prot · GQ0913 · 2002-11-07 00:00:00 — Vikänner att den här vägen har förbisetts under mångaår. vid ministerskiftet började man sväva en del påmålet och pratade till och med om 2012. Det nämndesi något sammanhang.Då undrar jag om har någotnärmare besked i den frågan. Han hade en förhopp-ning om 2007. Eftersom ministern inte är kan vi intefråga henne. Har något närmarebesked i den frågan? Är det 2007 som gäller trotsallt?Anf. 86 () replik:Fru talman! Jag har inget närmare besked än detsom har sagts tidigare. Jag har inte hört att vår nyaminister har någon annan uppfattning än den föregå-ende ministern hade i de här frågorna. Som jag sade imitt inlägg är jag helt övertygad om att kommer att fullfölja det som har sagtsfrån departementet.Anf. 87 () replik:Fru talman! Då känner jag en viss trygghet. Vi harJan-Olof som kan bevaka den här frågan ochpåverka ministern åt rätt håll. Jag vill nog påstå attdetta är den viktigaste infrastruktursatsningen för attBohuslän och ska kunna få den tillväxtsom behövs på västkusten.Anf. 88 () replik:Fru talman! Där är vi helt överens. Men det be-hövs också vägar från och ut i kommunerna.Kan man inte komma ut i kommunerna, kvittar detför oss ute i kommunerna om vi har . Det måstebli både-och här. Det finns många företag som i dagresonerar om att flytta sin verksam på grund av dåligavägar. kan var säker på att jag ska hålladem varma i den frågan.Anf. 89 ():Fru talman! Dåliga lokala vägar återfinnas i helalandet. Värst är problemen i norra där deojämna sträckorna kan vara väldigt långa. Där till-kommer betydande problem under tjällossningen somkräver omfattande resurser till reparation. Här behövsgrundläggande förbättringar. Det kommer att tamycket att eliminera alla problem.Vägstandarden i , som jagkommer ifrån, klassas som den sämsta i landet. Grus-vägar utgör av länets vägnät, vilket är denstörsta andelen i hela landet. Enligt be-dömningar är eller avgrusvägnätet i behov av rekonstruktion, tjälsäkringeller underhållsåtgärder för att nå önskvärd standard.Västernorrland är ett län som i grunden har godautvecklingsmöjligheter. Skogsindustrin och andradelar av näringslivet i har hög pro-duktion och är världsledande inom många områden.Länets näringsliv domineras av exportindustri, före-trädesvis baserad på länets stora skogs- och energi-tillgångar. Det innebär att ett väl fungerande trans-portsystem till och från länet är angeläget för helaSverige.I det här sammanhanget är det lite anmärknings-värt att det under debatten har lyfts fram av stock-holmare att de är bidragsgivare. I stället är det så atttillgångarna finns ute i landet. Tyvärr finns inte denledamoten kvar här och kan svara för sin ståndpunkt.I propositionen Infrastruktur för ett långsiktigthållbart transportsystem finns resurser avsatta för attbygga söder om . Projektet liggerjust nu hos regeringen för tillåtlighetsprövning.Ett av förslagen till vägdragning går över enfornlämning av lika stort historiskt värde som Birka.Ett annat av förslagen går över en vattentäkt somförser 12 000 Sundsvallsbor med vatten av myckethög kvalitet. Detta måste regeringen ta hänsyn till isin tillåtlighetsprövning. Jag hoppas innerligt att mi-nistern kommer att läsa protokollen.Nu finns signaler om att projektet med sö-der om kommer att skjutas upp eftersomdåvarande näringsminister påstod attE 6:an måste få en ny byggnation innan . Det ärett beslut som underkänner prioriteringaroch som kan ses som väldigt anmärkningsvärt.Fru talman! Järnvägstrafiken har också sin givnaplats i transportsystemet. Främst ur miljösynpunkt,men också för att minska belastningen på vägnätet, ärdet angeläget att den långväga godstrafiken i störreutsträckning än förs över från vägar till järnvä-gar.Stora satsningar är som bekant på gång genombygget av , men det finns inte en helhets-syn för att få järnvägssträckningen att fungera till-fredsställande.Dagens Ådalsbana, som förbinder Botniabananmed Ostkustbanan, med dess geometri i plan ochprofil, hastighetsstandard med mera