska och ekologiska framsteg. Där-för samlar FN världens ledare i i sep-tember för att ta ett samlat grepp om framtidsfrågor-na.Och det kräver en förstärkt dialog mellan nordoch syd. Regeringen har inbjudit partieroch andra engagerade aktörer att bidra till arbetet. Imars lägger den parlamentariska utredningen fram förslag om en samlad svensk politik förglobal utveckling.Sverige verkar också genom Europeiska unionensom är en stark kraft i arbetet för global rättvisa.Unionen står för mer än hälften av världens bistånd,och regeringen driver nu att alla medlemsländer skalägga fast tidsplaner för när de ska nå FN:s mål om0,av bruttonationalinkomsten till bistånd.Sverige hör redan till de länder som satsar mest påutvecklingssamarbete, och biståndet fortsätter nu attväxa på väg mot enprocentsmålet. Mellan åren 2000och 2004 ökar det , från 14 till 21 miljarderkronor.En rättvisare värld bygger på demokrati ochmänskliga rättigheter. Att främja demokrati ochmänskliga rättigheter är centralt för och EU.Det handlar om att försvara alla människors lika vär-de.I av globaliserad ekonomi, information ochrörlighet är uppgiften mer angelägen än någonsin.Dagens gränslösa marknad måste balanseras avgränslösa värden, byggda på demokrati och mänskli-ga rättigheter.Så gott som alla länder ställer upp på dessa värden- på papperet. Men i praktiken ser vi hur människo-värdet kränks och demokratin sätts på undantag. I enrad länder saknar halva befolkningen, kvinnorna,möjlighet att göra sin röst hörd.När blir medlem av FN:s kommissionför mänskliga rättigheter får vi ökade möjligheter attarbeta för demokrati liksom religions- och åsiktsfri-het. Vi ska också försvara kvinnors, barns och funk-tionshindrades rättigheter och bekämpa dödsstraff,tortyr, människohandel och rasism.Barnen är de mest utsatta. Därför är barnets rät-tigheter en central del av regeringens arbete. Vi ar-betar för att utrota den avskyvärda sedvänjan attkönsstympa flickor. är också drivande bakomFN:s barntoppmöte där regeringen kommer attlägga särskild vikt vid barn som lever i krigszoner, ärpå flykt, är drabbade av hiv/aids eller utsatta för sex-uell eller annan exploatering. Vi har drivit fram ettförbud mot att barn ska kunna tvångsre-kryteras eller lejas för strid. Regeringen kommerockså att lämna en skrivelse till om hurbarnets rättigheter ska prägla biståndet.Sverige arbetar aktivt för att bekämpa människo-handel. Världens regeringar måste samverka för att fåslut på denna grova kränkning av människors värdig-het och rättigheter. Regeringen ska utarbeta en strate-gi för hur vi ska bidra till kampen genom vårt bistånd.Vi vill skapa bättre skydd för människor i kon-flikter. Detta förutsätter samverkan mellan den hu-manitära rätten, de mänskliga rättigheterna och deninternationella flyktingrätten. För detta krävs ocksåett nära samarbete mellan de humanitära organen.Regeringen har tagit initiativ till ett totalförbudmot dödsstraff inom ramen för . Besluttas förhoppningsvis redan i vår. Alltfler länder av-skaffar dödsstraffet, men tyvärr fortsätter en rad stateratt använda detta omänskliga straff. Hit hör ,, , och . Det är oaccepta-belt. Dödsstraff kränker rätten till liv och hör intehemma i en modern rättsordning.Sverige stärker nu ytterligare sitt arbete för demänskliga rättigheterna. Regeringen har antagit ennationell handlingsplan, och i vår öppnar Regerings-kansliet en hemsida där vi ska presentera nationelloch internationell information och möjliggöra debattom de mänskliga rättigheterna.En rättvisare värld bygger på en öppnare världs-handel. Världshandeln behöver nya, rättvisa spelreg-ler. Annars gynnas de starka på de svagas bekostnad.Därför har