uppfyller inte dekrav som ställs på en järnväg som ska ingå som enviktig länk i ett nationellt och internationellt trans-portnätverk. Den måste rustas för att klara av dettaoch för att det inte ska bli en flaskhals mellan Botnia-banan och Ostkustbanan. Dessutom behöver Ostkust-banan få dubbelspår. planerar man mötesplatser,men det är inte en långsiktig lösning. Det skulle möj-ligen vara om de här mötesplatserna kananpassas till framtida dubbelspår.Det är en paketlösning som måste till när det gäl-ler hela järnvägssträckan från till föratt ge en samhällsekonomiskt bra effekt. Där är detviktigt att man tänker på tätorterna och ser till att detinte blir stockningar i trafiken i tätorterna. Sundsvallhar många timmars bomfällningar. Om det inte finnspengar att gräva ned järnvägen kommer det att bli enfruktansvärt dålig miljö med tanke på att staden liggermellan bergen. Det finns många andra sådana sakerman måste titta över för att ta ett helhetsgrepp överhela projektet med järnvägen.Till sist, fru talman! När kom överensmed Socialdemokraterna om samarbete under denkommande mandatperioden krävde attNorrbotniabanan, sträckan , skabörja byggas. Jag tycker att tanken med en järnväglängs hela Norrlandkusten är väldigt bra. Den behö-ver byggas ut så att vi kan få transporter ända frånMurmansk. Men att bygga en skvätt här och en skvättdär känns väldigt märkligt. Att bygga sträckan innan man har en sträcka från tillKalix känns märkligt. Det är något som jag verkligenhoppas att man tittar över ordentligt. eller någon kan kanske också kommentera hurregeringspartiet ser på detta.Det är framtid det handlar om, och ing-en - allra minst stockholmare - skulle må bra av attNorrland avfolkas ännu mer än som redan har skett.Vi har naturtillgångarna som bidrar till väl-färd. Utan skogen, malmen och vattenkraften skulleövriga landet inte klara sig så bra, för även datavärl-den är i stort behov av dessa naturresurser.Anf. 90 ():Fru talman! Jag kanske inte hinner svara på Bir-gitta fråga i mitt anförande, men lyssna gärna.Det vore bra.Regeringen och samarbetspartierna har i över-läggningar kommit överens som att den så kalladeNorrbotniabanan ska byggas. Den går inte mellanKalix och utan den är förlängningen frånUmeå och norrut, det vill säga förlängningen av Bot-niabanan som beräknas vara klar 2008-2010.Som vi alla förstår kommer det att ta tid innanplaneringen, projekteringen, miljöprövningen ochbyggandet av Norrbotniabanan blir verklighet.Som en del i Norrbotniabanan finns det vi kallarHaparandabanan som ska byggas mellan ochHaparanda. Den bandelen är oerhört viktig ur mångaaspekter. Man kan snabbt komma igång med ett byg-ge. har redan börjat titta på projektet. Ban-delen är nödvändig för att man ska få rationella järn-vägstransporter mellan , , ochRyssland.Haparandabanan blir tillsammans med norrastambanan, och även Norrbotnia-banan ett integrerat transportsystem i hela Barentsre-gionen.Fru talman! Byggandet av Haparandabanan ärdärför nyckeln till det framtida transportsystemet iNorrbotten och på hela . Bandelen skulledärmed bidra till utvecklingen av regionen och ökamöjligheten för transporter och handel mellan deberörda länderna.Fru talman! När jag ändå talar om östra vill jag fortsätta med något om arbetsmarknaden iTornedalen.En av de starkaste drivkrafterna för att åstadkom-ma en högre tillväxt i en region är att vidta åtgärderså att man åstadkommer en regionförstoring. En så-dan större arbetsmarknad kan man skapa genom in-vesteringar i infrastruktur, genom utbyggnad av hög-skolor och universitet, genom samordning av sjuk-vård och kollektivtrafik med mera. En gemensamarbetsmarknad kräver också att lagar, regler ochskatter är utformade så att man kan bo i ett land ocharbeta i ett annat.Befolkningen på båda sidor om harlevt i fredlig samexistens . Man är oftatvåspråkig, det vill säga talar både finska och svens-ka. Man har utövat handel med varandra under år-hundraden. Trots detta är det ovanligt att ungdomarfrån studerar vid de finska universiteten.Det sker ingen samordning av investeringar iinfrastruktur. Ett närmare samarbete har dock påbör-jats mellan och , men det finnsvissa problem genom att en landgräns går mellandessa städer. Både den svenska och finska delen avTornedalen lider av utflyttning och åldrande befolk-ning.Regeringen bör därför på samma sätt som mangjort i och på , på den danska sidan, tainitiativ för att åstadkomma en regionförstoring mel-lan östra och finska Tornedalen.Jag går över till ett annat ämne.Norrbotten och andra delar av bidrar istor utsträckning till energiförsörjningen i Sverigegenom den förnybara energin vattenkraft. De orter iNorrland där vattenkraftstationerna byggdes blevlivaktiga och trygga genom de arbetstillfällen somvattenkraften gav. har teknik, effektivisering ochrationaliseringar gjort att personalstyrkan minskatbetydligt, vilket har fått till följd att befolkningenminskar på dessa orter.De flesta vattendomarna som bland annat reglerarersättningsnivåerna för kraftutbyggnaderna med meraär mer än . I vissa fall saknas domar,och vattenregleringen tillämpas efter gammal hävd.Staten har möjlighet att begära omprövning avvattendomar. Vi kan konstatera att det sker i mycketliten omfattning.När de flesta vattendomarna kom till handlade detför det mesta om att ersätta inkomstbortfall för skogs-och jordbruk, jakt- och fiskenäringen. ser detannorlunda ut i våra samhällen runt älvarna och be-hoven har förändrats.Under 1990-talet har turistnäringen ökat. Vi kanse en kraftig uppgång av antalet besökare i skogslä-nen. En viktig faktor som drar till sig besökarnasintresse är naturligtvis älvarna. Det är möjligheter tillfiske, naturupplevelser och närhet till naturen somlockar. Det är självklart positivt. Att människor frånolika delar av landet och från andra nationer söker sigtill skogslänen är en fördel för den regionala utveck-lingen.De ingrepp som kraftverken har gjort i naturenoch älvarna måste därför kompenseras. Det handlarom återställande av fiskarnas vandringsvägar. Dethandlar om att öka kvaliteten för besöksnäringen somett led i att öka sysselsättningen i skogslänen. Närvattendomarna avgjordes tog man inte hänsyn tillturismen och besöksnäringens försämrade förutsätt-ningar till utveckling och därmed inkomstbortfall.Därför måste vattendomarna omprövas.Fru talman! Jag har lyft fram några exempel pååtgärder som skulle kunna bidra till att vi i Norrbottenkan skapa nya arbetstillfällen och därmed öka till-växten och livskraften i samhället.Anf. 91 () re-plik:Fru talman! Eftersom den ansvariga ministern inte finns här ställer jag frågan till Len-nart Klockare som ändå är en erfaren - därmed intesagt gammal - politiker.Vad är den egentliga orsaken till att Socialdemo-kraterna inte ens vill utreda frågan om möjligheten attåterföra delar av vattenkraftsvinsterna till de vatten-kraftsproducerande länen?Jag skulle vilja veta vad som är den egentliga or-saken.Lennart Klockare talar om att man ska omprövavattendomarna. - Det är ju ett utspel från AndersSundström och förre näringsministern . - Det är ju en oerhört lång väg att gå. Vad ärorsaken till att ni inte ens vill utreda frågan om möj-ligheten att återföra vattenkraftsvinsten?Anf. 92 () re-plik:Fru talman! får tala för de gam-la, som han sade. Jag brukar säga: Vi ungdomar. Mendet är väl en parentes i det här sammanhanget.Du får ställa dina frågor till berörd minister. Menjag kan svara för min del.Jag tycker att det är viktigare att ompröva vatten-domarna. När du som företrädare för ett glesbygdsfi-entligt parti som vill avveckla inkomstutjämningentar upp de här frågorna blir man litet mörkrädd.Din modell med att återföra delar av vattenkrafts-vinsterna skulle kunna medföra ytterligare försäm-ringar i inkomstutjämningssystemet. Det skulle intejag vilja vara med om.Anf. 93 () re-plik:Fru talman! Jag tror att lyssnadedåligt. Jag sade att han inte är gammal. Motsatsen tillgammal måste vara ung.Nu kommer med påståendensom helt saknar grund. Han säger att vi