EU beslutat att ge världens 49 fattigasteländer tullfrihet på alla varor utom vapen. Därförvälkomnar vi att den nya WTO-rundan ska genomsy-ras av behov, i enlighet med den agendasom alla WTO-länder enades om . U-ländernaär särskilt beroende av ett genombrott på jordbruks-och livsmedelsområdet där deras export begränsas avhöga tullar. EU måste bidra genom att reformera sinjordbrukspolitik.Den nya WTO-rundan gynnar inte bara utan även EU:s inre marknad, och . Med friare handelsströmmar, flerinvesteringar, bättre exportmöjligheter och billigareimport får vi ökad tillväxt och sysselsättning ocksåhär hemma. WTO-rundan ökar också möjligheternaatt styra globaliseringen, tack vare att miljöfrågor nuför första gången tas upp i handelsförhandlingar.WTO växer snabbt. medlemskap är särskiltviktigt och bidrar förhoppningsvis till ökad öppenheti landet. Regeringen verkar för att även skakunna bli medlem så snart som möjligt.Näringslivet har en viktig roll i det internationellaarbetet för en rättvis och hållbar utveckling. Därförhar regeringen bjudit in svenska företag till ett samar-bete kring näringslivets sociala och ekologiska an-svar. Med detta vill vi engagera företagen i ett part-nerskap för mänskliga rättigheter och god miljö.En rättvisare värld förutsätter en stärkt internatio-nell rättsordning. De fruktansvärda terroristdåden den11 september tydliggjorde hur sårbart det öppna sam-hället är och vilka hot som kan riktas mot oss alla.Det är därför självklart för och EU att medkraft delta i kampen mot internationell terrorism. Dengemensamma kampen visar på styrkan i ett samord-nat handlande, men också hur vi brustit i vårt tidigarearbete.Behovet av att agera snabbt får inte medföra attden enskildes rätt kränks. Sanktioner mot individermåste baseras på fakta och möjliggöra omprövning.Sverige har drivit igenom ökad rättssäkerhet i EU:stillämpning av sanktioner och verkar nu för motsva-rande förändringar i FN:s sanktionssystem. Regering-en har också tagit initiativ till en internationell över-syn av sanktionsinstrumentet som ska utmynna iförslag om hur sanktioner bör genomföras, övervakasoch göras mer rättssäkra.Sverige välkomnar att den inrättas . Med den får vi enpermanent och banbrytande domstol som kan be-handla krigsförbrytelser, folkmord och brott motmänskligheten.Regeringen stöder FN:s domstolar för Rwandaoch det och hoppas att domstolen iSierra snart ska kunna etableras.Det är bra att fler länder själva tar itu med sitt för-flutna. Krigsförbrytelser, folkmord och brott motmänskligheten måste bestraffas. Det är nödvändigtför att värna rättssamhället, förhindra nya dåd ochunderlätta försoning.En rättvisare värld gynnas av ett större EU. Euro-peiska unionen tar ett historiskt steg, när utvidg-ningsförhandlingarna med de flesta av kandidatlän-derna avslutas. Ytterst handlar det om att befästagrunden för fred och demokrati, välstånd och fri rör-lighet i . måste vi vara vaksammamot de främlingsfientliga krafter som gör sig gällandeoch som vill stänga mot omvärlden. EU skastå för öppenhet och solidaritet. Som ett led i dettaverkar vi för en harmonisering av migrationspolitikenpå asylrättens och humanitetens grund.Utvidgningen förblir främsta prioriteringi EU-arbetet. Vi stöder kandidatländerna i deras an-passning till EU-kraven och räknar med att kunnahälsa de första nya medlemmarna välkomna år 2004.Det är ett konkret resultat av ordförandeskapoch toppmötet i unionen är stadd i förvandling. Omnågra år kommer medlemskretsen att nära nog för-dubblas och den inre marknaden att växa med mer än100 miljoner människor. Euron innebär en annan storförändring. Det svenska folket ska ta ställning tillvalutaunionen i en folkomröstning.Utvidgningen ökar behovet av debatt om EU:sframtida utveckling. Det gäller att enas om vad vi villatt unionen ska göra och finna former för att EU skakunna fungera smidigt även med 25-30 medlemmar.Diskussionen kommer inledningsvis att föras inom etts.k. konvent, men måste bli mycket bredare än så.Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommittéför att stimulera debatten i Sverige.Sverige bygger nu vidare på det goda samarbetesom vi utvecklade med kandidatländerna under ord-förandeskapet. Vi har många gemensamma intressenatt samverka kring i en större union.Det nordiska samarbetet fortsätter att utvecklasoch har fått ny dynamik genom att de baltiska länder-na numera deltar. De nordiska länderna förstärkerockså sitt samarbete inom EU.Vi måste även öka kontakterna med EU:s nyagrannar. Vi har inlett ett nytt samarbetsprogram medCentral- och och vill fördjupa dialogenmellan och . Ett viktigt bidrag är att ökaRysslands möjligheter till ekonomisk integration ochhandelsutbyte genom harmonisering och minskadehandelshinder. måste vi ställa krav. Ryss-land måste värna den fria opinionsbildningen ochrespektera de mänskliga rättigheterna och den huma-nitära rätten - också i Tjetjenien.Som ett led i vårt samarbete med inrättarSverige ett generalkonsulat i ,som är en region av stor betydelse för hela närområ-det. En annan viktig region är nordvästra ,där vi kommer att bidra till ökad kärnsäkerhet så snartdet nödvändiga avtalet har undertecknats.Solidaritet och samverkan skapar säkerhet förstater och individer. För är det särskilt viktigtatt stärka säkerheten och samarbetet i vårt närområde.Vi deltar aktivt i Barents- och Östersjösamarbetet,bidrar till EU:s Nordliga dimension och prioriterarintegrationen mellan de nordiska och baltiska länder-na, med särskilda insatser i . Vistöder att , och ska kunnaförverkliga sina säkerhetspolitiska mål och bli med-lemmar av EU och Nato. Vi fortsätter att bidra tillÖstersjöländernas säkerhet i bred bemärkelse. Detsäkerhetsfrämjande samarbetet är en hörnsten isvensk Östersjöpolitik.EU och Nato utgör, tillsammans med för säkerhet och samarbete iEuropa, grundvalarna för säkerhetsarkitek-tur. engagemang för förblir ocksåcentralt.Sveriges säkerhetspolitik syftar till att bevara fredoch självständighet för vårt land, bidra till stabilitetoch säkerhet i vårt närområde samt stärka internatio-nell fred och säkerhet.Sverige är militärt alliansfritt. Denna säkerhets-politiska linje, med möjlighet till neutralitet vid kon-flikter i vårt närområde, har tjänat oss väl.För framtiden är det tydligare än någonsin att sä-kerhet är mer än avsaknad av militära konflikter. Hotmot freden och vår säkerhet kan bäst avvärjas i ge-menskap och samverkan med andra länder. På detglobala planet är det främsta uttrycket för detta vårtstöd till . Genom vårt medlemskapi den Europeiska unionen deltar vi i en solidariskgemenskap vars främsta syfte är att förhindra krig påden europeiska kontinenten.En betryggande försvarsförmåga är en central delav svensk säkerhetspolitik. verkar aktivt föratt främja nedrustning och icke-spridning av massför-störelsevapen.Som EU-ordförande arbetade regeringen för ökadsamordning mellan EU och FN vid konfliktförebyg-gande, krishantering och regionala kriser.Unionen har stor potential att bidra, inte minst pådet förebyggande området, där EU kan utnyttja sinbredd. fortsätter att engagera sig i det kon-fliktförebyggande arbetet. står vi värd fören som ska stärka samarbetet mellanEU, FN och andra konfliktförebyggande aktörer iEuropa.EU är nu redo att genomföra viss krishantering.Därmed har unionen fått ännu ett verktyg för attfrämja fred