vill avskaffaoch förändra inkomstutjämningssystemet. LennartKlockare är väl medveten om att Socialdemokraternasjälva har tillsatt en ny grupp som ska se över inkom-stutjämningssystemet. har intevarit pådrivande men ser fram emot det. Vi tror ocksåatt det är nödvändigt.Det är ganska märkligt att inte erfaren politiker vet hur tongångarna går i detegna partiet.Varför vill man inte ens starta en utredning? Detär det jag har föreslagit. Det är det som alla partierutom Socialdemokraterna och har ställtupp på.Jag upprepar frågan: Vad är den egentliga orsa-ken?Anf. 94 () re-plik:Fru talman! Mitt svar fick ju sade att jag inte tror på den modellen. Det ärviktigare att vi kan nå framgång genom att omprövavattendomarna eftersom förutsättningarna har änd-rats.Jag blir överraskad när säger vill förbättra inkomstutjämningssystemet. Det ärdet vi gör genom den utredning som är tillsatt.Erling Wälivaaras parti har ju motionerat, och jaghar läst motionerna - inte från den här motionstidenutan från den förra - om att man vill avveckla skatte-utjämningen liksom andra partier har velat göra.Jag tycker att det är viktigt att vi har en inkom-stutjämning, men vi står också för en stor och starkvälfärd, som är en av förutsättningarna för att manska kunna leva och verka i alla delar av landet. ErlingWälivaara vill bidra till att rasera välfärden. Det kan-ske han kan förklara för sina hemmaväljare, men jagvill inte vara med om detta. Välfärden är oerhörtviktig för oss.Anf. 95 () replik:Fru talman! och jag är nog väl-digt överens om vikten av järnvägen som transport-medel både för gods och för personer liksom om dessmiljövänlighet. Jag får nu chansen att ställa en frågaom Norrbotniabanan.Det borde som jag ser det vara naturligare att manbörjar bygga från och upp mot . NärBotniabanan började byggas riktades det oerhörtmycket kritik mot att man började bygga den frånÖrnsköldsvik och norrut i stället för att få till stånd enhelhet. Den förläggningen gör att folk inte ser möj-ligheterna att utnyttja tåget och inte får in vanan attanvända tåget i stället för att köra bil.Det ringer illa i öronen när jag hör att man skabörja bygga Norrbotniabanan mellan och . Jag skulle väldigt gärna vilja få höra hur Len-nart Klockare ser på den uppgörelse som man kommitfram till med Miljöpartiet.Anf. 96 () replik:Fru talman! Jag ska göra mitt bästa för att försökaförklara detta. Som jag sade i mitt anförande är Hapa-randabanan oerhört viktig. Den är nyckeln till helajärnvägstransportsystemet där uppe. Det går i dagtransporter, men den bandel som via går nedtill har ingen bärighet. Det är ett storthinder. Man har Norra stambanan och ,och om man får till stånd den korta sträckan omknappt 5 mil mellan och , skulle mankunna få i gång en handel mellan de nordiska länder-na med godstransporter på järnväg som det i en efterfrågan på.Detta är skälet till att man måste börja bygga den-na bana. Vi kan inte vänta till dess att Norrbotniaba-nan har byggts ut från och norrut. Jag kan lovaatt jag då inte kommer att vara kvar i -trots min ungdom, höll jag på att säga.Anf. 97 () replik:Fru talman! Men hur ser man på persontranspor-terna? Det är ju väldigt viktigt att man har möjlighetatt utnyttja dessa. Det borde vara naturligt att manbygger så att man får passagerare från till exempelUmeå universitet. Studenter som åker från Skellefteåblir inte främjade av att Haparandabanan byggs, ävenom den är nog så viktig med tanke på handeln. Visträvar ju också efter att minska personbilsåkandet,och det skulle vara ypperligt att successivt få snabbatågtransporter utbyggda till olika orter nedöver.Anf. 98 () re-plik:Fru talman! Det är ju riktigt. Vi pratar ju ocksåom att möjliggöra persontransporter på Norrbotnia-banan mellan de stora centralorterna till exempel iNorrbotten och . Men det kommer avnaturliga skäl att ta tid innan detta kommer i gång,och därför är Haparandabanan oerhört viktig för attskapa tillväxt och framtidstro och för att ge nya ar-betstillfällen i de här områdena. Det är viktigt att enutbyggnad av Haparandabanan kommer till stånd, ochdet kan enligt min uppfattning ske ganska snabbt.Företagande och näringslivspolitikAnf. 99 ():Fru talman! Vi går över till ett nytt debatt-block, om näringspolitik och företagande. Jag skulle,fru talman, vilja börja med att framhålla att välståndför ett land och för dess invånare kan skapas bara omman ger ordentligt svängrum och utrymme för alla demänniskor som vill förverkliga planer, idéer ochlivsdrömmar. Vi lyckades också med detta under del av . Vi skapade ett sådant sam-hällsklimat. Dåtidens entreprenörer byggde de stora,framgångsrika och världsledande företagen, och viblev världens rikaste folk.De senaste 30 åren har vi halkat utför i välfärdsli-gan. Vi svenskar blir allt fattigare relativt medborgarei andra europeiska länder. Jag menar att en viktigorsak till att det har gått så är att vi har varit ovar-samma med de attityder och de drivkrafter i samhälletsom bygger välstånd. Statsmakterna, regering ochriksdag, slog sig till ro med den industristruktur somskapades i industrialismens barndom. Regelsystemenanpassades till de stora industriföretagen, men väldigtlite hänsyn togs till småföretagarna och till entrepre-nörerna.Entreprenör blev nästan ett skällsord. Det blev fultatt tjäna pengar, i vart fall om man tjänade dem påarbete eller företagande. Vi fick en ordning där studi-er och utbildning inte premieras utan snarare straffas,bland annat genom skattesystemets utformning. Små-företagarna placerades i strykklass. De betraktas inte idenna församling som den ryggrad i välfärdssamhäl-let som de är utan de betraktas när vi utformar regel-systemen snarare som presumtiva skattesmitare.Det finns ganska mycket statistik som visar att detfinns kreativitet, idéer och planer i vårt land. Ändå ärSverige i internationella jämförelseundersökningardet land som har det sämsta klimatet för entreprenör-er.Ett annat exempel ges av Europeiska patentkonto-ret, EPO, som för statistik över patentansökningar iolika länder. är därvidlag det mest kreativalandet i . Inte i något annat land lämnas det inså många patentansökningar i förhållande till antaletinvånare. Men det finns inte heller något annat landdär det startas så få företag. Det betyder att vi inte harett klimat där de goda idéerna omsätts i nya företagoch nya jobb. I stället minskar antalet nyregistreradeföretag från en redan låg nivå.Under tid som statsminister i vårtland har vi förlorat 7 företagare eller17 000 företagare . Det är ett tragiskt facit.Jag menar att ett huvudproblem är att regering ochriksdag har en väldigt begränsad insikt i företagandetsvillkor och de drivkrafter som ligger bakom företa-garna.Det här syns inte minst när man tittar på Sverigesregering. Var är näringsministern? I vanlig ordningfrånvarande. Var är de andra ministrarna på Närings-departementet när kammaren diskuterar företagandeoch näringspolitik? Ja, de är sannerligen inte i riksda-gen. De är inte tillräckligt intresserade för att kommahit.Den socialdemokratiska riksdagsgruppen - tillexempel , som just nu reser sig uppoch begär replik, fru talman - som styr detta land harsina rötter som ombudsmän i olika intresseorganisa-tioner. Majoriteten av den socialdemokratiska och avden vänsterpartistiska riksdagsgruppen har bara settföretag på bild, och de företag som de har sett på bildär dessutom stora företag, klassiska tillverkningsin-dustriföretag, men de har ingen känsla för vad somdriver småföretagaren och vad som driver entrepre-nören.Därför får vi också regelsystem som är anpassadeinte till den lilla företagaren utan till den stora. Det ärdå vi får skatteregler som ska göra att mångmiljar-därerna slipper förmögenhetsskatt, medan den lilleföretagaren drabbas hårt. Det är då vi får 3:12-regler,som de ju kallas på politikerspråk, som försvårargenerationsskiften i småföretagen. Det är därför somvi får en ordning med mer än hundra arbetsrättsligalagar och förordningar anpassade till de stora företa-gen men illa anpassade