och säkerhet. ska EU kun-na ställa upp med upp till 60 000 militärer och 5 000poliser för internationella insatser. byggervi upp vår förmåga att bistå krisdrabbade länder inomcivil förvaltning, rättsväsende och räddningstjänst.EU:s stärkta kapacitet ökar omvärldens förvänt-ningar på att vi ska bidra till att förebygga och lösakonflikter. Vi har ett politiskt ansvar att försöka infriadessa förväntningar. EU bör ställa sina resurser tillFN:s förfogande. Unionen bör bl.a. kunna sända trupptill en krishärd och därmed överbryggaden tid det tar för ordinarie FN-trupp att komma påplats. Detta skulle motsvara den snabbrörliga kapaci-tet som har efterlyst.Globala hot måste mötas med globala lösningar.Vårt mål är en värld utan massförstörelsevapen. Av-talen mot biologiska vapen, kemiska vapen och kärn-vapenspridning måste stärkas, efterlevnaden garante-ras och den universella anslutningen främjas.Kärnvapenstaterna har förbundit sig att skrota sinaarsenaler. En handlingsplan i 13 steg för kärnvapen-nedrustning är antagen. Men måste den genomfö-ras. Det ska vi verka för när i vår leder FN:sförhandlingar om att stärka avtalet om icke-spridningav kärnvapen. Regeringen ska också driva på proces-sen med hjälp av Ny Agenda-koalitionen.Kärnvapennedrustningen måste göras oåterkalle-lig. Regeringen välkomnar att utrikesminister nu har aviserat ett juridiskt bindande avtal omkraftiga neddragningar i och strate-giska kärnvapenarsenaler. Ett logiskt nästa steg voreatt reducera antalet taktiska kärnvapen.Det är beklagligt att ensidigt har sagt uppABM-avtalet och går vidare med sina planer på ettmissilförsvar. Det riskerar att leda till en ny kapprust-ning. Det är oacceptabelt att använderUSA:s planer som motivering för kärnvapenupprust-ning och för att blockera framsteg på nedrustnings-området. måste nu fortsätta sina konsultationeroch sträva efter en lösning som bidrar positivt tillnedrustnings- och icke-spridningsarbetet.Indien och bör följa säkerhetsrådets be-slut, upphöra med missiltest och undertecknaprovstoppsavtalet.Lätta vapen skördar offer, både i väpna-de konflikter och till följd av brottslighet. ochEU verkar för att vapen samlas in och förstörs i sär-skilt utsatta länder. Den illegala handeln med lättavapen måste stoppas.Sverige fortsätter att verka för en strikt kontroll avhandeln med krigsmateriel och produkter som kananvändas för att framställa massförstörelsevapen. Detär ett viktigt bidrag till den globala säkerheten.Sveriges utrikespolitik bygger på engagemang ochdialog. Hela världen har förenats i kampen mot terro-rismen. ser vi också spänningar mellannord och syd, mellan väst och den muslimska värl-den.För att stärka dialogen mellan och demuslimska länderna vill och ökaEU:s samarbete med partnerskapsländerna kringMedelhavet. Fokus ligger på ungdomsutbyte, medieroch information. En handlingsplan ska antas i april.Alexandriainstitutet och det svenska centret i ytterligare till dialog med Medels-havsländerna. I ett bredare samarbete, med bådeMellanöstern och , vill regeringen fördjupa sinakontakter med muslimska kvinnor och kvinnogrup-per. Regeringen vill även stimulera dialogen härhemma. Därför kommer vi i vår att distribuera en boktill alla gymnasieskolor och ungdomsorganisationer isyfte att väcka diskussion och eftertanke.Fredsprocessen i har avstannat. Viser åter att våld bara föder våld. ödeläggerpalestinska hem, genomför utomrättsliga avrättningaroch stärker sin ockupation medan palestinska själv-mordsbombare sprider skräck i det israeliska sam-hället. Oskyldiga liv skördas på bägge sidor. För-handlingar baserade på folkrätten är den enda vägenut ur detta kaos. Parterna måste återuppta samtalenom genomförande av Mitchellrapporten. Målet är ettslut på ockupationen, ett stopp för terrorhandlingarna,upprättandet av en demokratisk palestinsk stat ochfredlig samexistens mellan och . Denpalestinska myndigheten och dess valde presidentbehövs för att det ska vara möjligt att nå en fredliglösning. EU och står beredda att hjälpa till.Sverige är en aktiv part i den stora hjälpinsats somnu görs i . , mer än någonsin, behöverlandet vår hjälp. Därför satsar regeringen upp till 1miljard kronor . Vi ger högprioritet åt kvinnorna och barnen som har lidit mestav den långa konflikten och förtryck.Svenska Afghanistankommittén gör här ovärderligainsatser. var också snabbt på plats i den inter-nationella säkerhetsstyrkan. Att öka säkerheten är enförutsättning för att kunna bygga upp det sargadelandet och göra det möjligt för flyktingar att återvän-da hem.De många svenskar som deltar i civila och militä-ra insatser i , och på andra ställen i värl-den, gör ett viktigt arbete för den globala freden ochsäkerheten och för Sverige.Vårt engagemang för västra består. Vi bi-drar till återuppbyggnaden av alla regionens länder,engagerar oss i stabilitetspaktens arbete och deltarmed en bataljon i den internationella styrkan i Ko-sovo, liksom med mindre förband i Bosnien. MedEU:s stöd går regionen mot samarbete och europeiskintegration, men hotas av fortsatta etniskaspänningar. Vi stöder dialogen för att förnya denjugoslaviska federationen och öka det regionala sam-arbetet. För en långsiktig försoning är det fundamen-talt att alla länderna fullt ut samarbetar med FN:skrigsförbrytartribunal.Vi måste fortsätta att stärka relationerna med Af-rika och stödja de stater som tillsammans strävar efterdemokrati, god samhällsstyrning och hållbar utveck-ling. Detta är kärnan i kontinentens eget initiativ förett nytt partnerskap, NEPAD. Denna gemensammavärdegrund var huvudtemat när afrikanska och nor-diska utrikesministrar möttes i . IZimbabwe går utvecklingen åt motsatt håll. Vi måstereagera mot detta och stödja de krafter som arbetarför demokrati.I fortsätter den väpnade konflikten attskörda civila offer. deltar i försöken att hållafredsprocessen levande. Vi hoppas att samtalen mel-lan och ska re-sultera i vapenvila senare i år.Sverige och EU stöder fortsatt arbete för fred ochförsoning på den koreanska halvön.Östtimor blir årtusendets första nyasjälvständiga stat. Landets utveckling mot demokratioch självständighet är en framgång för FN och visaratt engagemang ger resultat.Sveriges breda internationella arbete kräver intebara engagemang utan även resurser, och resurser pårätt ställe. I en värld som ständigt förändras måsteutrikesförvaltningen alltid vara beredd att anpassa siginom den ram som har överenskommits. Förutom attöppna ett generalkonsulat i förbereder vinu etablering av ambassader i och . Parallellt med det intensifierar vi vårt arbetemed att främja svenska ekonomiska intressen, ochdärigenom tillväxt och sysselsättning i . Framtill ökar regeringen anslagen för handels- ochinvesteringsfrämjande med . Somett led i satsningen planerar vi att öppna ett general-konsulat i Kanton för att kunna göra särskilda insatserpå den sydkinesiska marknaden. Det nya kreativaSverige är ett slagkraftigt varumärke.Fru talman! Vårt gemensamma ansvar för framti-den har aldrig varit tydligare än . Med globalise-ringen suddas gränserna mellan inrikes- och utrikes-politik ut. Också rättvisa, mänskliga rättigheter, de-mokrati och hållbar utveckling måste globaliseras. Vimåste verka för samma värden i , EU och helavärlden.I år har vi många tillfällen att intensifiera vårt ar-bete för global rättvisa. Vi ska utnyttja världskonfe-renserna som kommer, de nya förhandlingarna inomWTO och medlemskapet i FN:s kommission för demänskliga rättigheterna.Tillsammans kan vi åstadkomma förändring.Rättvisa och utveckling var bärande i byggandet avVälfärdssverige. Rättvisa och utveckling kan bäraockså ett globalt välfärdsbygge. Rättvisa och utveck-ling tillhör alla.