till de små tjänsteföretag somnu växer fram.Det är därför som vi har 20 000 sidor företags-regler som regeringen inte har gjort ett dyft för attförsöka rensa upp i. Det är därför vi har 75 myndig-heter som samlar in uppgifter på 1 150 blanketter frånde svenska småföretagen. Det är därför som vi harregler på arbetsmarknadsområdet, på skatteområdetoch på miljöområdet som beräknas kosta de svenskaföretagen att admi-nistrera.Ska vi kunna bygga välstånd i Sverigemåste vi återupprätta de drivkrafter som gör att män-niskor startar nya företag, investerar i nya företag ochi nya jobb. Då behövs det en helt annan politik än densom har bedrivits under de gångna två mandatperio-derna, ja, i grunden behövs det en helt annan rege-ring.Anf. 100 () replik:Fru talman! Det var väldigt vad i om den här frågan. Jag tycker att han är någotorättvis.När det gäller frågan om att lyfta fram ivälståndsligan finns det en mängd olika typer avstatistik. Det mått som används vid jämförelserna,köpkraftspariteter, missgynnar också till vissdel. Då är min fråga till : Vad är ertrecept för att förbättra näringsklimatet, det vill säga fåen bättre utväxling av de kunskaper som vi har i Sve-rige mot ökad kommersialisering i form av varor ochtjänster som ger tillväxt och välfärd?Anf. 101 () re-plik:Fru talman! Huvudanledningen till att jag tar i ärju att var det 1 ½ miljon människor som integick jobbet i det här landet. De gjorde inte det, därföratt de var arbetslösa, undersysselsatta, förtidspensio-nerade eller sjukskrivna.Vi har en situation där vi skulle behöva expanderavårt företagande väldigt kraftigt för att få människor ijobb och för att bygga välfärd och välstånd. Ingentinghar gjorts för att rätta till deskevheter i skattesystemet som försvårar investering-arna i de nya företagen och de nya jobben. Det finnsgrund för att ta i, fru talman!Anf. 102 () replik:Fru talman! Jag tycker fortfarande att MikaelOdenberg är orättvis. När det gäller frågan om väl-ståndsligan fick jag inget svar.I övrigt tycker jag också att det är alldeles förmånga som är arbetslösa. Men receptet är inte att allaska bli egna företagare. Det är precis som MikaelOdenberg säger: Det behövs drivkrafter och entrepre-nörer, och det behövs tillvaratagande av idéer ochinnovationspolitik som är värd namnet, och det är detsom man måste jobba för.Vi jobbar för att vi ska få flera entreprenörer, ochvi är nog alla överens om att så måste ske. Regel-förenklingar och regelsystem - ja, visst behövs deockså. Jag träffar också många småföretagare. Ävenom jag inte har varit företagare själv är kontakternamed företagarna mycket goda. Det är inte alltid regel-förenklingarna som man tar upp i första hand, utandet är en rad andra åtgärder. De är också viktiga attinte sopa under mattan i den här diskussionen.Anf. 103 () re-plik:Fru talman! Problemet är att ochhennes parti inte har vidtagit några andra åtgärderheller.Om vi ska kunna komma till rätta med arbetslös-hetsproblematiken i och om vi ska få fart påtillväxten måste många fler investera i nya företagoch nya jobb. Det finns inga genvägar. Då måste vi -det är en uppgift för den här kammaren - etablera ettsådant näringsklimat i vid mening att det lönar sig föralla de där som har idéer och planer att försöka om-sätta dem i nya projekt.Det kräver förändringar på en lång rad områden.Det kräver väsentligt mycket mindre krångel ochbyråkrati, så att man inte behöver vara doktor för attstarta ett nytt företag och fylla i alla blanketter. Detkräver också en helt annan syn på hur skattesystemetär utformat, så att de här drivkrafterna uppmuntras istället för, som , motverkas.Anf. 104 ():Fru talman! Det talas väldigt mycket om företag-samhet och om företagande, inte minst från den härtalarstolen. Det har till och med jag som är nyvaldledamot hunnit notera.Småföretagare är vår tids vardagshjältar. Vi måstesatsa på de små och medelstora företagen. Det är därde nya jobben kommer. Entreprenörer och uppfinnaremåste uppmuntras att förverkliga sina idéer.