(Applåder)Anf. 2 BO ():Fru talman! De avskyvärda terrordåden visar att hotet mot fred och sä-kerhet har ändrat karaktär. Det är tydligare ännågonsin att det är i solidarisk samverkan med andraländer som vi bemöter framtida hot mot vår säkerhet.Först när det internationella samfundet står enat kanvi försvara det öppna och demokratiska samhälletmed all kraft.Uppgörelsen mellan oss moderater, hargett en modern och öppen beskrivning av svensksäkerhetspolitik. Vi lämnar den gamla neutralitetspo-litiken bakom oss. kan inte stå neutralt om ettgrannland, ett medlemsland i den europeiska unioneneller ett kandidatland utsätts för hot eller angrepp.Beskrivningen utgår från våra förpliktelser inomFörenta nationerna och solidariteten inom den euro-peiska unionen och där konstateras att hot mot fredenoch vår säkerhet bäst kan avvärjas i gemenskap ochsamverkan med andra länder. Formuleringarna liggerväl i linje med det borgerliga förslaget från augustiförra året.Med denna grund bör vi nu utnyttja tillfället attföra en öppen debatt om hur vi tillsammans medandra länder kan bygga en säkrare framtid.Den ryggradslösa säkerhetspolitikens tid är förbi.Det är inte tabu att tala om Nato som själv-klara militära ryggrad. För säkerhet är det avavgörande betydelse att det transatlantiska bandet inteförsvagas. Det förutsätter ömsesidig respekt. Ettmedlemskap i är ett naturligt nästa steg på vä-gen mot ett ökat internationellt samarbete - en vägsom har varit väg sedan början av 90-talet.Sverige måste ha beredskap för att ta ett gemen-samt ansvar för säkerhet. Men är våraförsvarssatsningar så små att vi inte klarar oss särskiltbra vare sig på hemmaplan eller på bortaplan.Det är nästintill genant att inte harkapacitet att medverka i fler fredsfrämjande åtgärder.I tidskriften listades för sedanett antal länder som anses ha god förmåga att bidratill fredsfrämjande operationer. Med på listan var bl.a.Norge, och - inte Sverige.Finlands försvarsminister sade i ett tal i Stock-holm att nu går i riktning mot ettNatomedlemskap. kan därför Sverigekomma att stå isolerat i som det enda landetutanför den transatlantiska säkerhetsgemenskapen.Det är viktigt att ha klart för sig att ett Natomed-lemskap kan komma att handla mindre omsäkerhet för än om solidaritet och inflytande.Vi kan välja att vara med och påverka när de eu-ropeiska säkerhetsstrukturerna vidareutvecklas. Vikan också välja att stå vid sidan av. Men valet bordevara enkelt.Fru talman! Vi står inför en historisk höst. Tvåstora steg framåt tas på vägen mot enande.I inbjuds sannolikt de tre baltiskastaterna tillsammans med andra östländer att bli Na-tomedlemmar. Vi moderater har uttalatstött en sådan utveckling. Det är glädjande att ocksåregeringen nu inser att detta stärker säkerheten i Ös-tersjöregionen.För att ytterligare förstärka samarbetet kring bör vi dessutom arbeta för att de tre baltiskaländerna så snabbt som möjligt kan bli fullvärdigamedlemmar i rådet.Nästa historiska steg tas i ,då beslutet om att utvidga den europeiska unionenfattas. EU- och Natoutvidgningen innebär en historiskmöjlighet att knyta samman hela . Befolkning-en i länderna i den europeiska unionen är redan i dagstörre än . Till denna familj kan nu komma attläggas ytterligare tio medlemmar.Det får inte finnas någon tvekan. Kandidatländerna måste kunna se ljuseti slutet av tunneln.